# Úradný vestník C 331/18.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 331 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6118. septembra 2018 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 331

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6118. septembra 2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2017 – 2018Schôdza 12. až 15. júna 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 68, 22.2.2018 .PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2017 – 2018Schôdza 12. až 15. júna 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 68, 22.2.2018 .PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v

Ú. v. EÚ C 68, 22.2.2018

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 13. júna 2017 |
| 2018/C 331/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o posilňovaní zapojenia partnerov a zviditeľňovaní výkonnosti európskych štrukturálnych a investičných fondov (2016/2304(INI)) | 2 |
| 2018/C 331/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o nákladovej účinnosti 7. výskumného programu (2015/2318(INI)) | 10 |
| 2018/C 331/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o situácii osôb bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii (2016/2220(INI)) | 17 |
| 2018/C 331/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o vykonávaní cezhraničných zlúčení, splynutí a rozdelení (2016/2065(INI)) | 25 |
| 2018/C 331/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o hodnotení vykonávania programu Horizont 2020 so zreteľom na jeho predbežné hodnotenie a návrh deviateho rámcového programu (2016/2147(INI)) | 30 |
| 2018/C 331/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o základných pilieroch politiky súdržnosti EÚ po roku 2020 2016/2326(INI) | 41 |
| 2018/C 331/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o stave populácií rýb a sociálno-ekonomickej situácii v sektore rybolovu v Stredozemí (2016/2079(INI)) | 50 |
| | Streda 14. júna 2017 |
| 2018/C 331/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o potrebe stratégie EÚ na odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov a na predchádzanie tomuto javu (2016/2061(INI)) | 60 |
| 2018/C 331/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o Srbsku za rok 2016 (2016/2311(INI)) | 71 |
| 2018/C 331/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o Kosove za rok 2016 (2016/2314(INI)) | 80 |
| 2018/C 331/11 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko za rok 2016 (2016/2310(INI)) | 88 |
| 2018/C 331/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o situácii v Konžskej demokratickej republike (2017/2703(RSP)) | 97 |
| 2018/C 331/13 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o súčasnom stave vykonávania paktu udržateľnosti v Bangladéši (2017/2636(RSP)) | 100 |
| | Štvrtok 15. júna 2017 |
| 2018/C 331/14 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o prípade azerbajdžanského novinára Afgana Muhtarliho (2017/2722(RSP)) | 105 |
| 2018/C 331/15 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o Pakistane, najmä o situácii obhajcov ľudských práv a o treste smrti (2017/2723(RSP)) | 109 |
| 2018/C 331/16 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o situácii v oblasti ľudských práv v Indonézii (2017/2724(RSP)) | 113 |
| 2018/C 331/17 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o vykonávaní Európskeho fondu pre strategické investície (2016/2064(INI)) | 116 |
| 2018/C 331/18 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o Európskej agende pre kolaboratívne hospodárstvo (2017/2003(INI)) | 125 |
| 2018/C 331/19 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o online platformách a jednotnom digitálnom trhu (2016/2276(INI)) | 135 |
| 2018/C 331/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o humanitárnej situácii v Jemene (2017/2727(RSP)) | 146 |
| 2018/C 331/21 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o financovaní politických strán a politických nadácií na európskej úrovni (2017/2733(RSP)) | 150 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 13. júna 2017

2018/C 331/01

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o posilňovaní zapojenia partnerov a zviditeľňovaní výkonnosti európskych štrukturálnych a investičných fondov (2016/2304(INI))

2

2018/C 331/02

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o nákladovej účinnosti 7. výskumného programu (2015/2318(INI))

10

2018/C 331/03

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o situácii osôb bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii (2016/2220(INI))

17

2018/C 331/04

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o vykonávaní cezhraničných zlúčení, splynutí a rozdelení (2016/2065(INI))

25

2018/C 331/05

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o hodnotení vykonávania programu Horizont 2020 so zreteľom na jeho predbežné hodnotenie a návrh deviateho rámcového programu (2016/2147(INI))

30

2018/C 331/06

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o základných pilieroch politiky súdržnosti EÚ po roku 2020 2016/2326(INI)

41

2018/C 331/07

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o stave populácií rýb a sociálno-ekonomickej situácii v sektore rybolovu v Stredozemí (2016/2079(INI))

50

Streda 14. júna 2017

2018/C 331/08

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o potrebe stratégie EÚ na odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov a na predchádzanie tomuto javu (2016/2061(INI))

60

2018/C 331/09

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o Srbsku za rok 2016 (2016/2311(INI))

71

2018/C 331/10

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o Kosove za rok 2016 (2016/2314(INI))

80

2018/C 331/11

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko za rok 2016 (2016/2310(INI))

88

2018/C 331/12

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o situácii v Konžskej demokratickej republike (2017/2703(RSP))

97

2018/C 331/13

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o súčasnom stave vykonávania paktu udržateľnosti v Bangladéši (2017/2636(RSP))

100

Štvrtok 15. júna 2017

2018/C 331/14

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o prípade azerbajdžanského novinára Afgana Muhtarliho (2017/2722(RSP))

105

2018/C 331/15

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o Pakistane, najmä o situácii obhajcov ľudských práv a o treste smrti (2017/2723(RSP))

109

2018/C 331/16

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o situácii v oblasti ľudských práv v Indonézii (2017/2724(RSP))

113

2018/C 331/17

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o vykonávaní Európskeho fondu pre strategické investície (2016/2064(INI))

116

2018/C 331/18

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o Európskej agende pre kolaboratívne hospodárstvo (2017/2003(INI))

125

2018/C 331/19

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o online platformách a jednotnom digitálnom trhu (2016/2276(INI))

135

2018/C 331/20

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o humanitárnej situácii v Jemene (2017/2727(RSP))

146

2018/C 331/21

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o financovaní politických strán a politických nadácií na európskej úrovni (2017/2733(RSP))

150

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európsky parlament |
| | Streda 14. júna 2017 |
| 2018/C 331/22 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Rolandasa Paksasa (2016/2070(IMM)) | 151 |
| 2018/C 331/23 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Mylèny Troszczynskej (2017/2019(IMM)) | 153 |
| 2018/C 331/24 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Jeana-Mariho Le Pena (2017/2020(IMM)) | 155 |
| | Štvrtok 15. júna 2017 |
| 2018/C 331/25 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Marine Le Penovej (2017/2021(IMM)) | 157 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Streda 14. júna 2017

2018/C 331/22

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Rolandasa Paksasa (2016/2070(IMM))

151

2018/C 331/23

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Mylèny Troszczynskej (2017/2019(IMM))

153

2018/C 331/24

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Jeana-Mariho Le Pena (2017/2020(IMM))

155

Štvrtok 15. júna 2017

2018/C 331/25

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Marine Le Penovej (2017/2021(IMM))

157

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY PARLAMENT |
| | Utorok 13. júna 2017 |
| 2018/C 331/26 | P8_TA(2017)0249Účasť Únie v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA)***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o účasti Únie v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o účasti Únie na Partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty | 159 |
| 2018/C 331/27 | P8_TA(2017)0250Osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami | 162 |
| 2018/C 331/28 | P8_TA(2017)0251Označovanie energetickej účinnosti ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec pre označovanie energetickej účinnosti a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ | 163 |
| 2018/C 331/29 | P8_TA(2017)0252Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 | 165 |
| | Streda 14. júna 2017 |
| 2018/C 331/30 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 v záujme odolnej energetickej únie a splnenia záväzkov podľa Parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 166 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Utorok 13. júna 2017

2018/C 331/26

P8_TA(2017)0249Účasť Únie v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA)***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o účasti Únie v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o účasti Únie na Partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty

159

2018/C 331/27

P8_TA(2017)0250Osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami

162

2018/C 331/28

P8_TA(2017)0251Označovanie energetickej účinnosti ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec pre označovanie energetickej účinnosti a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ

163

2018/C 331/29

P8_TA(2017)0252Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033

165

Streda 14. júna 2017

2018/C 331/30

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 v záujme odolnej energetickej únie a splnenia záväzkov podľa Parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

166

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

18.9.2018

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2017 – 2018

Schôdza 12. až 15. júna 2017

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v 
  Ú. v. EÚ C 68, 22.2.2018
  .

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 13. júna 2017

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/2

---

P8_TA(2017)0245

Posilňovanie zapojenia partnerov a zviditeľňovanie výkonnosti európskych štrukturálnych a investičných fondov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o posilňovaní zapojenia partnerov a zviditeľňovaní výkonnosti európskych štrukturálnych a investičných fondov (2016/2304(INI))

(2018/C 331/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 174, 175 a 177 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 174, 175 a 177 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (ďalej len „nariadenie o spoločných ustanoveniach“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (ďalej len „nariadenie o spoločných ustanoveniach“),

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o oneskorenom vykonávaní operačných programov EŠIF – vplyv na politiku súdržnosti a ďalší postup (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o oneskorenom vykonávaní operačných programov EŠIF – vplyv na politiku súdržnosti a ďalší postup (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2016 o nových nástrojoch územného rozvoja v rámci politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020: integrované územné investície a miestny rozvoj vedený komunitou (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2016 o nových nástrojoch územného rozvoja v rámci politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020: integrované územné investície a miestny rozvoj vedený komunitou (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 o snahe o zjednodušenie a zameranie na výkonnosť v politike súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 o snahe o zjednodušenie a zameranie na výkonnosť v politike súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (6),

| — | so zreteľom na Závery Rady z 16. novembra 2016 k výsledkom a novým prvkom politiky súdržnosti a európskych štrukturálnych a investičných fondov (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Závery Rady z 16. novembra 2016 k výsledkom a novým prvkom politiky súdržnosti a európskych štrukturálnych a investičných fondov (7),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Zabezpečenie viditeľnosti politiky súdržnosti: informačné a komunikačné pravidlá 2014 – 2020 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Zabezpečenie viditeľnosti politiky súdržnosti: informačné a komunikačné pravidlá 2014 – 2020 (8),

| — | so zreteľom na bleskový prieskum Eurobarometra 423 zo septembra 2015, ktorý zadala Komisia, na tému Informovanosť a vnímanie občanov v oblasti regionálnej politiky EÚ (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bleskový prieskum Eurobarometra 423 zo septembra 2015, ktorý zadala Komisia, na tému Informovanosť a vnímanie občanov v oblasti regionálnej politiky EÚ (9),

| — | so zreteľom na Van den Brandeho správu s názvom Viacúrovňové riadenie a partnerstvo, vypracovanú v októbri 2014 na žiadosť komisára pre regionálnu a mestskú politiku Johannesa Hahna (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Van den Brandeho správu s názvom Viacúrovňové riadenie a partnerstvo, vypracovanú v októbri 2014 na žiadosť komisára pre regionálnu a mestskú politiku Johannesa Hahna (10),

| — | so zreteľom na plán komunikácie Európskeho výboru regiónov na rok 2016 s názvom Prepojiť regióny a mestá v záujme silnejšej Európy (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán komunikácie Európskeho výboru regiónov na rok 2016 s názvom Prepojiť regióny a mestá v záujme silnejšej Európy (11),

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Implementation of the partnership principle and multi-level governance in the 2014-2020 ESI Funds (Uplatňovanie zásady partnerstva a viacúrovňového riadenia v rámci EŠIF na obdobie 2014 – 2020) (12) z júla 2016, ktorej vypracovanie zadala Komisia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Implementation of the partnership principle and multi-level governance in the 2014-2020 ESI Funds (Uplatňovanie zásady partnerstva a viacúrovňového riadenia v rámci EŠIF na obdobie 2014 – 2020) (12) z júla 2016, ktorej vypracovanie zadala Komisia,

| — | so zreteľom na prezentáciu sekretariátu skupiny Interreg Europe s názvom Designing a project communication strategy (Koncipovanie stratégie projektovej komunikácie) (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prezentáciu sekretariátu skupiny Interreg Europe s názvom Designing a project communication strategy (Koncipovanie stratégie projektovej komunikácie) (13),

| — | so zreteľom na správu vypracovanú v rámci hodnotenia ex post a predpokladaného prínosu vykonávania politiky súdržnosti v krajinách zoskupenia V4 pre krajiny EÚ-15, ktorú zadalo poľské ministerstvo hospodárskeho rozvoja, s názvom How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4 (Aký prínos má vykonávanie politiky súdržnosti v krajinách V4 pre členské štáty EÚ-15?) (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu vypracovanú v rámci hodnotenia ex post a predpokladaného prínosu vykonávania politiky súdržnosti v krajinách zoskupenia V4 pre krajiny EÚ-15, ktorú zadalo poľské ministerstvo hospodárskeho rozvoja, s názvom How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4 (Aký prínos má vykonávanie politiky súdržnosti v krajinách V4 pre členské štáty EÚ-15?) (14),

| — | so zreteľom na príručku Európskej siete proti chudobe (EAPN) z roku 2014 s názvom Giving a voice to citizens: Building stakeholder engagement for effective decision-making – Guidelines for Decision-Makers at EU and national levels (Priestor pre názory občanov: prehĺbenie zapojenia zainteresovaných strán v prospech účinných rozhodovacích postupov – Usmernenia pre subjekty zodpovedné za prijímanie rozhodnutí na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni) (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príručku Európskej siete proti chudobe (EAPN) z roku 2014 s názvom Giving a voice to citizens: Building stakeholder engagement for effective decision-making – Guidelines for Decision-Makers at EU and national levels (Priestor pre názory občanov: prehĺbenie zapojenia zainteresovaných strán v prospech účinných rozhodovacích postupov – Usmernenia pre subjekty zodpovedné za prijímanie rozhodnutí na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni) (15),

| — | so zreteľom na štúdiu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálna politika a politika súdržnosti) z novembra 2014 s názvom Communicating Europe to its Citizens: State of Affairs and Prospects (Oboznamovanie občanov s Európou: súčasná situácia a vyhliadky), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu, ktorú vypracovalo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálna politika a politika súdržnosti) z novembra 2014 s názvom Communicating Europe to its Citizens: State of Affairs and Prospects (Oboznamovanie občanov s Európou: súčasná situácia a vyhliadky),

| — | so zreteľom na brífing generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politiky súdržnosti) z apríla 2016 s názvom Research for REGI Committee: Mid-term review of the MFF and Cohesion Policy (Výskum pre výbor REGI: preskúmanie viacročného finančného rámca a politiky súdržnosti v polovici obdobia), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na brífing generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politiky súdržnosti) z apríla 2016 s názvom Research for REGI Committee: Mid-term review of the MFF and Cohesion Policy (Výskum pre výbor REGI: preskúmanie viacročného finančného rámca a politiky súdržnosti v polovici obdobia),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 19. septembra 2016 s názvom Ex post hodnotenie EFRR a Kohézneho fondu za roky 2007 – 2013 (SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 19. septembra 2016 s názvom Ex post hodnotenie EFRR a Kohézneho fondu za roky 2007 – 2013 (SWD(2016)0318),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0201/2017),

| A. | keďže politika súdržnosti významne prispieva k posilneniu rastu a zamestnanosti a zmenšovaniu rozdielov medzi regiónmi EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže politika súdržnosti významne prispieva k posilneniu rastu a zamestnanosti a zmenšovaniu rozdielov medzi regiónmi EÚ;

| B. | keďže financovanie prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ má pozitívny vplyv na hospodárstvo aj na život občanov, ako vyplýva z viacerých správ a nezávislých hodnotení, no výsledky neboli vždy dobre spropagované a informovanosť o jej pozitívnych účinkoch je naďalej slabá; keďže pridaná hodnota politiky súdržnosti presahuje preukázaný pozitívny hospodársky, sociálny a územný vplyv, keďže zahŕňa aj záväzok členských štátov a regiónov k posilňovaniu európskej integrácie; |
| --- | --- |

B.

keďže financovanie prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ má pozitívny vplyv na hospodárstvo aj na život občanov, ako vyplýva z viacerých správ a nezávislých hodnotení, no výsledky neboli vždy dobre spropagované a informovanosť o jej pozitívnych účinkoch je naďalej slabá; keďže pridaná hodnota politiky súdržnosti presahuje preukázaný pozitívny hospodársky, sociálny a územný vplyv, keďže zahŕňa aj záväzok členských štátov a regiónov k posilňovaniu európskej integrácie;

| C. | keďže informovanosť koncových používateľov a občianskej spoločnosti o miestnych programoch, ktoré financuje EÚ, má kľúčový význam, bez ohľadu na mieru financovania v danom regióne; |
| --- | --- |

C.

keďže informovanosť koncových používateľov a občianskej spoločnosti o miestnych programoch, ktoré financuje EÚ, má kľúčový význam, bez ohľadu na mieru financovania v danom regióne;

| D. | keďže zásada partnerstva a model viacúrovňového riadenia, ktoré sú založené na lepšej koordinácii medzi orgánmi verejnej správy, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou, môžu účinne prispieť k lepšiemu sprostredkovaniu cieľov a výsledkov politiky EÚ; |
| --- | --- |

D.

keďže zásada partnerstva a model viacúrovňového riadenia, ktoré sú založené na lepšej koordinácii medzi orgánmi verejnej správy, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou, môžu účinne prispieť k lepšiemu sprostredkovaniu cieľov a výsledkov politiky EÚ;

| E. | keďže nepretržitý dialóg a účasť občianskej spoločnosti majú zásadný význam pre zabezpečenie zodpovednosti za verejné politiky a ich legitímnosť, čím sa vytvára zmysel pre spoločnú zodpovednosť a transparentnosť v rozhodovacom procese; |
| --- | --- |

E.

keďže nepretržitý dialóg a účasť občianskej spoločnosti majú zásadný význam pre zabezpečenie zodpovednosti za verejné politiky a ich legitímnosť, čím sa vytvára zmysel pre spoločnú zodpovednosť a transparentnosť v rozhodovacom procese;

| F. | keďže zviditeľnenie EŠIF môže prispieť k zlepšeniu, pokiaľ ide o vnímanie účinnosti politiky súdržnosti, a k opätovnému získaniu dôvery a záujmu občanov o európsky projekt; |
| --- | --- |

F.

keďže zviditeľnenie EŠIF môže prispieť k zlepšeniu, pokiaľ ide o vnímanie účinnosti politiky súdržnosti, a k opätovnému získaniu dôvery a záujmu občanov o európsky projekt;

| G. | keďže je zásadne dôležité, aby sa uplatňovala ucelená komunikačná politika nielen v následnej fáze, pokiaľ ide o konkrétne výsledky EŠIF, ale aj v počiatočnej fáze, s cieľom informovať tvorcov projektov o možnostiach financovania, a tak sa posilňovala účasť verejnosti na vykonávacom procese; |
| --- | --- |

G.

keďže je zásadne dôležité, aby sa uplatňovala ucelená komunikačná politika nielen v následnej fáze, pokiaľ ide o konkrétne výsledky EŠIF, ale aj v počiatočnej fáze, s cieľom informovať tvorcov projektov o možnostiach financovania, a tak sa posilňovala účasť verejnosti na vykonávacom procese;

| H. | keďže by sa malo využívať viac metodík poskytovania informácií a diverzifikácie komunikačných kanálov a tieto metodiky by sa mali zlepšiť; |
| --- | --- |

H.

keďže by sa malo využívať viac metodík poskytovania informácií a diverzifikácie komunikačných kanálov a tieto metodiky by sa mali zlepšiť;

Všeobecné úvahy

| 1. | zdôrazňuje, že politika súdržnosti je jedným z hlavných verejných nástrojov rastu, ktorý prostredníctvom svojich piatich európskych štrukturálnych a investičných fondov zabezpečuje investície vo všetkých regiónoch EÚ a pomáha znižovať rozdiely, podporovať konkurencieschopnosť a inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a zlepšovať kvalitu života európskych občanov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | so znepokojením konštatuje, že celkové povedomie a vnímanie verejnosti, pokiaľ ide o účinnosť regionálnej politiky EÚ, v priebehu rokov upadá; poukazuje na prieskum Eurobarometer 423 zo septembra 2015, v ktorom len viac ako tretina (34 %) Európanov uviedla, že počula o projektoch spolufinancovaných z prostriedkov EÚ a zameraných na zlepšenie kvality života v oblasti, kde žijú; konštatuje, že väčšina respondentov uviedla ako dôležité oblasti vzdelávanie, zdravie, sociálnu infraštruktúru a politiku životného prostredia; domnieva sa, že nielen kvantita, ale predovšetkým kvalita projektov financovaných v rámci EŠIF a ich pridaná hodnota z hľadiska hmatateľných výsledkov sú predpokladmi pozitívnej osvety; zdôrazňuje preto, že pri posudzovaní, výbere, vykonávaní a finalizácii projektov sa treba sústrediť na dosahovanie očakávaných výsledkov, aby sa tak predišlo neefektívnemu vynakladaniu finančných prostriedkov, čo by mohlo politike súdržnosti robiť zlú reklamu; upriamuje pozornosť na skutočnosť, že pri výbere komunikačných opatrení treba osobitne prihliadať na ich obsah a záber, a opätovne pripomína, že najlepšou reklamou je preukázať zmysluplnosť a užitočnosť realizovaných projektov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že zabezpečovanie viditeľnosti investícií v rámci politiky súdržnosti by malo byť naďalej spoločnou zodpovednosťou Komisie a členských štátov, pričom cieľom by malo byť sformulovanie účinných európskych komunikačných stratégií zameraných na zabezpečenie viditeľnosti investícií v rámci politiky súdržnosti; v tejto súvislosti si všíma úlohu riadiacich orgánov, najmä príslušných miestnych a regionálnych orgánov, z hľadiska inštitucionálnej komunikácie aj príjemcov, pretože po komunikačnej stránke predstavujú najúčinnejšie prepojenie na občanov tým, že poskytujú informácie na mieste a približujú im európsky projekt; navyše pripomína, že tieto orgány majú najlepší prehľad o miestnej a regionálnej situácii a potrebách a že výraznejšie zviditeľnenie si vyžaduje väčšie úsilie o lepšiu informovanosť a transparentnosť medzi radovými občanmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že na zabezpečenie viditeľnosti politiky je potrebný duálny proces komunikácie a interakcie s partnermi; navyše poukazuje na skutočnosť, že vzhľadom na zložité problémy a s cieľom zaistiť legitímnosť a poskytnúť účinné dlhodobé riešenia musia verejné orgány v súlade so zásadou partnerstva zapojiť príslušné zainteresované strany do všetkých fáz rokovania a vykonávania partnerskej dohody a operačných programov; navyše zdôrazňuje potrebu posilnenia inštitucionálnej kapacity verejných orgánov a partnerov a pripomína úlohu, ktorú v tomto smere môže zohrávať Európsky sociálny fond (ESF); |
| --- | --- |

4.

| 5. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že z hľadiska zjednodušovania administratívnych postupov bol v členských štátoch zaznamenaný nerovnomerný pokrok, pokiaľ ide o širšiu mobilizáciu a zapojenie partnerov na regionálnej a miestnej úrovni vrátane hospodárskych a sociálnych partnerov a orgánov zastupujúcich občiansku spoločnosť; v tomto smere pripomína význam sociálneho dialógu; |
| --- | --- |

5.

Problémy, ktoré treba riešiť

| 6. | poukazuje na nárast euroskepticizmu a populistickej protieurópskej propagandy, v rámci ktorých sa skresľujú informácie o politikách Únie, a vyzýva Komisiu a Radu, aby analyzovali ich základné príčiny a riešili ich; zdôrazňuje preto naliehavú potrebu vypracovať účinnejšie komunikačné stratégie, ktoré budú používať jazyk blízky občanom a budú sa snažiť preklenúť priepasť medzi EÚ a jej občanmi vrátane nezamestnaných občanov a občanov, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, prostredníctvom širokého spektra mediálnych platforiem na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktoré dokážu poskytnúť občanom presné a ucelené informácie o pridanej hodnote európskeho projektu z hľadiska ich kvality života a prosperity; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu a Radu, aby v súčasnom rámci aj v rámci reformy politiky súdržnosti po roku 2020 zanalyzovali dosah opatrení zameraných na posilnenie prepojenia s európskym semestrom a zavádzanie štrukturálnych reforiem prostredníctvom programov financovaných z EŠIF na vnímanie politík EÚ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uznáva, že právny rámec poskytuje obmedzené možnosti, pokiaľ ide o zabezpečenie primeranej viditeľnosti politiky súdržnosti; zdôrazňuje, že v dôsledku toho rôzne zainteresované strany nie vždy považovali informovanie o jej konkrétnych výsledkoch za dôležité; domnieva sa, že odporúčané komunikačné činnosti o hmatateľných výsledkoch by sa mali nepretržite aktualizovať; v tejto súvislosti si všíma skutočnosť, že súčasťou technickej pomoci z EŠIF nie sú finančné prostriedky účelovo viazané na komunikáciu, a to ani na úrovni Únie ani na úrovni členských štátov; zdôrazňuje však povinnosť riadiacich orgánov a príjemcov pravidelne monitorovať súlad s informačnými a komunikačnými činnosťami, ako sa stanovuje v článku 115 a v prílohe XII nariadenia o spoločných ustanoveniach; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opätovne zdôrazňuje, že je nevyhnutné nájsť správnu rovnováhu medzi potrebou zjednodušenia pravidiel, ktoré upravujú vykonávanie politiky súdržnosti, a potrebou zachovať riadne a transparentné finančné hospodárenie a bojovať proti podvodom, a zároveň o tom náležite informovať verejnosť; v tejto súvislosti pripomína, že treba jasne rozlišovať medzi nezrovnalosťami a podvodom, aby sa tak nepodlamovala dôvera verejnosti v riadiace orgány a miestne samosprávy; navyše trvá na tom, že treba zjednodušiť a znížiť administratívnu záťaž príjemcov bez toho, aby to malo vplyv na nevyhnutné kontroly a audit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že na zabezpečenie účinného dosahovania a oznamovania výsledkov na miestnej aj regionálnej úrovni je nevyhnutné zvýšiť zodpovednosť za vykonávanie politiky priamo na mieste; oceňuje, že zásada partnerstva poskytuje z hľadiska vykonávania európskych verejných politík pridanú hodnotu, čo sa potvrdilo aj v nedávnej štúdii Komisie; poukazuje však na to, že mobilizácia partnerov je v niektorých prípadoch stále zložitá, pretože zásada partnerstva sa uplatňuje formálne, no neumožňuje skutočnú účasť na procese riadenia; pripomína, že je potrebné vynaložiť väčšie úsilie a investovať viac zdrojov do využívania partnerstva a výmeny skúseností prostredníctvom platforiem pre dialóg partnerov, a to aj s cieľom znásobiť vďaka nim príležitosti financovania EÚ a jeho úspechy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | okrem toho pripomína, že investície v rámci politiky súdržnosti majú dlhodobý strategický charakter, takže výsledky niekedy nevidno okamžite, čo má nepriaznivý vplyv na viditeľnosť nástrojov politiky súdržnosti, najmä v porovnaní s inými nástrojmi Únie, ako je Európsky fond pre strategické investície (EFSI); naliehavo preto vyzýva, aby činnosti v oblasti komunikácie prípadne pokračovali ešte ďalšie štyri roky po ukončení projektu; zdôrazňuje, že realizácia niektorých investícií (najmä do ľudských zdrojov) je menej viditeľná a ťažšie merateľná ako v rámci hmotných investícií, a žiada podrobnejšie a diferencovanejšie hodnotenie dlhodobého vplyvu politiky súdržnosti na životy občanov; zastáva preto názor, že osobitná pozornosť by sa mala venovať hodnoteniu ex post a komunikačným činnostiam týkajúcim sa prínosu EŠIF k stratégii Únie pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast, ktorá je dlhodobou európskou stratégiou rozvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že dôležitú úlohu pri informovaní občanov o rozličných politikách EÚ a otázkach EÚ vo všeobecnosti zohrávajú médiá; vyjadruje však poľutovanie nad pomerne obmedzeným priestorom, ktorý médiá poskytujú informovaniu o investíciách v rámci politiky súdržnosti EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné rozvíjať informačné kampane a komunikačné stratégie, ktoré sú zamerané na médiá, sú prispôsobené súčasným informačným výzvam a poskytujú informácie dostupným a atraktívnym spôsobom; zdôrazňuje, že je potrebné zužitkovať rastúci vplyv sociálnych médií, výhody, ktoré prináša digitálny pokrok, a kombináciu rôznych druhov dostupných komunikačných kanálov s cieľom lepšie ich využiť pri propagácii poskytnutých príležitostí a dosiahnutých úspechov v rámci EŠIF; |
| --- | --- |

12.

Zlepšenie komunikácie a zapojenie partnerov v druhej polovici obdobia 2014 – 2020

| 13. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zlepšili koordináciu a dostupnosť existujúcich komunikačných prostriedkov a nástrojov na úrovni EÚ s cieľom riešiť témy, ktoré majú vplyv na program EÚ; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité poskytnúť pokyny k technikám a metódam efektívnej komunikácie o tom, ako politika súdržnosti prináša hmatateľné výsledky pre každodenný život občanov EÚ; vyzýva riadiace orgány a príjemcov, aby aktívne a systematicky oboznamovali s výsledkami, prínosom a dlhodobým vplyvom politiky pri zohľadnení rozličných fáz rozvoja projektov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že samotné zobrazenie symbolu Európskej komisie na popisných paneloch už nepostačuje s ohľadom na množstvo a kvalitu informácií, ktoré prinášajú tradičné a moderné médiá; vyzýva Komisiu, aby vytvorila účinnejšie identifikačné nástroje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta súčasné konkrétne komunikačné aktivity, ako je kampaň s názvom Európa v mojom regióne, webová aplikácia Komisie Rozpočet EÚ zameraný na výsledky, spolupráca so sieťou CIRCOM Regional (16), program Európa pre občanov, a možnosti, ktoré prináša novozriadený európsky zbor solidarity; navyše zdôrazňuje úlohu informačných centier Europe Direct z hľadiska decentralizovanej komunikácie s cieľom zvýšiť povedomie o vplyve politiky súdržnosti v praxi, a to na miestnej aj regionálnej úrovni; okrem toho zdôrazňuje, že treba vyvinúť úsilie na oslovenie študentov a novinárov, ktorí predstavujú potenciálne komunikačné vektory, a zabezpečiť rovnováhu informačných kampaní zo zemepisného hľadiska; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že je potrebné prispôsobiť ustanovenia týkajúce sa komunikácie v nariadení o spoločných ustanoveniach; vyzýva Komisiu, aby zvážila pridanú hodnotu, ktorú by prinieslo vyčlenenie finančných prostriedkov konkrétne na komunikáciu v rámci technickej pomoci a tiež prípadné zvýšenie počtu záväzných požiadaviek na propagáciu projektov v rámci politiky súdržnosti a na informovanie o nich; žiada Komisiu, aby v roku 2017 poskytla jasné pokyny k tomu, ako by sa v súčasnom období financovania mohla využiť technická pomoc na účely komunikácie, s cieľom zabezpečiť právnu istotu pre miestne a regionálne orgány a ostatných príjemcov; navyše opätovne pripomína, že bežné komunikačné a reklamné normy, ktoré sú síce dobre sformulované v prípade štrukturálnych a technologických investícií, nie sú také účinné pre nehmotné investície do ľudského kapitálu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že v rámci hierarchie priorít politiky súdržnosti EÚ treba prisúdiť význačnejšie miesto komunikácii, najmä v kontexte práce riadiacich zamestnancov, ktorí nie sú priamo zodpovední za komunikáciu, a začleniť komunikáciu medzi bežné postupy EŠIF; žiada o posilnenie profesionality v oblasti komunikácie, najmä konaním na miestnej úrovni a predchádzaním využívaniu žargónu EÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta hodnotenie programov politiky súdržnosti ex post v období 2007 – 2013, ktoré vykonala Komisia a ktoré poskytuje skvelé zdroje pre oboznamovanie s dosiahnutými výsledkami a účinkami; berie na vedomie iniciatívu krajín V4 o externých vplyvoch politiky súdržnosti v členských štátoch EÚ15 (17) a vyzýva Komisiu, aby vypracovala rozsiahlejšiu objektívnu štúdiu na úrovni všetkých 28 členských štátov EÚ; okrem toho naliehavo vyzýva Komisiu, aby odlíšila svoje komunikačné stratégie zamerané na členské štáty, ktoré sú čistými prispievateľmi, a členské štáty, ktoré sú čistými príjemcami, a vyzdvihla špecifický prínos politiky súdržnosti pre oživenie reálnej ekonomiky, podporu podnikania a inovácií, vytváranie príležitostí pre rast a tvorbu pracovných miest vo všetkých regiónoch EÚ a zlepšenie komunitnej a hospodárskej infraštruktúry, a to pomocou priamych investícií, ako aj priameho a nepriameho vývozu (vonkajšie vplyvy); |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu a riadiace orgány, aby určili spôsoby, ako možno uľahčiť a štandardizovať prístup k informáciám, aby podporovali výmenu znalostí a osvedčených postupov z oblasti komunikačných stratégií s cieľom lepšie zužitkovať existujúce skúsenosti a dosiahnuť väčšiu transparentnosť a zviditeľnenie možností financovania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta skutočnosť, že nástroj e-súdržnosť, ktorého cieľom je zjednodušiť a urýchliť vykonávanie EŠIF, bol zavedený v súčasnom programovom období; zdôrazňuje, že tento nástroj dokáže účinne prispievať k dostupnosti informácií, monitorovaniu priebehu programu a tvorbe užitočných prepojení medzi zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnieva sa, že je potrebná posilnená komunikácia prostredníctvom nových mediálnych kanálov, čo si bude vyžadovať komunikačnú stratégiu pre platformy digitálnych a sociálnych médií, ktorá bude zacielená na informovanie občanov a poskytne im príležitosť vyjadriť svoje potreby, zameria sa na oslovovanie koncových používateľov pomocou rozličných súborov nástrojov, napríklad interaktívnych internetových prostriedkov, a vývoj dostupnejšieho mobilného obsahu a aplikácií, ako aj prípadné zabezpečenie dostupnosti informácií v rôznych jazykoch upravených pre rozličné vekové skupiny; vyzýva riadiace orgány, aby príslušným GR poskytli aktuálne informácie o finančných údajoch, dosiahnutých výsledkoch a investíciách, s cieľom zobraziť na platforme otvorených údajov EŠIF prehľadné údaje a tabuľky, ktoré môžu slúžiť žurnalistom; žiada o rozbehnutie regionálnych iniciatív oceňovania najlepších projektov po vzore ocenenia RegioStars; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ďalej navrhuje, aby sa zlepšilo monitorovanie a hodnotenie súčasných komunikačných činností a aby sa zriadili regionálne pracovné skupiny pre komunikáciu, ktorých členmi budú aktéri na viacerých úrovniach; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzdvihuje úlohu, ktorú má európsky kódex správania pre partnerstvo a zásada partnerstva pri posilňovaní kolektívneho záväzku k politike súdržnosti a zapojenia do nej; vyzýva na posilnenie väzby medzi verejnými orgánmi, potenciálnymi príjemcami, súkromným sektorom, občianskou spoločnosťou a občanmi prostredníctvom otvoreného dialógu a v prípade potreby na úpravu zloženia partnerstiev v priebehu vykonávania s cieľom zabezpečiť správnu kombináciu partnerov zastupujúcich záujmy komunity v každej fáze procesu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta inovatívny model viacúrovňovej a mnohostrannej spolupráce, ktorý bol navrhnutý v rámci mestskej agendy EÚ, a odporúča, aby sa v prípade potreby využil aj pri vykonávaní politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že treba posilniť komunikačný rozmer cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce, a to aj na úrovni prebiehajúcich makroregionálnych stratégií, ktoré by mali byť pre občanov EÚ viditeľnejšie, šírením osvedčených postupov a úspešných príkladov investovania a investičných príležitostí; |
| --- | --- |

25.

Podpora informovania o politike súdržnosti po roku 2020

| 26. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby oživili atraktivitu financovania z prostriedkov politiky súdržnosti EÚ ďalším zjednodušením a obmedzovaním tzv. gold-platingu, a aby so zreteľom na nedávny návrh skupiny na vysokej úrovni zloženej z nezávislých odborníkov na monitorovanie zjednodušenia pre príjemcov prostriedkov z EŠIF zvážili zníženie zložitosti a prípadne aj počtu právnych predpisov a usmernení; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na príspevok politiky súdržnosti EÚ k pozitívnemu stotožneniu sa s projektom európskej integrácie zvážila možnosť zaviesť vo formulároch projektových žiadostí povinnú kolónku pre komunikáciu, ako súčasť zvýšeného využívania technickej pomoci prostredníctvom finančných prostriedkov účelovo viazaných na komunikáciu na programovej úrovni, pri zohľadnení toho, aby sa neznásobovali obmedzenia a aby sa zabezpečila potrebná flexibilita; navyše vyzýva riadiace orgány a miestne a regionálne orgány, aby zlepšovali kvalitu svojej komunikácie o konečných výsledkoch projektov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upozorňuje na naliehavú potrebu prehĺbiť dialóg medzi Úniou a občanmi, prehodnotiť komunikačné kanály a stratégie a vzhľadom na príležitosti, ktoré poskytujú sociálne siete a nové digitálne technológie, prispôsobiť hlavné myšlienky miestnym a regionálnym súvislostiam; navyše zdôrazňuje prípadnú úlohu zainteresovaných subjektov z radov občianskej spoločnosti ako komunikačných vektorov; pripomína však, že vzdelávací obsah je rovnako dôležitý ako mediálne stratégie a propagácia na rozličných platformách; |
| --- | --- |

28.

| 29. | v súvislosti s komunikáciou a viditeľnosťou zdôrazňuje potrebu ďalej zjednodušovať politiku po roku 2020, a to aj pokiaľ ide o spoločné systémy riadenia a auditu, s cieľom nájsť správne vyváženie medzi politikou orientovanou na výsledky a primeraným množstvom kontrol a zjednodušenými postupmi |
| --- | --- |

29.

| 30. | žiada, aby sa v rámci programového obdobia po roku 2020 ďalej posilňovala zásada partnerstva; je presvedčený, že aktívne zapájanie zainteresovaných strán vrátane organizácií, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť, do procesu rokovania a vykonávania partnerskej dohody a operačných programov by mohlo prispieť k posilneniu zodpovednosti za vykonávanie politiky a jej transparentnosti a zároveň by mohlo priniesť lepšie vykonávanie politiky z hľadiska rozpočtu EÚ; vyzýva preto členské štáty, aby zvážili zavedenie existujúcich modelov participatívnej správy, pričom spoja všetkých relevantných partnerov v rámci spoločnosti a zabezpečia účasť zainteresovaných strán na participatívnom zostavovaní rozpočtu s cieľom určiť v prípade potreby zdroje vyčlenené na vnútroštátne, regionálne a miestne spolufinancovanie, a tak posilňovať vzájomnú dôveru a zapájanie občanov do rozhodnutí o verejných výdavkoch; navrhuje tiež, aby sa vykonalo participatívne vyhodnotenie výsledkov za účasti príjemcov a rôznych zainteresovaných strán s cieľom zhromaždiť relevantné údaje, čo by mohlo prispieť k zlepšeniu aktívnej účasti a zviditeľneniu budúcich akcií; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ďalej trvá na prehĺbení spolupráce medzi mestami a vidiekom v záujme vytvárania územných partnerstiev medzi mestami a vidieckymi oblasťami využívaním celkového potenciálu, ktorý poskytujú synergie medzi fondmi EÚ, a nadviazaním na odborné poznatky mestských oblastí a ich väčšiu kapacitu pri riadení fondov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa vo svojich príslušných akčných plánoch komunikácie zamerali na posilnenie spolupráce medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami, ministerstvami a sprostredkovateľmi informácií na rôznych úrovniach a na zostavenie prehľadu o cieľových skupinách s cieľom vytvoriť a tlmočiť správy špecificky prispôsobené pre konkrétne cieľové skupiny, a tak priamejšie osloviť občanov na danom mieste a lepšie ich informovať; |
| --- | --- |

32.

| 33. | v tejto súvislosti poukazuje na význam kultúrneho posunu v tom zmysle, že za komunikáciu sú zodpovedné všetky zúčastnené strany, pričom hlavnými sprostredkovateľmi informácií sa stávajú samotní príjemcovia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ďalej žiada Komisiu a členské štáty, aby posilnili úlohu a postavenie už existujúcich komunikačných a informačných sietí a využívali interaktívnu platformu elektronickej komunikácie EÚ o vykonávaní politiky súdržnosti s cieľom zozbierať všetky relevantné údaje o projektoch EŠIF, čo konečným používateľom umožní poskytnúť spätnú väzbu k procesu vykonávania a dosiahnutým výsledkom nad rámec strohého opisu projektu a vynaložených nákladov; zastáva názor, že takáto platforma by tiež uľahčila hodnotenie účinnosti komunikácie o politike súdržnosti; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Výboru regiónov a národným a regionálnym parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0053.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0055.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0211.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0419.

(7)  http://www.consilium.europa.eu/press-releases-pdf/2016/11/47244650399_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sk/information/publications/brochures/2014/ensuring-the-visibility-of-cohesion-policy-information-and-communication-rules-2014-2020

(9)  http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/67400

(10)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/informing/dialog/2014/5_vandenbrande_report.pdf

(11)  http://cor.europa.eu/en/about/Documents/CoR-communication-plan-2016.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/policy/how/studies_integration/impl_partner_report_en.pdf

(13)  http://www.interregeurope.eu/fileadmin/user_upload/events/Rotterdam/pdf/Designing_communication_strategy.pdf

(14)  https://www.strukturalni-fondy.cz/getmedia/fdc8a04e-590d-47ac-9213-760d4ac76f75/V4_EU15_manazerske-shrnuti.pdf?ext=.pdf.

(15)  http://www.eapn.eu/images/stories/docs/EAPN-position-papers-and-reports/2014-eapn-handbook-Give-a-voice-to-citizens-Guidelines-for-Stakeholder-Engagement.pdf.

(16)  Profesijné združenie regionálnych verejnoprávnych televízií v Európe.

(17)  Správa vypracovaná v rámci hodnotenia ex post a predpokladaného prínosu vykonávania politiky súdržnosti v krajinách zoskupenia V4 pre krajiny EÚ-15, ktorú zadalo poľské ministerstvo hospodárskeho rozvoja, s názvom How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4 (Aký prínos má vykonávanie politiky súdržnosti v krajinách V4 pre členské štáty EÚ-15?).

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/10

---

P8_TA(2017)0246

Nákladová účinnosť 7. výskumného programu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o nákladovej účinnosti 7. výskumného programu (2015/2318(INI))

(2018/C 331/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na hlavu XIX Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavu XIX Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti (2007 – 2013) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti (2007 – 2013) (1),

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (3) (nariadenie o rozpočtových pravidlách), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (3) (nariadenie o rozpočtových pravidlách),

| — | so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2014 spolu s odpoveďami inštitúcií (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2014 spolu s odpoveďami inštitúcií (4),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Dvora audítorov č. 2/2013 s názvom Zabezpečila Komisia efektívnu implementáciu siedmeho rámcového programu pre výskum?, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Dvora audítorov č. 2/2013 s názvom Zabezpečila Komisia efektívnu implementáciu siedmeho rámcového programu pre výskum?,

| — | so zreteľom na správu výboru pre vedu a techniku Dolnej snemovne Spojeného kráľovstva s názvom Odchod z EÚ: následky a príležitosti pre vedu a výskum, zo 16. novembra 2016 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu výboru pre vedu a techniku Dolnej snemovne Spojeného kráľovstva s názvom Odchod z EÚ: následky a príležitosti pre vedu a výskum, zo 16. novembra 2016 (5),

| — | so zreteľom na svoje rozhodnutie z 28. apríla 2016 o udelení absolutória za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2014, oddiel III – Komisia (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje rozhodnutie z 28. apríla 2016 o udelení absolutória za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2014, oddiel III – Komisia (6),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0194/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0194/2017),

| A. | keďže viacročný finančný rámec (VFR) na roky 2007 – 2013 sa skončil, ale vykonávanie siedmeho rámcového programu pre výskum a inovácie (RP7) ešte prebieha; |
| --- | --- |

A.

keďže viacročný finančný rámec (VFR) na roky 2007 – 2013 sa skončil, ale vykonávanie siedmeho rámcového programu pre výskum a inovácie (RP7) ešte prebieha;

| B. | keďže na projekty v oblasti výskumu a inovácie vykonávané počas VFR 2014 – 2020 sa vzťahuje nariadenie o programe Horizont 2020; |
| --- | --- |

B.

keďže na projekty v oblasti výskumu a inovácie vykonávané počas VFR 2014 – 2020 sa vzťahuje nariadenie o programe Horizont 2020;

| C. | keďže podľa informácií Európskeho parlamentu neexistuje komplexná analýza nákladovej účinnosti RP7; |
| --- | --- |

C.

keďže podľa informácií Európskeho parlamentu neexistuje komplexná analýza nákladovej účinnosti RP7;

| D. | keďže komplexné hodnotenie RP7 sa malo – v ideálnom prípade – uskutočniť pred nadobudnutím účinnosti programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

D.

keďže komplexné hodnotenie RP7 sa malo – v ideálnom prípade – uskutočniť pred nadobudnutím účinnosti programu Horizont 2020;

| E. | keďže údaje o chybovosti a hodnotenie ex post programu neposkytujú úplné informácie o nákladovej účinnosti; |
| --- | --- |

E.

keďže údaje o chybovosti a hodnotenie ex post programu neposkytujú úplné informácie o nákladovej účinnosti;

Siedmy rámcový program (RP7)

| 1. | zdôrazňuje skutočnosť, že celkový schválený rozpočet pre RP7 predstavoval 55 miliárd EUR, čo sa rovná približne 3 % celkových výdavkov na výskum a technický rozvoj v Európe, resp. 25 % konkurenčného financovania; počas sedemročného obdobia trvania RP7 bolo predložených viac ako 139 000 výskumných návrhov, z ktorých sa vybralo 25 000 najkvalitnejších projektov, ktoré získali finančné prostriedky; hlavní príjemcovia spomedzi 29 000 organizácií, ktoré boli zapojené do RP7, boli okrem iného univerzity (44 % z finančných prostriedkov RP7), výskumné a technologické organizácie (27 %), veľké súkromné spoločnosti (11 %) a MSP (13 %), zatiaľ čo podiel verejného sektora (3 %) a organizácií občianskej spoločnosti (2 %) bol skôr okrajový; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je si vedomý, že RP7 slúži príjemcom zo všetkých členských štátov EÚ, pridružených a kandidátskych krajín, ako sú Švajčiarsko, Izrael, Nórsko, Island, Lichtenštajnsko, Turecko, Chorvátsko, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Srbsko, Albánsko, Čierna Hora, Bosna a Hercegovina, Faerské ostrovy a Moldavsko, ako aj z partnerských krajín v rámci medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorňuje na hodnotenie ex post RP7, ktoré vypracovala skupina odborníkov na vysokej úrovni (7), ktorá RP7 považuje za úspešný; skupina na vysokej úrovni zdôraznila najmä to, že RP7:






  — | podporuje vedeckú excelentnosť na individuálnej a inštitucionálnej úrovni, |
| --- | --- | --- |

3.

—

podporuje vedeckú excelentnosť na individuálnej a inštitucionálnej úrovni,

| — | podporuje prelomový výskum prostredníctvom nového programu s názvom RP7 – NÁPADY (FP7 – IDEAS) (Európska rada pre výskum), |
| --- | --- |

—

podporuje prelomový výskum prostredníctvom nového programu s názvom RP7 – NÁPADY (FP7 – IDEAS) (Európska rada pre výskum),

| — | strategicky zapája priemysel a MSP, |
| --- | --- |

—

strategicky zapája priemysel a MSP,

| — | posilňuje nový spôsob spolupráce a otvorený rámec pre inovácie, |
| --- | --- |

—

posilňuje nový spôsob spolupráce a otvorený rámec pre inovácie,

| — | podporuje kultúru spolupráce a buduje komplexné siete schopné riešiť tematické výzvy, čím posilňuje Európsky výskumný priestor, |
| --- | --- |

—

podporuje kultúru spolupráce a buduje komplexné siete schopné riešiť tematické výzvy, čím posilňuje Európsky výskumný priestor,

| — | prostredníctvom výskumu, technológií a inovácií – RP7 – SPOLUPRÁCA (FP7 – COOPERATION) rieši určité spoločenské výzvy, |
| --- | --- |

—

prostredníctvom výskumu, technológií a inovácií – RP7 – SPOLUPRÁCA (FP7 – COOPERATION) rieši určité spoločenské výzvy,

| — | podporuje harmonizáciu národných výskumných a inovačných systémov a politík, |
| --- | --- |

—

podporuje harmonizáciu národných výskumných a inovačných systémov a politík,

| — | stimuluje mobilitu výskumných pracovníkov v celej Európe – RP7 – ĽUDIA (FP7 – PEOPLE), vytvára potrebné podmienky pre otvorený trh práce pre výskumných pracovníkov, |
| --- | --- |

—

stimuluje mobilitu výskumných pracovníkov v celej Európe – RP7 – ĽUDIA (FP7 – PEOPLE), vytvára potrebné podmienky pre otvorený trh práce pre výskumných pracovníkov,

| — | podporuje investície do európskych výskumných infraštruktúr, |
| --- | --- |

—

podporuje investície do európskych výskumných infraštruktúr,

| — | dosahuje kritickú mieru, pokiaľ ide o výskum v celej Európe a vo svete; |
| --- | --- |

—

dosahuje kritickú mieru, pokiaľ ide o výskum v celej Európe a vo svete;

| 4. | berie na vedomie, že verejné konzultácie so zainteresovanými stranami v rámci hodnotenia RP7, ktoré sa uskutočnili od februára do mája 2015, poukázali na tieto nedostatky:






  — | vysoká administratívna záťaž a zložité právne a rozpočtové pravidlá, |
| --- | --- | --- |

4.

—

vysoká administratívna záťaž a zložité právne a rozpočtové pravidlá,

| — | vysoký stupeň nadmerného záujmu, |
| --- | --- |

—

vysoký stupeň nadmerného záujmu,

| — | nedostatočný dôraz na spoločenský vplyv, |
| --- | --- |

—

nedostatočný dôraz na spoločenský vplyv,

| — | príliš úzky rozsah tém a výziev, |
| --- | --- |

—

príliš úzky rozsah tém a výziev,

| — | nedostatočný dôraz na účasť priemyslu, |
| --- | --- |

—

nedostatočný dôraz na účasť priemyslu,

| — | vysoký prah pre nováčikov; nízka priemerná miera úspešnosti návrhov a žiadateľov na úrovni 19 %, resp. 22 %, |
| --- | --- |

—

vysoký prah pre nováčikov; nízka priemerná miera úspešnosti návrhov a žiadateľov na úrovni 19 %, resp. 22 %,

| — | slabá komunikácia; |
| --- | --- |

—

slabá komunikácia;

| 5. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že RP7 sa podľa Komisie plne nevykoná a nevyhodnotí pred rokom 2020, čo môže spôsobiť oneskorenie budúcich následných programov; naliehavo vyzýva Komisiu, aby hodnotiacu správu zverejnila čo najskôr, a to najneskôr predtým, ako predloží výskumný program nasledujúci po programe Horizont 2020; |
| --- | --- |

5.

Závery Európskeho dvora audítorov (Dvor audítorov)

| 6. | so znepokojením zdôrazňuje, že Dvor audítorov považuje systémy dohľadu a kontroly nad politikami v oblasti výskumu a inými vnútornými politikami za „čiastočne účinné“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žiada Komisiu, aby podrobne informovala jeho príslušný výbor o 10 operáciách, ktoré predstavovali 77 % chýb v roku 2015, a o prijatých nápravných opatreniach; |
| --- | --- |

7.

| 8. | so znepokojením konštatuje, že chybovosť v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v rámci absolutória za posledné rozpočtové roky bola vždy vyššia ako 5 %; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že v roku 2015 z celkového počtu 150 operácií, ktoré Dvor audítorov kontroloval, 72 (48 %) obsahovalo chybu; na základe 38 vyčíslených chýb Dvor audítorov odhaduje, že chybovosť sa pohybuje na úrovni 4,4 %; okrem toho Komisia, vnútroštátne orgány alebo nezávislí audítori mali v 16 prípadoch vyčísliteľných chýb dostatočné informácie na to, aby chybám predišli alebo ich odhalili a opravili pred schválením výdavkov; ak by sa všetky tieto informácie použili na opravu chýb, odhadovaná chybovosť v tejto kapitole by bola o 0,6 % nižšia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ľutuje, že v 10 z 38 operácií, ktoré boli ovplyvnené vyčísliteľnou chybou, Dvor audítorov zaznamenal chyby prevyšujúce 20 % skúmaných položiek; týchto 10 prípadov (deväť zo siedmeho rámcového programu pre výskum a jedna z programu pre konkurencieschopnosť a inovácie na obdobie 2007 – 2013) tvorí 77 % z celkovej odhadovanej chybovosti v oblasti „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ v roku 2015; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že väčšina vyčísliteľných chýb, ktoré Dvor audítorov zistil (33 z 38), sa týkala preplatenia neoprávnených nákladov na zamestnancov a nepriamych nákladov deklarovaných príjemcami, pričom takmer všetky chyby, ktoré Dvor audítorov zistil vo výkazoch výdavkov, boli zapríčinené nesprávnou interpretáciou zložitých pravidiel oprávnenosti príjemcov alebo nesprávnym výpočtom ich oprávnených nákladov, čo vedie k zrejmému záveru, že tieto pravidlá je potrebné zjednodušiť; |
| --- | --- |

11.

| 12. | berie na vedomie, že Komisia vypočítala v roku 2014 zvyškovú chybovosť (na konci programu a po opravách) na úrovni 3 % (2,88 % v roku 2015); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína svoju pozíciu zo správ o udelení absolutória Komisii za roky 2012 a 2014: je presvedčený, že Komisia by sa mala naďalej usilovať o primeranú rovnováhu medzi atraktívnosťou programu pre účastníkov a legitímnou nevyhnutnosťou zodpovednosti a finančnej kontroly; pripomína v tejto súvislosti vyhlásenie generálneho riaditeľa z roku 2012, že je nereálne uplatňovať postup, ktorého cieľom je za každú cenu udržať zvyškovú chybovosť pod úrovňou 2 %; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ľutuje, že hlavnými zdrojmi chýb boli nesprávne vypočítané náklady na zamestnancov a neoprávnené priame a nepriame náklady; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na zistenia uvedené v osobitnej správe Dvora audítorov č. 2/2013, v ktorej Dvor audítorov dospel k záveru, že procesy Komisie sú nastavené tak, aby zabezpečovali, že finančné prostriedky sa investujú do vysoko kvalitného výskumu, a je znepokojený týmito zisteniami; zameranie na účinnosť však bolo slabšie;






  — | existujúce nástroje informačných technológií (IT) neumožnili účinné vykonávanie projektov a v ôsmich útvaroch Komisie pracuje viac ako 2 500 zamestnancov na vykonávaní RP7, spomedzi ktorých 1 500 (60 %) je priamo pridelených na riadenie vykonávania špecifického programu „Spolupráca“, |
| --- | --- | --- |

15.

—

existujúce nástroje informačných technológií (IT) neumožnili účinné vykonávanie projektov a v ôsmich útvaroch Komisie pracuje viac ako 2 500 zamestnancov na vykonávaní RP7, spomedzi ktorých 1 500 (60 %) je priamo pridelených na riadenie vykonávania špecifického programu „Spolupráca“,

| — | čas medzi podaním žiadosti a udelením grantu by sa mal ešte viac skrátiť a |
| --- | --- |

—

čas medzi podaním žiadosti a udelením grantu by sa mal ešte viac skrátiť a

| — | model finančnej kontroly RP7 v dostatočnej miere nezohľadňuje riziko chyby; |
| --- | --- |

—

model finančnej kontroly RP7 v dostatočnej miere nezohľadňuje riziko chyby;

| 16. | berie na vedomie odpovede Komisie na závery Dvora audítorov, v ktorých sa poukazuje na to, že napriek tomu sa podpísalo 4 324 grantov pre takmer 20 000 účastníkov, čas medzi podaním žiadosti a udelením grantu sa už znížil a kontrolná štruktúra bola navrhnutá tak, aby sa čo najviac opierala o kontrolu ex post; |
| --- | --- |

16.

Nákladová účinnosť RP7

| 17. | zdôrazňuje, že pri hodnotení nákladovej účinnosti by sa malo zvážiť uplatnenie kritérií hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti (riadne finančné hospodárenie) (8) pri dosahovaní politických cieľov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | berie na vedomie, že vykonávanie rámcových výskumných programov bolo rozdelené medzi rôzne generálne riaditeľstvá, výkonné agentúry, spoločné podniky, tzv. orgány podľa článku 185, Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na to, že generálne riaditeľstvo pre výskum a inovácie (GR RTD) schválilo v roku 2015 platby vo výške 3,8 miliardy EUR, pričom priamu zodpovednosť za vykonanie 67,4 % z nich nieslo GR, za 12,6 % spoločné podniky, za 10,7 % EIB a Európsky investičný fond (EIF) a za 2,4 % výkonné agentúry; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konštatuje, že podľa výročnej správy o činnosti GR RTD za rok 2015 Európska únia prispela na program RP7 sumou 44,56 miliardy EUR, z čoho 58 % smerovalo do Nemecka, 16 % do Spojeného kráľovstva, 11 % do Francúzska, 8 % do Talianska a 7 % do Španielska; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že GR RTD zriadilo kontrolný rámec s cieľom zmierniť vlastné riziká na rôznych stupňoch priamych a nepriamych procesov riadenia grantov; GR RTD okrem toho zaviedlo stratégiu dohľadu nad finančnými nástrojmi, ktoré vykonávajú EIB a EIF; |
| --- | --- |

21.

| 22. | berie na vedomie, že v súvislosti s RP7 na roky 2007 – 2013 GR RTD do konca roku 2015 dokončilo a uzavrelo 3 035 zo 4 950 dohôd o grantoch a 1 915 projektov, pričom zostáva uhradiť ešte 1,6 miliardy EUR; v roku 2015 GR RTD uskutočnilo celkovo 826 konečných platieb; nabáda GR, aby rozvíjalo tieto štatistiky v nasledujúcich rozpočtových rokoch; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorňuje najmä na skutočnosť, že ukazovatele ako čas medzi podaním žiadosti a udelením grantu, podaním žiadosti a získaním informácií a podaním žiadosti a uskutočnením platby zaznamenali pozitívny trend a považovali sa za uspokojivé (93 – 100 % súlad); |
| --- | --- |

23.

| 24. | berie na vedomie, že GR RTD vykonalo 1 550 auditov, ktoré sa vzťahovali na 1 404 príjemcov a 58,7 % rozpočtu počas programového obdobia RP7; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poznamenáva, že podľa GR RTD sa na dohľad a koordináciu aktivít týkajúcich sa výkonných agentúr použilo 9,4 ekvivalentu plného pracovného času, čo predstavuje 1,26 milióna EUR, resp. 1,35 % celkových administratívnych nákladov; okrem toho v roku 2015 Výkonná agentúra pre výskum (REA) a Výkonná agentúra Európskej rady pre výskum (ERCEA) čerpali na operačné aktivity rozpočtové prostriedky vo výške 1,94 miliardy EUR a Výkonná agentúra pre malé a stredné podniky (EASME) a Výkonná agentúra pre inovácie a siete (INEA) vynaložili platobné rozpočtové prostriedky vo výške 480,5 milióna EUR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konštatuje, že GR RTD vznikli náklady vo výške 1,67 milióna EUR, resp. 0,35 % zo 479,9 milióna EUR vyplatených spoločným podnikom za dohľad nad ich činnosťami; ďalej konštatuje, že GR RTD vznikli náklady vo výške 0,7 milióna EUR alebo 0,78 % platieb vyplatených orgánom podľa článku 185 za dohľad nad ich činnosťami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že spoločné podniky a orgány podľa článku 185 sú zodpovedné za svoje vlastné audity, s výsledkami ktorých majú oboznámiť GR RTD; |
| --- | --- |

27.

| 28. | so znepokojením berie na vedomie, že GR RTD odhadlo celkovú zistenú chybovosť na 4,35 %; GR sa zároveň domnieva, že zvyšková chybovosť (na konci programu a po opravách) sa rovná 2,88 %; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že na konci roku 2016 suma, ktorá sa mala vrátiť, predstavovala 68 miliónov EUR, z ktorých sa skutočne vyzbieralo 49,7 milióna EUR; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poznamenáva však, že pravidlá RP7 neboli dostatočne kompatibilné so všeobecnými podnikateľskými postupmi, že systém kontroly potreboval lepšiu rovnováhu medzi rizikom a kontrolou, že príjemcovia potrebovali lepšie usmernenia v záujme zvládnutia zložitosti programu a že bolo potrebné uplatňovať efektívnejšie metódy preplácania; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je znepokojený tým, že vo výročnej správe o činnosti GR RTD bolo uvedené, že ku koncu roka 2015 stále nebolo dokončených 1 915 projektov RP7 v hodnote 1,63 miliardy EUR, čo by mohlo spôsobiť oneskorenie vykonávania programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konštatuje, že dosiahnutie synergií medzi odvetvím výskumu a inovácií na jednej strane a štrukturálnymi fondmi na druhej strane je v záujme Európskej únie; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konštatuje, že Komisia by mala zabezpečiť, aby financovanie RP7 a výskumu na vnútroštátnej úrovni bolo v súlade s pravidlami EÚ v oblasti štátnej pomoci s cieľom zabrániť nezrovnalostiam a duplicite financovania; zdôrazňuje, že by sa mali vziať do úvahy vnútroštátne špecifiká; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje význam finančných nástrojov v oblasti výskumu a inovácií; zdôrazňuje, že s ohľadom na konkurencieschopnosť výskumu môže využívanie finančných nástrojov na projekty s vyššími úrovňami technologickej pripravenosti poskytnúť dostatočnú návratnosť verejných investícií; v tejto súvislosti poukazuje na skutočnosť, že „finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF 2007 – 2013) ponúka úvery a hybridné alebo mezanínové financovanie na zlepšenie prístupu k rizikovému financovaniu pre projekty z oblasti výskumu a inovácie; konštatuje, že príspevok Únie na RSFF 2007 – 2015 vo výške 961 miliónov EUR podporil činnosti, ktoré predstavujú viac ako 10,22 miliardy EUR z očakávanej sumy 11,31 miliardy EUR; konštatuje, že nástroj na rozdelenie rizika (RSI) pre MSP poskytol finančné prostriedky vo výške viac ako 2,3 miliardy EUR, ku ktorým Únia prispela sumou 270 miliónov EUR (9); zastáva názor, že tieto číselné údaje podčiarkujú vysoký záujem spoločností a ďalších príjemcov o oblasť rizikového financovania; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poukazuje na potrebu lepšie zamerať finančné nástroje RP7 tak, aby sa zabezpečila podpora nováčikov s obmedzeným prístupom k financovaniu v oblasti výskumu a inovácií; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konštatuje, že niektoré opatrenia odporúčané externým audítorom a/alebo Útvarom pre vnútorný audit Komisie, konkrétne dve opatrenia týkajúce sa kontrolných systémov pre dohľad nad externými subjektmi a tri opatrenia pre účastnícky záručný fond, neboli zahrnuté; |
| --- | --- |

36.

| 37. | navrhuje lepšie oznamovanie výsledkov v členských štátoch a informačné kampane týkajúce sa programu; |
| --- | --- |

37.

Vyhliadky do budúcnosti v rámci programu Horizont 2020

| 38. | zdôrazňuje skutočnosť, že v súvislosti s programom Horizont 2020 bolo do konca roku 2015 uverejnených 198 výziev s termínom na predloženie do tohto dátumu; v reakcii na tieto výzvy bolo prijatých celkom 78 268 návrhov, z ktorých 10 658 sa zaradilo do hlavného alebo rezervného zoznamu; to znamená, že úspešnosť bola približne 14 %, pričom sa zohľadnili iba návrhy spĺňajúce kritériá; za to isté obdobie sa s príjemcami podpísalo 8 832 dohôd o grante, z čoho 528 podpísalo GR RTD; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uznáva, že boli dosiahnuté úspory nákladov vo výške 551 miliónov EUR v RP7 v porovnaní s RP6 a že Komisia sa usilovala o ďalšie zjednodušenie vykonávania programu Horizont 2020 v porovnaní s RP7; zdôrazňuje, že je dôležité, aby zjednodušenie bolo prospešné pre všetky oblasti politiky vrátane štrukturálnych fondov s cieľom zachovať rovnaké zaobchádzanie s príjemcami európskej finančnej pomoci; |
| --- | --- |

39.

| 40. | s uspokojením berie na vedomie, že GR RTD presúva riadenie zmlúv prostredníctvom outsourcingu na výkonné agentúry a iné orgány, čím sa snaží o ďalšie zníženie režijných nákladov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že výkonné agentúry budú v rámci programu Horizont 2020 riadiť 55 % rozpočtu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že veľký počet politických aktérov vrátane generálnych riaditeľstiev Komisie, výkonných agentúr, spoločných podnikov a orgánov podľa článku 185 si vyžaduje značnú mieru koordinácie, ktorej účinnosť má mimoriadny význam; |
| --- | --- |

41.

| 42. | berie na vedomie rozdielne názory EIT a Komisie na jednej strane a Dvora audítorov na druhej strane, pokiaľ ide o zákonnosť platieb; zastáva názor, že riešenie tejto nezhody nesmie poškodiť príjemcov, ktorí konali v dobrej viere; |
| --- | --- |

42.

| 43. | v súvislosti s programom Horizont 2020 víta tieto skutočnosti:






  — | štruktúra programu je menej zložitá a zabezpečuje interoperabilitu medzi rôznymi časťami, |
| --- | --- | --- |

43.

—

štruktúra programu je menej zložitá a zabezpečuje interoperabilitu medzi rôznymi časťami,

| — | v súčasnosti platí jednotný súbor pravidiel, |
| --- | --- |

—

v súčasnosti platí jednotný súbor pravidiel,

| — | v súčasnosti existuje jedna sadzba financovania na projekt, |
| --- | --- |

—

v súčasnosti existuje jedna sadzba financovania na projekt,

| — | pre nepriame náklady platí paušálna sadzba (25 %), |
| --- | --- |

—

pre nepriame náklady platí paušálna sadzba (25 %),

| — | kontroluje sa iba finančná životaschopnosť koordinátorov projektu, |
| --- | --- |

—

kontroluje sa iba finančná životaschopnosť koordinátorov projektu,

| — | zaviedol sa lepšie merateľný prístup zameraný na výkonnosť, |
| --- | --- |

—

zaviedol sa lepšie merateľný prístup zameraný na výkonnosť,

| — | na oblasť výskumu a inovácie sa uplatňuje jedna stratégia auditu, |
| --- | --- |

—

na oblasť výskumu a inovácie sa uplatňuje jedna stratégia auditu,

| — | vytvoril sa jednotný portál účastníkov na účel riadenia grantov a odborníkov, |
| --- | --- |

—

vytvoril sa jednotný portál účastníkov na účel riadenia grantov a odborníkov,

| — | granty, zmluvy s odborníkmi a archivovanie sú riadené elektronicky; |
| --- | --- |

—

granty, zmluvy s odborníkmi a archivovanie sú riadené elektronicky;

| 44. | víta vytvorenie spoločného centra podpory, ktoré bude pomáhať pri koordinácii a realizácii programu účinným a harmonizovaným spôsobom v siedmich generálnych riaditeľstvách Komisie, štyroch výkonných agentúrach a šiestich spoločných podnikoch; konštatuje, že spoločné centrum podpory poskytuje od 1. januára 2014 spoločné služby v oblasti právnej podpory, auditov ex post, IT systémov a operácií, obchodných postupov a informácií a údajov o programe pre všetky generálne riaditeľstvá, výkonné agentúry a spoločné podniky zamerané na výskum, ktoré vykonávajú programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

44.

| 45. | navrhuje, aby sa posilnila úloha národných kontaktných miest s cieľom poskytnúť kvalitnú technickú podporu na mieste; domnieva sa, že prostredníctvom ročného hodnotenia výsledkov, odbornej prípravy a podpory dobre fungujúcich národných kontaktných miest sa úspešnosť programu Horizont 2020 zvýši; |
| --- | --- |

45.

| 46. | víta skutočnosť, že podiel pridelených finančných prostriedkov z programu Horizont 2020 pre malé a stredné podniky sa zvýšil z 19,4 % v roku 2014 na 23,4 % v roku 2015, a odporúča, aby sa tento trend aktívne podporoval; |
| --- | --- |

46.

| 47. | považuje za neprijateľné, že GR RTD nesplnilo požiadavku Európskemu parlamentu, aby generálne riaditeľstvá Komisie uverejňovali všetky svoje odporúčania pre jednotlivé krajiny vo svojich výročných správach o činnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia na zabezpečenie rovnakej odmeny za rovnakú prácu pre výskumných pracovníkov vykonávajúcich tú istú prácu v rámci toho istého projektu a aby vytvorila zoznam všetkých podnikov podľa štátnej príslušnosti, ktoré sú kótované na burze cenných papierov a/alebo vykazujú zisk v ročnej účtovnej závierke a ktoré prijímajú finančné prostriedky z programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uznáva, že v nových prvkoch zavedených v programe Horizont 2020 sú zohľadnené aj pripomienky Dvora audítorov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pripomína, že sa pripravuje deviaty rámcový program pre výskum; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby sa pri vymedzovaní tohto programu použili najlepšie postupy z programu Horizont 2020; navrhuje zvýšiť finančné prostriedky pre inovácie, čo je hospodársky efektívne pre podnikateľský sektor, a zaistiť väčšiu flexibilitu medzi rozpočtami jednotlivých podprogramov tak, aby sa predišlo nedostatku finančných prostriedkov na tie, ktoré sú kvalifikované ako „vynikajúce“; |
| --- | --- |

50.

Dosah vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie na RP7

| 51. | berie na vedomie výsledok hlasovania občanov Spojeného kráľovstva z 23. júna 2016, v ktorom vyjadrili politickú vôľu vystúpiť z Európskej únie; |
| --- | --- |

51.

| 52. | víta prácu Dolnej snemovne Spojeného kráľovstva, pokiaľ ide o hodnotenie následkov tohto hlasovania pre oblasť vedy a výskumu (10) a o snahy udržať negatívny vplyv na európsku konkurencieschopnosť na minimálnej úrovni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poukazuje na to, že organizácie so sídlom v Spojenom kráľovstve získali prostredníctvom výziev grantového financovania v roku 2014 sumu 1,27 miliardy EUR, resp. 15 % z celkového financovania, a v roku 2015 sumu 1,18 miliardy EUR, resp. 15,9 % z celkového financovania – najvyšší podiel finančných prostriedkov EÚ, ktorý v tom roku získal akýkoľvek členský štát (11); |
| --- | --- |

53.

Závery

| 54. | dospel k záveru, celkovo bolo riadenie RP7 zo strany Komisie z hľadiska nákladov účinné; konštatuje, že program tiež zlepšil svoju efektívnosť napriek oneskoreniam a opakovaným chybovostiam pri jeho vykonávaní; |
| --- | --- |

54.

| 55. | víta skutočnosť, že obavy Dvora audítorov boli zohľadnené; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že novinky zavedené v rámci programu Horizont 2020, ako sú paušálne sadzby pre nepriame náklady, jednotná stratégia auditu, jednotný portál účastníkov atď., sa podobným spôsobom uplatnia aj v iných oblastiach politiky, napr. v prípade štrukturálnych fondov; zdôrazňuje, že ku všetkým príjemcom grantov by sa malo pristupovať spravodlivo a rovnako; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva členské štáty, aby vyvinuli osobitné úsilie v záujme splnenia cieľa investovať 3 % HDP do výskumu; domnieva sa, že by to podporilo excelentnosť a inováciu; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala možnosť navrhnúť vedecký dohovor na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni vychádzajúci z dynamiky už vytvoreného Dohovoru primátorov a starostov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je znepokojený tým, že agentúry REA a ERCEA vo svojich hodnotiacich správach poukazujú na to, že pokiaľ ide o cyklickú spätnú väzbu a komunikáciu medzi Komisiou a výkonnými agentúrami, ešte stále existuje priestor na zlepšenie; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie vládam a parlamentom členských štátov, Európskemu dvoru audítorov a Komisii. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104.

(3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 373, 10.11.2015, s. 1.

(5)  http://www.parliament.uk/business/committees/committees-a-z/commons-select/science-and-technology-committee/inquiries/parliament-2015/leaving-the-eu-inquiry-16-17/publications/

(6)  Ú. v. EÚ L 246, 14.9.2016, s. 25.

(7)  Záväzok a súdržnosť, hodnotenie ex post 7. rámcového programu EÚ, november 2015 https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fp7_final_evaluation_expert_group_report.pdf

(8)

(9)  COM(2016)0675, s. 18 a 19.

(10)  Pozri správu Dolnej snemovne Spojeného kráľovstva, Výboru pre vedu a technológie zo 16. novembra 2016.

(11)  Monitorovacia správa o programe Horizont za rok 2015, s. 21 a nasl.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/17

---

P8_TA(2017)0247

Osoby bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o situácii osôb bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii (2016/2220(INI))

(2018/C 331/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na ustanovenia nástrojov OSN v oblasti ľudských práv vrátane tých, ktoré sa týkajú práva na štátnu príslušnosť, ako je Charta OSN, Všeobecná deklarácia ľudských práv, Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Dohovor o právach dieťaťa, Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie, Dohovor o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1954, Dohovor o redukovaní počtu osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1961, Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a jeho opčný protokol, Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím a Medzinárodný dohovor o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ustanovenia nástrojov OSN v oblasti ľudských práv vrátane tých, ktoré sa týkajú práva na štátnu príslušnosť, ako je Charta OSN, Všeobecná deklarácia ľudských práv, Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Dohovor o právach dieťaťa, Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie, Dohovor o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1954, Dohovor o redukovaní počtu osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1961, Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a jeho opčný protokol, Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím a Medzinárodný dohovor o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín,

| — | so zreteľom na iné nástroje OSN týkajúce sa osôb bez štátnej príslušnosti a práva na štátnu príslušnosť, napríklad na záver výkonného výboru Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) č. 106 o identifikácii osôb bez štátnej príslušnosti, prevencii tohto stavu a znižovaní počtu a ochrane takýchto osôb (1), ktorý bol schválený rezolúciou Valného zhromaždenia OSN č. A/RES/61/137 (2006), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iné nástroje OSN týkajúce sa osôb bez štátnej príslušnosti a práva na štátnu príslušnosť, napríklad na záver výkonného výboru Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) č. 106 o identifikácii osôb bez štátnej príslušnosti, prevencii tohto stavu a znižovaní počtu a ochrane takýchto osôb (1), ktorý bol schválený rezolúciou Valného zhromaždenia OSN č. A/RES/61/137 (2006),

| — | so zreteľom na kampaň UNHCR zameranú na odstránenie stavu bez štátnej príslušnosti do roku 2024 (2) a na celosvetovú kampaň za rovnaké práva na štátnu príslušnosť, ktorú podporujú UNHCR, orgán OSN Ženy a iné subjekty a ktorú schválila Rada OSN pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kampaň UNHCR zameranú na odstránenie stavu bez štátnej príslušnosti do roku 2024 (2) a na celosvetovú kampaň za rovnaké práva na štátnu príslušnosť, ktorú podporujú UNHCR, orgán OSN Ženy a iné subjekty a ktorú schválila Rada OSN pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva z 15. júla 2016 o ľudských právach a svojvoľnom zbavovaní štátnej príslušnosti (A/HRC/RES/32/5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva z 15. júla 2016 o ľudských právach a svojvoľnom zbavovaní štátnej príslušnosti (A/HRC/RES/32/5),

| — | so zreteľom na Viedenskú deklaráciu a akčný program (3) schválený na Svetovej konferencii o ľudských právach OSN 25. júna 1993, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Viedenskú deklaráciu a akčný program (3) schválený na Svetovej konferencii o ľudských právach OSN 25. júna 1993,

| — | so zreteľom na všeobecné odporúčanie č. 32 Výboru na odstránenie diskriminácie žien (CEDAW), ktoré sa týka rodového rozmeru postavenia utečenca, azylu, štátnej príslušnosti a stavu bez štátnej príslušnosti v prípade žien (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecné odporúčanie č. 32 Výboru na odstránenie diskriminácie žien (CEDAW), ktoré sa týka rodového rozmeru postavenia utečenca, azylu, štátnej príslušnosti a stavu bez štátnej príslušnosti v prípade žien (4),

| — | so zreteľom na Deklaráciu Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN) o ľudských právach (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN) o ľudských právach (5),

| — | so zreteľom na článok 3 ods. 5 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa stanovuje, že Únia vo vzťahoch so zvyškom sveta musí prispievať k odstráneniu chudoby a k ochrane ľudských práv, najmä práv dieťaťa, ako aj k prísnemu dodržiavaniu a rozvoju medzinárodného práva, najmä k dodržiavaniu zásad Charty Organizácie Spojených národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 3 ods. 5 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa stanovuje, že Únia vo vzťahoch so zvyškom sveta musí prispievať k odstráneniu chudoby a k ochrane ľudských práv, najmä práv dieťaťa, ako aj k prísnemu dodržiavaniu a rozvoju medzinárodného práva, najmä k dodržiavaniu zásad Charty Organizácie Spojených národov,

| — | so zreteľom na závery Rady z 20. júla 2015 o akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2015 – 2019 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 20. júla 2015 o akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2015 – 2019 (6),

| — | so zreteľom na strategicky rámec a akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu z 25. júna 2012 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategicky rámec a akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu z 25. júna 2012 (7),

| — | so zreteľom na závery Rady zo 4. decembra 2015 o osobách bez štátnej príslušnosti (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 4. decembra 2015 o osobách bez štátnej príslušnosti (8),

| — | so zreteľom na závery Rady z 20. júna 2016 o stratégii EÚ pre Mjanmarsko/Barmu (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 20. júna 2016 o stratégii EÚ pre Mjanmarsko/Barmu (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 o ľudských právach a migrácii v tretích krajinách (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 o ľudských právach a migrácii v tretích krajinách (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2016 o Mjanmarsku, najmä o situácii Rohingyov (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2016 o Mjanmarsku, najmä o situácii Rohingyov (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2015 o výročnej správe o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2013 a politike Európskej únie v tejto oblasti (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2015 o výročnej správe o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2013 a politike Európskej únie v tejto oblasti (12),

| — | so zreteľom na štúdiu generálneho riaditeľstva pre vonkajšie politiky s názvom Riešenie vplyvu stavu bez štátnej príslušnosti na ľudské práva v rámci vonkajšej činnosti EÚ z novembra 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu generálneho riaditeľstva pre vonkajšie politiky s názvom Riešenie vplyvu stavu bez štátnej príslušnosti na ľudské práva v rámci vonkajšej činnosti EÚ z novembra 2014,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a na stanovisko Výboru pre rozvoj (A8-0182/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a na stanovisko Výboru pre rozvoj (A8-0182/2017),

| A. | keďže región južnej a juhovýchodnej Ázie tvoria tieto krajiny: Afganistan, Bangladéš, Bhután, Brunej, Kambodža, India, Indonézia, Laos, Malajzia, Maldivy, Mjanmarsko, Nepál, Pakistan, Filipíny, Singapur, Srí Lanka, Thajsko, Východný Timor a Vietnam, ktoré sú všetky členmi alebo majú štatút pozorovateľa buď v rámci Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN), alebo Zoskupenia južnej Ázie pre regionálnu spoluprácu (SAARC); |
| --- | --- |

A.

keďže región južnej a juhovýchodnej Ázie tvoria tieto krajiny: Afganistan, Bangladéš, Bhután, Brunej, Kambodža, India, Indonézia, Laos, Malajzia, Maldivy, Mjanmarsko, Nepál, Pakistan, Filipíny, Singapur, Srí Lanka, Thajsko, Východný Timor a Vietnam, ktoré sú všetky členmi alebo majú štatút pozorovateľa buď v rámci Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN), alebo Zoskupenia južnej Ázie pre regionálnu spoluprácu (SAARC);

| B. | keďže vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv sa uvádza, že všetci ľudia sa rodia slobodní a rovní v dôstojnosti i právach; keďže právo na štátnu príslušnosť, ako aj to, že nikto nesmie byť svojvoľne pozbavený svojej štátnej príslušnosti, je zakotvené v článku 15 tejto deklarácie, ako aj v ďalších medzinárodných nástrojoch v oblasti ľudských práv; keďže však medzinárodné právne nástroj ešte len musia splniť svoj hlavný cieľ, ktorým je zaistenie práva každej osoby na štátnu príslušnosť; |
| --- | --- |

B.

keďže vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv sa uvádza, že všetci ľudia sa rodia slobodní a rovní v dôstojnosti i právach; keďže právo na štátnu príslušnosť, ako aj to, že nikto nesmie byť svojvoľne pozbavený svojej štátnej príslušnosti, je zakotvené v článku 15 tejto deklarácie, ako aj v ďalších medzinárodných nástrojoch v oblasti ľudských práv; keďže však medzinárodné právne nástroj ešte len musia splniť svoj hlavný cieľ, ktorým je zaistenie práva každej osoby na štátnu príslušnosť;

| C. | keďže všetky ľudské práva sú všeobecne platné, nedeliteľné, vzájomne závislé a navzájom prepojené; keďže ľudské práva a základné slobody získavajú všetky ľudské bytosti už narodením a ich ochrana a podpora je najdôležitejšou úlohou vlád; |
| --- | --- |

C.

keďže všetky ľudské práva sú všeobecne platné, nedeliteľné, vzájomne závislé a navzájom prepojené; keďže ľudské práva a základné slobody získavajú všetky ľudské bytosti už narodením a ich ochrana a podpora je najdôležitejšou úlohou vlád;

| D. | keďže v Dohovore o právach dieťaťa, ktorý ratifikovali všetky krajiny južnej a juhovýchodnej Ázie, sa stanovuje, že dieťa musí byť ihneď po narodení zapísané do matriky a musí mať od narodenia právo získať štátnu príslušnosť; keďže sa odhaduje, že polovicu osôb bez štátnej príslušnosti na svete tvoria deti a že mnohé z nich sú bez štátnej príslušnosti od narodenia; |
| --- | --- |

D.

keďže v Dohovore o právach dieťaťa, ktorý ratifikovali všetky krajiny južnej a juhovýchodnej Ázie, sa stanovuje, že dieťa musí byť ihneď po narodení zapísané do matriky a musí mať od narodenia právo získať štátnu príslušnosť; keďže sa odhaduje, že polovicu osôb bez štátnej príslušnosti na svete tvoria deti a že mnohé z nich sú bez štátnej príslušnosti od narodenia;

| E. | keďže v deklarácii ľudských práv ASEAN sa vyhlasuje, že každá osoba má právo na štátnu príslušnosť, ako sa stanovuje v právnych predpisoch, a že žiadnu osobu nemožno svojvoľne zbaviť štátnej príslušnosti ani jej uprieť právo na zmenu štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

E.

keďže v deklarácii ľudských práv ASEAN sa vyhlasuje, že každá osoba má právo na štátnu príslušnosť, ako sa stanovuje v právnych predpisoch, a že žiadnu osobu nemožno svojvoľne zbaviť štátnej príslušnosti ani jej uprieť právo na zmenu štátnej príslušnosti;

| F. | keďže osoba bez štátnej príslušnosti sa v Dohovore o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1954 vymedzuje ako osoba, ktorá sa nepovažuje za štátneho príslušníka žiadneho štátu podľa jeho právnych predpisov; keďže príčiny vzniku stavu bez štátnej príslušnosti sa môžu líšiť a patrí medzi ne aj nástupníctvo a rozpad štátov, v niektorých prípadoch udalosti súvisiace s núteným útekom, migrácia a obchodovanie s ľuďmi, ako aj zmeny a medzery v právnych predpisoch o štátnej príslušnosti, strata štátnej príslušnosti v dôsledku dlhodobého pobytu mimo krajiny, svojvoľné pozbavenie štátnej príslušnosti, diskriminácia na základe pohlavia, rasy, etnického pôvodu alebo z iných dôvodov, administratívne a byrokratické prekážky a vrátane získania alebo registrácie rodných listov; keďže väčšinu týchto príčin, ak nie všetky, možno hľadať v prípadoch osôb bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii; |
| --- | --- |

F.

keďže osoba bez štátnej príslušnosti sa v Dohovore o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1954 vymedzuje ako osoba, ktorá sa nepovažuje za štátneho príslušníka žiadneho štátu podľa jeho právnych predpisov; keďže príčiny vzniku stavu bez štátnej príslušnosti sa môžu líšiť a patrí medzi ne aj nástupníctvo a rozpad štátov, v niektorých prípadoch udalosti súvisiace s núteným útekom, migrácia a obchodovanie s ľuďmi, ako aj zmeny a medzery v právnych predpisoch o štátnej príslušnosti, strata štátnej príslušnosti v dôsledku dlhodobého pobytu mimo krajiny, svojvoľné pozbavenie štátnej príslušnosti, diskriminácia na základe pohlavia, rasy, etnického pôvodu alebo z iných dôvodov, administratívne a byrokratické prekážky a vrátane získania alebo registrácie rodných listov; keďže väčšinu týchto príčin, ak nie všetky, možno hľadať v prípadoch osôb bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii;

| G. | keďže je dôležité poznamenať, že osoba bez štátnej príslušnosti a utečenec nie je to isté; keďže väčšina ľudí bez štátnej príslušnosti nikdy neopustila miesto, kde sa narodili, ani nikdy neprekročila medzinárodnú hranicu; |
| --- | --- |

G.

keďže je dôležité poznamenať, že osoba bez štátnej príslušnosti a utečenec nie je to isté; keďže väčšina ľudí bez štátnej príslušnosti nikdy neopustila miesto, kde sa narodili, ani nikdy neprekročila medzinárodnú hranicu;

| H. | keďže absencia štátnej príslušnosti je komplexným problémom a vedie k širokej škále prípadov porušovania ľudských práv, ktoré zahŕňa aj problémy týkajúce sa rodných listov a iných dokladov o osobnom stave, ako aj iných problémov týkajúcich sa vlastníckych práv, vylúčenia s programov zdravotnej starostlivosti pre deti a systémov verejných škôl, vlastníctva firmy, politického zastúpenia a voličskej účasti, prístupu k sociálnemu zabezpečeniu a verejným službám; keďže absencia štátnej príslušnosti môže prispievať k obchodovaniu s ľuďmi, svojvoľnému zadržiavaniu, porušovaniu slobody pohybu, vykorisťovaniu a zneužívaniu detí a k diskriminácii žien; |
| --- | --- |

H.

keďže absencia štátnej príslušnosti je komplexným problémom a vedie k širokej škále prípadov porušovania ľudských práv, ktoré zahŕňa aj problémy týkajúce sa rodných listov a iných dokladov o osobnom stave, ako aj iných problémov týkajúcich sa vlastníckych práv, vylúčenia s programov zdravotnej starostlivosti pre deti a systémov verejných škôl, vlastníctva firmy, politického zastúpenia a voličskej účasti, prístupu k sociálnemu zabezpečeniu a verejným službám; keďže absencia štátnej príslušnosti môže prispievať k obchodovaniu s ľuďmi, svojvoľnému zadržiavaniu, porušovaniu slobody pohybu, vykorisťovaniu a zneužívaniu detí a k diskriminácii žien;

| I. | keďže stavu bez štátnej príslušnosti sa stále venuje len obmedzená medzinárodná pozornosť napriek tomu, že má veľmi znepokojivé celosvetové a regionálne dôsledky v oblasti ľudských práv, a naďalej sa považuje za vnútornú záležitosť štátov; keďže obmedzovanie a napokon zrušenie stavu bez štátnej príslušnosti by sa malo stať prioritou v oblasti ľudských práv na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

I.

keďže stavu bez štátnej príslušnosti sa stále venuje len obmedzená medzinárodná pozornosť napriek tomu, že má veľmi znepokojivé celosvetové a regionálne dôsledky v oblasti ľudských práv, a naďalej sa považuje za vnútornú záležitosť štátov; keďže obmedzovanie a napokon zrušenie stavu bez štátnej príslušnosti by sa malo stať prioritou v oblasti ľudských práv na medzinárodnej úrovni;

| J. | keďže v krajinách južnej a juhovýchodnej Ázie, ako sú napríklad Nepál, Malajzia a Brunej, stále dochádza k právnej diskriminácii na základe pohlavia, napríklad pri získavaní štátnej príslušnosti alebo jej prenose na niečie dieťa alebo manžela/manželku; |
| --- | --- |

J.

keďže v krajinách južnej a juhovýchodnej Ázie, ako sú napríklad Nepál, Malajzia a Brunej, stále dochádza k právnej diskriminácii na základe pohlavia, napríklad pri získavaní štátnej príslušnosti alebo jej prenose na niečie dieťa alebo manžela/manželku;

| K. | keďže podľa odhadu UNHCR v tomto regióne nebolo pri narodení zaregistrovaných 135 miliónov detí do päť rokov, ktorým hrozí, že nebudú mať štátnu príslušnosť; |
| --- | --- |

K.

keďže podľa odhadu UNHCR v tomto regióne nebolo pri narodení zaregistrovaných 135 miliónov detí do päť rokov, ktorým hrozí, že nebudú mať štátnu príslušnosť;

| L. | keďže ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti zároveň prinesie väčšiu demokraciu, pretože niekdajšie osoby bez štátnej príslušnosti budú následne zahrnuté do demokratického procesu a budú schopné k nim prispievať; |
| --- | --- |

L.

keďže ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti zároveň prinesie väčšiu demokraciu, pretože niekdajšie osoby bez štátnej príslušnosti budú následne zahrnuté do demokratického procesu a budú schopné k nim prispievať;

| M. | keďže zložitý problém stavu bez štátnej príslušnosti zostáva na okraji medzinárodného práva a politiky, aj keď nejde o marginálnu otázku; |
| --- | --- |

M.

keďže zložitý problém stavu bez štátnej príslušnosti zostáva na okraji medzinárodného práva a politiky, aj keď nejde o marginálnu otázku;

| N. | keďže stave bez štátnej príslušnosti ohrozuje možnosti rozvoja dotknutého obyvateľstva a účinné vykonávanie programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030; |
| --- | --- |

N.

keďže stave bez štátnej príslušnosti ohrozuje možnosti rozvoja dotknutého obyvateľstva a účinné vykonávanie programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030;

| O. | keďže cieľom globálneho akčného plánu UNHCR na ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti na roky 2014 – 2024 je podporiť vlády pri riešení existujúcich závažných situácií osôb bez štátnej príslušnosti, zabrániť vzniku nových prípadov a lepšie identifikovať a chrániť obyvateľstvo bez štátnej príslušnosti; keďže opatrenie 10 tohto akčného plánu poukazuje na potrebu zlepšiť kvantitatívne a kvalitatívne údaje o osobách bez štátnej príslušnosti; keďže EÚ sa zaviazala, že bude aktívne podporovať akčný plán; |
| --- | --- |

O.

keďže cieľom globálneho akčného plánu UNHCR na ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti na roky 2014 – 2024 je podporiť vlády pri riešení existujúcich závažných situácií osôb bez štátnej príslušnosti, zabrániť vzniku nových prípadov a lepšie identifikovať a chrániť obyvateľstvo bez štátnej príslušnosti; keďže opatrenie 10 tohto akčného plánu poukazuje na potrebu zlepšiť kvantitatívne a kvalitatívne údaje o osobách bez štátnej príslušnosti; keďže EÚ sa zaviazala, že bude aktívne podporovať akčný plán;

| P. | keďže v záveroch Rady o akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2015 – 2019 sa potvrdzuje význam riešenia otázky stavu bez štátnej príslušnosti vo vzťahoch s prioritnými krajinami a zamerania úsilia na predchádzanie vzniku skupín osôb bez štátnej príslušnosti v dôsledku konfliktu, vysídlenia a rozpadu štátov; |
| --- | --- |

P.

keďže v záveroch Rady o akčnom pláne EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2015 – 2019 sa potvrdzuje význam riešenia otázky stavu bez štátnej príslušnosti vo vzťahoch s prioritnými krajinami a zamerania úsilia na predchádzanie vzniku skupín osôb bez štátnej príslušnosti v dôsledku konfliktu, vysídlenia a rozpadu štátov;

| Q. | keďže vo Výročnej správe EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete za rok 2015 – otázky týkajúce sa jednotlivých krajín a regiónov z 20. septembra 2016 sa potvrdzuje cieľ EÚ posilňovať jednotnosť, účinnosť a viditeľnosť ľudských práv v zahraničnej politike EÚ a cieľ posilniť profil zapojenia EÚ do mechanizmov OSN a regionálnych mechanizmov v oblasti ľudských práv s cieľom rozvíjať regionálnu zodpovednosť a podporovať univerzálnosť ľudských práv, pričom osobitne sa v nej spomína, že súčasťou týchto krokov je začatie prvého politického dialógu o ľudských právach s mechanizmami Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN) v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

Q.

keďže vo Výročnej správe EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete za rok 2015 – otázky týkajúce sa jednotlivých krajín a regiónov z 20. septembra 2016 sa potvrdzuje cieľ EÚ posilňovať jednotnosť, účinnosť a viditeľnosť ľudských práv v zahraničnej politike EÚ a cieľ posilniť profil zapojenia EÚ do mechanizmov OSN a regionálnych mechanizmov v oblasti ľudských práv s cieľom rozvíjať regionálnu zodpovednosť a podporovať univerzálnosť ľudských práv, pričom osobitne sa v nej spomína, že súčasťou týchto krokov je začatie prvého politického dialógu o ľudských právach s mechanizmami Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN) v oblasti ľudských práv;

| R. | keďže EÚ určila, že ľudské práva sa stanú jadrom jej vzťahov s tretími krajinami; |
| --- | --- |

R.

keďže EÚ určila, že ľudské práva sa stanú jadrom jej vzťahov s tretími krajinami;

| S. | keďže absencia štátnej príslušnosti podporuje pohyby obyvateľstva, vysťahovalectvo a obchodovanie s ľuďmi, čím sa destabilizujú celé subregióny; |
| --- | --- |

S.

keďže absencia štátnej príslušnosti podporuje pohyby obyvateľstva, vysťahovalectvo a obchodovanie s ľuďmi, čím sa destabilizujú celé subregióny;

| T. | keďže mnohé z 10 miliónov osôb bez štátnej príslušnosti na svete bývajú v južnej a juhovýchodnej Ázii a Rohingyovia v Mjanmarsku sú najväčšou skupinou osôb bez štátnej príslušnosti na svete, pričom na viac ako 1 milión osôb sa vzťahuje mandát UNHCR v oblasti stavu bez štátnej príslušnosti, ale veľké komunity osôb bez štátnej príslušnosti žijú aj v Thajsku, Malajzii, Bruneji, vo Vietname, na Filipínach a inde; keďže Tibeťania bez štátnej príslušnosti žijú v krajinách, ako sú India a Nepál; keďže na niektoré z týchto skupín sa mandát UNHCR v oblasti stavu bez štátnej príslušnosti vzťahuje, ale na iné nie; keďže štatistické pokrytie a správy o skupinách osôb bez štátnej príslušnosti po celom svete sú neúplné, pretože nie všetky krajiny vedú o tomto probléme štatistiky; keďže v južnej aj juhovýchodnej Ázii existujú dlhotrvajúce a nevyriešené prípady, ako aj prípady, v ktorých sa dosiahol pokrok; |
| --- | --- |

T.

keďže mnohé z 10 miliónov osôb bez štátnej príslušnosti na svete bývajú v južnej a juhovýchodnej Ázii a Rohingyovia v Mjanmarsku sú najväčšou skupinou osôb bez štátnej príslušnosti na svete, pričom na viac ako 1 milión osôb sa vzťahuje mandát UNHCR v oblasti stavu bez štátnej príslušnosti, ale veľké komunity osôb bez štátnej príslušnosti žijú aj v Thajsku, Malajzii, Bruneji, vo Vietname, na Filipínach a inde; keďže Tibeťania bez štátnej príslušnosti žijú v krajinách, ako sú India a Nepál; keďže na niektoré z týchto skupín sa mandát UNHCR v oblasti stavu bez štátnej príslušnosti vzťahuje, ale na iné nie; keďže štatistické pokrytie a správy o skupinách osôb bez štátnej príslušnosti po celom svete sú neúplné, pretože nie všetky krajiny vedú o tomto probléme štatistiky; keďže v južnej aj juhovýchodnej Ázii existujú dlhotrvajúce a nevyriešené prípady, ako aj prípady, v ktorých sa dosiahol pokrok;

| U. | keďže v posledných rokoch sa v južnej a juhovýchodnej Ázii dosiahol pokrok vďaka zmenám v právnych predpisoch o štátnej príslušnosti, ktorými sa zaviedli vhodné ustanovenia na predchádzanie stavu bez štátnej príslušnosti a na umožnenie takýmto osobám, aby získali štátnu príslušnosť; keďže toto úsilie treba zvýšiť a prijaté právne predpisy sa musia dodržiavať aj v praxi; |
| --- | --- |

U.

keďže v posledných rokoch sa v južnej a juhovýchodnej Ázii dosiahol pokrok vďaka zmenám v právnych predpisoch o štátnej príslušnosti, ktorými sa zaviedli vhodné ustanovenia na predchádzanie stavu bez štátnej príslušnosti a na umožnenie takýmto osobám, aby získali štátnu príslušnosť; keďže toto úsilie treba zvýšiť a prijaté právne predpisy sa musia dodržiavať aj v praxi;

| V. | keďže Rohingyovia patria medzi najprenasledovanejšie menšiny na svete, tvoria najväčšiu skupinu osôb bez štátnej príslušnosti na svete a oficiálne prišli o štátnu príslušnosť v roku 1982 v dôsledku barmského zákona o občianstve; keďže Rohingyovia sú neželaní tak mjanmarskými orgánmi, ako aj susednými krajinami, hoci v niektorých z týchto krajín žije veľké množstvo utečencov; keďže prebiehajú boje v Arakanskom štáte; keďže tisícky utečencov, ktorým sa podarilo dostať cez hranicu do Bangladéša, zúfalo potrebujú humanitárnu pomoc, sú násilne zatláčané späť, hoci ide o porušovanie medzinárodného práva; keďže Rohingyovia unikajú pred politikou kolektívneho trestu z Arakanského štátu, kde bezpečnostné sily stupňujú bezohľadné odvetné útoky, podľa správ strieľajú na dedinčanov z bojových vrtuľníkov, vypaľujú domy, svojvoľne zatýkajú ľudí a znásilňujú ženy a dievčatá; keďže domáce a medzinárodné reakcie na zhoršenie situácie v oblasti ľudských práv a humanitárunu krízu Rohingyov boli doteraz značne nedostatočné a ešte nebolo preskúmaných mnoho nástrojov na vyriešenie tejto problematiky; |
| --- | --- |

V.

keďže Rohingyovia patria medzi najprenasledovanejšie menšiny na svete, tvoria najväčšiu skupinu osôb bez štátnej príslušnosti na svete a oficiálne prišli o štátnu príslušnosť v roku 1982 v dôsledku barmského zákona o občianstve; keďže Rohingyovia sú neželaní tak mjanmarskými orgánmi, ako aj susednými krajinami, hoci v niektorých z týchto krajín žije veľké množstvo utečencov; keďže prebiehajú boje v Arakanskom štáte; keďže tisícky utečencov, ktorým sa podarilo dostať cez hranicu do Bangladéša, zúfalo potrebujú humanitárnu pomoc, sú násilne zatláčané späť, hoci ide o porušovanie medzinárodného práva; keďže Rohingyovia unikajú pred politikou kolektívneho trestu z Arakanského štátu, kde bezpečnostné sily stupňujú bezohľadné odvetné útoky, podľa správ strieľajú na dedinčanov z bojových vrtuľníkov, vypaľujú domy, svojvoľne zatýkajú ľudí a znásilňujú ženy a dievčatá; keďže domáce a medzinárodné reakcie na zhoršenie situácie v oblasti ľudských práv a humanitárunu krízu Rohingyov boli doteraz značne nedostatočné a ešte nebolo preskúmaných mnoho nástrojov na vyriešenie tejto problematiky;

| W. | keďže so státisícami tzv. Biharov sa po bangladéšskej vojne o nezávislosť, keď Pakistan odmietol ich repatriáciu, nezaobchádzalo ako s občanmi Bangladéša; keďže od roku 2003 sa však v množstve súdnych rozhodnutí potvrdilo, že Biharovia sú občanmi Bangladéša; keďže veľké množstvo Biharov stále nie je naplno začlenené do bangladéšskej spoločnosti a programov v oblasti rozvoja a mnohí z nich si nedokážu naplno uplatniť svoje opätovne potvrdené práva; |
| --- | --- |

W.

keďže so státisícami tzv. Biharov sa po bangladéšskej vojne o nezávislosť, keď Pakistan odmietol ich repatriáciu, nezaobchádzalo ako s občanmi Bangladéša; keďže od roku 2003 sa však v množstve súdnych rozhodnutí potvrdilo, že Biharovia sú občanmi Bangladéša; keďže veľké množstvo Biharov stále nie je naplno začlenené do bangladéšskej spoločnosti a programov v oblasti rozvoja a mnohí z nich si nedokážu naplno uplatniť svoje opätovne potvrdené práva;

| X. | keďže v južnej a juhovýchodnej Ázii stále žije mnoho ďalších skupín osôb bez štátnej príslušnosti; keďže však v posledných rokoch nastal aj pozitívny vývoj, napríklad v Indonézii, ktorá zrušila rodovú diskrimináciu pri získavaní štátnej príslušnosti a v roku 2006 reformovala svoj zákon o štátnej príslušnosti, aby indonézski migranti už nemohli prísť o občianstvo, ak strávia viac ako päť rokov v zahraničí, keby to viedlo k stavu bez štátnej príslušnosti; v Kambodži, kde sa zabezpečila bezplatná registrácia narodených detí do 30 dní po pôrode; vo Vietname, kde v roku 2008 zjednodušili získavanie občianstva každej osobe bez štátnej príslušnosti, ktorá žila vo Vietname viac ako 20 rokov; a v Thajsku, kde po reforme zákonov o štátnej príslušnosti a evidencii občanov získalo od roku 2011 štátnu príslušnosť 23 000 osôb bez štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

X.

keďže v južnej a juhovýchodnej Ázii stále žije mnoho ďalších skupín osôb bez štátnej príslušnosti; keďže však v posledných rokoch nastal aj pozitívny vývoj, napríklad v Indonézii, ktorá zrušila rodovú diskrimináciu pri získavaní štátnej príslušnosti a v roku 2006 reformovala svoj zákon o štátnej príslušnosti, aby indonézski migranti už nemohli prísť o občianstvo, ak strávia viac ako päť rokov v zahraničí, keby to viedlo k stavu bez štátnej príslušnosti; v Kambodži, kde sa zabezpečila bezplatná registrácia narodených detí do 30 dní po pôrode; vo Vietname, kde v roku 2008 zjednodušili získavanie občianstva každej osobe bez štátnej príslušnosti, ktorá žila vo Vietname viac ako 20 rokov; a v Thajsku, kde po reforme zákonov o štátnej príslušnosti a evidencii občanov získalo od roku 2011 štátnu príslušnosť 23 000 osôb bez štátnej príslušnosti;

| Y. | keďže je nesmierne dôležité, aby vlády a príslušné orgány všetkých krajín v regióne plne dodržiavali zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia a chránili utečencov v súlade so svojimi medzinárodnými záväzkami a medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

Y.

keďže je nesmierne dôležité, aby vlády a príslušné orgány všetkých krajín v regióne plne dodržiavali zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia a chránili utečencov v súlade so svojimi medzinárodnými záväzkami a medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv;

| Z. | keďže skupiny osôb bez štátnej príslušnosti by mali mať prístup k humanitárnym programom, v rámci ktorých sa poskytuje zdravotná starostlivosť, vzdelávanie v oblasti potravín a výživová pomoc; |
| --- | --- |

Z.

keďže skupiny osôb bez štátnej príslušnosti by mali mať prístup k humanitárnym programom, v rámci ktorých sa poskytuje zdravotná starostlivosť, vzdelávanie v oblasti potravín a výživová pomoc;

| 1. | vyjadruje znepokojenie z miliónov prípadov osôb bez štátnej príslušnosti po celom svete, najmä v južnej a juhovýchodnej Ázii, a vyjadruje solidaritu s týmito osobami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje mimoriadne znepokojenie v súvislosti so situáciou menšiny Rohingyov v Mjanmarsku; vyjadruje zdesenie nad správami o rozsiahlom porušovaní ľudských práv a nepretržitom utláčaní a diskriminácii Rohingyov a tým, že nie sú uznaní za súčasť mjanmarskej spoločnosti, čo pôsobí ako koordinovaná kampaň na podporu etnických čistiek; zdôrazňuje, že Rohingyovia žijú na území Mjanmarska už mnoho generácií a majú plný nárok na mjanmarské občianstvo, tak ako ho mali v minulosti, ako aj na všetky práva a povinnosti, ktoré s ním súvisia; naliehavo vyzýva vládu a orgány Mjanmarska, aby obnovili mjanmarské občianstvo pre menšinu Rohingyov; ďalej naliehavo žiada okamžité otvorenie Arakanského štátu pre humanitárne organizácie, medzinárodných pozorovateľov, mimovládne organizácie a novinárov; vyjadruje presvedčenie, že bude potrebné zorganizovať nestranné vyšetrovanie, aby sa osoby, ktoré porušujú ľudské práva, za svoje činy zodpovedali; ďalej vyjadruje presvedčenie, že sú naliehavo potrebné opatrenia, ktorými sa zabráni ďalšej diskriminácii, prejavom nepriateľstva a násilnostiam voči menšinám alebo podnecovaniu k takémuto konaniu; očakáva, že nositeľka Nobelovej ceny za mier a laureátka Sacharovovej ceny pani Su Ťij využije rôzne svoje funkcie v myanmarskej vláde, s cieľom priblížiť sa k vyriešeniu tohto problému; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že absencia štátnej príslušnosti sa v niektorých prípadoch zneužíva ako nástroj na marginalizáciu osobitných komunít a na odobratie práv týmto komunitám; je presvedčený, že právne, politické a sociálne začlenenie menšín je kľúčovým prvkom prechodu k demokracii a že vyriešenie problematiky osôb bez štátnej príslušnosti by prispelo k lepšej sociálnej súdržnosti a politickej stabilite; |
| --- | --- |

3.

| 4. | upozorňuje na skutočnosť, že absencia štátnej príslušnosti môže spôsobiť významnú humanitárnu krízu, a pripomína, že osoby bez štátnej príslušnosti by mali mať prístup k programom humanitárnej pomoci; zdôrazňuje skutočnosť, že absencia štátnej príslušnosti často vedie k nedostatočnému prístupu k vzdelávaniu, zdravotným službám, práci, slobode pohybu a bezpečnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je znepokojený chýbajúcimi údajmi o osobách bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii, kde je k dispozícii len málo údajov alebo vôbec žiadne údaje z Bhutánu, Indie, Nepálu a Východneho Timoru; ďalej vyjadruje znepokojenie v súvislosti s tím, že aj keď sú k dispozícii celkové čísla, chýbajú rozčlenené údaje napríklad o ženách, deťoch a iných zraniteľných skupinách; poukazuje na to, že v dôsledku chýbajúcich informácií je ťažšie formulovať cielené kroky, okrem iného v rámci kampane UNHCR na odstránenie problému osôb bez štátnej príslušnosti do roku 2024; dôrazne nabáda štáty v južnej a juhovýchodnej Ázii, aby o problematike osôb bez štátnej príslušnosti vypracovali a zverejnili spoľahlivé členené údaje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poukazuje na to, že sú aj pozitívne príklady, ako iniciatíva Filipín z mája 2016 na riešenie potreby údajov o miere výskytu a situácii detí bez štátnej príslušnosti v tomto regióne; vyzýva EÚ, aby ponúkla svoju spoluprácu a podporu na komplexnom zmapovaní stavu bez štátnej príslušnosti a na určení projektov na ukončenie tohto stavu v regióne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje hlboké znepokojenie skutočnosťou, že Brunej, Malajzia a Nepál majú právne predpisy, ktoré vedú k diskriminácii na základe pohlavia; zdôrazňuje potrebu preskúmania ustanovení týkajúcich sa zákona o štátnej príslušnosti, najmä v spojitosti s Dohovorom o právach dieťaťa a Dohovorom o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta priaznivý vývoj v regióne a úsilie, ktoré sa vyvíja na Filipínach, vo Vietname a v Thajsku, a nabáda krajiny v regióne, aby spolupracovali a aby si vymieňali osvedčené postupy a snažili sa spoločne o ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti v celom regióne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína na situáciu, ku ktorej dochádza po ukončení stavu bez štátnej príslušnosti v regióne, a na zásadu účasti na dodržiavaní ľudských práv; podporuje začleňovanie komunít bez štátnej príslušnosti a ľudí, ktorí kedysi nemali štátnu príslušnosť, do projektov rozvoja a do plánovania; podporuje vlády a projekty rozvoja na odstraňovanie diskriminácie, ku ktorej dochádza po ukončení stavu bez štátnej príslušnosti, podľa vzoru článku 4 ods. 1 Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, ktorý je fakticky zameraný na urýchlenie dosiahnutia rovnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznáva síce národnú zvrchovanosť v otázkach, ako je občianstvo, naliehavo však vyzýva krajiny, v ktorých žijú skupiny obyvateľov bez štátnej príslušnosti, aby podnikli konkrétne kroky na vyriešenie tohto problému v súlade so zásadami zakotvenými v medzinárodných dohovoroch, ktoré ratifikovali, najmä Dohovor o právach dieťaťa; berie na vedomie viacero príkladov pozitívneho vývoja, ku ktorému došlo v regióne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naliehavo vyzýva vládu Bangladéša, aby sa zaviazala k jasnému plánu, ktorý by umožnil plné vykonávanie Mierovej dohody z Čittágonských hôr z roku 1997, čo by umožnilo rehabilitáciu Jummanov, ktorí v súčasnosti žijú v Indii a nemajú štátnu príslušnosť; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dôrazne nabáda štáty, aby vykonávali doložku, ktorá je zakotvená aj v Dohovore o redukovaní počtu osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1961 a podľa ktorej osoba narodená v určitom štáte zároveň získa aj štátnu príslušnosť tohto štátu, ak by inak tejto osobe hrozilo, že bude bez štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že existuje súvislosť medzi chýbajúcou štátnou príslušnosťou osôb a ich sociálnou a ekonomickou zraniteľnosťou; nalieha na vlády v rozvojových krajinách, aby zabránili odopieraniu, strate a odoberaniu štátnej príslušnosti, prijali spravodlivé zákony o štátnej príslušnosti a uplatňovali prístupné, dostupné a nediskriminačné postupy vybavovania dokumentov týkajúcich sa štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta záväzok Rady riešiť problematiku osôb bez štátnej príslušnosti vo vzťahoch s prioritnými krajinami vyjadrený v jej záveroch k akčnému plánu pre ľudské práva a demokraciu na roky 2015 – 2019 a okrem toho víta záväzok Rady posilňovať vzťahy s ASEAN; odporúča, aby sa úsilie sústreďovalo nielen na vznik skupín osôb bez štátnej príslušnosti v dôsledku konfliktu, vysídľovania a zániku štátov, ale aj na iné významné aspekty, ako je napríklad absencia štátnej príslušnosti, ktorý vzniká v dôsledku diskriminácie, ako aj nedostatočnej registrácie narodených detí a evidencie občanov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína opatrenie prisľúbené v rámci akčného plánu EÚ pre ľudské práva a demokraciu, ktorým je vytvorenie spoločného rámca medzi Komisiou a Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) na riešenie problematiky osôb bez štátnej príslušnosti s tretími krajinami; zdôrazňuje, že vytvorenie a rozšírenie formálneho rámca by bolo prostriedkom, ktorým by Európska únia mohla podporiť cieľ UNHCR, ktorým je ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti vo svete do roku 2024; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva EÚ, aby podporovala rozvoj globálnych riešení stavu bez štátnej príslušnosti spolu s osobitnými regionálnymi alebo miestnymi stratégiami, keďže univerzálny prístup nebude dostatočne účinný na vyriešenie tejto problematiky; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že EÚ by mala vo väčšej miere zdôrazňovať zásadný vplyv stavu bez štátnej príslušnosti na globálne záležitosti, ako je odstránenie chudoby, vykonávanie programu a cieľov trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, podpora práv dieťaťa a potreba riešiť problém nelegálnej migrácie a obchodovania s ľuďmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta prijatie cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 16.9, na základe ktorého by sa všetkým ľuďom mala poskytovať právna identita a registrácia pri pôrode; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že absencia štátnej príslušnosti nie je v programe 2030 výslovne uvedená ako dôvod diskriminácie a ani ako cieľ v oblasti znižovania chudoby; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby pri plnení svojich cieľov trvalo udržateľného rozvoja zvážili začlenenie ukazovateľov o absencii štátnej príslušnosti do svojich mechanizmov sledovania a podávania správ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje význam účinnej komunikačnej stratégie, pokiaľ ide o osoby bez štátnej príslušnosti, s cieľom zvyšovať informovanosť o tejto problematike; vyzýva EÚ, aby v spolupráci s UNHCR a prostredníctvom svojich delegácií v dotknutých tretích krajinách informovala o osobách bez štátnej príslušnosti častejšie a podrobnejšie a aby sa zameriavala na porušovanie ľudských práv, ku ktorému dochádza v dôsledku stavu bez štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva EÚ, aby vytvorila komplexnú stratégiu na riešenie stavu bez štátnej príslušnosti na základe dvoch súborov opatrení; domnieva sa, že prvý súbor by sa mal týkať naliehavých situácií a druhý by mal vymedzovať dlhodobé opatrenia na ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti; domnieva sa, že stratégia by sa mala zameriavať na obmedzený počet priorít a že EÚ by sa mala ujať vedenia v prípade naliehavých situácií s cieľom zvyšovať informovanosť o tejto problematike na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že komplexná stratégia EÚ na riešenie stavu bez štátnej príslušnosti by sa mala dokázať prispôsobiť konkrétnym situáciám, ktorým osoby bez štátnej príslušnosti čelia; zdôrazňuje, že na vymedzenie náležitých opatrení treba rozlišovať medzi absenciou štátnej príslušnosti v dôsledku nedostatočnej administratívnej kapacity absenciou štátnej príslušnosti v dôsledku diskriminačnej štátnej politiky namierenej proti určitým komunitám alebo menšinám; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripomína, že pre členské štáty je prioritou podpora pozitívneho vývoja pri riešení situácie osôb bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii, a navrhuje nový komplexný politický prístup zahŕňajúci:






  — | podnecovanie štátov, aby pristúpili k dohovorom týkajúcim sa osôb bez štátnej príslušnosti tým, že budú pri bilaterálnych kontaktoch medzi parlamentmi a ministerstvami vyzdvihovať výhody týchto dohovorov; |
| --- | --- | --- |

22.

—

podnecovanie štátov, aby pristúpili k dohovorom týkajúcim sa osôb bez štátnej príslušnosti tým, že budú pri bilaterálnych kontaktoch medzi parlamentmi a ministerstvami vyzdvihovať výhody týchto dohovorov;

| — | podporovanie odvetvových orgánov združenia ASEAN a zoskupenia SAARC na podporu ich príslušných členských štátov s cieľom naďalej uplatňovať právo na štátnu príslušnosť a ukončiť absenciu štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

—

podporovanie odvetvových orgánov združenia ASEAN a zoskupenia SAARC na podporu ich príslušných členských štátov s cieľom naďalej uplatňovať právo na štátnu príslušnosť a ukončiť absenciu štátnej príslušnosti;

| — | zdôrazňovanie hodnoty dohovorov týkajúcich sa osôb bez štátnej príslušnosti na viacstranných fórach; |
| --- | --- |

—

zdôrazňovanie hodnoty dohovorov týkajúcich sa osôb bez štátnej príslušnosti na viacstranných fórach;

| — | pracovať so štátmi s cieľom hájiť prínosy zhromažďovania medzisektorových, rozčlenených a overiteľných vnútroštátnych údajov o osobách bez štátnej príslušnosti a osobách s neurčenou štátnou príslušnosťou v štátoch, keďže identifikácia osôb bez štátnej príslušnosti je prvým krokom, ktorý musia dotknuté štáty urobiť, aby mohli prijať potrebné opatrenia na ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti; zozbierané údaje sa následne použijú na registráciu, dokumentáciu, poskytovanie verejných služieb, udržiavanie právneho štátu a poriadku a plánovanie rozvoja; |
| --- | --- |

—

pracovať so štátmi s cieľom hájiť prínosy zhromažďovania medzisektorových, rozčlenených a overiteľných vnútroštátnych údajov o osobách bez štátnej príslušnosti a osobách s neurčenou štátnou príslušnosťou v štátoch, keďže identifikácia osôb bez štátnej príslušnosti je prvým krokom, ktorý musia dotknuté štáty urobiť, aby mohli prijať potrebné opatrenia na ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti; zozbierané údaje sa následne použijú na registráciu, dokumentáciu, poskytovanie verejných služieb, udržiavanie právneho štátu a poriadku a plánovanie rozvoja;

| — | sústavné zdôrazňovanie skutočnosti, že registrácia narodených detí musí byť bezplatná, ľahko prístupná a musí sa vykonávať nediskriminačne; |
| --- | --- |

—

sústavné zdôrazňovanie skutočnosti, že registrácia narodených detí musí byť bezplatná, ľahko prístupná a musí sa vykonávať nediskriminačne;

| — | sústavné zdôrazňovanie skutočnosti, že národné systémy riadenia identifikácie musia zahŕňať a poskytovať preukazy totožnosti všetkým osobám na území vrátane ťažko dostupných a marginalizovaných skupín, ktorým môže hroziť, že nebudú mať štátnu príslušnosť; |
| --- | --- |

—

sústavné zdôrazňovanie skutočnosti, že národné systémy riadenia identifikácie musia zahŕňať a poskytovať preukazy totožnosti všetkým osobám na území vrátane ťažko dostupných a marginalizovaných skupín, ktorým môže hroziť, že nebudú mať štátnu príslušnosť;

| — | podporovanie krajín južnej a juhovýchodnej Ázie v tom, aby zabezpečovali prístup k vzdelaniu každému vrátane detí bez štátnej príslušnosti, keďže absencia štátnej príslušnosti je významnou prekážkou, ktorá deťom bráni v prístupe k rovnakým príležitostiam v oblasti vzdelávania; |
| --- | --- |

—

podporovanie krajín južnej a juhovýchodnej Ázie v tom, aby zabezpečovali prístup k vzdelaniu každému vrátane detí bez štátnej príslušnosti, keďže absencia štátnej príslušnosti je významnou prekážkou, ktorá deťom bráni v prístupe k rovnakým príležitostiam v oblasti vzdelávania;

| — | podporovanie významnej úlohy inovatívnych technológií prostredníctvom používania digitálnych programov registrácie narodených detí s cieľom zlepšiť registráciu a archiváciu záznamov; |
| --- | --- |

—

podporovanie významnej úlohy inovatívnych technológií prostredníctvom používania digitálnych programov registrácie narodených detí s cieľom zlepšiť registráciu a archiváciu záznamov;

| — | riešenie otázky obsahu a uplatňovania vnútroštátnych právnych predpisov a svojvoľného pozbavenia alebo upierania práva na štátnu príslušnosť na základe etnického pôvodu, čo je hlavnou príčinou stavu bez štátnej príslušnosti v regióne; |
| --- | --- |

—

riešenie otázky obsahu a uplatňovania vnútroštátnych právnych predpisov a svojvoľného pozbavenia alebo upierania práva na štátnu príslušnosť na základe etnického pôvodu, čo je hlavnou príčinou stavu bez štátnej príslušnosti v regióne;

| — | nabádanie štátov v regióne, aby riešili potreby žien a otázky týkajúce sa sexuálneho násilia a násilia založeného na rodovej príslušnosti, a to prostredníctvom ľudských práv a komunitných prístupov, najmä v prípade obetí obchodovania s ľuďmi; |
| --- | --- |

—

nabádanie štátov v regióne, aby riešili potreby žien a otázky týkajúce sa sexuálneho násilia a násilia založeného na rodovej príslušnosti, a to prostredníctvom ľudských práv a komunitných prístupov, najmä v prípade obetí obchodovania s ľuďmi;

| — | riešenie problematiky zákonov o štátnej príslušnosti a diskriminácie na základe pohlavia, keďže v niektorých krajinách je ťažké, alebo dokonca nemožné, aby matky preniesli svoje občianstvo na svoje deti; |
| --- | --- |

—

riešenie problematiky zákonov o štátnej príslušnosti a diskriminácie na základe pohlavia, keďže v niektorých krajinách je ťažké, alebo dokonca nemožné, aby matky preniesli svoje občianstvo na svoje deti;

| — | zaistenie toho, aby všetky rozvojové projekty a humanitárna pomoc, na ktoré EÚ poskytuje finančné prostriedky, boli nastavené tak, aby vždy, keď je to potrebné, bolo ich súčasťou aj riešenie problematiky osôb bez štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

—

zaistenie toho, aby všetky rozvojové projekty a humanitárna pomoc, na ktoré EÚ poskytuje finančné prostriedky, boli nastavené tak, aby vždy, keď je to potrebné, bolo ich súčasťou aj riešenie problematiky osôb bez štátnej príslušnosti;

| — | budovanie kapacít príslušných inštitúcií a subjektov EÚ na to, aby chápali problémy osôb bez štátnej príslušnosti a boli schopné vyhodnocovať situáciu, plánovať činnosť a podávať správy, a zaviesť pravidelné podávanie správ o úspechoch EÚ v boji proti stavu bez štátnej príslušnosti, a to aj zaradením oddielu o osobách bez štátnej príslušnosti do výročnej správy EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete; |
| --- | --- |

—

budovanie kapacít príslušných inštitúcií a subjektov EÚ na to, aby chápali problémy osôb bez štátnej príslušnosti a boli schopné vyhodnocovať situáciu, plánovať činnosť a podávať správy, a zaviesť pravidelné podávanie správ o úspechoch EÚ v boji proti stavu bez štátnej príslušnosti, a to aj zaradením oddielu o osobách bez štátnej príslušnosti do výročnej správy EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete;

| — | zaistenie toho, aby boli témy stavu bez štátnej príslušnosti, štátnej príslušnosti a občianstva vhodne zahrnuté do stratégií jednotlivých krajín v oblasti ľudských práv a demokracie a aby tieto stratégie vychádzali zo zásady, že každý, bez ohľadu na pohlavie, rasu, farbu pleti, vieru alebo náboženské vyznanie, národný pôvod alebo príslušnosť k národnej alebo etnickej menšine, má právo na štátnu príslušnosť; riešenie problematiky osôb bez štátnej príslušnosti v rámci každého politického dialógu a dialógu o ľudských právach, ktorý sa vedie s dotknutými krajinami; |
| --- | --- |

—

zaistenie toho, aby boli témy stavu bez štátnej príslušnosti, štátnej príslušnosti a občianstva vhodne zahrnuté do stratégií jednotlivých krajín v oblasti ľudských práv a demokracie a aby tieto stratégie vychádzali zo zásady, že každý, bez ohľadu na pohlavie, rasu, farbu pleti, vieru alebo náboženské vyznanie, národný pôvod alebo príslušnosť k národnej alebo etnickej menšine, má právo na štátnu príslušnosť; riešenie problematiky osôb bez štátnej príslušnosti v rámci každého politického dialógu a dialógu o ľudských právach, ktorý sa vedie s dotknutými krajinami;

| — | stanovenie usmernení EÚ v oblasti ľudských práv, ktoré by sa týkali stavu bez štátnej príslušnosti, s cieľom určiť konkrétne merateľné ciele v rámci snahy EÚ o ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti po celom svete; |
| --- | --- |

—

stanovenie usmernení EÚ v oblasti ľudských práv, ktoré by sa týkali stavu bez štátnej príslušnosti, s cieľom určiť konkrétne merateľné ciele v rámci snahy EÚ o ukončenie stavu bez štátnej príslušnosti po celom svete;

| — | zintenzívnenie dialógu o osobách bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii s príslušnými regionálnymi a medzinárodnými organizáciami, ako aj so susedmi krajín južnej a juhovýchodnej Ázie a inými aktívnymi štátmi v regióne; |
| --- | --- |

—

zintenzívnenie dialógu o osobách bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii s príslušnými regionálnymi a medzinárodnými organizáciami, ako aj so susedmi krajín južnej a juhovýchodnej Ázie a inými aktívnymi štátmi v regióne;

| — | zaistenie toho, aby účastníci volebných pozorovateľských misií vedeli o problematike osôb bez štátnej príslušnosti v krajinách, kde tento problém existuje; |
| --- | --- |

—

zaistenie toho, aby účastníci volebných pozorovateľských misií vedeli o problematike osôb bez štátnej príslušnosti v krajinách, kde tento problém existuje;

| — | zdôrazňovanie potreby posilňovania regionálnych orgánov pôsobiacich v oblasti ľudských práv, aby mohli zohrávať aktívnejšiu úlohu pri identifikácii a odstraňovaní stavu bez štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

—

zdôrazňovanie potreby posilňovania regionálnych orgánov pôsobiacich v oblasti ľudských práv, aby mohli zohrávať aktívnejšiu úlohu pri identifikácii a odstraňovaní stavu bez štátnej príslušnosti;

| — | vyhradenie primeraných finančných prostriedkov v rámci rozpočtov nástroja financovania rozvojovej spolupráce, Európskeho rozvojového fondu a európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva pre mimovládne organizácie a iné organizácie, ktoré sa snažia pomôcť komunitám osôb bez štátnej príslušnosti; podporovanie partnerstiev medzi organizáciami občianskej spoločnosti a komunitami osôb bez štátnej príslušnosti, aby mohli bojovať za svoje práva; |
| --- | --- |

—

vyhradenie primeraných finančných prostriedkov v rámci rozpočtov nástroja financovania rozvojovej spolupráce, Európskeho rozvojového fondu a európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva pre mimovládne organizácie a iné organizácie, ktoré sa snažia pomôcť komunitám osôb bez štátnej príslušnosti; podporovanie partnerstiev medzi organizáciami občianskej spoločnosti a komunitami osôb bez štátnej príslušnosti, aby mohli bojovať za svoje práva;

| — | podnecovať krajiny ku koordinácii pri riešení problému stavu bez štátnej príslušnosti, najmä pokiaľ má cezhraničné vplyvy, a to aj výmenou najlepších postupov pri uplatňovaní medzinárodných noriem pre boj proti stavu bez štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

—

podnecovať krajiny ku koordinácii pri riešení problému stavu bez štátnej príslušnosti, najmä pokiaľ má cezhraničné vplyvy, a to aj výmenou najlepších postupov pri uplatňovaní medzinárodných noriem pre boj proti stavu bez štátnej príslušnosti;

| — | zabezpečenie následných opatrení, ako je zvyšovanie informovanosti a technická podpora pre verejné správy ako prostriedky budovania kapacít, a to aj na miestnej úrovni, ak nastal pozitívny vývoj, ktorý treba realizovať v praxi, napríklad v Thajsku, na Filipínach, vo Vietname a v Bangladéši, kde Biharovia opäť získali občianstvo vrátane svojich hlasovacích práv; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie následných opatrení, ako je zvyšovanie informovanosti a technická podpora pre verejné správy ako prostriedky budovania kapacít, a to aj na miestnej úrovni, ak nastal pozitívny vývoj, ktorý treba realizovať v praxi, napríklad v Thajsku, na Filipínach, vo Vietname a v Bangladéši, kde Biharovia opäť získali občianstvo vrátane svojich hlasovacích práv;

| 23. | vyzýva vlády Brunejsko-darussalamského štátu, Malajzie a Nepálu, aby vo svojich zákonoch o štátnej príslušnosti zrušili ustanovenia, ktoré diskriminujú na základe rodu, a aby presadzovali právo detí na štátnu príslušnosť; |
| --- | --- |

23.

| 24. | upozorňuje na súvislosť medzi absenciou štátnej príslušnosti a núteným vysídľovaním, a to najmä v oblastiach zasiahnutých konfliktmi; pripomína, že najmenej 1,5 milióna osôb bez štátnej príslušnosti vo svete sú utečenci alebo bývalí utečenci vrátane mnohých mladých žien a dievčat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína, že absencia štátnej príslušnosti vo svete je problém, ktorý je z veľkej časti nezmapovaný a nedostatočne sa o ňom informuje, a dostupné údaje vychádzajú z rôznych definícií; nalieha na medzinárodné spoločenstvo, aby prijalo jednotnú definíciu a vyriešilo problém chýbajúcich údajov o absencii štátnej príslušnosti v rozvojových krajinách, a to najmä tým, že pomôže miestnym úradom pri zavádzaní náležitých metód kvantifikácie, identifikácie a registrácie osôb bez štátnej príslušnosti, ako aj posilnením svojich štatistických možností; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby podnietila výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, nabáda na aktívnu koordináciu vnútroštátnych kontaktných miest pre osoby bez štátnej príslušnosti a víta kampaň s názvom IBelong; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na kľúčovú úlohu Dohovoru o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1954 a Dohovoru o redukovaní počtu osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1961, v ktorých sa vyžaduje vytvorenie právnych rámcov na identifikáciu a ochranu osôb bez štátnej príslušnosti a na predchádzanie stavu bez štátnej príslušnosti a ktoré môžu slúžiť ako dôležitý počiatočný krok pre štáty, ktoré chcú dosiahnuť pokrok pri riešení problému stavu bez štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta podporu, ktorú EÚ pomocou rôznych nástrojov poskytuje osobám bez štátnej príslušnosti v južnej a juhovýchodnej Ázii, a nabáda Úniu, aby sa v rámci svojich programov rozvojovej spolupráce, a všeobecnejšie aj vo svojej vonkajšej činnosti, naďalej zameriavala na riešenie dôsledkov absencie štátnej príslušnosti pre rozvoj, mier a stabilitu. |
| --- | --- |

28.

| 29. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  http://www.unhcr.org/excom/exconc/453497302/conclusion-identification-prevention-reduction-statelessness-protection.html

(2)  http://www.unhcr.org/protection/statelessness/54621bf49/global-action-plan-end-statelessness-2014-2024.html

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/vienna.pdf

(4)  http://www.refworld.org/docid/54620fb54.html

(5)  http://www.asean.org/wp-content/uploads/images/ASEAN_RTK_2014/6_AHRD_Booklet.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/council_conclusions_on_the_action_plan_on_human_rights_and_democracy_2015_-_2019.pdf

(7)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/12/04-council-adopts-conclusions-on-statelessness/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/20-fac-conclusions-myanmar-burma/

(10)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0404.

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0316.

(12)  Ú. v. EÚ C 316, 30.8.2016, s. 141.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/25

---

P8_TA(2017)0248

Cezhraničné fúzie a rozdelenia

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o vykonávaní cezhraničných zlúčení, splynutí a rozdelení (2016/2065(INI))

(2018/C 331/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 49, 54 a 153 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 49, 54 a 153 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na šiestu smernicu Rady 82/891/EHS zo 17. decembra 1982 o rozdelení verejných akciových spoločností, vychádzajúcu z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na šiestu smernicu Rady 82/891/EHS zo 17. decembra 1982 o rozdelení verejných akciových spoločností, vychádzajúcu z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE) (3),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2001/86/ES z 8. októbra 2001, ktorou sa dopĺňajú stanovy európskej spoločnosti v súvislosti s účasťou zamestnancov na riadení (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2001/86/ES z 8. októbra 2001, ktorou sa dopĺňajú stanovy európskej spoločnosti v súvislosti s účasťou zamestnancov na riadení (4),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve (5),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. decembra 2012 s názvom Akčný plán: Európske právo obchodných spoločností a správa a riadenie spoločností – moderný právny rámec pre väčšiu angažovanosť akcionárov a udržateľné spoločnosti (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. decembra 2012 s názvom Akčný plán: Európske právo obchodných spoločností a správa a riadenie spoločností – moderný právny rámec pre väčšiu angažovanosť akcionárov a udržateľné spoločnosti (COM(2012)0740),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. júna 2012 o budúcnosti európskeho práva obchodných spoločností (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. júna 2012 o budúcnosti európskeho práva obchodných spoločností (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2009 s odporúčaniami pre Komisiu o cezhraničnom premiestňovaní sídiel spoločností (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2009 s odporúčaniami pre Komisiu o cezhraničnom premiestňovaní sídiel spoločností (7),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. októbra 2016 s názvom Budovanie spravodlivého, konkurencieschopného a stabilného systému dane z príjmov právnických osôb (COM(2016)0682), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. októbra 2016 s názvom Budovanie spravodlivého, konkurencieschopného a stabilného systému dane z príjmov právnických osôb (COM(2016)0682),

| — | so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie týkajúce sa slobody usadiť sa, konkrétne vo veciach SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd/Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG/Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam/Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV/Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd/Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15) a The Queen/H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc. (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie týkajúce sa slobody usadiť sa, konkrétne vo veciach SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd/Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG/Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam/Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV/Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd/Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15) a The Queen/H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc. (16),

| — | so zreteľom na spätnú väzbu Komisie z októbra 2015, ktorá obsahuje súhrn odpovedí na verejné konzultácie o cezhraničných zlúčeniach, splynutiach a rozdeleniach, ktoré sa uskutočnili medzi 8. septembrom 2014 a 2. februárom 2015 (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spätnú väzbu Komisie z októbra 2015, ktorá obsahuje súhrn odpovedí na verejné konzultácie o cezhraničných zlúčeniach, splynutiach a rozdeleniach, ktoré sa uskutočnili medzi 8. septembrom 2014 a 2. februárom 2015 (17),

| — | so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie C Európskeho parlamentu o právach občanov a ústavných veciach z júna 2016 s názvom Cross-border mergers and divisions, transfers of seat: is there a need to legislate? (Cezhraničné zlúčenia, splynutia a rozdelenia, premiestnenie sídla: treba prijať právne predpisy?) (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie C Európskeho parlamentu o právach občanov a ústavných veciach z júna 2016 s názvom Cross-border mergers and divisions, transfers of seat: is there a need to legislate? (Cezhraničné zlúčenia, splynutia a rozdelenia, premiestnenie sídla: treba prijať právne predpisy?) (18),

| — | so zreteľom na štúdiu výskumnej služby Európskeho parlamentu z decembra 2016 s názvom Ex-post analysis of the EU framework in the area of Cross-border mergers and divisions (Analýza ex post rámca EÚ v oblasti cezhraničných zlúčení, splynutí a rozdelení) (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu výskumnej služby Európskeho parlamentu z decembra 2016 s názvom Ex-post analysis of the EU framework in the area of Cross-border mergers and divisions (Analýza ex post rámca EÚ v oblasti cezhraničných zlúčení, splynutí a rozdelení) (19),

| — | so zreteľom na pracovný program Komisie na rok 2017 s názvom Vytvorenie Európy, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje, a najmä na jeho kapitolu II bod 4 (COM(2016)0710), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný program Komisie na rok 2017 s názvom Vytvorenie Európy, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje, a najmä na jeho kapitolu II bod 4 (COM(2016)0710),

| — | so zreteľom na článok 52 svojho rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracúvania iniciatívnych správ a na prílohu 3 k nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 svojho rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracúvania iniciatívnych správ a na prílohu 3 k nemu,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0190/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0190/2017),

| A. | so zreteľom na nezanedbateľné dôsledky rozsiahlej reformy práva obchodných spoločností pre európsku konkurencieschopnosť, ako aj prekážky brániace úplnému vykonávaniu smernice o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach; |
| --- | --- |

A.

so zreteľom na nezanedbateľné dôsledky rozsiahlej reformy práva obchodných spoločností pre európsku konkurencieschopnosť, ako aj prekážky brániace úplnému vykonávaniu smernice o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach;

| B. | keďže cezhraničné rozdelenia spoločností zatiaľ nie sú upravené právom Európskej únie; keďže dotknuté spoločnosti čelia zjavným procesným, administratívnym a finančným ťažkostiam a pretrváva riziko zneužitia a dumpingu; |
| --- | --- |

B.

keďže cezhraničné rozdelenia spoločností zatiaľ nie sú upravené právom Európskej únie; keďže dotknuté spoločnosti čelia zjavným procesným, administratívnym a finančným ťažkostiam a pretrváva riziko zneužitia a dumpingu;

| C. | keďže Európsky parlament dôrazne a nepretržite vyzýva na zavedenie európskeho práva o cezhraničnom premiestňovaní sídel alebo ústredí spoločností; keďže požiadavky Európskeho parlamentu majú rozsiahlu podporu väčšiny zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

C.

keďže Európsky parlament dôrazne a nepretržite vyzýva na zavedenie európskeho práva o cezhraničnom premiestňovaní sídel alebo ústredí spoločností; keďže požiadavky Európskeho parlamentu majú rozsiahlu podporu väčšiny zainteresovaných strán;

| D. | keďže v záujme zlepšenia mobility spoločností v EÚ je dôležité, aby existoval spoločný právny rámec týkajúci sa zlúčení, splynutí a rozdelení spoločností, ako aj operácií súvisiacich s premiestnením sídla; |
| --- | --- |

D.

keďže v záujme zlepšenia mobility spoločností v EÚ je dôležité, aby existoval spoločný právny rámec týkajúci sa zlúčení, splynutí a rozdelení spoločností, ako aj operácií súvisiacich s premiestnením sídla;

| E. | keďže nie všetky členské štáty, v ktorých prebieha cezhraničné zlúčenie, splynutie a rozdelenie spoločností alebo premiestnenie ich sídla alebo ústredia, disponujú pravidlami, ktoré pracovníkom priznávajú práva, pokiaľ ide o konzultácie, informácie a účasť na spolurozhodovaní; |
| --- | --- |

E.

keďže nie všetky členské štáty, v ktorých prebieha cezhraničné zlúčenie, splynutie a rozdelenie spoločností alebo premiestnenie ich sídla alebo ústredia, disponujú pravidlami, ktoré pracovníkom priznávajú práva, pokiaľ ide o konzultácie, informácie a účasť na spolurozhodovaní;

| F. | keďže pri premiestnení sídla by sa nemali obchádzať právne, sociálne a daňové požiadavky stanovené právom Európskej únie a členských štátov pôvodu, ale cieľom by malo byť skôr vytvorenie jednotného právneho rámca, ktorý zabezpečí najvyššiu možnú mieru transparentnosti a zjednodušenie postupov a zabráni daňovým podvodom; |
| --- | --- |

F.

keďže pri premiestnení sídla by sa nemali obchádzať právne, sociálne a daňové požiadavky stanovené právom Európskej únie a členských štátov pôvodu, ale cieľom by malo byť skôr vytvorenie jednotného právneho rámca, ktorý zabezpečí najvyššiu možnú mieru transparentnosti a zjednodušenie postupov a zabráni daňovým podvodom;

| G. | keďže príslušné acquis EÚ poskytuje pracovníkom široké spektrum práv na informácie, konzultácie a účasť; keďže smernica 2009/38/ES (20) a smernica 2005/56/ES zaručujú cezhraničnú účasť pracovníkov a stanovujú zásadu už existujúcich práv; keďže tieto práva pracovníkov by mali byť chránené aj v prípade premiestnenia sídla; |
| --- | --- |

G.

keďže príslušné acquis EÚ poskytuje pracovníkom široké spektrum práv na informácie, konzultácie a účasť; keďže smernica 2009/38/ES (20) a smernica 2005/56/ES zaručujú cezhraničnú účasť pracovníkov a stanovujú zásadu už existujúcich práv; keďže tieto práva pracovníkov by mali byť chránené aj v prípade premiestnenia sídla;

| H. | keďže všetky nové iniciatívy v oblasti európskeho práva obchodných spoločností by mali vychádzať z dôkladného hodnotenia existujúcich foriem práva obchodných spoločností, príslušných rozsudkov Súdneho dvora EÚ o cezhraničnej mobilite spoločností, ako aj z posúdení vplyvu zohľadňujúcich záujmy všetkých zainteresovaných strán vrátane investorov, akcionárov, veriteľov a pracovníkov, a to pri dodržiavaní zásady subsidiarity a zásady proporcionality; |
| --- | --- |

H.

keďže všetky nové iniciatívy v oblasti európskeho práva obchodných spoločností by mali vychádzať z dôkladného hodnotenia existujúcich foriem práva obchodných spoločností, príslušných rozsudkov Súdneho dvora EÚ o cezhraničnej mobilite spoločností, ako aj z posúdení vplyvu zohľadňujúcich záujmy všetkých zainteresovaných strán vrátane investorov, akcionárov, veriteľov a pracovníkov, a to pri dodržiavaní zásady subsidiarity a zásady proporcionality;

Horizontálne otázky

| 1. | upozorňuje, že je dôležité stanoviť rámec pre komplexnú reguláciu mobility podnikov na európskej úrovni s cieľom zjednodušiť postupy a požiadavky týkajúce sa premiestňovania, rozdelenia, zlúčenia alebo splynutia spoločností, ako aj zabrániť zneužívaniu a fiktívnemu premiestňovaniu na účely sociálneho alebo daňového dumpingu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Komisiu, aby venovala pozornosť výsledkom verejnej konzultácie, ktorá prebehla od 8. septembra 2014 do 2. februára 2015 a týkala sa možnosti revízie smernice 2005/56/ES a možnosti zavedenia legislatívneho rámca pre reguláciu cezhraničných rozdelení; pripomína, že výsledky konzultácie naznačili istý konsenzus v súvislosti s cieľmi oživenia vnútorného trhu a podpory práv pracovníkov, pokiaľ ide o priority prijímania právnych predpisov o cezhraničnom zlúčení, splynutí a rozdelení; |
| --- | --- |

2.

| 3. | považuje za dôležité, aby budúce legislatívne návrhy v oblasti mobility podnikov obsahovali ustanovenia zabezpečujúce maximálnu harmonizáciu – najmä pokiaľ ide o procesné normy, práva aktérov správy a riadenia spoločností, predovšetkým menších aktérov, a rozšírenie uplatniteľnosti na všetky subjekty vymedzené v článku 54 ZFEÚ ako spoločnosti, ako aj ďalšie odvetvové pravidlá, napríklad v oblasti práv pracovníkov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zastáva názor, že nové pravidlá týkajúce sa zlúčenia, splynutia a rozdelenia, ako aj premiestňovania sídel by mali uľahčovať mobilitu spoločností v rámci Únie so zreteľom na ich podnikateľské potreby reštrukturalizácie, aby mohli lepšie využívať možnosti vnútorného trhu, a mali by podnikom uľahčiť slobodu zvoliť si spôsob organizácie, s náležitým ohľadom na práva pracovníkov; v tejto súvislosti upozorňuje, že v záujme stanovenia platného vnútroštátneho práva je dôležité odstrániť prekážky vyplývajúce z kolízie právnych poriadkov; nazdáva sa, že ochranu pracovných práv by bolo možné riešiť prostredníctvom rôznych právnych aktov EÚ, najmä prostredníctvom návrhu smernice o minimálnych normách pre pracovníkov a o účasti zamestnancov na európskych formách práva obchodných spoločností a v dozorných radách vytvorených podľa európskeho práva; |
| --- | --- |

4.

Cezhraničné zlúčenia alebo splynutia

| 5. | zdôrazňuje pozitívny účinok smernice 2005/56/ES o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností, ktorou sa uľahčili cezhraničné zlúčenia a splynutia kapitálových spoločností v Európskej únii – ako ukazujú i oficiálne údaje potvrdzujúce výrazné zvýšenie počtu cezhraničných zlúčení a splynutí v uplynulých rokoch –, znížili sa s tým súvisiace náklady a zjednodušili sa administratívne postupy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnieva sa, že je nevyhnutné vykonať revíziu smernice 2005/56/ES s cieľom zlepšiť jej vykonávanie a zohľadniť nedávny vývoj judikatúry Súdneho dvora EÚ v oblasti slobody spoločností usadiť sa, ako aj vývoj európskeho práva obchodných spoločností; nazdáva sa, že budúci legislatívny návrh, ktorým sa mení smernica 2005/56/ES by mal obsahovať nový súbor pravidiel týkajúcich sa rozdelenia spoločností a mali by sa ním stanoviť usmernenia pre ďalšie právne predpisy o mobilite spoločností; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby zohľadnila výsledky konzultácie z októbra 2015, ktoré poukazujú najmä na potrebu maximálnej harmonizácie kritérií, ktorými sa upravujú účinky zlúčenia alebo splynutia na jednotlivé zainteresované strany v rámci podnikov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pokladá za prvoradé, aby sa pre celý rad aktérov a kategórií správy a riadenia spoločností stanovil pokročilejší súbor pravidiel a aby sa tieto pravidlá používali aj pre budúce spoločné modely cezhraničného rozdelenia a premiestnenia sídla alebo ústredia; považuje za nevyhnutné zjednodušiť postupy cezhraničného zlúčenia a splynutia pomocou jasnejšieho vymedzenia noriem týkajúcich sa právnej dokumentácie – počnúc otázkami súvisiacimi s informovaním akcionárov a zhromažďovaním dokumentov o zlúčení alebo splynutí – a nových postupov digitalizácie za predpokladu, že budú zachované základné procesné normy a požiadavky stanovené v smernici 2005/56/ES (vrátane vydávania osvedčenia o náležitostiach, ktoré predchádzali zlúčeniu alebo splynutiu, a preskúmania zákonnosti v súlade s jej článkami 10 a 11) a budú chránené otázky verejného záujmu, ako sú právna istota a spoľahlivosť obchodných registrov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | očakáva, že ustanovenia o právach pracovníkov budú vymedzené spôsobom, ktorý zabráni tomu, aby niektoré spoločnosti využívali smernicu o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach s jediným cieľom premiestniť svoje sídlo alebo ústredie z nekalých daňových, sociálnych alebo právnych dôvodov; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa pri uplatňovaní vnútroštátnych sankcií za nedodržanie právnych predpisov v oblasti práv pracovníkov predchádzalo nejasnostiam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnieva sa, že je dôležité zlepšiť niektoré kľúčové aspekty, ako sú:






  — | správa aktív a pasív; |
| --- | --- | --- |

10.

—

správa aktív a pasív;

| — | metóda oceňovania aktív; |
| --- | --- |

—

metóda oceňovania aktív;

| — | pravidlá ochrany veriteľov; |
| --- | --- |

—

pravidlá ochrany veriteľov;

| — | začiatok a trvanie obdobia ochrany veriteľov v súlade so zásadou pridelenia zodpovednosti valnému zhromaždeniu; |
| --- | --- |

—

začiatok a trvanie obdobia ochrany veriteľov v súlade so zásadou pridelenia zodpovednosti valnému zhromaždeniu;

| — | oznamovanie informácií o spoločnosti prostredníctvom vzájomne prepojených a štandardizovaných registrov členských štátov; |
| --- | --- |

—

oznamovanie informácií o spoločnosti prostredníctvom vzájomne prepojených a štandardizovaných registrov členských štátov;

| — | práva menšinových akcionárov; |
| --- | --- |

—

práva menšinových akcionárov;

| — | stanovenie minimálnych noriem týkajúcich sa informovania a spolurozhodovania pracovníkov a konzultácií s nimi; |
| --- | --- |

—

stanovenie minimálnych noriem týkajúcich sa informovania a spolurozhodovania pracovníkov a konzultácií s nimi;

| — | určité špecifické výnimky z procesných požiadaviek; |
| --- | --- |

—

určité špecifické výnimky z procesných požiadaviek;

| 11. | kladie veľký dôraz na ochranu niektorých práv menšinových akcionárov, ako je právo prešetriť zlúčenie alebo splynutie, právo na náhradu škody v prípade zrieknutia sa svojho podielu z dôvodu nesúhlasu so zlúčením alebo splynutím a právo namietať proti vhodnosti výmenného pomeru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podporuje možnosť zavedenia urýchlených cezhraničných postupov v prípade dohody všetkých akcionárov, absencie pracovníkov alebo nepatrného vplyvu na veriteľov; |
| --- | --- |

12.

Cezhraničné rozdelenia

| 13. | pripomína, že smernicou 82/891/EHS sa upravujú iba rozdelenia spoločností v rámci členského štátu; konštatuje, že hoci osobitné prípady, ktoré sa týkajú rozdelenia spoločností medzi jednotlivými členskými štátmi, sú zriedkavejšie, ako bolo uvedené i v rámci konzultácie Komisie v roku 2015, údaje o vnútroštátnych rozdeleniach vykazujú skutočnú potrebu vytvoriť osobitný rámec EÚ pre cezhraničné rozdelenia, zdôrazňuje, že žiadna nová smernica by sa nemala používať ako formálny nástroj pre rozdelenia v podniku na účely taktizovania pri výbere súdu (tzv. forum shopping) s cieľom vyhnúť sa zákonným povinnostiam podľa vnútroštátneho práva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu, aby zvážila značné hospodárske dôsledky, ktoré by vyplynuli z právnej úpravy v oblasti správy cezhraničných rozdelení, ako sú zjednodušenie organizačnej štruktúry, zlepšenie adaptačnej kapacity a nové príležitosti na vnútornom trhu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | berie na vedomie zdĺhavé a zložité postupy potrebné pre cezhraničné rozdelenia v súčasnosti, ktoré sa zvyčajne vykonávajú v dvoch fázach: počiatočné vnútroštátne rozdelenie a následné cezhraničné zlúčenie alebo splynutie; vyjadruje presvedčenie, že zavedenie harmonizovaných noriem na úrovni EÚ v oblasti cezhraničného rozdelenia by viedlo k zjednodušeniu operácií, zníženiu nákladov a skráteniu trvania postupov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje, že v záujme stanovenia platného vnútroštátneho práva je dôležité odstrániť prekážky vyplývajúce z kolízie právnych poriadkov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína, že v niektorých členských štátoch neexistujú vnútroštátne právne predpisy ad hoc týkajúce sa spôsobu vykonania cezhraničného rozdelenia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že budúca legislatívna iniciatíva o cezhraničných rozdeleniach by mala vychádzať z týchto zásad a požiadaviek uvedených v kontexte smernice o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach:






  — | procesné otázky a otázky týkajúce sa zjednodušenia vrátane všetkých hlavných foriem rozdelenia spoločnosti, ktoré sa v súčasnosti používajú (rozdelenia typu split-up, spin-off či hive-down); |
| --- | --- | --- |

18.

—

procesné otázky a otázky týkajúce sa zjednodušenia vrátane všetkých hlavných foriem rozdelenia spoločnosti, ktoré sa v súčasnosti používajú (rozdelenia typu split-up, spin-off či hive-down);

| — | práva veriteľov a menšinových akcionárov s dôrazom na zásady ochrany a efektivity; |
| --- | --- |

—

práva veriteľov a menšinových akcionárov s dôrazom na zásady ochrany a efektivity;

| — | dodržiavanie noriem týkajúcich sa účasti a ochrany pracovníkov a zastúpenia pracovníkmi, s cieľom zlepšiť ochranu pracovníkov, najmä ochranu pred sociálnym dumpingom; |
| --- | --- |

—

dodržiavanie noriem týkajúcich sa účasti a ochrany pracovníkov a zastúpenia pracovníkmi, s cieľom zlepšiť ochranu pracovníkov, najmä ochranu pred sociálnym dumpingom;

| — | otázky týkajúce sa účtovníctva; |
| --- | --- |

—

otázky týkajúce sa účtovníctva;

| — | aktíva a pasíva; |
| --- | --- |

—

aktíva a pasíva;

| — | harmonizácia pravidiel a postupov, napríklad: práva spojené s akciami, požiadavky týkajúce sa registrácie a komunikácie medzi obchodnými registrami, dátum dokončenia transakcie, minimálny obsah podmienok rozdelenia, pravidlá väčšiny a príslušný orgán dohľadu nad regulárnosťou a zákonnosťou transakcie; |
| --- | --- |

—

harmonizácia pravidiel a postupov, napríklad: práva spojené s akciami, požiadavky týkajúce sa registrácie a komunikácie medzi obchodnými registrami, dátum dokončenia transakcie, minimálny obsah podmienok rozdelenia, pravidlá väčšiny a príslušný orgán dohľadu nad regulárnosťou a zákonnosťou transakcie;

o

o o

| 19. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, s. 47.

(2)  Ú. v. EÚ L 310, 25.11.2005, s. 1.

(3)  Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 1.

(4)  Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 22.

(5)  Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 29.

(6)  Ú. v. EÚ C 332 E, 15.11.2013, s. 78.

(7)  Ú. v. EÚ C 87 E, 1.4.2010, s. 5.

(8)  Vec C-411/03, SEVIC Systems AG, 13.12.2005, ECLI:EU:C:2005:762.

(9)  Vec C-196/04, Cadbury Schweppes Overseas Ltd/Commissioners of Inland Revenue, 12.9.2006, ECLI:EU:C:2006:544.

(10)  Vec C-210/06, CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt., 16.12.2008, ECLI:EU:C:2008:723.

(11)  Vec C-378/10, VALE Építési kft., 12.7.2012, ECLI:EU:C:2012:440.

(12)  Vec C-483/14, KA Finanz AG/Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group, 7.4.2016, ECLI:EU:C:2016:205.

(13)  Vec C-167/01, Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam/Inspire Art Ltd., 30.9.2003, ECLI:EU:C:2003:512.

(14)  Vec C-208/00, Überseering BV/Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC), 5.11.2002, ECLI:EU:C:2002:632.

(15)  Vec C-212/97, Centros Ltd/Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, 9.3.1999, ECLI:EU:C:1999:126.

(16)  Vec 81/87, The Queen/H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc., 27.9.1988, ECLI:EU:C:1988:456.

(17)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2014/cross-border-mergers-divisions/docs/summary-of-responses_en.pdf

(18)  PE 556.960, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/556960/IPOL_STU(2016)556960_EN.pdf

(19)  PE 593.796.

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES zo 6. mája 2009 o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a porady s nimi (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2009, s. 28).

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/30

---

P8_TA(2017)0253

Posúdenie vykonávania programu Horizont 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o hodnotení vykonávania programu Horizont 2020 so zreteľom na jeho predbežné hodnotenie a návrh deviateho rámcového programu (2016/2147(INI))

(2018/C 331/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (Euratom) č. 1314/2013 zo 16. decembra 2013 o výskumnom a vzdelávacom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (2014 – 2018), ktorý prispieva k rámcovému programu v oblasti výskumu a inovácií Horizont 2020 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (Euratom) č. 1314/2013 zo 16. decembra 2013 o výskumnom a vzdelávacom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (2014 – 2018), ktorý prispieva k rámcovému programu v oblasti výskumu a inovácií Horizont 2020 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1290/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá účasti na programe Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a pravidlá jeho šírenia (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1290/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá účasti na programe Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a pravidlá jeho šírenia (3),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/743/EÚ z 3. decembra 2013, ktorým sa stanovuje osobitný program na vykonávanie programu Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/743/EÚ z 3. decembra 2013, ktorým sa stanovuje osobitný program na vykonávanie programu Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1292/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 294/2008, ktorým sa zriaďuje Európsky inovačný a technologický inštitút (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1292/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 294/2008, ktorým sa zriaďuje Európsky inovačný a technologický inštitút (5),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1312/2013/EÚ z 11. decembra 2013 o strategickom inovačnom programe Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT): príspevok EIT k vytváraniu inovatívnejšej Európy (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1312/2013/EÚ z 11. decembra 2013 o strategickom inovačnom programe Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT): príspevok EIT k vytváraniu inovatívnejšej Európy (6),

| — | so zreteľom na nariadenia Rady (EÚ) č. 557/2014, 558/2014, 559/2014, 560/2014 a 561/2014 zo 6. mája 2014 (7) a nariadenia Rady (EÚ) č. 642/2014 (8) a 721/2014 (9) zo 16. júna 2014, ktorými sa stanovujú spoločné podniky financované v rámci programu Horizont 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenia Rady (EÚ) č. 557/2014, 558/2014, 559/2014, 560/2014 a 561/2014 zo 6. mája 2014 (7) a nariadenia Rady (EÚ) č. 642/2014 (8) a 721/2014 (9) zo 16. júna 2014, ktorými sa stanovujú spoločné podniky financované v rámci programu Horizont 2020,

| — | so zreteľom na rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 553/2014/EÚ, 554/2014/EÚ, 555/2014/EÚ a 556/2014/EÚ z 15. mája 2014 (10), ktorými sa stanovuje článok 185 o verejno-verejných partnerstvách financovaných v rámci programu Horizont 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 553/2014/EÚ, 554/2014/EÚ, 555/2014/EÚ a 556/2014/EÚ z 15. mája 2014 (10), ktorými sa stanovuje článok 185 o verejno-verejných partnerstvách financovaných v rámci programu Horizont 2020,

| — | so zreteľom na pravidlá pre skupinu na vysokej úrovni o maximalizovaní vplyvu programov pre výskum a inováciu EÚ z 3. februára 2017 (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pravidlá pre skupinu na vysokej úrovni o maximalizovaní vplyvu programov pre výskum a inováciu EÚ z 3. februára 2017 (11),

| — | so zreteľom na správy Komisie o monitorovaní programu Horizont 2020 za roky 2014 a 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Komisie o monitorovaní programu Horizont 2020 za roky 2014 a 2015,

| — | so zreteľom na správu Komisie Rade a Európskemu parlamentu o Európskom výskumnom priestore: čas na jeho realizáciu a monitorovanie pokroku (COM(2017)0035), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Rade a Európskemu parlamentu o Európskom výskumnom priestore: čas na jeho realizáciu a monitorovanie pokroku (COM(2017)0035),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Akčný plán v oblasti európskej obrany (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Akčný plán v oblasti európskej obrany (COM(2016)0950),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Vykonávanie stratégie pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií (COM(2016)0657), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Vykonávanie stratégie pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií (COM(2016)0657),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0106),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov týkajúce sa reakcie na správu expertnej skupiny na vysokej úrovni o hodnotení ex post siedmeho rámcového programu (COM(2016)0005), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov týkajúce sa reakcie na správu expertnej skupiny na vysokej úrovni o hodnotení ex post siedmeho rámcového programu (COM(2016)0005),

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2014 (COM(2015)0401), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Výročná správa o aktivitách Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja v roku 2014 (COM(2015)0401),

| — | so zreteľom na správy Komisie z rokov 2014 a 2015 o začlenení sociálnych a humanitných vied do programu Horizont 2020: účastníkoch, rozpočte a disciplínach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Komisie z rokov 2014 a 2015 o začlenení sociálnych a humanitných vied do programu Horizont 2020: účastníkoch, rozpočte a disciplínach,

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Lepšia právna regulácia pre investície na úrovni EÚ založené na inováciách (SWD(2015)0298), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Lepšia právna regulácia pre investície na úrovni EÚ založené na inováciách (SWD(2015)0298),

| — | so zreteľom na správu Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Európsky výskumný priestor: správa o pokroku z roku 2014 (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Európsky výskumný priestor: správa o pokroku z roku 2014 (COM(2014)0575),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Výskum a inovácia ako zdroje obnoveného rastu (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Výskum a inovácia ako zdroje obnoveného rastu (COM(2014)0339),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Druhá situačná správa o vzdelávaní a odbornej príprave v oblasti jadrovej energetiky v Európskej únii (SWD(2014)0299), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Druhá situačná správa o vzdelávaní a odbornej príprave v oblasti jadrovej energetiky v Európskej únii (SWD(2014)0299),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Hlavné iniciatívy programu FET: nový partnerský prístup k riešeniu veľkých vedeckých výziev a na podporu inovácie v Európe (SWD(2014)0283), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Hlavné iniciatívy programu FET: nový partnerský prístup k riešeniu veľkých vedeckých výziev a na podporu inovácie v Európe (SWD(2014)0283),

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Druhé priebežné hodnotenie spoločných podnikov pre vykonávanie spoločných technologických iniciatív Čisté nebo, Palivové články a vodík a Iniciatíva pre inovačné lieky (COM(2014)0252), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Druhé priebežné hodnotenie spoločných podnikov pre vykonávanie spoločných technologických iniciatív Čisté nebo, Palivové články a vodík a Iniciatíva pre inovačné lieky (COM(2014)0252),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru s názvom Úloha a vplyv spoločných technologických iniciatív (JTI) a verejno-súkromných partnerstiev (PPP) pri implementácii programu Horizont 2020 pre udržateľné priemyselné zmeny (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru s názvom Úloha a vplyv spoločných technologických iniciatív (JTI) a verejno-súkromných partnerstiev (PPP) pri implementácii programu Horizont 2020 pre udržateľné priemyselné zmeny (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2017 o finančných prostriedkoch EÚ pre rodovú rovnosť (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2017 o finančných prostriedkoch EÚ pre rodovú rovnosť (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2016 o synergiách v záujme inovácie: európske štrukturálne a investičné fondy, Horizont 2020 a iné európske inovačné fondy a programy EÚ (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2016 o synergiách v záujme inovácie: európske štrukturálne a investičné fondy, Horizont 2020 a iné európske inovačné fondy a programy EÚ (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o politike súdržnosti a stratégiách výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu (RIS3) (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o politike súdržnosti a stratégiách výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu (RIS3) (16),

| — | so zreteľom na článok 52 svojho rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 svojho rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A8-0209/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A8-0209/2017),

| A. | keďže program Horizont 2020 je najväčší centrálne riadený program výskumu a inovácií v EÚ a najväčší verejne financovaný program výskumu a inovácií na svete; |
| --- | --- |

A.

keďže program Horizont 2020 je najväčší centrálne riadený program výskumu a inovácií v EÚ a najväčší verejne financovaný program výskumu a inovácií na svete;

| B. | keďže pri rokovaní o programe Horizont 2020 a súčasnom viacročnom finančnom rámci (VFR) požiadal Európsky parlament o 100 miliárd EUR namiesto 77 miliárd EUR, ktoré boli schválené; keďže rozpočet sa javí ako veľmi obmedzený, ak má program Horizont 2020 plne preskúmať potenciál excelentnosti a primerane reagovať na spoločenské výzvy, ktorým v súčasnosti čelí európska a globálna spoločnosť; |
| --- | --- |

B.

keďže pri rokovaní o programe Horizont 2020 a súčasnom viacročnom finančnom rámci (VFR) požiadal Európsky parlament o 100 miliárd EUR namiesto 77 miliárd EUR, ktoré boli schválené; keďže rozpočet sa javí ako veľmi obmedzený, ak má program Horizont 2020 plne preskúmať potenciál excelentnosti a primerane reagovať na spoločenské výzvy, ktorým v súčasnosti čelí európska a globálna spoločnosť;

| C. | keďže správa skupiny na vysokej úrovni o maximalizácii vplyvu programov EÚ v oblasti výskumu a vývoja a predbežné hodnotenie naplánované na 3. štvrťrok 2017 položia základy pre štruktúru a obsah deviateho rámcového programu, o ktorom bude v prvej polovici roka 2018 uverejnený návrh; |
| --- | --- |

C.

keďže správa skupiny na vysokej úrovni o maximalizácii vplyvu programov EÚ v oblasti výskumu a vývoja a predbežné hodnotenie naplánované na 3. štvrťrok 2017 položia základy pre štruktúru a obsah deviateho rámcového programu, o ktorom bude v prvej polovici roka 2018 uverejnený návrh;

| D. | keďže hospodárska a finančná kríza bola rozhodujúcim faktorom pri navrhovaní programu Horizont 2020; keďže nové súčasné výzvy, nové politické a hospodárske paradigmy a pokračujúce globálne trendy budú pravdepodobne ovplyvňovať budúci rámcový program (RP); |
| --- | --- |

D.

keďže hospodárska a finančná kríza bola rozhodujúcim faktorom pri navrhovaní programu Horizont 2020; keďže nové súčasné výzvy, nové politické a hospodárske paradigmy a pokračujúce globálne trendy budú pravdepodobne ovplyvňovať budúci rámcový program (RP);

| E. | keďže rámcový program musí byť založený na európskych hodnotách, vedeckej nezávislosti, otvorenosti, rozmanitosti, vysokých európskych etických normách, sociálnej súdržnosti a rovnakom prístupe občanov k riešeniam a odpovediam, ktoré poskytuje; |
| --- | --- |

E.

keďže rámcový program musí byť založený na európskych hodnotách, vedeckej nezávislosti, otvorenosti, rozmanitosti, vysokých európskych etických normách, sociálnej súdržnosti a rovnakom prístupe občanov k riešeniam a odpovediam, ktoré poskytuje;

| F. | keďže investície do výskumu a vývoja sú nevyhnutné pre európsky hospodársky a sociálny rozvoj a globálnu konkurencieschopnosť; keďže dôležitosť vynikajúcej vedy na podporu inovácií a dlhodobých konkurenčných výhod sa musí odzrkadliť vo financovaní 9. rámcového programu; |
| --- | --- |

F.

keďže investície do výskumu a vývoja sú nevyhnutné pre európsky hospodársky a sociálny rozvoj a globálnu konkurencieschopnosť; keďže dôležitosť vynikajúcej vedy na podporu inovácií a dlhodobých konkurenčných výhod sa musí odzrkadliť vo financovaní 9. rámcového programu;

Štruktúra, filozofia a vykonávanie programu Horizont 2020

| 1. | domnieva sa, že viac ako tri roky po začatí programu Horizont 2020 nastal čas, aby Európsky parlament vypracoval svoju pozíciu k svojmu predbežnému hodnoteniu a vízii budúceho deviateho rámcového programu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že cieľom programu Horizont 2020 je prispieť k budovaniu spoločnosti a hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách a posilniť vedecko-technickú základňu a nakoniec aj konkurencieschopnosť Európy prostredníctvom posilnenia dodatočného verejného a súkromného financovania v oblasti výskumu a vývoja a pomáhať dosiahnuť cieľ vo výške 3 % HDP pre výskum a vývoj do roku 2020; vyjadruje poľutovanie nad tým, že EÚ investovala v roku 2015 iba 2,03 % HDP, pričom jednotlivé údaje pre rôzne krajiny sa pohybovali v rozmedzí od 0,46 % do 3,26 % (17), pričom významní globálni konkurenti prekonávajú EÚ, pokiaľ ide o výdavky na výskum a vývoj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že Európsky výskumný priestor (EVP) je v priamej súťaži s najlepšími výskumnými regiónmi sveta a že posilnenie EVP je preto kolektívnou povinnosťou Európy; nabáda príslušné členské štáty, aby prispeli v dostatočnej výške k dosiahnutiu cieľa EÚ 3 % HDP pre výskum a vývoj; poznamenáva, že celkové zvýšenie na úrovni 3 % by pre výskum a inovácie v Európe prinieslo navyše viac ako 100 miliárd EUR ročne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že z hodnotenia siedmeho rámcového programu a monitorovania programu Horizont 2020 vyplýva, že rámcový program EÚ pre výskum a inovácie je úspechom a má pre EÚ jasnú pridanú hodnotu (18); uznáva, že existujú možnosti na zlepšenie rámcového programu a budúcich programov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že dôvodmi jeho úspechu sú multidisciplinárne a kolaboratívne nastavenie a požiadavky na excelentnosť a vplyv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | chápe, že zámerom rámcového programu je stimulovať zvýšenie výdavkov priemyslu na výskum a vývoj (19); poznamenáva, že účasť priemyslu vrátane MSP je výrazne vyššia ako v prípade siedmeho rámcového programu; pripomína však, že v priemere priemysel dostatočne nezvýšil svoj podiel na výdavkoch v oblasti výskumu a vývoja, ako bolo dohodnuté v záveroch zo zasadnutia Rady v Barcelone (20); žiada Komisiu, aby posúdila európsku pridanú hodnotu a relevantnosť pre verejnosť, pokiaľ ide o financovanie nástrojov zameraných na podniky, ako sú spoločné technologické iniciatívy (21), a súdržnosť, otvorenosť a transparentnosť všetkých spoločných iniciatív (22); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poznamenáva, že rozpočtom, riadením a vykonávaním programu sa zaoberá viac ako 20 rôznych orgánov EÚ; kladie otázku, či to má za následok nadmerné úsilie v oblasti koordinácie, administratívnu zložitosť a duplicitu; vyzýva Komisiu, aby pracovala na zjednodušení tohto systému; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poznamenáva, že piliere 2 a 3 sú zamerané najmä na vyššie úrovne pripravenosti technológie (TRL), čo by mohlo obmedziť budúcu absorpciu rušivých inovácií, ktoré sa stále nachádzajú v poradovníku výskumných projektov s nižšou úrovňou pripravenosti technológie; vyzýva, aby úrovne technologickej pripravenosti boli starostlivo vyvážené tak, aby podporovali celý hodnotový reťazec; domnieva sa, že úrovne pripravenosti technológie môžu vylučovať netechnologické formy inovácií vytvorené základným alebo aplikovaným výskumom, najmä z oblasti spoločenských a humanitných vied; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby ponúkla vyváženú kombináciu malých, stredných a veľkých projektov; konštatuje, že priemerný rozpočet na projekty sa v rámci programu Horizont 2020 zvýšil a že väčšie projekty sú náročnejšie, pokiaľ ide o prípravu návrhu a projektové riadenie, čo zvýhodňuje účastníkov, ktorí majú s rámcovými programami väčšou skúsenosť, vytvára prekážky pre novo príchodzích a sústreďuje financovanie do rúk obmedzeného počtu inštitúcií; |
| --- | --- |

9.

Rozpočet

| 10. | zdôrazňuje, že súčasná veľmi nízka miera úspešnosti vo výške menej ako 14 % (23) predstavuje v porovnaní so siedmym rámcovým programom negatívny trend; zdôrazňuje, že nadmerný počet žiadostí neumožňuje, aby bolo financovanie dostupné pre väčší počet veľmi kvalitných projektov, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že škrty uskutočnené Európskym fondom pre strategické investície (EFSI) tento problém prehĺbili; vyzýva Komisiu, aby už nevykonávala ďalšie škrty v rozpočte programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje rozpočtové tlaky, ktorým čelí rámcový program Únie pre výskum a inováciu; vyjadruje poľutovanie nad negatívnym vplyvom, ktorý mala platobná kríza v rozpočte EÚ na vykonávanie programu počas prvých rokov súčasného VFR; okrem toho berie na vedomie umelo spôsobené oneskorenie v roku 2014 v prípade výziev na predkladanie ponúk v hodnote 1 miliardy EUR a výrazné zníženie úrovne predbežného financovania v prípade nových programov; v tejto súvislosti vyzdvihuje, že v súlade s článkom 15 nariadenia o VFR sa v rokoch 2014 – 2015 vykonalo prednostné vyčlenenie zdrojov pre program Horizont 2020; zdôrazňuje, že tieto prednostne vyčlenené prostriedky boli v plnej miere vyčerpané programom, čím sa preukázala jeho výborná výkonnosť a ešte väčšia absorpčná kapacita; zdôrazňuje, že týmto prednostným vyčlenením prostriedkov sa nezmenilo celkové finančné krytie programov, čo povedie k nižšiemu objemu rozpočtových prostriedkov v druhej polovici VFR; vyzýva obe zložky rozpočtového orgánu a Komisiu, aby zabezpečili primeranú úroveň platobných rozpočtových prostriedkov v nasledujúcich rokoch a vyvinuli maximálne úsilie s cieľom predísť vzniku novej platobnej krízy v posledných rokoch súčasného VFR; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že program Horizont 2020 musí byť primárne založený na grantoch a zameraný najmä na financovanie základného a kooperatívneho výskumu; trvá na tom, že výskum môže byť pre investorov vysoko rizikovou investíciou a že prax financovania výskumu prostredníctvom grantov je nutnosťou; zdôrazňuje v tejto súvislosti, že mnohé verejné subjekty sú aj tak právne vylúčené z prijímania úverov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v niektorých prípadoch existuje tendencia prejsť od využívania grantov k využívaniu úverov; uznáva, že finančné nástroje by mali byť dostupné pre vysokú úroveň pripravenosti technológie, mali by mať blízko k činnostiam trhu ako súčasť finančných nástrojov InnovFin a mali by byť mimo rámcového programu (napr. schémy EIB, EIF); |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že niektoré členské štáty nedodržiavajú svoje národné investičné záväzky v oblasti výskumu a vývoja; zdôrazňuje, že je potrebné splniť cieľ vo výške 3 % HDP, a dúfa, že bude možné tento cieľ čo najskôr zvýšiť na úroveň najväčších celosvetových konkurentov EÚ; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby vykonávali národné stratégie s cieľom dosiahnuť tieto zámery, a požaduje, aby niektoré časti štrukturálnych fondov boli určené na činnosť a programy v oblasti výskumu a vývoja, najmä na investície do budovania kapacít, výskumnú infraštruktúru a mzdy a aj na podporné činnosti súvisiace s prípravou návrhov a projektového riadenia rámcového programu; |
| --- | --- |

13.

Hodnotenie

| 14. | potvrdzuje, že „excelentnosť“ by mala zostať hlavným hodnotiacim kritériom vo všetkých troch pilieroch rámcového programu, hoci berie na vedomie súčasné kritériá „vplyvu“ a „kvality a účinnosti vykonávania“, ktoré môžu pomôcť preukázať pridanú hodnotu projektu pre EÚ; preto vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby zohľadňovaní kritérií „vplyvu“ a „kvality a účinnosti vykonávania“, ktorými sú: nedostatočná účasť nedostatočne zastúpených regiónov EÚ, začlenenie nedostatočne zastúpených oblastí vedy, ako sú sociálne a humanitné vedy, a využívanie výskumnej infraštruktúry financovanej z európskych štrukturálnych a investičných fondov, ktoré sa javia ako dôležité pre úspešné vykonávanie ERA a pre zabezpečenie súčinnosti medzi rámcovými programami a európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva na lepšie a transparentnejšie hodnotenie a zabezpečenie kvality zo strany hodnotiteľov; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť spätnú väzbu voči účastníkom v priebehu hodnotiaceho procesu, a naliehavo vyzýva, aby sa zohľadnili sťažnosti neúspešných žiadateľov týkajúce sa toho, že súhrnné hodnotiace správy nie dosť podrobne a jasne informujú o tom, čo je potrebné vykonať inak, aby sa dosiahol úspech; preto vyzýva Komisiu, aby spolu s výzvou na predkladanie návrhov zverejnila podrobné kritériá hodnotenia projektov s cieľom zabezpečiť účastníkom podrobnejšie a informatívnejšie súhrnné hodnotiace správy a aby výzvy na predkladanie návrhov organizovala tak, aby sa zabránilo podávaniu nadmerného počtu žiadostí, čo negatívne ovplyvňuje motiváciu výskumníkov a reputáciu programu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu, aby stanovila širšiu definíciu „vplyvu“, ktorá zohľadní hospodárske aj sociálne účinky; zdôrazňuje, že posúdenie vplyvu základných výskumných projektov by malo zostať flexibilné; vyzýva Komisiu, aby zachovala rovnováhu medzi žiadosťami o prístup zdola nahor a zhora nadol a aby analyzovala, ktorý postup hodnotenia (vo fáze jeden alebo dva) je vhodnejší z hľadiska predchádzania nadmernému dopytu a vykonávania kvalitného výskumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby posúdila, do akej miery by presnejšie tematické zameranie malo význam v kontexte udržateľnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby zjednodušila prístupnosť portálu účastníkov, rozšírila sieť národných kontaktných miest a poskytla jej viac zdrojov s cieľom zabezpečiť efektívne služby pre mikropodniky a malé podniky, najmä počas predkladania a hodnotenia projektov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnieva sa, že Európska rada pre výskum by sa mala viac angažovať v kolaboratívnych projektoch v celej Európe a mala by najmä pribrať regióny a inštitúcie s nízkou kapacitou s cieľom šíriť politiku a znalosti EÚ v oblasti výskumu a inovácií v celej EÚ; |
| --- | --- |

19.

Prierezové otázky

| 20. | poznamenáva, že zainteresované strany všeobecne vítajú štruktúru programu Horizont 2020 a osobitne prístup k problémom spoločnosti; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v posilňovaní prístupu z hľadiska problémov spoločnosti a zdôraznila význam spoločného výskumu s účasťou univerzít, výskumných organizácií, priemyslu (najmä MSP) a iných subjektov; žiada Komisiu, aby počas realizácie rámcového programu a v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom zvážila posúdenie dostatočnosti a jednotlivých rozpočtov na pokrytie spoločenských výziev na základe súčasnej ekonomickej, spoločenskej a politickej situácie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznáva úsilie Komisie o racionalizáciu administratívy a skrátenie času medzi zverejnením výzvy na predkladanie návrhov a pridelením grantu; vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí o zníženie byrokracie a zjednodušenie administratívy; víta návrh Komisie na zavedenie jednorazových platieb s cieľom zjednodušiť administratívu a audity; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby posúdila, či zjednodušený model financovania zavedený pre program Horizont 2020 viedol k zvýšenej účasti priemyslu, ako sa plánovalo; v tejto súvislosti vyzýva na posúdenie efektívnosti modelu financovania; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby posúdila, do akej miery by sa používaním vnútroštátnych alebo špecifických účtovných systémov namiesto systému určeného v pravidlách, ktorými sa upravuje účasť na programe, mohol dosiahnuť značne zjednodušený účtovný postup, a tým znížená miera chybovosti v súvislosti s auditom európskych projektov financovania; v tejto súvislosti požaduje užšiu spoluprácu s Európskym dvorom audítorov a zavedenie jednotného všeobecného auditu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poznamenáva, že v záujme väčšej efektívnosti investícií je kľúčová súčinnosť medzi fondmi; zdôrazňuje, že RIS3 je dôležitým nástrojom na katalýzu súčinnosti, ktorým sa stanovujú národné a regionálne rámce pre investície do výskumu, vývoja a inovácií, a preto ich treba podporiť a posilniť; vyjadruje poľutovanie nad existenciou zásadných prekážok pre plné fungovanie súčinnosti (24); usiluje preto o zladenie pravidiel a postupov pre projekty výskumu, vývoja a inovácií v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov a rámcových programov a konštatuje, že efektívne využívanie systému založeného na známke excelentnosti bude možné len vtedy, keď budú splnené vyššie uvedené podmienky; vyzýva Komisiu, aby vyčlenila časť EŠIF na synergie RIS3 s programom Horizont 2020; vyzýva Komisiu, aby vykonala revíziu pravidiel štátnej pomoci a umožnila odôvodniteľnosť projektov v oblasti výskumu a vývoja financovaných zo štrukturálnych fondov v rámci pravidiel rámcového programu a zároveň zaručila ich transparentnosť; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili riadne uplatňovanie zásady doplnkovosti, ktorá v praxi znamená, že príspevky európskych fondov by nemali nahrádzať národné alebo rovnocenné výdavky členského štátu v regiónoch, v ktorých sa táto zásada uplatňuje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konštatuje, že úspešné zavedenie Európskeho výskumného priestoru (ERA) vyžaduje plné využitie potenciálu výskumu, vývoja a inovácií všetkých členských štátov; uznáva, že existuje problém rozdielnej účasti v programe Horizont 2020, ktorý treba riešiť na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov, a to aj prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby upravili existujúce nástroje alebo aby prijali nové opatrenia s cieľom preklenúť tento rozdiel, napríklad pomocou vývoja nástrojov na vytváranie výskumných sietí; víta politiku šírenia excelentnosti a rozširovania účasti; vyzýva Komisiu, aby posúdila, či tri nástroje rozširovania dosiahli svoje konkrétne ciele: poskytnúť primeraný rozpočet a vyvážený súbor nástrojov reagujúcich na nerovnosti, ktoré v EÚ existujú na poli výskumu a inovácií; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli jasné pravidlá, ktoré umožnia plné vykonávanie systému založeného na známke excelentnosti, a aby zvážili financovania pri využití synergií; vyzýva Komisiu, aby vytvorila mechanizmus umožňujúci začleniť do rámcového programu projekty výskumnej infraštruktúry financované pomocou európskych štrukturálnych a investičných fondov; vyzýva na revíziu ukazovateľov používaných pri definícii „nedostatočne zastúpených“ krajín a regiónov a na pravidelné overovanie zoznamu týchto krajín a regiónov v priebehu realizácie rámcového programu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poznamenáva, že podľa výročných správ Komisie o vykonávaní programu Horizont 2020 v rokoch 2014 a 2015 dostali krajiny EÚ-15 spoločne 88,6 % prostriedkov, ale krajiny EÚ-13 len 4,5 %, čo predstavuje menej ako financovanie pre pridružené krajiny (vo výške 6,4 %); |
| --- | --- |

26.

| 27. | víta úsilie o zabezpečenie lepších prepojení medzi Európskym výskumným priestorom a európskym priestorom vysokoškolského vzdelávania s cieľom uľahčiť odbornú prípravu novej generácie výskumných pracovníkov; uznáva význam zahrnutia STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) a zručností v oblasti výskumu a podnikania do vzdelávania od počiatku s cieľom podnietiť mladých ľudí v rozvoji týchto zručností, keďže výskum a vývoj treba vnímať skôr zo štrukturálneho než z cyklického alebo časového hľadiska; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby posilnili stabilitu a atraktívnosť zamestnávania mladých výskumných pracovníkov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje význam užšej spolupráce medzi priemyslom a univerzitnými a vedeckými subjektmi na uľahčenie vytvorenia špecializovaných štruktúr v rámci univerzít a výskumných centier s cieľom nadviazať užšie prepojenie s výrobným odvetvím; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že globálna spolupráca je dôležitý prostriedok na posilnenie európskeho výskumu; potvrdzuje, že medzinárodná účasť klesla v siedmom rámcovom programe z 5 % na 2,8 % v programe Horizont 2020; pripomína, že rámcový program by mal prispieť k zabezpečeniu toho, aby Európa zostala kľúčovým globálnym hráčom, a zároveň zdôrazňuje význam vedeckej diplomacie; vyzýva Komisiu, aby preskúmala podmienky medzinárodnej spolupráce v rámcovom programe a aby zaviedla konkrétne a okamžité opatrenia a dlhodobú strategickú víziu a štruktúru na podporu tohto cieľa; víta v tejto súvislosti iniciatívy, ako sú BONUS a PRIMA; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že treba posilniť medzinárodnú spoluprácu v rámci deviateho rámcového programu a šíriť vedeckú diplomaciu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pripomína, že integrácia spoločenských a humanitných vied znamená výskum v oblasti týchto vied v interdisciplinárnych projektoch a nie ex post doplnok k inak technologickým projektom a že najnaliehavejšie problémy, ktorým čelí EÚ, si vyžadujú metodický výskum, ktorý je koncepčne väčšmi zameraný na spoločenské a humanitné vedy; konštatuje, že spoločenské a humanitné vedy sú v súčasnom rámcovom programe nedostatočne zastúpené; vyzýva Komisiu, aby zlepšila možnosti výskumných pracovníkov v oblasti spoločenských a humanitných vied zapojiť sa do interdisciplinárnych projektov rámcového programu a poskytnúť dostatočné finančné prostriedky na témy spoločenských a humanitných vied; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na rovnováhu výskumu a inovácií v rámci programu Horizont 2020 a požaduje, aby sa uplatňoval rovnaký prístup v prípade nového rámcového programu; víta vytvorenie Európskej rady pre inováciu (EIC) (25), ale trvá na tom, že by to nemalo znovu viesť k oddeleniu výskumu od inovácií alebo k ďalšej fragmentácii financovania; zdôrazňuje skutočnosť, že program Horizont 2020 nezameriava účinne na „údolie smrti“, ktoré predstavuje hlavnú prekážku pre konverziu prototypov na sériovú výrobu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu, aby objasnila nástroje a fungovanie EIC, a zdôrazňuje, že je potrebné zhodnotiť pilotné výsledky EIC; vyzýva Komisiu, aby ponúkla vyváženú kombináciu malých, stredných a veľkých projektov; zdôrazňuje, že EIC by za žiadnych okolností nemala nahradiť pilier 2 a že tento pilier by sa nemal stať individuálnym podporným nástrojom, ale mal by sa skôr naďalej zameriavať na kolaboratívny výskum; zdôrazňuje, že je potrebné zachovať a posilniť nástroj pre MSP a urýchlenie procesu inovácií; vyzýva Komisiu, aby navrhla mechanizmy na lepšie začlenenie MSP do väčších interdisciplinárnych projektov v rámci keďže s cieľom využiť ich plný potenciál; vyzýva Komisiu, aby udržiavala znalostné a inovačné spoločenstvá v súčasnej štruktúre EIT a zdôrazňovala pritom dôležitosť transparentnosti a rozsiahle zapojenie zainteresovaných strán a aby analyzovala, ako môžu EIT a ZIS spolupracovať s EIC; žiada Komisiu, aby v spolupráci s EIC navrhla rámec pre investície do rizikového kapitálu s cieľom podporiť investície do rizikového kapitálu v Európe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta iniciatívy, ktoré spájajú verejný a súkromný sektor s cieľom stimulovať výskum a inovácie; zdôrazňuje potrebu posilniť vedúce postavenie EÚ pri stanovovaní priorít verejných výskumných potrieb a dostatočnú transparentnosť, vysledovateľnosť a primeranú úroveň návratnosti investícií v rámci programu Horizont 2020 z hľadiska cenovej dostupnosti, dostupnosti a vhodnosti konečných produktov, a to najmä v niektorých citlivých oblastiach, ako sú zdravie, ochrana verejného záujmu a spravodlivý sociálny vplyv; vyzýva Komisiu, aby ďalej preskúmala mechanizmy, najmä s ohľadom na dlhodobé využívanie všetkých projektov financovaných z grantov poskytnutých rámcovým programom, z hľadiska prepojenia spravodlivej verejnej návratnosti a stimulov pre účasť priemyslu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | víta skutočnosť, že otvorený prístup je teraz v rámci programu Horizont 2020 všeobecnou zásadou; upozorňuje na to, že z dostatočného počtu publikácií súvisiacich s projektmi Horizontu 2020 až do decembra 2016 (26) vyplýva, že sú nutné nové politiky posilňovania voľnej výmeny dát a znalostí, aby bolo prístupné maximálne množstvo výskumných výsledkov a vedeckých údajov; vyzýva Komisiu, aby preskúmala kritériá flexibility, ktoré by mohli byť prekážkou pre tento cieľ, a rozšírila znalosti a rozvoj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | víta pilotné financovanie otvorených výskumných údajov ako prvý krok smerom ku cloudu pre otvorenú vedu; uznáva význam a potenciál elektronických infraštruktúr a superpočítačov, potrebu účasti zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora a občianskej spoločnosti a význam občianskej vedy pri zabezpečovaní toho, aby spoločnosť zohrávala pri vymedzovaní a riešení problémov a pri spoločnom presadzovaní riešení aktívnejšiu úlohu; vyzýva Komisiu a verejné a súkromné výskumné spoločenstvo, aby preskúmali nové modely, ktoré integrujú súkromné zdroje cloudu a vytvárania sietí a verejné elektronické infraštruktúry, a začali občianske programy v oblasti vedy a inovácií; |
| --- | --- |

36.

| 37. | víta koncepciu inovačných centier, ktorú Komisia nedávno zaviedla, ktoré ďalej posilnia európske inovačné prostredie tým, že spoločnosti, a najmä MSP získajú podporu pri zlepšovaní obchodných modelov a výrobných procesov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nabáda národné kontaktné miesta, aby sa viac zapájali do podpory projektov, ktorým bola udelená známka excelentnosti, a pomáhali pri hľadaní ďalších zdrojov verejného alebo súkromného financovania pre tieto projekty, či už vnútroštátneho alebo medzinárodného, posilnením spolupráce v tejto oblasti v rámci siete národných kontaktných miest; |
| --- | --- |

38.

Odporúčania 9. rámcového programu

| 39. | domnieva sa, že EÚ má potenciál stať sa svetovým vedúcim globálnym centrom pre výskum a vedu; ďalej sa domnieva, že deviaty rámcový program sa musí stať hlavnou prioritou pre Európu v záujme posilnenia rastu, pracovných miest a inovácií; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta úspech programu Horizont 2020 a pákový efekt s faktorom na úrovni 1: 11; vyzýva Komisiu, aby navrhla zvýšený celkový rozpočet vo výške 120 miliárd EUR pre 9. RP; domnieva sa, že nad rámec zvýšenia rozpočtu je potrebný rámec zahŕňajúci inovácie, a preto vyzýva Komisiu, aby objasnila koncepciu inovácií a jej rôznych typov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konštatuje, že EÚ čelí viacerým významným a dynamickým výzvam, a vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s Európskym parlamentom poskytla v pilieri 3 a vyvážený a flexibilný súbor nástrojov reagujúcich na dynamickú povahu vznikajúcich problémov; zdôrazňuje potrebu zaistiť dostatočne pružný rozpočet pre špecifické výzvy v pilieri 3, ako aj pravidelnú revíziu primeranosti týchto výziev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby zachovala rovnováhu medzi základným výskumom a inováciami v rámci deviateho rámcového programu; poznamenáva, že je potrebné posilniť spoločný výskum; zdôrazňuje význam lepšieho zapojenia MSP do projektov spolupráce a inovácií; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nabáda Komisiu, aby posilnila súčinnosť medzi 9. rámcovým programom a inými vyčlenenými európskymi fondmi na výskum a inovácie a aby vytvorila harmonizované nástroje a zosúladené pravidlá pre tieto fondy na európskej aj vnútroštátnej úrovni a v úzkej spolupráci s členskými štátmi; vyzýva Komisiu, aby v budúcich rámcových programoch naďalej prihliadala na normalizáciu, ktorá v súvislosti s inováciami zohráva dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konštatuje, že deviaty rámcový program by mal riešiť možný problém nadmerného dopytu a nízkej miery úspešnosti, ktorý sa vyskytuje v programe Horizont 2020; navrhuje zvážiť opätovné zavedenie dvojfázového postupu hodnotenia, a to s jednotnou prvou fázou a špecifikovanou druhou fázou určenou pre vybraných žiadateľov; žiada Komisiu, aby zabezpečila dostatočne komplexné súhrnné hodnotiace správy s upozorneniami na spôsob zlepšenia návrhu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že európska pridaná hodnota musí byť naďalej nespornou základnou zložkou rámcového výskumného programu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva Komisiu, aby v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci oddelila výskum v oblasti obrany od civilného výskumu s dvoma rôznymi programami a dvoma odlišnými rozpočtami, ktoré nebudú mať vplyv na rozpočtové ambície civilného výskumu deviateho rámcového programu; vyzýva preto Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu návrh možných spôsobov financovania budúceho programu výskumu v oblasti obrany v súlade so zmluvami s osobitným rozpočtom, novými zdrojmi a osobitnými pravidlami; zdôrazňuje význam parlamentného dohľadu v tejto oblasti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | domnieva sa, že program v oblasti technológií budúcnosti a vznikajúcich technológii (FET) má veľký potenciál pre budúcnosť a predstavuje správny nástroj na šírenie inovačných myšlienok a poznatkov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že v kontexte Parížskej dohody a cieľov EÚ v oblasti klímy je potrebné uprednostniť financovanie výskumu v oblasti zmeny klímy a infraštruktúry na zber údajov o klimatických zmenách – najmä preto, že Spojené štáty zvažujú významné rozpočtové škrty pre výskumné inštitúcie USA v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že 9. RP pre výskum a inovácie by mal posilniť spoločenský pokrok a konkurencieschopnosť EÚ, vytváranie rastu a pracovných miest, prinášanie nových znalostí a inovácií s cieľom riešiť rozhodujúce výzvy, ktorým čelí Európa, ako aj ďalší pokrok smerom k rozvoju udržateľného Európskeho výskumného priestoru; v tejto súvislosti víta súčasnú pilierovú štruktúru rámcového programu a vyzýva Komisiu, aby zachovala túto štruktúru v záujme kontinuity a predvídateľnosti; preto žiada Komisiu, aby pokračovala v práci na súdržnosti, zjednodušení, transparentnosti a prehľadnosti programu, na zlepšení procesu hodnotenia, znížení fragmentácie a duplikácie a na zabránení zbytočnej administratívnej záťaži; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uznáva, že administratívne úlohy a výskum sa vo veľkej miere navzájom rušia; zdôrazňuje preto, že je dôležité udržiavať povinnosť predkladať správy na minime s cieľom zabrániť tomu, aby byrokratická záťaž zabraňovala inováciám a zabezpečila efektívne využívanie finančných prostriedkov v rámci keďže a súčasne zabezpečila autonómiu výskumu; nabáda Komisiu, aby na tento účel zintenzívnila svoje úsilie o zjednodušenie; |
| --- | --- |

50.

| 51. | konštatuje, že Komisia sa čoraz častejšie odvoláva na podporu založenú na výkone; vyzýva Komisiu, aby presnejšie vymedzila pojem výkon; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili súčinnosť medzi rámcovým programom a ostatnými fondmi s cieľom riešiť problém nedostatkov v oblasti výskumu, ktorým čelia konvergenčné regióny v niektorých členských štátoch pri uplatňovaní zásady doplnkovosti; vyjadruje poľutovanie, že finančné alokácie zo štrukturálnych a investičných fondov môžu viesť k zníženiu národných výdavkov v oblasti výskumu a vývoja v tých regiónoch, v ktorých sa uplatňujú, trvá však na tom, že musia dopĺňať vnútroštátne verejné výdavky; zároveň vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že investície do výskumu a vývoja sa budú považovať skôr za investíciu do budúcnosti ako za náklady; |
| --- | --- |

52.

| 53. | konštatuje, že účinné investície do výskumu a inovácií v rámci štrukturálnych fondov sú možné len v prípade riadne vybudovaných základov v členských štátoch; požaduje preto užšie prepojenie medzi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny súvisiacimi so štrukturálnymi reformami a investíciami do výskumu a inovácií; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje potrebu nových centier a regiónov väčšej excelentnosti a význam pokračovania v rozvoji Európskeho výskumného a inovačného priestoru; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť viac synergií medzi RP, EFSI a EŠIF na dosiahnutie tohto cieľa; žiada politiky, ktoré odstránia prekážky, ako sú nízke mzdy, ktorým čelia východné a južné krajiny, aby sa zabránilo úniku mozgov; vyzýva na excelentnosť projektov, ktoré majú mať prioritu pred excelentnosťou vedúcich „elitných“ inštitúcií; |
| --- | --- |

54.

| 55. | domnieva sa, že treba vytvoriť výraznejšie stimuly na využívanie prostriedkov z EŠIF na investície do výskumu a inovácií, ak to vyplýva z odporúčaní pre jednotlivé krajiny alebo ak sú zistené nedostatky; konštatuje, že v období rokov 2014 – 2020 sa z EŠIF poskytnú prostriedky na investície do výskumu a inovácií vo výške 65 miliárd EUR; navrhuje preto, aby sa výkonnostná rezerva EŠIF v členských štátoch použila na investovanie podstatnej časti príjmov zo štrukturálnych fondov do výskumu a inovácií; |
| --- | --- |

55.

| 56. | víta princíp a potenciál známky excelentnosti ako značky kvality pre synergie medzi EŠIF a programom Horizont 2020, ale konštatuje, že známka sa v praxi neuplatňuje v dostatočnej miere v dôsledku nedostatočného financovania v členských štátoch; domnieva sa, že projekty, ktoré boli predložené na financovanie v rámci Horizontu 2020 a úspešne prešli prísnymi kritériami výberu a udeľovania, ale nemohli sa financovať v dôsledku obmedzení rozpočtu, by sa mali financovať zo zdrojov EŠIF, ak sú na tento účel dostupné zdroje; zdôrazňuje, že by sa mal vymedziť aj podobný mechanizmus pre projekty výskumnej spolupráce; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila novú, zvýšenú úroveň podpory pre mladých výskumných pracovníkov v 9. RP, ako napríklad celoeurópske nástroje na vytváranie sietí, a posilnila systém financovania pre začínajúcich výskumných pracovníkov, ktorí majú menej ako dva roky praxe po dokončení PhD.; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poznamenáva, že akcie Marie Sklodowska-Curie sú zdrojom financovania, ktorý je u výskumných pracovníkov dobre známy a ktorý podporuje mobilitu výskumných pracovníkov a rozvoj mladých výskumných pracovníkov; domnieva sa, že v záujme kontinuity by v rámci deviateho rámcového programu bolo vhodné naďalej financovať akcie Marie Sklodowska-Curie; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby naďalej podporovali súkromné investície do výskumu, vývoja a inovácií, ktoré musia byť dodatkové a nesmú nahrádzať verejné investície; pripomína, že dve tretiny cieľa 3 % HDP na výskum a vývoj by mali pochádzať zo súkromného sektora (27); oceňuje úsilie, ktoré doteraz vyvíjal priemysel, a vzhľadom na všeobecne obmedzené zdroje verejných výdavkov na výskum a vývoj vyzýva súkromný sektor, aby sa viac zapájal do výdavkov na výskum a vývoj, ako aj do programov otvoreného prístupu a otvorenej vedy; vyzýva Komisiu, aby určila stupeň účasti veľkého priemyslu (či už prostredníctvom pôžičiek, grantov alebo na vlastné náklady) v závislosti od úrovne európskej pridanej hodnoty projektu a jeho potenciálu byť hnacou silou pre MSP, a zohľadnila osobitosti a potreby každého odvetvia; vyzýva Komisiu, aby monitorovala nepeňažné príspevky s cieľom zabezpečiť, aby investície boli skutočnými a novými investíciami; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzýva Komisiu, aby zlepšila transparentnosť a prehľadnosť pravidiel verejno-súkromnej spolupráce v rámci projektov deviateho rámcového programu na základe výsledkov a odporúčaní vyplývajúcich z hodnotenia; žiada Komisiu, aby overila a posúdila existujúce nástroje pre verejno-súkromné partnerstvá; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje skutočnosť, že bez ohľadu na nástroj pre MSP by sa mala naďalej podporovať účasť priemyslu, keďže priemysel disponuje v mnohých oblastiach nevyhnutnými odbornými znalosťami a predstavuje významný finančný príspevok; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyjadruje poľutovanie nad zmiešaným súborom výsledkov dosiahnutých zameraním programu Horizont 2020 na rodovú rovnosť, keďže jediným cieľom, ktorý sa podarilo dosiahnuť, je podiel žien v poradných skupinách, zatiaľ čo podiel žien v hodnotiacich komisiách projektov a medzi koordinátormi projektov a rodový rozmer obsahu výskumu a inovácií zostávajú pod cieľovými úrovňami; zdôrazňuje potrebu zlepšiť účasť a uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti v 9. RP a dosiahnuť cieľové úrovne stanovené v nariadení Horizont 2020 a vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu zameranú na preskúmanie prekážok alebo ťažkostí, ktoré môžu ovplyvniť nedostatočné zastúpenie žien v programe; nabáda členské štáty, aby v súlade s cieľmi Európskeho výskumného priestoru vytvorili rodovo vyvážené právne a politické prostredie a poskytli podnety na zmenu; víta usmernenia Komisie o rodovej rovnosti v programe Horizont 2020 (28); pripomína, že podľa tejto príručky je rodová rovnováha jedným z faktorov hodnotenia priorít návrhov nad hranicou s rovnakými výsledkami; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poznamenáva, že v budúcom rámcovom programe sa bude musieť vziať do úvahy vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ a jeho dôsledky; poznamenáva, že výskum a vývoj majú prínos z jasných a stabilných dlhodobých rámcov a že Spojené kráľovstvo má vedúce postavenie v oblasti vedy; vyjadruje želanie, aby siete a spolupráca medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ mohli pokračovať v oblasti výskumu a aby sa za určitých podmienok rýchlo našlo stabilné a uspokojivé riešenie, aby sa zabezpečilo, že EÚ nepríde o vedecké výsledky vytvorené v rámci programu Horizont 2020 a 9. RP; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104.

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 948.

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 81.

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 965.

(5)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 174.

(6)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 892.

(7)  Ú. v. EÚ L 169, 7.6.2014, s. 54 – 178.

(8)  Ú. v. EÚ L 177, 17.6.2014, s. 9.

(9)  Ú. v. EÚ L 192, 1.7.2014, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ L 169, 7.6.2014, s. 1 – 53.

(11)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/hlg_issue_papers.pdf

(12)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 24.

(13)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0052.

(14)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0075.

(15)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0311.

(16)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0320.

(17)  Štúdia výskumnej služby Európskeho parlamentu s názvom Horizont 2020, rámcový program EÚ pre výskum a inováciu. Posúdenie vykonávania na úrovni EÚ.

(18)  Viac ako 130 000 doručených návrhov, 9 000 podpísaných grantov, 50 000 účastníkov a 15,9 miliardy EUR z finančných prostriedkov EÚ.

(19)  Dve tretiny 3 % HDP pre výskum a vývoj by mali pochádzať z priemyslu. Pozri Súkromné výdavky na výskum a vývoj podľa Eurostatu: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsc00031&plugin=1

(20)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/pdf/download_en/barcelona_european_council.pdf

(21)  Sedem spoločných technologických iniciatív tvorí viac ako 7 miliárd EUR financií programu Horizont 2020, teda približne 10 % celkového rozpočtu na program Horizont 2020 a viac ako 13 % momentálne dostupných finančných prostriedkov na výzvy v rámci programu Horizont 2020 (približne 8 miliárd EUR ročne počas siedmich rokov).

(22)  Pozri závery Rady z 29. mája 2015.

(23)  Štúdia výskumnej služby Európskeho parlamentu s názvom Horizont 2017, rámcový program EÚ pre výskum a inováciu. Posúdenie vykonávania na úrovni EÚ.

(24)  Veľká výskumná infraštruktúra zapadá do rámca a cieľov EFRR, ale finančné prostriedky fondu EFRR vyčlenené na vnútroštátnej úrovni nie je možné použiť na jej spolufinancovanie; náklady na výstavbu spojené s novou výskumnou infraštruktúrou sú oprávnené v rámci EFRR, nie však prevádzkové a personálne náklady.

(25)  Oznámenie Komisie s názvom Budúci lídri Európy: iniciatíva pre začínajúce a rozširujúce sa podniky (COM(2016)0733).

(26)  Správa OpenAIRE: V programe Horizont 2020 bolo z celkového počtu 10 684 projektov ukončených 2 017 projektov (19 %) a 8 667 projektov stále prebieha. V správe OpenAIRE sa uvádza 6 133 publikácií, ktoré súvisia s 1 375 projektmi programu Horizont 2020.

(27)  Pozri závery Rady z 29. mája 2015.

(28)  Pozri usmernenia Komisie o rodovej rovnosti v programe Horizont 2020. http://eige.europa.eu/sites/default/files/h2020-hi-guide-gender_en.pdf

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/41

---

P8_TA(2017)0254

Základné piliere politiky súdržnosti EÚ po roku 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o základných pilieroch politiky súdržnosti EÚ po roku 2020 2016/2326(INI)

(2018/C 331/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (Zmluva o EÚ), najmä na jej článok 3, a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej články 4, 162, 174 až 178 a 349, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (Zmluva o EÚ), najmä na jej článok 3, a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej články 4, 162, 174 až 178 a 349,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (ďalej len „nariadenie o spoločných ustanoveniach“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (ďalej len „nariadenie o spoločných ustanoveniach“),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1302/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1082/2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS), pokiaľ ide o vyjasnenie, zjednodušenie a zlepšenie zakladania a fungovania takýchto zoskupení (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1302/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1082/2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS), pokiaľ ide o vyjasnenie, zjednodušenie a zlepšenie zakladania a fungovania takýchto zoskupení (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1300/2013 zo 17. decembra 2013 o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1300/2013 zo 17. decembra 2013 o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1084/2006 (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 – Rozpočet EÚ zameraný na výsledky (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 – Rozpočet EÚ zameraný na výsledky (COM(2016)0603),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. decembra 2015 s názvom Investovanie do rastu a zamestnanosti – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. decembra 2015 s názvom Investovanie do rastu a zamestnanosti – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov (COM(2015)0639),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o Európskej územnej spolupráci – najlepšie postupy a inovatívne opatrenia (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o Európskej územnej spolupráci – najlepšie postupy a inovatívne opatrenia (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2016 o zrýchlení uplatňovania politiky súdržnosti (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2016 o zrýchlení uplatňovania politiky súdržnosti (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2010 o európskej stratégii pre podunajskú oblasť (12), uznesenie zo 6. júla 2010 o Stratégii Európskej únie pre región Baltického mora a o úlohe makroregiónov v budúcej politike súdržnosti (13), uznesenie z 28. októbra 2015 k stratégii EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (14) a uznesenie z 13. septembra 2016 o stratégii EÚ pre alpský región (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2010 o európskej stratégii pre podunajskú oblasť (12), uznesenie zo 6. júla 2010 o Stratégii Európskej únie pre región Baltického mora a o úlohe makroregiónov v budúcej politike súdržnosti (13), uznesenie z 28. októbra 2015 k stratégii EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (14) a uznesenie z 13. septembra 2016 o stratégii EÚ pre alpský región (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2016 o synergiách v záujme inovácie: európske štrukturálne a investičné fondy, Horizont 2020 a iné európske inovačné fondy a programy EÚ (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2016 o synergiách v záujme inovácie: európske štrukturálne a investičné fondy, Horizont 2020 a iné európske inovačné fondy a programy EÚ (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2016 o nových nástrojoch územného rozvoja v rámci politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020: integrované územné investície a miestny rozvoj vedený komunitou (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2016 o nových nástrojoch územného rozvoja v rámci politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020: integrované územné investície a miestny rozvoj vedený komunitou (17),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 o snahe o zjednodušenie a zameranie na výkonnosť v politike súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 o snahe o zjednodušenie a zameranie na výkonnosť v politike súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 (18),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o investovaní do zamestnanosti a rastu: podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Únii (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o investovaní do zamestnanosti a rastu: podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Únii (19),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o mestskom rozmere politík EÚ (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o mestskom rozmere politík EÚ (20),

| — | so zreteľom na oznámenia Komisie a uznesenia Európskeho parlamentu o najvzdialenejších regiónoch, najmä na uznesenie z 18. apríla 2012 o úlohe politiky súdržnosti v najvzdialenejších regiónoch Európskej únie v súvislosti so stratégiou Európa 2020 (21) a na uznesenie z 26. februára 2014 o optimalizácii rozvoja potenciálu najvzdialenejších regiónov vytváraním súčinnosti medzi štrukturálnymi fondmi a ostatnými programami Európskej únie (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenia Komisie a uznesenia Európskeho parlamentu o najvzdialenejších regiónoch, najmä na uznesenie z 18. apríla 2012 o úlohe politiky súdržnosti v najvzdialenejších regiónoch Európskej únie v súvislosti so stratégiou Európa 2020 (21) a na uznesenie z 26. februára 2014 o optimalizácii rozvoja potenciálu najvzdialenejších regiónov vytváraním súčinnosti medzi štrukturálnymi fondmi a ostatnými programami Európskej únie (22),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o politike súdržnosti a preskúmaní stratégie Európa 2020 (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o politike súdržnosti a preskúmaní stratégie Európa 2020 (23),

| — | so zreteľom na závery a odporúčania skupiny na vysokej úrovni na monitorovanie zjednodušenia pre prijímateľov prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery a odporúčania skupiny na vysokej úrovni na monitorovanie zjednodušenia pre prijímateľov prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov,

| — | so zreteľom na závery Rady o osobitnej správe Európskeho dvora audítorov č. 31 z roka 2016 s názvom „Vynaložiť najmenej každé piate euro z rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy: na tomto ambicióznom cieli sa pracuje, no hrozí vážne riziko, že nebude splnený“, ktorá bola prijatá 21. marca 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o osobitnej správe Európskeho dvora audítorov č. 31 z roka 2016 s názvom „Vynaložiť najmenej každé piate euro z rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy: na tomto ambicióznom cieli sa pracuje, no hrozí vážne riziko, že nebude splnený“, ktorá bola prijatá 21. marca 2017,

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 15. decembra 2015 (24) týkajúci sa výkladu článku 349 ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 15. decembra 2015 (24) týkajúci sa výkladu článku 349 ZFEÚ,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 19/2016 s názvom Plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov – poučenie z programového obdobia 2007 – 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 19/2016 s názvom Plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov – poučenie z programového obdobia 2007 – 2013,

| — | so zreteľom na správu Komisie z 22. februára 2016 o doplnkovosti európskych štrukturálnych a investičných fondov a Európskeho fondu pre strategické investície – zabezpečenie koordinácie, synergií a komplementárnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 22. februára 2016 o doplnkovosti európskych štrukturálnych a investičných fondov a Európskeho fondu pre strategické investície – zabezpečenie koordinácie, synergií a komplementárnosti,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre rozpočet (A8-0202/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre rozpočet (A8-0202/2017),

| A. | keďže politika súdržnosti EÚ vychádza zo Zmluvy o EÚ a ZFEÚ a je vyjadrením solidarity EÚ ako jednej zo základných zásad Únie, pretože sleduje cieľ zakotvený v zmluve, ktorým je znižovanie regionálnych rozdielov a podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vo všetkých regiónoch EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže politika súdržnosti EÚ vychádza zo Zmluvy o EÚ a ZFEÚ a je vyjadrením solidarity EÚ ako jednej zo základných zásad Únie, pretože sleduje cieľ zakotvený v zmluve, ktorým je znižovanie regionálnych rozdielov a podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vo všetkých regiónoch EÚ;

| B. | keďže po roku 2008 EÚ prestala fungovať ako nástroj konvergencie, čo prehĺbilo existujúce rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich, ako aj sociálne a hospodárske nerovnosti v celej EÚ; pripomína, že politika súdržnosti na európskej úrovni je veľmi účinná, najmä pri podpore rôznych foriem teritoriálnej spolupráce, a preto je z hospodárskeho, sociálneho a územného hľadiska stále naliehavo potrebnou politikou, ktorá spája osobitné potreby daného územia s prioritami EÚ a prináša hmatateľné praktické výsledky pre všetkých občanov; |
| --- | --- |

B.

keďže po roku 2008 EÚ prestala fungovať ako nástroj konvergencie, čo prehĺbilo existujúce rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich, ako aj sociálne a hospodárske nerovnosti v celej EÚ; pripomína, že politika súdržnosti na európskej úrovni je veľmi účinná, najmä pri podpore rôznych foriem teritoriálnej spolupráce, a preto je z hospodárskeho, sociálneho a územného hľadiska stále naliehavo potrebnou politikou, ktorá spája osobitné potreby daného územia s prioritami EÚ a prináša hmatateľné praktické výsledky pre všetkých občanov;

| C. | keďže politika súdržnosti je naďalej hlavnou, nesmierne úspešnou a oceňovanou investičnou a rozvojovou politikou v rámci celej EÚ, zameranou na udržateľnú tvorbu pracovných miest a inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a konkurencieschopnosti po roku 2020, najmä vzhľadom na prudký pokles verejných a súkromných investícií v mnohých členských štátoch a na dôsledky globalizácie; pripomína, že politika súdržnosti zohráva zásadnú úlohu a vykazuje významnú schopnosť reagovať na makroekonomické obmedzenia; |
| --- | --- |

C.

keďže politika súdržnosti je naďalej hlavnou, nesmierne úspešnou a oceňovanou investičnou a rozvojovou politikou v rámci celej EÚ, zameranou na udržateľnú tvorbu pracovných miest a inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a konkurencieschopnosti po roku 2020, najmä vzhľadom na prudký pokles verejných a súkromných investícií v mnohých členských štátoch a na dôsledky globalizácie; pripomína, že politika súdržnosti zohráva zásadnú úlohu a vykazuje významnú schopnosť reagovať na makroekonomické obmedzenia;

| D. | keďže posledná reforma politiky súdržnosti v roku 2013 bola rozsiahla a významná, keď sa ťažisko politiky presunulo smerom k prístupu orientovanému na výsledky, tematickému zameraniu, účinnosti a efektívnosti na jednej strane a k zásadám partnerstva, viacúrovňového riadenia, inteligentnej špecializácie a prístupov založených na miestnom kontexte na druhej strane; |
| --- | --- |

D.

keďže posledná reforma politiky súdržnosti v roku 2013 bola rozsiahla a významná, keď sa ťažisko politiky presunulo smerom k prístupu orientovanému na výsledky, tematickému zameraniu, účinnosti a efektívnosti na jednej strane a k zásadám partnerstva, viacúrovňového riadenia, inteligentnej špecializácie a prístupov založených na miestnom kontexte na druhej strane;

| E. | keďže obnovená politika súdržnosti viedla k postupnej zmene zamerania z veľkých infraštruktúrnych projektov smerom k stimulácii vedomostnej ekonomiky a inovácií; |
| --- | --- |

E.

keďže obnovená politika súdržnosti viedla k postupnej zmene zamerania z veľkých infraštruktúrnych projektov smerom k stimulácii vedomostnej ekonomiky a inovácií;

| F. | keďže tieto zásady by sa mali ponechať a konsolidovať po roku 2020 s cieľom zabezpečiť kontinuitu, viditeľnosť, právnu istotu, dostupnosť a transparentnosť vykonávania politiky; |
| --- | --- |

F.

keďže tieto zásady by sa mali ponechať a konsolidovať po roku 2020 s cieľom zabezpečiť kontinuitu, viditeľnosť, právnu istotu, dostupnosť a transparentnosť vykonávania politiky;

| G. | keďže v záujme úspešnosti politiky súdržnosti po roku 2020 je zásadne dôležité znížiť administratívne zaťaženie jej príjemcov a riadiacich orgánov, nájsť správnu rovnováhu medzi orientáciou politiky na výsledky a úrovňou kontrolných opatrení v záujme zvýšenia proporcionality, začať uplatňovať diferenciáciu pri vykonávaní programov a zjednodušiť pravidlá a postupy, ktoré sa v súčasnosti často vnímajú ako príliš komplikované; |
| --- | --- |

G.

keďže v záujme úspešnosti politiky súdržnosti po roku 2020 je zásadne dôležité znížiť administratívne zaťaženie jej príjemcov a riadiacich orgánov, nájsť správnu rovnováhu medzi orientáciou politiky na výsledky a úrovňou kontrolných opatrení v záujme zvýšenia proporcionality, začať uplatňovať diferenciáciu pri vykonávaní programov a zjednodušiť pravidlá a postupy, ktoré sa v súčasnosti často vnímajú ako príliš komplikované;

| H. | keďže tieto prvky v kombinácii s integrovaným politickým prístupom a so zásadou partnerstva znázorňujú pridanú hodnotu politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže tieto prvky v kombinácii s integrovaným politickým prístupom a so zásadou partnerstva znázorňujú pridanú hodnotu politiky súdržnosti;

| I. | keďže zvýšené obmedzenia, čo sa týka rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov, ani dôsledky brexitu by nemali viesť k oslabeniu politiky súdržnosti EÚ; v tejto súvislosti vyzýva vyjednávačov za EÚ a Spojené kráľovstvo, aby zvážili výhody a nevýhody pokračujúcej účasti Spojeného kráľovstva na programoch Európskej územnej spolupráce; |
| --- | --- |

I.

keďže zvýšené obmedzenia, čo sa týka rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov, ani dôsledky brexitu by nemali viesť k oslabeniu politiky súdržnosti EÚ; v tejto súvislosti vyzýva vyjednávačov za EÚ a Spojené kráľovstvo, aby zvážili výhody a nevýhody pokračujúcej účasti Spojeného kráľovstva na programoch Európskej územnej spolupráce;

| J. | keďže politika súdržnosti už rieši veľmi široké spektrum výziev súvisiacich s jej cieľmi stanovenými v zmluvách a nemožno očakávať, že bude riešiť všetky nové problémy, ktorým EÚ bude čeliť po roku 2020, pri rovnakom – alebo dokonca menšom – rozpočte, hoci dosah môže byť väčší, ak členské štáty, regióny a mestá budú môcť pružnejšie podporovať nové politické výzvy; |
| --- | --- |

J.

keďže politika súdržnosti už rieši veľmi široké spektrum výziev súvisiacich s jej cieľmi stanovenými v zmluvách a nemožno očakávať, že bude riešiť všetky nové problémy, ktorým EÚ bude čeliť po roku 2020, pri rovnakom – alebo dokonca menšom – rozpočte, hoci dosah môže byť väčší, ak členské štáty, regióny a mestá budú môcť pružnejšie podporovať nové politické výzvy;

Pridaná hodnota politiky súdržnosti EÚ

| 1. | dôrazne odmieta akýkoľvek zo scenárov pre EÚ-27 po roku 2025 uvedených v Bielej knihe o budúcnosti Európy, ktorý by znamenal zníženie úsilia EÚ v súvislosti s politikou súdržnosti; naopak, vyzýva Komisiu, aby predložila komplexný legislatívny návrh silnej a účinnej politiky súdržnosti po roku 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že rast a regionálnu, hospodársku a sociálnu konvergenciu nemožno dosiahnuť bez dobrej správy vecí verejných, spolupráce, vzájomnej dôvery všetkých zúčastnených strán a účinného zapojenia všetkých partnerov na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako je to zakotvené v zásade partnerstva (článok 5 nariadenia o spoločných ustanoveniach, NSU); pripomína, že opatrenia zdieľaného hospodárenia v rámci politiky súdržnosti EÚ poskytujú EÚ jedinečný nástroj, ktorým sa priamo riešia obavy občanov týkajúce sa vnútorných a vonkajších výziev; zastáva názor, že zdieľané hospodárenie, ktoré vychádza zo zásady partnerstva, viacúrovňového riadenia a koordinácie rozličných administratívnych úrovní, má mimoriadny význam z hľadiska zabezpečenia väčšej zodpovednosti všetkých zainteresovaných strán za vykonávanie politiky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje urýchľujúce účinky politiky súdržnosti a ponaučenia, ktoré z nej môžu vyplynúť pre administratívy, príjemcov a zainteresované strany; zdôrazňuje horizontálny a prierezový prístup politiky súdržnosti ako inteligentnej, udržateľnej a inkluzívnej politiky, ktorá poskytuje rámec pre mobilizáciu a koordináciu vnútroštátnych a regionálnych aktérov a ich priame zapájanie do spolupráce na dosahovaní priorít EÚ prostredníctvom spolufinancovaných projektov; v tejto súvislosti požaduje optimálnu koordináciu a spoluprácu medzi GR v Európskej komisii zodpovednými za politiku súdržnosti a inými GR, ako aj s vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje poľutovanie nad neskorým prijatím viacerých operačných programov a neskorým vymenovaním riadiacich orgánov v niektorých členských štátoch v súčasnom programovom období; víta prvé známky urýchleného vykonávania operačných programov počas roka 2016; naliehavo vyzýva Komisiu, aby v záujme podpory vykonávania pokračovala v činnosti pracovnej skupiny pre lepšie vykonávanie a aby identifikovala príčiny oneskorení a navrhla praktické spôsoby a opatrenia, ako takýmto problémom predchádzať na začiatku ďalšieho programového obdobia; dôrazne povzbudzuje všetky zainteresované strany, aby naďalej zlepšovali a urýchľovali vykonávanie bez toho, aby dochádzalo k ťažkostiam; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konštatuje, že nedostatky systému finančného plánovania a plnenia rozpočtu viedli k nahromadeniu nezaplatených účtov a bezprecedentného množstva neuhradených platieb prenesených z predchádzajúceho viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) do súčasného VFR; vyzýva Komisiu, aby navrhla štruktúrované riešenie s cieľom vyriešiť tieto problémy do skončenia súčasného VFR a zabrániť tomu, aby presahovali do nasledujúceho VFR; zdôrazňuje, že úroveň platobných rozpočtových prostriedkov musí zodpovedať minulým záväzkom, najmä ku koncu obdobia, keď má množstvo žiadostí o platbu zo strany členských štátov tendenciu značne sa zvyšovať; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva, že v niektorých členských štátoch zásada partnerstva viedla k užšej spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi, pričom naďalej existuje priestor na zlepšenie s cieľom zabezpečiť skutočné a včasné zapojenie všetkých zainteresovaných strán, aj z radov občianskej spoločnosti, s cieľom zvýšiť zodpovednosť a viditeľnosť v súvislosti s vykonávaním politiky súdržnosti bez zvýšenia administratívneho zaťaženia a bez oneskorení; zdôrazňuje, že zainteresované strany by sa naďalej mali zapájať v súlade s prístupom viacúrovňového riadenia; zastáva názor, že zásada partnerstva a kódex správania by sa mali v budúcnosti ďalej posilňovať napríklad zavedením jasných minimálnych požiadaviek na zapojenie partnerov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že hoci sa politikou súdržnosti zmiernil dosah nedávnej hospodárskej a finančnej krízy v EÚ a úsporných opatrení, regionálne rozdiely, rozdiely v konkurencieschopnosti a sociálne nerovnosti sú naďalej veľké; požaduje posilnené opatrenia na zníženie týchto rozdielov a zabránenie vzniku nových rozdielov vo všetkých typoch regiónov, pri súčasnom zachovaní a konsolidácii podpory pre regióny, aby sa uľahčilo prevzatie zodpovednosti za politiky vo všetkých druhoch regiónov a dosiahli sa ciele EÚ na celom jej území; domnieva sa v tejto súvislosti, že je potrebné venovať väčšiu pozornosť zvýšeniu odolnosti regiónov voči náhlym otrasom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že územnou spoluprácou vo všetkých jej formách vrátane makroregionálnych stratégií, ktorých potenciál zatiaľ nie je naplno využitý, sa koncepcia politickej spolupráce a koordinácie regiónov a občanov prenáša v cezhraničnom meradle v rámci EÚ; zdôrazňuje význam politiky súdržnosti pri riešení osobitných problémov neoddeliteľne spojených s ostrovmi, cezhraničnými regiónmi a najsevernejšími riedko osídlenými regiónmi stanovenými v článku 174 ZFEÚ, s najvzdialenejšími regiónmi vymedzenými v článkoch 349 a 355 ZFEÚ, ktoré majú osobitné postavenie a ktorých osobitné nástroje a financovanie by sa mali zachovať aj po roku 2020, a s okrajovými regiónmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že Európska územná spolupráca je jedným z dôležitých cieľov politiky súdržnosti na obdobie 2014 – 2020, ktorý predstavuje výraznú pridanú hodnotu k cieľom EÚ, podporuje solidaritu medzi regiónmi EÚ a so susednými krajinami a uľahčuje výmenu informácií a prenos osvedčených postupov, napr. štandardizovaných dokumentov; trvá na potrebe naďalej podporovať cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu v rámci cieľa posilňovania územnej súdržnosti v súlade s článkom 174 ZFEÚ; domnieva sa, že by mala ostať dôležitým nástrojom aj po roku 2020; zdôrazňuje však, že súčasný rozpočet Európskej územnej spolupráce nezodpovedá veľkým výzvam, ktorým čelia programy Interreg, ani účinne nepodporuje cezhraničnú spoluprácu; vyzýva preto na výrazné zvýšenie rozpočtu Európskej územnej spolupráce v ďalšom programovom období; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje význam súčasného európskeho programu spolupráce Interreg pre európske verejné orgány na uľahčenie výmeny skúseností a prenosu osvedčených postupov; navrhuje, aby sa v nasledujúcom európskom programe Interreg po roku 2020 rozšírili možnosti financovania s cieľom umožniť investície do fyzických pilotných projektov a demonštračných projektov a aby sa pritom zohľadnilo aj zapojenie zainteresovaných strán v celej Európe; |
| --- | --- |

10.

Štruktúra politiky súdržnosti po roku 2020 – kontinuita a oblasti na zlepšenie

| 11. | zdôrazňuje, že súčasná kategorizácia regiónov, zavedené reformy, napr. tematická koncentrácia, a rámec výkonnosti poukázali na dôležitosť politiky súdržnosti; žiada Komisiu, aby predložila návrhy na zlepšenie pružnosti pri vykonávaní celého rozpočtu EÚ; považuje vytvorenie rezervy v tejto súvislosti za zaujímavú možnosť, ako riešiť významné nepredvídané udalosti počas programového obdobia a uľahčiť preprogramovanie, operačných programov s cieľom prispôsobiť investície z EŠIF meniacim sa potrebám každého regiónu a tiež riešiť účinky globalizácie na regionálnej a miestnej úrovni, ale bez nepriaznivého vplyvu na investície v rámci politiky súdržnosti a strategické zameranie, dlhodobé ciele a istotu plánovania a stabilitu viacročných programov pre regionálne a miestne orgány; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uznáva hodnotu ex ante kondicionalít, najmä tej, ktorá sa týka stratégií výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu (RIS3), ktoré naďalej podporujú strategické programovanie EŠIF a vedú k väčšej orientácii na výsledky; všíma si, že ex ante kondicionality umožňujú EŠIF účinne podporovať ciele stratégie Európa po roku 2020 bez toho, aby bolo dotknuté dosiahnutie cieľov súdržnosti ustanovených v zmluve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nesúhlasí s makroekonomickou podmienenosťou a zdôrazňuje, že prepojenosť medzi politikou súdržnosti a procesmi správy hospodárskych záležitostí v rámci európskeho semestra musí byť vyvážená, vzájomná a nerepresívna vo vzťahu k všetkým zainteresovaným stranám; podporuje väčšie uznanie územného rozmeru, ktoré by mohlo byť prínosné pre európsky semester, t. j. že správa hospodárskych záležitostí a ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v rámci politiky súdržnosti, ako aj udržateľného rastu, zamestnanosti a ochrany životného prostredia by sa mali zohľadňovať v rámci vyváženého prístupu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnieva sa, že vzhľadom na to, že finančné prostriedky politiky súdržnosti sú určené na podnecovanie investícií, rastu a zamestnanosti v celej EÚ, by Komisia mala v rámci 7. správy o súdržnosti a v úzkej spolupráci s vládami členských štátov preskúmať, ako by sa mohol riešiť vplyv týchto investícií na deficity verejných financií týchto vlád; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na to, že zvyšovanie administratívnej a inštitucionálnej kapacity – a teda posilňovanie vnútroštátnych a regionálnych agentúr na podporu investícií, – v oblasti programovania, vykonávania a hodnotenia operačných programov, ako aj kvality odbornej prípravy v členských štátoch a regiónoch je rozhodujúce z hľadiska včasných a úspešných výsledkov politiky súdržnosti a smerovania k vyšším štandardom; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam iniciatívy Taiex regio peer 2 peer, ktorou sa zvyšuje administratívna a inštitucionálna kapacita a zlepšujú výsledky investícií EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje potrebu zjednodušiť celkový systém riadenia politiky súdržnosti na všetkých úrovniach správy uľahčením programovania, riadenia a hodnotenia operačných programov, aby sa stala prístupnejšou, flexibilnejšou a účinnejšou; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité bojovať proti tzv. gold-platingu v členských štátoch; žiada Komisiu, aby zvýšila možnosti pre e-súdržnosť a osobitné typy výdavkov, ako sú štandardné stupnice jednotkových nákladov a paušálne sumy v rámci NSU, a aby zaviedla digitálnu platformu alebo jednotné kontaktné miesta s informáciami pre žiadateľov a príjemcov; podporuje závery a odporúčania, ktoré doposiaľ prijala skupina na vysokej úrovni na monitorovanie zjednodušenia pre príjemcov prostriedkov z EŠIF, a nabáda členské štáty, aby tieto odporúčania vykonali; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žiada Komisiu, aby zvážila riešenia založené na proporcionalite a diferenciácii pri vykonávaní programov, a to na základe rizík, objektívnych kritérií a pozitívnych stimulov pre programy, ich rozsahu a administratívnej kapacity, najmä vzhľadom na viaceré stupne auditu, ktorý by sa mal sústrediť na boj proti nezrovnalostiam, konkrétne podvodom a korupcii, a množstvo kontrol, v záujme dosiahnutia väčšej harmonizácie medzi politikou súdržnosti, politikou hospodárskej súťaže a ďalšími politikami Únie, predovšetkým pravidiel štátnej pomoci, ktoré sa uplatňujú v prípade EŠIF, ale nie EFSI alebo programu Horizont 2020, ako aj vzhľadom na možnosť jednotného súboru pravidiel pre všetky EŠIF s cieľom zefektívniť financovanie a súčasne zohľadniť špecifiká každého fondu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na skutočné zjednodušenie a v zhode s orgánmi vykonávajúcimi riadenie programov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni pripravila uskutočniteľný plán rozšírenia systému zjednodušených nákladov na EFRR, a to aj v súlade s ustanoveniami navrhovaného nariadenia, ktorým sa menia finančné pravidlá pre rozpočet, tzv. „súhrnným nariadením“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnieva sa, že granty by mali zostať základom financovania politiky súdržnosti; berie však na vedomie čoraz dôležitejšiu úlohu finančných nástrojov; poukazuje na to, že pôžičky, vlastné imanie alebo záruky môžu zohrávať doplňujúcu úlohu, ale mali by sa používať opatrne, na základe primeraného hodnotenia ex ante, pričom granty by mali dopĺňať len tam, kde takéto finančné nástroje preukazujú pridanú hodnotu a mohli by mať pákový efekt spočívajúci v pritiahnutí doplňujúcej finančnej podpory, a to s prihliadnutím na regionálne rozdiely a rôznorodosť postupov a skúseností; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje význam pomoci Komisie, EIB a členských štátov miestnym a regionálnym orgánom v oblasti inovatívnych finančných nástrojov prostredníctvom platforiem, napríklad platformy fi-compass, alebo poskytovaním stimulov pre príjemcov; pripomína, že tieto nástroje nie sú vhodné pre všetky druhy intervencií v rámci politiky súdržnosti; zastáva názor, že všetky regióny by mali mať možnosť rozhodovať na dobrovoľnej báze o zavedení finančných nástrojov podľa ich potrieb; namieta však proti záväzným kvantitatívnym cieľom pre využívanie finančných nástrojov a zdôrazňuje, že rozsiahlejšie využívanie finančných nástrojov by nemalo viesť k zníženiu rozpočtu EÚ vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila lepšiu súčinnosť a komunikáciu medzi EŠIF a inými fondmi a programami Únie vrátane EFSI a uľahčila vykonávanie operácií financovaných z viacerých fondov; upozorňuje však, že EFSI by nemal oslabovať strategickú súdržnosť, územnú koncentráciu a dlhodobý výhľad programovania politiky súdržnosti ani nahrádzať či vytláčať granty a ani sa nesnažiť nahradiť či znížiť rozpočet ESIF; trvá na skutočnej doplnkovosti jeho zdrojov; žiada, aby sa jasne rozlišovalo medzi EFSI a politikou súdržnosti a zároveň sa poskytli príležitosti na ich kombinovanie a jednoduchšie využívanie bez toho, aby sa miešali, čím by sa mohla zatraktívniť štruktúra financovania, a tak sa rozumne využívali obmedzené zdroje EÚ; je presvedčený o nevyhnutnosti harmonizácie pravidiel pre operácie financované z viacerých zdrojov a tiež o potrebe jasnej komunikačnej stratégie týkajúcej sa existujúcich možností financovania; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby vyvinula súbor nástrojov pre príjemcov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby zvážila vypracovanie dodatočného súboru ukazovateľov na doplnenie ukazovateľa HDP, ktorý zostane hlavnou legitímnou a spoľahlivou metódou na spravodlivé rozdeľovanie EŠIF; domnieva sa, že s cieľom poskytnúť úplný obraz o regionálnom rozvoji by sa v tejto súvislosti mal vyhodnotiť a zvážiť index sociálneho pokroku alebo demografický ukazovateľ; domnieva sa, že takéto ukazovatele by mohli lepšie odrážať nové druhy rozdielov, ktoré sa objavujú medzi regiónmi EÚ; zdôrazňuje tiež význam ukazovateľov výsledkov pre posilnenie orientácie politiky na výsledky a výkonnosť; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žiada Komisiu, aby zvážila zavedenie opatrení zameraných na riešenie otázky vnútroštátneho financovania projektov politiky súdržnosti vzhľadom na problém, ktorému čelia miestne a regionálne orgány vo vysoko centralizovaných členských štátoch, ktoré nemajú dostatočné fiškálne a finančné kapacity a ktoré majú veľké ťažkosti so spolufinancovaním projektov a často aj s navrhovaním projektovej dokumentácie vplyvom nedostatku dostupných finančných zdrojov, čo vedie k menšiemu využívaniu politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nabáda Komisiu, aby zvážila možnosť využitia úrovne NUTS III ako klasifikácie regiónov v rámci politiky súdržnosti z hľadiska niektorých vybraných priorít; |
| --- | --- |

24.

Kľúčové oblasti politiky pre modernizovanú politiku súdržnosti po roku 2020

| 25. | zdôrazňuje význam ESF, záruky pre mladých ľudí a iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, najmä v oblasti boja proti dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí v Únii, ktoré dosahujú historicky vysokú úroveň, predovšetkým v menej rozvinutých regiónoch, najvzdialenejších regiónoch a regiónoch, ktoré kríza najviac zasiahla; zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú MSP zohrávajú pri tvorbe pracovných miest, keďže zabezpečujú 80 % pracovných miest v Únii, a pri podpore inovatívnych odvetví, ako sú digitálne a nízkouhlíkové hospodárstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnieva sa, že v rámci politiky súdržnosti po roku 2020 by mala pokračovať starostlivosť o zraniteľné a marginalizované osoby, riešenie zvyšujúcich sa nerovností a budovanie solidarity; všíma si pozitívny vplyv investícií do vzdelávania, odbornej prípravy a kultúry, pokiaľ ide o pridanú hodnotu v sociálnej oblasti a v oblasti zamestnanosti; poukazuje tiež na potrebu zachovať sociálne začlenenie vrátane výdavkov z ESF doplnené investíciami z EFRR v tejto oblasti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | navrhuje, aby sa EŠIF viac používali pri riešení demografických zmien a ich regionálnych a miestnych dôsledkov; zastáva názor, že v regiónoch, ktoré čelia výzvam spojeným napríklad s vyľudňovaním, by sa mali EŠIF optimálne zameriavať na tvorbu pracovných miest a rast; |
| --- | --- |

27.

| 28. | berie na vedomie rastúci význam územnej agendy a úspešných partnerstiev vidieka a miest, ako aj príkladnú úlohu inteligentných miest ako mikrokozmov a katalyzátorov inovatívnych riešení miestnych a regionálnych problémov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta Amsterdamský pakt a lepšie uznanie úlohy miest a mestských oblastí pri tvorbe európskej politiky a žiada účinné vykonávanie pracovného postupu založeného na spolupráci prostredníctvom partnerstiev, ktoré pakt so sebou prináša; očakáva začlenenie výsledkov do budúcich politík EÚ po roku 2020; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje posilnený mestský rozmer politiky súdržnosti v podobe konkrétnych ustanovení v záujme trvalo udržateľného rozvoja miest a mestských inovačných opatrení; domnieva sa, že po roku 2020 by sa mal ďalej rozvíjať a finančne podporiť a že by sa malo posilniť subdelegovanie právomocí na nižšie úrovne; nabáda Komisiu aby zlepšila koordináciu medzi rôznymi opatreniami, ktoré sa zameriavajú na mestá, s cieľom posilniť priamu podporu miestnej štátnej správy v rámci politiky súdržnosti poskytnutím financovania a zabezpečením prispôsobených nástrojov územného rozvoja; zdôrazňuje budúcu úlohu nástrojov územného rozvoja, ako sú miestny rozvoj vedený komunitou a integrované územné investície; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podporuje záväzky EÚ vyplývajúce z Parížskej dohody o zmene klímy; v tejto súvislosti pripomína cieľ použiť aspoň 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia súvisiace so zmenou klímy, ktorý schválili všetky inštitúcie EÚ, a zdôrazňuje, že EŠIF zohrávajú v tomto smere kľúčovú úlohu a mali by sa naďalej využívať čo najefektívnejšie na zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej a tiež v súvislosti s ekologickým hospodárstvom a energiou z obnoviteľných zdrojov; považuje za nevyhnutné skvalitniť systém monitorovania a sledovania výdavkov v oblasti klímy; v tomto smere vyzdvihuje potenciál Európskej územnej spolupráce a úlohu miest a regiónov v rámci mestskej agendy; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konštatuje, že RIS3 posilňuje regionálne inovačné ekosystémy; zdôrazňuje, že výskum, inovácie a vývoj technológií musia naďalej zohrávať dôležitú úlohu, aby EÚ mohla obstáť v globálnej konkurencii; domnieva sa, že model inteligentnej špecializácie by sa mal stať jedným z hlavných prístupov politiky súdržnosti po roku 2020, a to prostredníctvom podpory spolupráce medzi rôznymi regiónmi, mestskými a vidieckymi oblasťami a oživenia hospodárskeho rozvoja EÚ, čím sa vytvoria synergie medzi nadnárodnými stratégiami RIS3 a svetovými klastrami; pripomína existujúci pilotný projekt Cesta k dokonalosti (S2E), v rámci ktorého sa naďalej podporujú regióny pri rozvoji a využívaní súčinnosti medzi EŠIF, Horizontom 2020 a ďalšími programami financovania EÚ; zastáva preto názor, že je potrebné ďalšie úsilie o maximalizovanie synergií s cieľom ďalej posilňovať inteligentnú špecializáciu a inovácie po roku 2020; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že väčšie zviditeľnenie politiky súdržnosti má zásadný význam pre boj proti euroskepticizmu a môže prispieť k obnove dôvery občanov; zdôrazňuje, že na zlepšenie viditeľnosti EŠIF je potrebné, aby sa väčší dôraz kládol na obsah a výsledky programov, a to prostredníctvom zostupného a vzostupného prístupu, ktorý umožní zapojenie zainteresovaných strán a príjemcov, ktorí môžu byť účinným kanálom pre šírenie výsledkov politiky súdržnosti, a príjemcov; okrem toho nalieha na Komisiu, členské štáty, regióny a mestá, aby efektívnejšie informovali o merateľných výsledkoch politiky súdržnosti, ktoré prinášajú pridanú hodnotu do každodenného života občanov EU; naliehavo žiada, aby komunikačné činnosti financované z osobitného rozpočtu v rámci technickej pomoci pokračovali prípadne aj po skončení projektu, keď sú jasne viditeľné jeho výsledky; |
| --- | --- |

33.

Vyhliadky do budúcnosti

| 34. | požaduje, aby sa posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a solidarity v celej EÚ a riadenie finančných prostriedkov EÚ v záujme rastu, pracovných miest a konkurencieschopnosti dostalo do popredia agendy EÚ; žiada tiež, aby sa pokračovalo v boji proti regionálnym rozdielom, chudobe, sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii; domnieva sa, že okrem cieľov zakotvených v zmluvách by politika súdržnosti mala naďalej slúžiť aj ako nástroj na dosahovanie politických cieľov EÚ, a tak zároveň prispievať k lepšej informovanosti o svojich výsledkoch a ostať hlavnou investičnou politikou Únie dostupnou pre všetky regióny; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opakuje, že je najvyšší čas na prípravu politiky súdržnosti EÚ po roku 2020, aby sa skutočne mohla zaviesť na začiatku nového programového obdobia; žiada preto, aby Komisia včas začala s prípravou nového legislatívneho rámca, konkrétne hneď po prezentácii návrhu Komisie nasledujúceho VFR a jeho preložení do všetkých úradných jazykov; okrem toho požaduje včasné prijatie všetkých legislatívnych návrhov pre budúcu politiku súdržnosti a poskytnutie usmernení k riadeniu a kontrole pred začatím nového programového obdobia, a to bez retroaktívneho účinku; zdôrazňuje, že oneskorené vykonávanie operačných programov nepriaznivo ovplyvňuje efektívnosť politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poznamenáva, že jadro súčasného legislatívneho rámca politiky súdržnosti by sa malo zachovať aj po roku 2020 spolu s presnejšou, posilnenou, ľahko prístupnou a na výsledky zameranou politikou a s pridanou hodnotou politiky, ktorá je občanom lepšie sprostredkovaná; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje vzhľadom na návrh Komisie 2016/0282(COD), že prijímanie migrantov a utečencov pod medzinárodnou ochranou, ako aj ich sociálna a ekonomická integrácia si vyžadujú súdržný nadnárodný prístup, ktorý by sa tiež mal riešiť súčasnou a budúcou politikou súdržnosti EÚ; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje význam stability pravidiel; vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní vykonávacích ustanovení týkajúcich sa politiky súdržnosti v rámci nasledujúceho VFR zavádzala zmeny v minimálnej miere; je presvedčený, že rozpočet vyčlenený na politiku súdržnosti po roku 2020 je potrebné zachovať na primeranej úrovni, ak nie zvýšiť, vzhľadom na zložité vnútorné a vonkajšie výzvy, ktoré táto politika bude musieť riešiť so zreteľom na svoje ciele; domnieva sa, že táto politika sa za nijakých okolností vrátane brexitu nesmie oslabiť a že jej podiel v rámci celkového rozpočtu EÚ by sa nemal znižovať odčerpávaním prostriedkov na nové výzvy; zdôrazňuje navyše viacročnú povahu politiky súdržnosti a vyzýva na zachovanie jej 7-ročného programového obdobia alebo na zavedenie programového obdobia 5 + 5 rokov s povinnou revíziou v polovici obdobia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žiada o rýchle prerozdelenie výkonnostnej rezervy; konštatuje, že čas medzi príslušným výkonom a uvoľnením rezervy je príliš dlhý, čím sa znižuje účinnosť rezervy; naliehavo žiada Komisiu, aby umožnila členským štátom sfunkčniť využívanie výkonnostnej rezervy ihneď po dokončení preskúmania; |
| --- | --- |

39.

| 40. | v tejto súvislosti poukazuje na to, že v rámci politiky súdržnosti, najmä v ďalšom období financovania, musí byť prioritou digitálna agenda vrátane poskytovania potrebnej infraštruktúry a pokročilých technologických riešení; konštatuje, že rozvoj v odvetví telekomunikácií musí v každom prípade sprevádzať primeraná odborná príprava, ktorá by sa taktiež mala podporovať v rámci politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a tiež členským štátom, ich parlamentom a Výboru regiónov. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 259.

(5)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 303.

(6)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 281.

(7)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

(8)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0053.

(10)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0321.

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0217.

(12)  Ú. v. EÚ C 305 E, 11.11.2010, s. 14.

(13)  Ú. v. EÚ C 351 E, 2.12.2011, s. 1.

(14)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0383.

(15)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0336.

(16)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0311.

(17)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0211.

(18)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0419.

(19)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0308.

(20)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0307.

(21)  Ú. v. EÚ C 258 E, 7.9.2013, s. 1.

(22)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0133.

(23)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0384.

(24)  ECLI:EU:C:2015:813.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/50

---

P8_TA(2017)0255

Stav populácií rýb a sociálno-ekonomická situácia v odvetví rybolovu v Stredozemí

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o stave populácií rýb a sociálno-ekonomickej situácii v sektore rybolovu v Stredozemí (2016/2079(INI))

(2018/C 331/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (1) (nariadenia o SRP), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (1) (nariadenia o SRP),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1967/2006 z 21. decembra 2006 o riadiacich opatreniach pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1626/94 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1967/2006 z 21. decembra 2006 o riadiacich opatreniach pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1626/94 (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (4) nariadenie o NNN rybolove, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (4) nariadenie o NNN rybolove,

| — | so zreteľom na strednodobú stratégiu Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (GFCM) (2017 – 2020), ktorá sa zameriava na udržateľnosť rybárstva Stredozemného mora a Čierneho mora, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strednodobú stratégiu Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (GFCM) (2017 – 2020), ktorá sa zameriava na udržateľnosť rybárstva Stredozemného mora a Čierneho mora,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2016 o návrhu smernice Rady, ktorou sa vykonáva Dohoda o vykonaní Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o práci v odvetví rybolovu z roku 2007 uzavretá medzi Všeobecnou konfederáciou poľnohospodárskych družstiev v Európskej únii (COGECA), Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) a Združením národných organizácií rybárskych podnikov v Európskej únii (EUROPÊCHE) 21. mája 2012, v znení zmenenom 8. mája 2013 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2016 o návrhu smernice Rady, ktorou sa vykonáva Dohoda o vykonaní Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o práci v odvetví rybolovu z roku 2007 uzavretá medzi Všeobecnou konfederáciou poľnohospodárskych družstiev v Európskej únii (COGECA), Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) a Združením národných organizácií rybárskych podnikov v Európskej únii (EUROPÊCHE) 21. mája 2012, v znení zmenenom 8. mája 2013 (5),

| — | so zreteľom na rezolúciu OSN z 25. septembra 2015 nazvanú Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu OSN z 25. septembra 2015 nazvanú Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030,

| — | so zreteľom na regionálnu konferenciu na tému Budovanie budúcnosti pre udržateľný maloobjemový rybolov v Stredozemnom a Čiernom mori (Alžír, Alžírsko, 7. – 9. marca 2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na regionálnu konferenciu na tému Budovanie budúcnosti pre udržateľný maloobjemový rybolov v Stredozemnom a Čiernom mori (Alžír, Alžírsko, 7. – 9. marca 2016),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo a na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo a na stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0179/2017),

| A. | keďže Stredozemné more je so svojimi 17 000 morskými druhmi jednou z hlavných oblastí biodiverzity vo svete; keďže pri rozhodovaní o ich riadení preto treba uplatňovať prístup spoločný pre mnohé druhy; |
| --- | --- |

A.

keďže Stredozemné more je so svojimi 17 000 morskými druhmi jednou z hlavných oblastí biodiverzity vo svete; keďže pri rozhodovaní o ich riadení preto treba uplatňovať prístup spoločný pre mnohé druhy;

| B. | keďže Komisia vo svojom oznámení s názvom Konzultácie k rybolovným možnostiam na rok 2017 v rámci spoločnej rybárskej politiky (COM(2016)0396) tvrdí, že v Stredozemnom mori je stále rozšírený nadmerný rybolov a sú naliehavo potrebné opatrenia na zvrátenie tejto situácie; keďže Komisia v uvedenom dokumente vyjadruje znepokojenie nad tým, že mnoho posudzovaných populácií je lovených vysoko nad úrovňou odhadu cieľa maximálneho udržateľného výnosu (MSY); |
| --- | --- |

B.

keďže Komisia vo svojom oznámení s názvom Konzultácie k rybolovným možnostiam na rok 2017 v rámci spoločnej rybárskej politiky (COM(2016)0396) tvrdí, že v Stredozemnom mori je stále rozšírený nadmerný rybolov a sú naliehavo potrebné opatrenia na zvrátenie tejto situácie; keďže Komisia v uvedenom dokumente vyjadruje znepokojenie nad tým, že mnoho posudzovaných populácií je lovených vysoko nad úrovňou odhadu cieľa maximálneho udržateľného výnosu (MSY);

| C. | keďže Stredozemie musí prijať výzvu na splnenie cieľa, ktorým je postupná obnova a zachovanie populácií rýb nad úrovňami biomasy umožňujúcimi dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu pre všetky populácie najneskôr do roku 2020; keďže táto výzva si bude vyžadovať, aby sa na nej podieľali krajiny mimo EÚ a aby prijali záväzok; keďže celková úroveň nadmerného rybolovu v Stredozemnom mori zodpovedá zhruba dvoj- až trojnásobku maximálneho udržateľného výnosu; keďže napriek značnému úsiliu vynaloženému na úrovni EÚ i mimo EÚ na zabezpečenie vykonávania a dodržiavania právnych predpisov v odvetví rybárstva sa viac ako 93 % posudzovaných druhov v Stredozemnom mori stále považuje za druhy podliehajúce nadmernému rybolovu; |
| --- | --- |

C.

keďže Stredozemie musí prijať výzvu na splnenie cieľa, ktorým je postupná obnova a zachovanie populácií rýb nad úrovňami biomasy umožňujúcimi dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu pre všetky populácie najneskôr do roku 2020; keďže táto výzva si bude vyžadovať, aby sa na nej podieľali krajiny mimo EÚ a aby prijali záväzok; keďže celková úroveň nadmerného rybolovu v Stredozemnom mori zodpovedá zhruba dvoj- až trojnásobku maximálneho udržateľného výnosu; keďže napriek značnému úsiliu vynaloženému na úrovni EÚ i mimo EÚ na zabezpečenie vykonávania a dodržiavania právnych predpisov v odvetví rybárstva sa viac ako 93 % posudzovaných druhov v Stredozemnom mori stále považuje za druhy podliehajúce nadmernému rybolovu;

| D. | keďže rybolov v tomto regióne má veľký sociálno-ekonomický význam pre pobrežné obyvateľstvo; keďže toto odvetvie zamestnáva státisíce ľudí, a to aj prostredníctvom sekundárneho sektora spracovania, pričom najmä zamestnanosť značného počtu žien závisí od rybolovu; keďže Stredozemie zásadným spôsobom prispieva k potravinovej bezpečnosti, najmä pokiaľ ide o najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva v regióne; keďže rybolov ponúka spôsob doplnenia príjmu alebo dodávky potravín a prispieva k stabilite v regióne; |
| --- | --- |

D.

keďže rybolov v tomto regióne má veľký sociálno-ekonomický význam pre pobrežné obyvateľstvo; keďže toto odvetvie zamestnáva státisíce ľudí, a to aj prostredníctvom sekundárneho sektora spracovania, pričom najmä zamestnanosť značného počtu žien závisí od rybolovu; keďže Stredozemie zásadným spôsobom prispieva k potravinovej bezpečnosti, najmä pokiaľ ide o najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva v regióne; keďže rybolov ponúka spôsob doplnenia príjmu alebo dodávky potravín a prispieva k stabilite v regióne;

| E. | keďže Stredozemné more je ovplyvnené širokou škálou faktorov, ktoré majú spolu s rybolovom dosah na zdravie populácií rýb, ako napríklad znečistenie spôsobené námornou dopravou; |
| --- | --- |

E.

keďže Stredozemné more je ovplyvnené širokou škálou faktorov, ktoré majú spolu s rybolovom dosah na zdravie populácií rýb, ako napríklad znečistenie spôsobené námornou dopravou;

| F. | keďže maloobjemový rybolov predstavuje 80 % flotíl a 60 % pracovných miest v oblasti Stredozemného mora; keďže je poľutovaniahodné, že neexistuje spoločne dohodnutá definícia maloobjemového rybolovu na európskej úrovni, pričom uznáva, že je to veľmi náročné vzhľadom na rôzne špecifiká a charakteristiky morského ekosystému a odvetvia rybolovu; keďže „maloobjemový pobrežný rybolov“ je formálne vymedzený iba na účely Európskeho rybárskeho fondu (nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006) ako „rybolov uskutočňovaný rybárskymi plavidlami celkovej dĺžky menej ako 12 metrov, nepoužívajúcimi vlečný výstroj“ (napríklad vlečné siete); keďže vymedzenie maloobjemového rybolovu by malo zohľadňovať viaceré národné a regionálne charakteristiky; |
| --- | --- |

F.

keďže maloobjemový rybolov predstavuje 80 % flotíl a 60 % pracovných miest v oblasti Stredozemného mora; keďže je poľutovaniahodné, že neexistuje spoločne dohodnutá definícia maloobjemového rybolovu na európskej úrovni, pričom uznáva, že je to veľmi náročné vzhľadom na rôzne špecifiká a charakteristiky morského ekosystému a odvetvia rybolovu; keďže „maloobjemový pobrežný rybolov“ je formálne vymedzený iba na účely Európskeho rybárskeho fondu (nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006) ako „rybolov uskutočňovaný rybárskymi plavidlami celkovej dĺžky menej ako 12 metrov, nepoužívajúcimi vlečný výstroj“ (napríklad vlečné siete); keďže vymedzenie maloobjemového rybolovu by malo zohľadňovať viaceré národné a regionálne charakteristiky;

| G. | keďže na stretnutí na vysokej úrovni o stave populácií v Stredozemnom mori (vo februári 2016 v Catanii) sa dospelo k dohode o naliehavej potrebe zvrátiť tieto negatívne trendy a bola potvrdená veľká výzva obnoviť a zachovať populácie rýb nad úrovňami biomasy umožňujúcimi dosiahnuť maximálny udržateľný výnos pri súčasnom dodržiavaní povinnosti v rámci SRP týkajúcej sa MSY pre všetky druhy najneskôr do roku 2020; |
| --- | --- |

G.

keďže na stretnutí na vysokej úrovni o stave populácií v Stredozemnom mori (vo februári 2016 v Catanii) sa dospelo k dohode o naliehavej potrebe zvrátiť tieto negatívne trendy a bola potvrdená veľká výzva obnoviť a zachovať populácie rýb nad úrovňami biomasy umožňujúcimi dosiahnuť maximálny udržateľný výnos pri súčasnom dodržiavaní povinnosti v rámci SRP týkajúcej sa MSY pre všetky druhy najneskôr do roku 2020;

| H. | keďže okrem nadmerného rybolovu Stredozemné more čelí mnohým výzvam, pričom väčšina z nich súvisí s husto obývaným pobrežím (nadmerné množstvo živín, znečisťujúce látky, zmeny biotopu a pobrežia), ale aj s námornou dopravou a nadmerným využívaním zdrojov (okrem iného ťažba ropy a zemného plynu); keďže okrem toho je Stredozemné more veľmi citlivé na zmenu klímy, ktorá v spojení s intenzívnou námornou dopravou uľahčuje prinesenie a udomácnenie nových inváznych druhov; |
| --- | --- |

H.

keďže okrem nadmerného rybolovu Stredozemné more čelí mnohým výzvam, pričom väčšina z nich súvisí s husto obývaným pobrežím (nadmerné množstvo živín, znečisťujúce látky, zmeny biotopu a pobrežia), ale aj s námornou dopravou a nadmerným využívaním zdrojov (okrem iného ťažba ropy a zemného plynu); keďže okrem toho je Stredozemné more veľmi citlivé na zmenu klímy, ktorá v spojení s intenzívnou námornou dopravou uľahčuje prinesenie a udomácnenie nových inváznych druhov;

| I. | keďže nemožnosť používať osobitné nástroje a techniky, ktoré sú prijateľnejšie a majú menej výrazný dosah na stav ohrozených populácií, vážne ovplyvňuje životaschopnosť už marginalizovaných pobrežných a ostrovných komunít, bráni rozvoju a vo zvýšenej miere spôsobuje vyľudňovanie; |
| --- | --- |

I.

keďže nemožnosť používať osobitné nástroje a techniky, ktoré sú prijateľnejšie a majú menej výrazný dosah na stav ohrozených populácií, vážne ovplyvňuje životaschopnosť už marginalizovaných pobrežných a ostrovných komunít, bráni rozvoju a vo zvýšenej miere spôsobuje vyľudňovanie;

| J. | keďže pobrežné komunity naprieč členskými štátmi v oblasti Stredozemia sú vo vysokej miere závislé od rybolovu, a najmä maloobjemového rybolovu, a teda sú ohrozené nedostatočnou udržateľnosťou populácií rýb; |
| --- | --- |

J.

keďže pobrežné komunity naprieč členskými štátmi v oblasti Stredozemia sú vo vysokej miere závislé od rybolovu, a najmä maloobjemového rybolovu, a teda sú ohrozené nedostatočnou udržateľnosťou populácií rýb;

| K. | keďže mnoho pobrežných komunít v EÚ vo vysokej miere závisí od činností maloobjemového tradičného rybolovu v oblasti Stredozemného mora; |
| --- | --- |

K.

keďže mnoho pobrežných komunít v EÚ vo vysokej miere závisí od činností maloobjemového tradičného rybolovu v oblasti Stredozemného mora;

| L. | keďže rekreačný rybolov má v mnohých regiónoch Stredozemia sociálno-ekonomickú hodnotu a priamy, ako aj nepriamy vplyv na zamestnanosť; |
| --- | --- |

L.

keďže rekreačný rybolov má v mnohých regiónoch Stredozemia sociálno-ekonomickú hodnotu a priamy, ako aj nepriamy vplyv na zamestnanosť;

| M. | keďže treba zohľadniť úlohu rekreačného rybolovu z hľadiska stavu populácií v Stredozemí; |
| --- | --- |

M.

keďže treba zohľadniť úlohu rekreačného rybolovu z hľadiska stavu populácií v Stredozemí;

| 1. | zdôrazňuje dôležitosť včasného a komplexného presadzovania cieľov a opatrení spoločnej rybárskej politiky (SRP) a včasného vypracovania a účinného vykonávania viacročných plánov riadenia v súlade s prístupom sústredeným na regionalizáciu a veľký počet druhov; zdôrazňuje najmä to, že je potrebné dosiahnuť cieľ dobrého environmentálneho stavu stanovený rámcovou smernicou EÚ o stratégii pre morské prostredie (smernica 2008/56/EC) a zohľadniť skutočnosť, že o opatreniach v oblasti riadenia rybárstva by sa malo rozhodovať v kontexte spoločnej rybárskej politiky; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zastáva názor, že vo vzťahu k Stredozemiu by sa malo naďalej uplatňovať rozdielne zaobchádzanie v porovnaní s ostatnými morskými oblasťami v rámci SRP, keďže jeho veľkú časť tvoria medzinárodné vody, v ktorých rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o stav populácií, zohrávajú tretie krajiny; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že je naliehavo potrebná kolektívna reakcia založená na viacúrovňovej medzinárodnej, európskej, vnútroštátnej a regionálnej spolupráci; domnieva sa, že všetky zúčastnené strany vrátane profesionálnych a rekreačných rybárov, rybolovného priemyslu, tradičného a drobného maloobjemového rybolovu, vedcov, regionálnych organizácií, manažérov morských chránených oblastí, odborových a mimovládnych organizácií by mali byť zapojené do inkluzívneho procesu zdola nahor; zdôrazňuje strategickú úlohu, ktorú v tejto súvislosti zohráva Poradná rada pre Stredozemie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že bez informovanosti, plnej podpory a zapojenia pobrežných komunít, ktoré musia byť v záujme svojej hospodárskej a sociálnej budúcnosti informované o rizikách prelovenia populácií a druhov, riadiace opatrenia a predpisy nenaplnia svoj potenciál; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poznamenáva, že neexistujú žiadne spoločné, podrobné vymedzenia maloobjemového a drobného rybolovu; zdôrazňuje, že takéto definície sú čo najskôr potrebné pre ďalšie politické opatrenia na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | trvá na tom, že vymedzenie politík rybolovu by malo zahŕňať rybárov a ich združenia a organizácie výrobcov, odborové organizácie, pobrežné akčné skupiny a miestne komunity, ktorí by mali byť zapojení do rozhodovacieho procesu a byť jeho integrálnou súčasťou v súlade so zásadou regionalizácie spoločnej rybárskej politiky, a to vrátane tretích krajín na východnom a južnom pobreží Stredozemného mora; zdôrazňuje, že iba vytvorením spravodlivých, vyvážených a rovnocenných podmienok pre všetky zúčastnené krajiny a pre všetkých prevádzkovateľov v rybárskom sektore v Stredozemí sa budú dať zabezpečiť zdravé rybolovné zdroje a udržateľné a ziskové rybolovné oblasti, a teda zaručiť súčasnú úroveň zamestnanosti a v ideálnom prípade vytvárať viac pracovných miest v sektore rybolovu; zdôrazňuje významnú úlohu silných a nezávislých sociálnych partnerov v sektore rybolovu, ako aj inštitucionalizovaného sociálneho dialógu a účasti zamestnancov na záležitostiach podnikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že v rámci SRP sa poskytujú stimuly vrátane rybolovných možností, a to pre selektívny rybolov s malým vplyvom na morský ekosystém a rybolovné zdroje; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu, aby členské štáty uplatňovali transparentné a objektívne kritériá vrátane environmentálnych, sociálnych a ekonomických kritérií (článok 17 nariadenia o SRP); naliehavo vyzýva k vynaloženiu úsilia v tomto smere v snahe zabezpečiť, aby sa flotilám maloobjemového (drobného a tradičného) rybolovu poskytlo viac stimulov a prednostný prístup k pobrežným rybolovným oblastiam, ak lovia selektívne a spôsobom, ktorý má obmedzený vplyv; zdôrazňuje, že je dôležité konzultovať s dotknutými pobrežnými komunitami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poznamenáva, že vplyv rekreačného rybolovu na populácie rýb a jeho sociálno-ekonomický potenciál v Stredozemí neboli dostatočne preskúmané; domnieva sa, že v budúcnosti by sa mali zhromaždiť údaje týkajúce sa počtu rekreačných rybárov, objemu ich úlovkov a nimi vytvorenej pridanej hodnoty v pobrežných komunitách; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poznamenáva, že rekreačný rybolov predstavuje pre miestne komunity podstatný ekonomický príjem prostredníctvom činností, ako je cestovný ruch, a keďže má malý vplyv na životné prostredie, mal by sa teda podporovať; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnieva sa, že je nevyhnutné vymedziť pobrežný, maloobjemový pobrežný a tradičný rybolov v súlade so sociálno-ekonomickými charakteristikami a uplatňovať pritom regionálny prístup; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že pobrežný rybolov využíva tradičnú výstroj a techniky, ktoré svojou špecifickosťou definujú identitu a spôsob života pobrežných oblastí, a preto je nevyhnutné zachovať ich využívanie a chrániť ich ako súčasť kultúrneho, historického a tradičného dedičstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnieva sa, že v kontexte regionalizácie a vzhľadom na osobitosti každého druhu rybolovu by sa mali umožniť odôvodnené výnimky týkajúce sa používania špecifického rybárskeho výstroja a techník; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že podľa Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) by sa pri ochrane, využívaní živých morských zdrojov a ich riadení mal uplatňovať prístup predbežnej opatrnosti, ktorý zohľadňuje sociálno-ekonomické aspekty s cieľom dosiahnuť udržateľné rybárstvo a súčasne chrániť a zachovávať morské prostredie ako celok; zdôrazňuje, že nedostatok vedeckých informácií nesmie byť zámienkou na nevykonanie opatrení zameraných na ochranu zdrojov a hospodárenie s nimi; domnieva sa, že je nevyhnutné urýchlene odstrániť nedostatok údajov a konkrétnych vedeckých informácií o stave populácií; zdôrazňuje, že by sa malo konzultovať so všetkými zainteresovanými stranami, ktoré by mali byť zapojené do tohto procesu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnieva sa, že na ochranu a zachovanie rybolovných a environmentálnych zdrojov v Stredozemnom mori musia byť politiky riadenia rybárstva efektívne a musia ich sprevádzať silné, rozsiahle a naliehavé politiky a opatrenia na boj proti faktorom, ktoré tieto zdroje postihujú a majú na ne nepriaznivý vplyv, ako sú: zmena klímy (globálne otepľovanie, acidifikácia, zrážky), znečistenie (chemické, organické, makroskopické a mikroskopické), nekontrolovaný prieskum a ťažba ropy a zemného plynu, námorná doprava, invázne druhy a ničenie alebo poškodzovanie prirodzených biotopov, najmä pobrežných; zdôrazňuje, že je dôležité lepšie porozumieť vplyvu týchto faktorov na populácie rýb; žiada, aby sa existujúce európske kapacity na pozorovanie a monitorovanie v Stredozemnom mori (ako napríklad sieť EMODnet a programu Copernicus a jeho morské zložky v tejto súvislosti posilnili; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že ochrana a zachovanie rybolovných zdrojov a morských zdrojov v oblasti Stredozemia by nemali byť založené len na opatreniach týkajúcich sa odvetvia rybolovu, ale takisto by mali zahŕňať aj iné odvetvia, ktoré majú vplyv na morské prostredie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zastáva názor, že by sa malo zintenzívniť úsilie v oblasti námorných poznatkov, najmä so zreteľom na komerčne využívané druhy, a že tieto poznatky by sa mali využiť ako základ na plánovanie ich udržateľného využívania; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naliehavo zdôrazňuje, že rozsiahly problém nezákonného, nenahláseného a neregulovaného (NNN) rybolovu stále pretrváva v oblasti Stredozemného mora, dokonca aj v krajinách EÚ; domnieva sa, že nijaké opatrenia na zachovanie zdrojov, a to aj najmä opatrenia pre hospodárstva s maloobjemovým rybolovom, nemôžu byť účinné bez rozhodného a odhodlaného boja proti NNN rybolovu; domnieva sa, že EÚ musí podporovať stredozemské krajiny mimo EÚ v ich úsilí v boji proti NNN rybolovu; navyše sa domnieva, že vzhľadom na veľmi odlišné postupy inšpekcií a udeľovania sankcií by sa kontrolné postupy mali harmonizovať v celej oblasti Stredozemného mora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opätovne pripomína, že pobrežné komunity majú výrazný vplyv na účinnosť opatrení zameraných na prevenciu, odhaľovanie a identifikáciu NNN rybolovu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnieva sa, že prvoradú pozornosť treba venovať zintenzívneniu monitorovacej činnosti na súši, v rámci celého distribučného reťazca (trhy a odvetvie stravovacích služieb), a na mori, a to najmä v oblastiach, kde je rybolov pozastavený alebo zakázaný; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnieva sa, že s cieľom zabrániť sociálnym rozdielom by sa mali rybolovné možnosti rozdeľovať na základe objektívnych a transparentných kritérií vrátane kritérií environmentálneho, sociálneho a hospodárskeho charakteru, s náležitým ohľadom na metódy s malými dôsledkami; domnieva sa, že aj rybolovné možnosti by sa mali rovnomerne rozdeľovať v rámci rôznych segmentov rybolovu vrátane tradičného a maloobjemového rybolovu; okrem toho sa nazdáva, že v súlade s článkom 17 nariadenia o SRP by sa flotilám mali poskytnúť stimuly na používanie selektívnejšieho rybárskeho výstroja a techník, ktoré majú znížený vplyv na morské prostredie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zastáva názor, že prelovenie populácií v Stredozemnom mori by sa malo riešiť prostredníctvom opatrení v oblasti riadenia a zachovania rybárstva pre komerčný a rekreačný rybolov, a to najmä prostredníctvom oblastných a časových obmedzení a denných alebo týždenných obmedzení rybolovu, a prípadne kvótami; domnieva sa, že by sa tým zaručili rovnaké podmienky s tretími krajinami pre spoločné populácie; vyjadruje presvedčenie, že o týchto opatreniach by sa malo rozhodovať v úzkej spolupráci s príslušným odvetvím s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta nárast počtu inšpekcií Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva a zdôrazňuje potrebu posilnenia úsilia na riešenie dvoch hlavných problémov z hľadiska dodržiavania predpisov v roku 2016, pričom ide najmä o: nepravdivé vyhlásenia alebo falošné dokumenty (lodný denník, vyhlásenia o vylodení a preprave, potvrdenia o predaji atď.) a používanie zakázaného alebo nevyhovujúceho rybárskeho výstroja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že rybári by v žiadnom prípade nemali preberať zodpovednosť vyplývajúcu z povinnosti vylodiť úlovky stanovenej v reformovanej SRP; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva na vypracovanie štúdie o dôsledkoch, ktoré bude mať ukončenie odhadzovania úlovkov z hľadiska odobratia živín morským organizmom a iným druhom, napríklad čajkám; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poznamenáva, že sústava chránených morských oblastí pokrýva príliš malú časť Stredozemného mora, pričom možno konštatovať výrazné rozdiely medzi jednotlivými oblasťami; poukazuje na to, že existuje všeobecný nedostatok hospodárskych zdrojov; domnieva sa, že je veľmi dôležité uznať a posilniť úlohu, ktorú majú chránené morské oblasti ako pokročilé laboratóriá pre vedecký výskum, pre vykonávanie osobitných opatrení a spoluprácu a spoločné riadenie s rybármi a pre optimalizáciu ich využívania, a to vzhľadom na vedecké poradenstvo a ciele v oblasti ochrany; v tejto súvislosti považuje za dôležité zaistiť stabilné zvýšenie financovania systému; domnieva sa, že je veľmi dôležité užšie spolupracovať s GFCM a nečlenskými krajinami EÚ s cieľom určiť oblasti, ktoré je potrebné podrobiť opatreniam na ochranu, a vytvoriť účinný monitorovací a kontrolný systém na kontrolu účinnosti týchto oblastí; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby chránené morské oblasti do roku 2020 pokrývali aspoň 10 % Stredozemného mora, v súlade s cieľom trvalo udržateľného rozvoja 14.5 Organizácie Spojených národov; vyzýva GFCM, aby sa na výročnom zasadnutí v roku 2018 dohodla na progresívnom kalendári s kvalifikovanými cieľmi na dosiahnutie tohto cieľa; zdôrazňuje, že existujúce chránené morské oblasti v mnohých prípadoch nie sú primerane spravované; preto sa domnieva, že okrem zavedenia účinného monitorovacieho a kontrolného systému je potrebné vypracovať a uplatňovať opatrenia v oblasti riadenia v súlade s ekosystémovým prístupom, aby bolo možné monitorovať účinnosť opatrení týkajúcich sa ochrany; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje najmä potrebu chrániť spoluprácu v oblasti riadenia citlivých oblastí, ktoré sú dôležitými neresiskami ekonomicky najdôležitejších druhov (napríklad oblasť Jabuka Pit v Jadranskom mori); |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že Stredozemie sa vyznačuje biologicky jedinečnou populáciou, ktorú využívajú flotily z rôznych krajín, a teda kľúčový význam má úzka spolupráca a koordinácia opatrení na reguláciu rybolovu medzi všetkými zainteresovanými stranami a na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia s cieľom riešiť problém morského odpadu a plastov v mori, ktoré spôsobujú veľmi vážne environmentálne, ekologické, hospodárske a zdravotné škody; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že v súvislosti s politikami je nevyhnutné uplatňovať rôznorodý a diferencovaný prístup v rámci plánov riadenia, s rôznymi kritériami založenými na biologických vlastnostiach druhov a technických vlastnostiach rybárskych metód; navyše zastáva názor, že každý viacročný plán by mal stanovovať primerané plánovanie v priestore (rotujúce oblasti „bez rybolovu“, s celkovým alebo čiastočným uzatvorením v závislosti od systémov rybolovu) a čase (obdobia hájenia), popri podpore technických opatrení zameraných na maximálnu selektívnosť výstroja; zdôrazňuje, že by sa mala stanoviť primeraná finančná kompenzácia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta záväzky Komisie vo vzťahu k viacročnému plánu riadenia pre Stredozemné more; zdôrazňuje dôležitosť regionalizácie spoločnej rybárskej politiky pre riadenie rybolovu v oblasti Stredozemného mora; žiada zapojenie Poradnej rady pre Stredozemie (MEDAC) počas celého procesu plánovania a vytvárania viacročného plánu riadenia a regionalizovaných opatrení; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že v obdobiach hájenia treba zaručiť dôstojný príjem pre rybárov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že pre Stredozemie by sa mala pre všetky komerčné a rekreačné cieľové druhy stanoviť minimálna povolená veľkosť v závislosti od pohlavnej zrelosti a vychádzajúc z najlepších vedeckých poznatkov; poukazuje na to, že treba prijať opatrenia na presadzovanie prísnejšieho dodržiavania týchto minimálnych povolených veľkostí; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnieva sa, že treba podporovať koordinovanú činnosť s tretími krajinami z oblasti Stredozemia, a to zintenzívnením politickej a technickej spolupráce pod záštitou medzinárodných inštitúcií pôsobiacich v tejto oblasti; víta nedávne spustenie programu Komisie MedFish4Ever, ktorý je výzvou na prijatie opatrení s cieľom zastaviť prelovenie populácií rýb v Stredozemnom mori; zdôrazňuje, že je potrebné urobiť všetko, čo je v rámci tohto programu v našich silách, na podporu udržateľného rybolovu v krajinách Stredozemia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že je potrebné podporovať a vykonávať dohodu o časovopriestorovom uzatvorení rybolovu, ktorou sa v priebehu roka stanovujú dočasné sekvenčné obmedzenia rybolovu v oblastiach chovu určitých druhov; poukazuje na to, že toto obmedzovanie rybolovného úsilia podľa obdobia roka a jeho špecializácia budú mať vysoko produktívny charakter a mali by sa plánovať po dohode s rybárskymi komunitami a vedeckými poradcami; |
| --- | --- |

35.

Opatrenia súvisiace s tretími krajinami

| 36. | vyzýva Komisiu, aby podporovala opatrenia prostredníctvom GFCM na zlepšenie stavu populácií spoločných s tretími krajinami, pričom by sa využívali výhody z činnosti v rámci spolupráce, ktorá už bola nadviazaná medzi orgánmi zastupujúcimi flotily a podnikmi pôsobiacimi v odvetví rybolovu a príslušnými úradmi alebo orgánmi v dotknutých tretích krajinách; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poznamenáva, že chýbajúci spoločný regulačný rámec pre flotily z EÚ a mimo EÚ pôsobiace v Stredozemnom mori vytvára nespravodlivú hospodársku súťaž medzi rybármi a zároveň ohrozuje dlhodobú udržateľnosť úlovkov v prípade spoločne využívaných druhov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje dôležitosť spolupráce a potrebu podporovať dodržiavanie pravidiel a rovnaké podmienky v oblasti kontroly rybolovu s tretími krajinami a regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva (RFMO) a posilňovať horizontálnu koordináciu pri riadení morských oblastí a populácií rýb mimo vnútroštátnych jurisdikcií; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby pomáhala stredozemským krajinám mimo EÚ pri dosahovaní udržateľného rybolovu, a to aj podporovaním maloobjemového a pobrežného rybolovu, vymieňaním si najlepších postupov a otvorenou komunikáciou, a pri nadviazaní potrebného dialógu medzi rôznymi zúčastnenými vnútroštátnymi správnymi orgánmi s cieľom primeraným spôsobom podporiť vykonávanie strednodobej stratégie GFCM (2017 – 2020) a zvrátiť znepokojivý trend, pokiaľ ide o stav populácií v Stredozemnom mori; vyzýva Komisiu, aby organizovala efektívne výmeny informácií s tretími krajinami Stredozemia o činnostiach flotíl tretích krajín pôsobiacich v Stredozemnom mori; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žiada vypracovanie regionálneho plánu pod záštitou Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (GFCM) s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky plavidlá loviace v oblasti Stredozemného mora a zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi rybolovnými zdrojmi a kapacitou flotíl všetkých krajín na pobreží Stredozemného mora, okrem toho požaduje vytvorenie regionálneho centra pre systém monitorovania plavidiel (VMS) a spoločné operácie v oblasti inšpekcie; |
| --- | --- |

40.

| 41. | odporúča, aby Komisia pozastavila dovozy z tretích krajín, ktoré neprijímajú opatrenia potrebné na zamedzenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktoré im ako vlajkovým štátom, prístavným štátom, pobrežným štátom alebo štátom predaja vyplývajú ako povinnosť z medzinárodného práva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali tretie krajiny v ich úsilí účinnejšie bojovať proti NNN rybolovu v celom Stredozemnom mori, poskytovali im na tento účel maximálnu možnú pomoc a spolupracovali s nimi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naliehavo žiada pobrežné štáty, aby spolupracovali na vytvorení oblastí obmedzeného rybolovu a morských chránených oblastí, a to aj v medzinárodných vodách; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že treba stanoviť súbor základných pravidiel pre riadenie rekreačného rybolovu v celom Stredozemnom mori; |
| --- | --- |

44.

Sociálno-ekonomické aspekty

| 45. | zdôrazňuje, že priamo na lodiach je zamestnaných 250 000 osôb a že počet osôb závislých od odvetvia rybolovu sa exponenciálne zvýši, ak doň zahrnieme aj rodiny, ktoré žijú vďaka regionálneho rybolovu a ktoré sú zamestnané v súvisiacich odvetviach, ako je údržba lodí a cestovný ruch vrátane cestovného ruchu spojeného s rekreačným rybolovom; konštatuje, že 60 % činností súvisiacich s rybolovom sa vykonáva v rozvojových krajinách južného a východného Stredozemia, čo ukazuje, aká dôležitá je úloha maloobjemového (drobného a tradičného) rybolovu a rekreačného rybolovu pre udržateľný rozvoj týchto regiónov, a najmä pre najzraniteľnejšie pobrežné komunity; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnieva sa, že zlepšenie pracovných podmienok rybárov má zásadný význam počnúc dôstojným odmeňovaním a spravodlivou hospodárskou súťažou, pričom osobitný dôraz treba klásť na vysokú mieru úrazov v tomto odvetví a vysoké riziko chorôb z povolania; navrhuje, aby členské štáty vytvorili nástroje na podporu príjmu, pri riadnom dodržiavaní zákonov a zvyklostí každého členského štátu; a napokon odporúča, aby členské štáty vytvorili fond na kompenzáciu stabilného príjmu, z ktorého by sa pokryli obdobia zákazu rybolovu, ktoré môžu zahŕňať obdobia nepriaznivých poveternostných podmienok znemožňujúcich rybolov, a obdobia uzavretia rybolovu (obdobia hájenia), ktoré slúžia na zachovanie životného cyklu využívaných druhov, environmentálne katastrofy alebo udalosti, počas ktorých dochádza k dlhotrvajúcemu znečisteniu životného prostredia alebo ku kontaminácii morskými biotoxínmi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poznamenáva, že odvetvie rybolovu v EÚ prechádza už niekoľko rokov ťažkým obdobím z dôvodu vyšších výrobných nákladov, klesajúcich populácií rýb, slabších úlovkov a neustáleho poklesu príjmu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | konštatuje, že sociálno-ekonomická situácia v tomto sektore sa z rôznych dôvodov zhoršila, a to aj v dôsledku poklesu populácií rýb, zníženia hodnoty rýb pri prvom predaji (ktoré nebolo zohľadnené v maloobchodných predajných cenách v dôsledku nespravodlivého rozdelenia pridanej hodnoty v hodnotovom reťazci väčšinou sprostredkovateľov a v niektorých regiónoch v dôsledku monopolov na distribúciu), a zvýšenia cien palív; konštatuje, že tieto problémy prispeli k zvýšeniu rybolovného úsilia, čo vyvoláva znepokojenie predovšetkým v prípade maloobjemového rybolovu a skutočne môže ohroziť budúcnosť tohto tradičného spôsobu života a prežitie miestnych komunít, ktoré sú veľmi závislé od rybolovu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje význam rozvoja iniciatív, ktoré by mohli mať pozitívny vplyv na zamestnanosť a sú zlučiteľné so znížením rybolovného úsilia, napríklad cestovný ruch v oblasti rybolovu a výskumné činnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby všetkým pracovníkom v sektore rybolovu zlepšili prístup k dôstojným pracovným podmienkam a adekvátnemu sociálnemu zabezpečeniu, a to bez ohľadu na veľkosť a typ podniku, ktorý ich zamestnáva, miesto zamestnania alebo príslušnú zmluvu, a to aj prostredníctvom dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva podpísaných v regióne s cieľom bojovať proti sociálnemu dumpingu a zlepšiť prístup k trhom a financiám, spoluprácu s orgánmi verejnej správy a inštitúciami a diverzifikáciu spôsobov obživy; zdôrazňuje význam účinných pracovných inšpekcií a kontrol; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť pracovné podmienky rybárov vzhľadom na vysokú mieru úrazov v tomto odvetví, ako aj neprimerane vysoké riziko chorôb z povolania, tak telesných, ako aj duševných; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť riadne vyváženie pracovného a súkromného života rybárov; zdôrazňuje význam primeraného sanitárneho vybavenia na palube rybárskych plavidiel, ako aj dôstojného ubytovania a možností pre rekreačné činnosti; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby prístavy a ich vodné cesty boli vždy počas prevádzky bezpečné a splavné; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje potrebu zaručiť, aby všetky ryby a výrobky z rýb dovážané do EÚ spĺňali podmienky, ktoré sú v súlade s medzinárodnými environmentálnymi a pracovnými normami a normami v oblasti ľudských práv; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili spravodlivú hospodársku súťaž a udržateľnosť v sektore rybolovu v záujme zachovania pracovných miest a rastu; zdôrazňuje, že je to veľmi dôležité nielen vzhľadom na hospodársku súťaž v rámci Únie, ale predovšetkým aj vzhľadom na konkurentov so sídlom v tretích krajinách; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnieva sa, že Komisia a členské štáty by mali podporovať plné využívanie prostriedkov z Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) a nástroja európskeho susedstva; nazdáva sa, že Komisia by mala vyvinúť maximálne úsilie, aby pomohla členským štátom a štátom mimo EÚ čo najefektívnejšie využívať všetky dostupné finančné prostriedky, a to najmä s ohľadom na:






  — | zlepšenie pracovných podmienok a bezpečnosti na palube, |
| --- | --- | --- |

53.

—

zlepšenie pracovných podmienok a bezpečnosti na palube,

| — | zvýšenie hodnoty práce a odborného vzdelávania a podporu vzniku a rozvoja nových hospodárskych činností v sektore (napríklad prostredníctvom prijímania do zamestnania, vzdelávania a multidisciplinárnej odbornej prípravy mladých ľudí; |
| --- | --- |

—

zvýšenie hodnoty práce a odborného vzdelávania a podporu vzniku a rozvoja nových hospodárskych činností v sektore (napríklad prostredníctvom prijímania do zamestnania, vzdelávania a multidisciplinárnej odbornej prípravy mladých ľudí;

| — | zlepšenie postavenia žien v rybolove a s ním súvisiacich odvetviach so zreteľom na skutočnosť, že ženy tvoria viac než 12 % celkovej pracovnej sily v tomto odvetví; |
| --- | --- |

—

zlepšenie postavenia žien v rybolove a s ním súvisiacich odvetviach so zreteľom na skutočnosť, že ženy tvoria viac než 12 % celkovej pracovnej sily v tomto odvetví;

| 54. | pripomína, že Európsky námorný a rybársky fond (ENRF) musí poskytnúť pomoc odvetviu maloobjemového rybolovu pri obnove rybárskeho výstroja, predovšetkým s cieľom splniť prísne obmedzenia spojené s povinnosťou vylodiť úlovky; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzýva Komisiu, aby podporila založenie a činnosť miestnych akčných skupín v oblasti rybárstva (FLAG), ktoré podporujú model udržateľného rybárstva; |
| --- | --- |

55.

| 56. | domnieva sa, že je nevyhnutné podporovať, posilňovať a stimulovať spoluprácu medzi rybármi, najmä rybármi vykonávajúcimi maloobjemový rybolov v tej istej oblasti alebo regióne, na účely spoločného riešenia plánovania miestnych rybolovných zdrojov a hospodárenia s nimi v záujme účinnej a praktickej regionalizácie a v súlade s cieľmi SRP; nazdáva sa, že obrovská fragmentácia a diferenciácia povolaní, cieľov, technických vlastností a použitého vybavenia je charakteristickým znakom rybolovu v Stredozemnom mori a že horizontálny a jednotný prístup by teda nerešpektoval tieto miestne špecifiká; |
| --- | --- |

56.

| 57. | konštatuje, že počet populácií bez spoľahlivého posúdenia ich stavu zostáva i napriek nedávnym zlepšeniam vysoký a že Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF) vyjadril poľutovanie nad tým, že v skutočnosti došlo k zníženiu počtu posúdení zo 44 v roku 2012 na iba 15 v roku 2014; zdôrazňuje dôležitosť zabezpečenia rýchleho a náležitého zberu údajov a podporovania zvýšenia počtu štúdií a druhov, ktorých sa údaje týkajú, a tým prehĺbiť poznatky o populáciách a vplyve rekreačného rybolovu a vonkajších faktorov, ako je znečistenie, a to s cieľom dosiahnuť udržateľné riadenie populácií; |
| --- | --- |

57.

| 58. | domnieva sa, že racionálne a udržateľné hospodárenie so zdrojmi je závislé od kvantity a vedeckého využívania zozbieraných údajov o faktoroch, ako sú kapacity rybolovu, vykonávané rybolovné činnosti a ich sociálno-ekonomická situácia a biologický stav využívaných populácií; |
| --- | --- |

58.

| 59. | konštatuje, že iba 40 % vyloženého nákladu v oblasti pôsobnosti GFCM pochádza z populácií, pre ktoré existuje vedecké posúdenie poskytnuté Komisii, a že percentuálny podiel klesá, pokiaľ ide o populácie, ktoré podliehajú plánu riadenia; upozorňuje, že je potrebné zlepšiť pokrytie rozsah vedeckých posúdení stavu populácií a zvýšiť percentuálny podiel vylodeného úlovku pochádzajúceho z foriem rybolovu regulovaných viacročnými plánmi riadenia; |
| --- | --- |

59.

| 60. | domnieva sa, že posúdenia rybolovného úsilia v rámci rekreačného rybolovu a zber údajov o úlovkoch v každej morskej oblasti a Stredozemnom mori sú dôležité; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje potrebu integrovaných prístupov, ktorými sa súčasne zohľadní rôznorodosť morského prostredia, komplexnosť (využívaných i nevyužívaných) druhov v mori, rôzne charakteristiky a vykonávanie rybolovných činností, fenomén poklesu hodnoty rýb pri prvom predaji a v niektorých regiónoch i monopolov na distribúciu, ako aj všetky ostatné faktory, ktoré ovplyvňujú zdravie populácie rýb; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uznáva, že dostupné údaje pre meranie rozsahu a vplyvu činností maloobjemového rybolovu sú obmedzené a môžu sa v jednotlivých štátoch líšiť; uznáva, že pre tento nedostatok údajov existuje tendencia k podceňovaniu drobného rybolovu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdôrazňuje, že lepšie pochopenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov rôznych druhov rybolovu, najmä maloobjemového a rekreačného rybolovu, by pomohlo pri určovaní najlepších opatrení v oblasti riadenia; |
| --- | --- |

63.

| 64. | dôrazne podporuje návrh GFCM vypracovať prehľad rybárskych činností a zahrnúť doň informácie o rybárskych nástrojoch a operáciách, opis rybolovných oblastí, ako aj cieľové druhy a náhodné úlovky s cieľom poskytnúť úplný opis rybolovných činností v oblasti a interakcií s ostatnými odvetviami, ako je rekreačné rybárstvo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | domnieva sa, že na rekreačný rybolov by sa mali uplatňovať nové pravidlá a že by sa mal vypracovať prehľad činností rekreačného rybolovu vrátane informácií o rybárskom výstroji a rybolovných operáciách, opisu rybolovných oblastí, cieľových druhov a vedľajších úlovkov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzýva Komisiu, aby podporovala rozsiahlu vedeckú spoluprácu a pracovala na zlepšení zberu údajov v prípade najdôležitejších populácií, skrátila doby medzi zberom a konečným posúdením a požadovala od STECF posudzovanie nových populácií; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že väčšina vykládok v Stredozemnom mori sa týka druhov, o ktorých nie sú dostatočné údaje („rybárstvo bez dostatočných údajov“); |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje, že je absolútne nevyhnutné vymieňať si údaje a bojovať proti ich neprístupnosti a rozptýleniu, a to tým, že sa vypracuje spoločná databáza s komplexnými a spoľahlivými údajmi o zdrojoch rybolovu a vytvorí sa sieť odborníkov a výskumných ústavov pre rôzne oblasti vedy o rybárstve; zdôrazňuje, že táto databáza by mala byť financovaná z prostriedkov EÚ a mala by obsahovať všetky údaje o rybárstve a rybolovných činnostiach podľa jednotlivých zemepisných podoblastí vrátane údajom o rekreačnom rybárstve s cieľom uľahčiť kontrolu kvality, nezávislých a komplexných údajov, a tým zlepšiť posudzovanie populácií; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poznamenáva, že vplyv, charakteristiky a rozsah NNN rybolovu nie sú v súčasnosti v dostatočnej miere predmetom posudzovania, ich posudzovanie sa líší v jednotlivých krajinách v oblasti Stredozemného mora a že tieto krajiny preto nie sú primerane zastúpené, pokiaľ ide o informácie o súčasnom stave rybolovu a trendoch v priebehu času; zdôrazňuje, že tieto krajiny by mali byť náležite zohľadnené pri vypracúvaní vedeckých posúdení na účely riadenia rybárstva; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzýva členské štáty, aby bojovali proti podvodom s produktmi mora označovaním a sledovateľnosťou výrobkov a zvýšili svoje úsilie v boji proti nezákonnému rybolovu; vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom dostupných informácií o stave väčšiny populácií („populácie, o ktorých neexistuje veľa údajov“) a nad skutočnosťou, že približne 50 % úlovkov nie je oficiálne deklarovaných a 80 % vykládok pochádza z „populácií, o ktorých neexistuje veľa údajov“; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva členské štáty, aby ratifikovali a v plnej miere vykonávali všetky príslušné dohovory MOP pre pracovníkov v odvetví rybárstva s cieľom zabezpečiť dobré pracovné podmienky a posilnenie inštitúcií kolektívneho vyjednávania, aby pracujúci v námornom odvetví vrátane samostatne zárobkovo činných osôb mohli využívať svoje pracovné práva; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva Komisiu, aby nabádala na investície do diverzifikácie a inovácie v odvetví rybárstva rozvojom doplnkových činností a podporovala tieto investície; |
| --- | --- |

71.

Informovanosť

| 72. | zdôrazňuje, že účinné výsledky a maximálne splnenie cieľov možno dosiahnuť vysokou mierou zodpovednosti a informovanosti prevádzkovateľov v tomto odvetví, rozvíjaním zručností a vzdelávaním (profesionálnych a rekreačných) rybárov a ich zapájaním do rozhodovacieho procesu a doplnením osobitných opatrení na šírenie osvedčených postupov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | domnieva sa, že je dôležité podporovať povinné poskytovanie náležitých podrobných spotrebiteľských informácií o pôvode výrobkov a spôsobe a dátume úlovku; nazdáva sa, že treba analyzovať a posúdiť, či opatrenia ustanovené v rámci novej spoločnej organizácie trhov (SOT) dokázali zlepšiť spotrebiteľské informácie; |
| --- | --- |

73.

| 74. | navyše považuje za dôležité zvýšiť informovanosť spotrebiteľov a vzdelávať a nabádať ich na zodpovednú konzumáciu rýb uprednostňovaním miestnych druhov, ktoré boli ulovené udržateľnými metódami a pravdepodobne pochádzajú z populácií, ktoré nie sú nadmerne využívané a široko predávané; pokladá za nevyhnutné, aby bol v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami na tento účel zriadený účinný systém vysledovateľnosti a označovania, a to s cieľom okrem iného informovať spotrebiteľa a bojovať proti potravinovým podvodom; |
| --- | --- |

74.

| 75. | domnieva sa, že sa musí nájsť rovnováha medzi spravodlivou hospodárskou súťažou, požiadavkami spotrebiteľov, udržateľnosťou sektora rybolovu a zachovaním pracovných miest; zdôrazňuje potrebu komplexného prístupu a silnej politickej vôle všetkých stredozemských krajín s cieľom reagovať na výzvy a zlepšiť situáciu v Stredozemnom mori; |
| --- | --- |

75.

| 76. | víta kampaň MEDFISH4EVER, ktorú začala Komisia s cieľom zvýšiť informovanosť verejnosti o situácii v Stredozemnom mori; |
| --- | --- |

76.

| 77. | domnieva sa, že školy, nemocnice a iné verejné zariadenia by mali byť zásobované rybami z miestnych rybolovov; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdôrazňuje, že vzhľadom na tento nový scenár a všetky tieto nové vzájomne súvisiace faktory v Stredozemnom mori sa nariadenie (ES) č. 1967/2006 musí pre Stredozemie zrevidovať, aby sa zosúladilo so súčasnou situáciou; |
| --- | --- |

78.

| 79. | upozorňuje, že treba zrevidovať nariadenie (ES) č. 1967/2006, najmä časť, ktorá sa týka zákazu používania určitých druhov tradičného výstroja (napríklad zákaz používania žiabroviek mimo komerčného rybolovu), a ustanovenia, ktoré sa týkajú osobitných charakteristík rybárskeho výstroja, ako sú výška a veľkosť ôk rybárskych sietí a hĺbka a vzdialenosť od pobrežia, pri ktorom možno výstroj používať; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2)  Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19.

(3)  Ú. v. EÚ L 409, 30.12.2006, s. 11.

(4)  Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0343.

---

Streda 14. júna 2017

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/60

---

P8_TA(2017)0260

Potreba stratégie EÚ na odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov a na predchádzanie tomuto javu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o potrebe stratégie EÚ na odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov a na predchádzanie tomuto javu (2016/2061(INI))

(2018/C 331/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 2 a článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2 a článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na články 8, 151, 153 a 157 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 8, 151, 153 a 157 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej ustanovenia o sociálnych právach a o rovnosti medzi ženami a mužmi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej ustanovenia o sociálnych právach a o rovnosti medzi ženami a mužmi,

| — | so zreteľom na články 22 a 25 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 22 a 25 Všeobecnej deklarácie ľudských práv,

| — | so zreteľom na všeobecnú poznámku č. 16 Výboru OSN pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva (CESCR): Rovnaké práva mužov a žien pri využívaní všetkých hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv (článok 3 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach) (1) a všeobecnú poznámku CESCR č. 19: Právo na sociálne zabezpečenie (článok 9 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecnú poznámku č. 16 Výboru OSN pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva (CESCR): Rovnaké práva mužov a žien pri využívaní všetkých hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv (článok 3 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach) (1) a všeobecnú poznámku CESCR č. 19: Právo na sociálne zabezpečenie (článok 9 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach) (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom EURÓPA 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom EURÓPA 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ (COM(2010)2020),

| — | so zreteľom na článok 4 ods. 2, článok 4 ods. 3 a články 12, 20 a 23 Európskej sociálnej charty, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 4 ods. 2, článok 4 ods. 3 a články 12, 20 a 23 Európskej sociálnej charty,

| — | so zreteľom na závery Európskeho výboru pre sociálne práva z 5. decembra 2014 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskeho výboru pre sociálne práva z 5. decembra 2014 (3),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením (4),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (5),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2004/113/ES z 13. decembra 2004 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2004/113/ES z 13. decembra 2004 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu (6),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (7),

| — | so zreteľom na plán Komisie z augusta 2015 s názvom Nový začiatok s cieľom riešiť problém vyváženia pracovného a súkromného života, ktorému čelia pracujúce rodiny, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán Komisie z augusta 2015 s názvom Nový začiatok s cieľom riešiť problém vyváženia pracovného a súkromného života, ktorému čelia pracujúce rodiny,

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 3. decembra 2015 s názvom Strategický záväzok pre rodovú rovnosť na roky 2016 – 2019 (SWD(2015)0278) a najmä na jeho cieľ č. 3.2, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 3. decembra 2015 s názvom Strategický záväzok pre rodovú rovnosť na roky 2016 – 2019 (SWD(2015)0278) a najmä na jeho cieľ č. 3.2,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2011 o situácii žien v preddôchodkovom veku (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2011 o situácii žien v preddôchodkovom veku (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2011 o situácii osamelých matiek (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2011 o situácii osamelých matiek (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. mája 2012 s odporúčaniami pre Komisiu o uplatňovaní zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. mája 2012 s odporúčaniami pre Komisiu o uplatňovaní zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2013 o vplyve hospodárskej krízy na rodovú rovnosť a práva žien (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2013 o vplyve hospodárskej krízy na rodovú rovnosť a práva žien (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2015 o pokroku dosiahnutom v oblasti rovnosti žien a mužov v Európskej únii v roku 2013 (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2015 o pokroku dosiahnutom v oblasti rovnosti žien a mužov v Európskej únii v roku 2013 (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2015 o stratégii EÚ pre rovnosť medzi ženami a mužmi na obdobie po roku 2015 (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2015 o stratégii EÚ pre rovnosť medzi ženami a mužmi na obdobie po roku 2015 (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2015 o uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2015 o uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o vytvorení podmienok na trhu práce priaznivých pre rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o vytvorení podmienok na trhu práce priaznivých pre rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom (15),

| — | so zreteľom na závery Rady z 18. júna 2015 o rovnosti príležitostí pre ženy a mužov, pokiaľ ide o príjmy: vyrovnávanie rodového rozdielu v starobných dôchodkoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 18. júna 2015 o rovnosti príležitostí pre ženy a mužov, pokiaľ ide o príjmy: vyrovnávanie rodového rozdielu v starobných dôchodkoch,

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedníckeho tria EÚ (Holandsko, Slovensko a Malta) zo 7. decembra 2015 o rodovej rovnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedníckeho tria EÚ (Holandsko, Slovensko a Malta) zo 7. decembra 2015 o rodovej rovnosti,

| — | so zreteľom na Európsky pakt pre rodovú rovnosť (2011 – 2020), ktorý prijala Rada 7. marca 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pakt pre rodovú rovnosť (2011 – 2020), ktorý prijala Rada 7. marca 2011,

| — | so zreteľom na svoju štúdiu, ktorú ktoré dala vypracovať tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci s názvom Rozdiely v odmeňovaní žien a mužov: rozdiely medzi matkami a ženami bez detí (2016) a štúdiu Komisie s názvom Rozdiely v dôchodkoch žien a mužov v EÚ (2013), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju štúdiu, ktorú ktoré dala vypracovať tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci s názvom Rozdiely v odmeňovaní žien a mužov: rozdiely medzi matkami a ženami bez detí (2016) a štúdiu Komisie s názvom Rozdiely v dôchodkoch žien a mužov v EÚ (2013),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0197/2017),

| A. | keďže rozdiel vo výške dôchodkov mužov a žien, ktorý môžeme vymedziť ako rozdiel medzi priemernou výškou dôchodkov pred zdanením, ktorú dostávajú ženy v porovnaní s mužmi, v EÚ v roku 2015 predstavoval vo vekovej skupine 65 a viac rokov 38,3 % a za posledných päť rokov sa v polovici členských štátov zvýšil; keďže finančná kríza niekoľkých posledných rokov mala negatívny vplyv na príjmy mnohých žien; keďže v niektorých členských štátoch 11 až 36 % žien nemá vôbec žiadny prístup k dôchodku; |
| --- | --- |

A.

keďže rozdiel vo výške dôchodkov mužov a žien, ktorý môžeme vymedziť ako rozdiel medzi priemernou výškou dôchodkov pred zdanením, ktorú dostávajú ženy v porovnaní s mužmi, v EÚ v roku 2015 predstavoval vo vekovej skupine 65 a viac rokov 38,3 % a za posledných päť rokov sa v polovici členských štátov zvýšil; keďže finančná kríza niekoľkých posledných rokov mala negatívny vplyv na príjmy mnohých žien; keďže v niektorých členských štátoch 11 až 36 % žien nemá vôbec žiadny prístup k dôchodku;

| B. | keďže rovnosť medzi ženami a mužmi je jednou zo spoločných a základných zásad zakotvených v článkoch 2 a 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v článku 8 ZFEÚ a v článku 23 Charty základných práv Európskej únie; keďže rodová rovnosť by mala byť podobne zahrnutá do všetkých politík, iniciatív, programov a činností EÚ; |
| --- | --- |

B.

keďže rovnosť medzi ženami a mužmi je jednou zo spoločných a základných zásad zakotvených v článkoch 2 a 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v článku 8 ZFEÚ a v článku 23 Charty základných práv Európskej únie; keďže rodová rovnosť by mala byť podobne zahrnutá do všetkých politík, iniciatív, programov a činností EÚ;

| C. | keďže ženy sú, pokiaľ ide o výšku dôchodkov, vo väčšine členských štátov EÚ menej zabezpečené ako muži a sú zároveň nadmerne zastúpené v kategórii najchudobnejších dôchodcov a nedostatočne zastúpené v kategórii najbohatších dôchodcov; |
| --- | --- |

C.

keďže ženy sú, pokiaľ ide o výšku dôchodkov, vo väčšine členských štátov EÚ menej zabezpečené ako muži a sú zároveň nadmerne zastúpené v kategórii najchudobnejších dôchodcov a nedostatočne zastúpené v kategórii najbohatších dôchodcov;

| D. | keďže tieto rozdiely sú neprijateľné a mali by sa znížiť a všetky príspevky do systému dôchodkového zabezpečenia by sa v EÚ mali vypočítavať a vyberať rodovo neutrálnym spôsobom, pretože jednou zo zásad, na ktorých je EÚ založená, je rodová rovnosť a jedným zo základných práv, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv EÚ, je právo všetkých ľudí na dôstojný život; |
| --- | --- |

D.

keďže tieto rozdiely sú neprijateľné a mali by sa znížiť a všetky príspevky do systému dôchodkového zabezpečenia by sa v EÚ mali vypočítavať a vyberať rodovo neutrálnym spôsobom, pretože jednou zo zásad, na ktorých je EÚ založená, je rodová rovnosť a jedným zo základných práv, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv EÚ, je právo všetkých ľudí na dôstojný život;

| E. | keďže v krajinách EÚ-28 závisí jedna osoba zo štyroch od svojho dôchodku ako hlavného zdroja príjmov a keďže výrazný nárast počtu osôb v dôchodkovom veku v dôsledku predlžovania strednej dĺžky života a všeobecného starnutia obyvateľstva povedie k tomu, že sa do roku 2060 počet ľudí v tejto kategórii zdvojnásobí; |
| --- | --- |

E.

keďže v krajinách EÚ-28 závisí jedna osoba zo štyroch od svojho dôchodku ako hlavného zdroja príjmov a keďže výrazný nárast počtu osôb v dôchodkovom veku v dôsledku predlžovania strednej dĺžky života a všeobecného starnutia obyvateľstva povedie k tomu, že sa do roku 2060 počet ľudí v tejto kategórii zdvojnásobí;

| F. | keďže v dôsledku demografických zmien bude v budúcnosti čoraz menej aktívnych zamestnancov musieť zabezpečiť čoraz viac dôchodcov, čo znamená, že súkromné a zamestnanecké systémy starobných dôchodkov budú naberať na význame; |
| --- | --- |

F.

keďže v dôsledku demografických zmien bude v budúcnosti čoraz menej aktívnych zamestnancov musieť zabezpečiť čoraz viac dôchodcov, čo znamená, že súkromné a zamestnanecké systémy starobných dôchodkov budú naberať na význame;

| G. | keďže cieľom dôchodkových politík je zabezpečiť ekonomickú nezávislosť, ktorá má zásadný význam pre rovnosť medzi ženami a mužmi, ako aj to, aby systémy sociálneho zabezpečenia v členských štátoch poskytovali všetkým občanom EÚ dôstojný a zodpovedajúci dôchodkový príjem a prijateľnú životnú úroveň a aby ich chránili pred rizikom chudoby v dôsledku rôznych faktorov alebo pred sociálnym vylúčením, aby sa tak zaručila ich aktívna účasť na spoločenskom, kultúrnom a politickom živote a dôstojný život v pokročilom veku a občania sa naďalej mohli podieľať na chode spoločnosti; |
| --- | --- |

G.

keďže cieľom dôchodkových politík je zabezpečiť ekonomickú nezávislosť, ktorá má zásadný význam pre rovnosť medzi ženami a mužmi, ako aj to, aby systémy sociálneho zabezpečenia v členských štátoch poskytovali všetkým občanom EÚ dôstojný a zodpovedajúci dôchodkový príjem a prijateľnú životnú úroveň a aby ich chránili pred rizikom chudoby v dôsledku rôznych faktorov alebo pred sociálnym vylúčením, aby sa tak zaručila ich aktívna účasť na spoločenskom, kultúrnom a politickom živote a dôstojný život v pokročilom veku a občania sa naďalej mohli podieľať na chode spoločnosti;

| H. | keďže rastúca individuálna zodpovednosť za rozhodnutia súvisiace so sporením je spojená s rôznymi rizikami, čo zároveň znamená, že jednotlivci musia byť jasne informovaní o dostupných možnostiach a súvisiacich rizikách; keďže ženy aj muži, no najmä ženy treba podporovať pri zlepšovaní ich finančnej gramotnosti, aby mohli prijímať informované rozhodnutia v tejto čoraz komplexnejšej oblasti; |
| --- | --- |

H.

keďže rastúca individuálna zodpovednosť za rozhodnutia súvisiace so sporením je spojená s rôznymi rizikami, čo zároveň znamená, že jednotlivci musia byť jasne informovaní o dostupných možnostiach a súvisiacich rizikách; keďže ženy aj muži, no najmä ženy treba podporovať pri zlepšovaní ich finančnej gramotnosti, aby mohli prijímať informované rozhodnutia v tejto čoraz komplexnejšej oblasti;

| I. | keďže rozdiel vo výške dôchodkov zhoršuje situáciu žien, pokiaľ ide o ich zraniteľnosť, a ponecháva ich napospas sociálnemu vylúčeniu, trvalej chudobe a ekonomickej závislosti, a to najmä od ich manželov alebo iných rodinných príslušníkov; keďže rozdiel v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov je ešte zreteľnejší v prípade žien s viacnásobným znevýhodnením alebo príslušníčok rasových, etnických, náboženských a jazykových menšín, pretože sú často zamestnané na pracovných pozíciách, ktoré si vyžadujú menej zručností a menšiu zodpovednosť; |
| --- | --- |

I.

keďže rozdiel vo výške dôchodkov zhoršuje situáciu žien, pokiaľ ide o ich zraniteľnosť, a ponecháva ich napospas sociálnemu vylúčeniu, trvalej chudobe a ekonomickej závislosti, a to najmä od ich manželov alebo iných rodinných príslušníkov; keďže rozdiel v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov je ešte zreteľnejší v prípade žien s viacnásobným znevýhodnením alebo príslušníčok rasových, etnických, náboženských a jazykových menšín, pretože sú často zamestnané na pracovných pozíciách, ktoré si vyžadujú menej zručností a menšiu zodpovednosť;

| J. | keďže dôchodky spojené skôr s individuálnym právom ako s odvodeným právom by mohli pomôcť zaručiť hospodársku nezávislosť každého jednotlivca, odstrániť demotivačné faktory odrádzajúce od formálnej práce a minimalizovať rodové stereotypy; |
| --- | --- |

J.

keďže dôchodky spojené skôr s individuálnym právom ako s odvodeným právom by mohli pomôcť zaručiť hospodársku nezávislosť každého jednotlivca, odstrániť demotivačné faktory odrádzajúce od formálnej práce a minimalizovať rodové stereotypy;

| K. | keďže ženy mávajú z dôvodu dlhšej strednej dĺžky života počas celého trvania dôchodku v priemere väčšiu potrebu príjmu ako muži; keďže k takémuto dodatočnému príjmu by mohli mať prístup na základe mechanizmov pozostalostných dôchodkov; |
| --- | --- |

K.

keďže ženy mávajú z dôvodu dlhšej strednej dĺžky života počas celého trvania dôchodku v priemere väčšiu potrebu príjmu ako muži; keďže k takémuto dodatočnému príjmu by mohli mať prístup na základe mechanizmov pozostalostných dôchodkov;

| L. | keďže nedostatok porovnateľných, úplných, spoľahlivých a pravidelne aktualizovaných údajov, ktoré by umožňovali vyhodnotiť veľkosť rozdielov medzi dôchodkami a váhu jednotlivých faktorov, ktoré k nim prispievajú, vedie k neistote, pokiaľ ide o to, ktoré prostriedky na boj proti týmto rozdielom by boli najúčinnejšie; |
| --- | --- |

L.

keďže nedostatok porovnateľných, úplných, spoľahlivých a pravidelne aktualizovaných údajov, ktoré by umožňovali vyhodnotiť veľkosť rozdielov medzi dôchodkami a váhu jednotlivých faktorov, ktoré k nim prispievajú, vedie k neistote, pokiaľ ide o to, ktoré prostriedky na boj proti týmto rozdielom by boli najúčinnejšie;

| M. | keďže v porovnaní s priemerom kategórie osôb starších ako 65 rokov je tento rozdiel najvyšší (vyšší ako 40 %) vo vekovej kategórii 65 – 74 rokov, a to predovšetkým z dôvodu prevodu práv, napríklad práv súvisiacich s ovdovením, ktoré existujú v niektorých členských štátoch; |
| --- | --- |

M.

keďže v porovnaní s priemerom kategórie osôb starších ako 65 rokov je tento rozdiel najvyšší (vyšší ako 40 %) vo vekovej kategórii 65 – 74 rokov, a to predovšetkým z dôvodu prevodu práv, napríklad práv súvisiacich s ovdovením, ktoré existujú v niektorých členských štátoch;

| N. | keďže znižovanie a zmrazovanie dôchodkov zvyšuje riziko chudoby v starobe, a to najmä u žien; keďže podiel starších žien ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením bol v roku 2014 na úrovni 20,2 % v porovnaní so 14,6 % v prípade mužov a do roku 2050 by mohol podiel ľudí vo veku nad 75 rokov ohrozených chudobou dosiahnuť 30 % vo väčšine členských štátov; |
| --- | --- |

N.

keďže znižovanie a zmrazovanie dôchodkov zvyšuje riziko chudoby v starobe, a to najmä u žien; keďže podiel starších žien ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením bol v roku 2014 na úrovni 20,2 % v porovnaní so 14,6 % v prípade mužov a do roku 2050 by mohol podiel ľudí vo veku nad 75 rokov ohrozených chudobou dosiahnuť 30 % vo väčšine členských štátov;

| O. | keďže osoby staršie ako 65 rokov majú príjem vo výške približne 94 % priemerného príjmu obyvateľstva ako celku; keďže však približne 22 % žien nad 65 rokov žije pod hranicou rizika chudoby; |
| --- | --- |

O.

keďže osoby staršie ako 65 rokov majú príjem vo výške približne 94 % priemerného príjmu obyvateľstva ako celku; keďže však približne 22 % žien nad 65 rokov žije pod hranicou rizika chudoby;

| P. | keďže za priemerným rozdielom vo výške dôchodkov v EÚ v roku 2014 sa skrývajú veľké rozdiely medzi členskými štátmi; keďže pre porovnanie najmenší rozdiel vo výške dôchodkov mužov a žien je 3,7 % a najväčší rozdiel je 48,8 %, pričom v 14 členských štátoch je tento rozdiel vyšší než 30 %; |
| --- | --- |

P.

keďže za priemerným rozdielom vo výške dôchodkov v EÚ v roku 2014 sa skrývajú veľké rozdiely medzi členskými štátmi; keďže pre porovnanie najmenší rozdiel vo výške dôchodkov mužov a žien je 3,7 % a najväčší rozdiel je 48,8 %, pričom v 14 členských štátoch je tento rozdiel vyšší než 30 %;

| Q. | keďže percento obyvateľstva, ktoré poberá dôchodok, sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne odlišuje a v roku 2013 siahalo od 15,1 % na Cypre po 31,8 % v Litve, pričom väčšinu poberateľov dôchodku v roku 2013 tvorili vo väčšine členských štátov EÚ ženy; |
| --- | --- |

Q.

keďže percento obyvateľstva, ktoré poberá dôchodok, sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne odlišuje a v roku 2013 siahalo od 15,1 % na Cypre po 31,8 % v Litve, pričom väčšinu poberateľov dôchodku v roku 2013 tvorili vo väčšine členských štátov EÚ ženy;

| R. | keďže rozdiel vo výške dôchodkov spôsobený mnohými faktormi dokazuje nerovnováhu medzi situáciou žien a mužov, pokiaľ ide o ich profesijnú dráhu a rodinný život, ako aj o ich príležitosti prispievať do dôchodkového systému, ich pozíciu v rodinnej štruktúre a metódy výpočtu výšky dôchodkov, ako sú určené v rámci príslušného dôchodkového systému; keďže rozdiel vo výške dôchodkov je takisto odrazom segregácie trhu práce a vyššieho podielu žien pracujúcich na čiastočný pracovný úväzok za nižšiu hodinovú mzdu, pričom svoju kariéru prerušujú a majú menší počet odpracovaných rokov z dôvodu neplatenej práce, ktorú ženy vykonávajú ako matky a opatrovateľky vo svojich rodinách; keďže preto treba rozdiel v dôchodkoch žien a mužov považovať za kľúčový ukazovateľ rodovej nerovnosti na trhu práce, čo platí o to viac, že súčasná úroveň rozdielu v dôchodkoch žien a mužov je na veľmi podobnej úrovni ako celkový rozdiel v odmeňovaní žien a mužov (39,7 % v roku 2015); |
| --- | --- |

R.

keďže rozdiel vo výške dôchodkov spôsobený mnohými faktormi dokazuje nerovnováhu medzi situáciou žien a mužov, pokiaľ ide o ich profesijnú dráhu a rodinný život, ako aj o ich príležitosti prispievať do dôchodkového systému, ich pozíciu v rodinnej štruktúre a metódy výpočtu výšky dôchodkov, ako sú určené v rámci príslušného dôchodkového systému; keďže rozdiel vo výške dôchodkov je takisto odrazom segregácie trhu práce a vyššieho podielu žien pracujúcich na čiastočný pracovný úväzok za nižšiu hodinovú mzdu, pričom svoju kariéru prerušujú a majú menší počet odpracovaných rokov z dôvodu neplatenej práce, ktorú ženy vykonávajú ako matky a opatrovateľky vo svojich rodinách; keďže preto treba rozdiel v dôchodkoch žien a mužov považovať za kľúčový ukazovateľ rodovej nerovnosti na trhu práce, čo platí o to viac, že súčasná úroveň rozdielu v dôchodkoch žien a mužov je na veľmi podobnej úrovni ako celkový rozdiel v odmeňovaní žien a mužov (39,7 % v roku 2015);

| S. | keďže skutočný rozsah rozdielu v dôchodkoch mužov a žien, ktorý je súhrnom nerovnováh a nerovností medzi mužmi a ženami – napríklad z hľadiska celoživotného prístupu k moci a finančným zdrojom – ktoré vznikajú po celý ich pracovný život a odrážajú sa v prvom a druhom dôchodkovom pilieri, môže byť skreslený existenciou nápravných mechanizmov; |
| --- | --- |

S.

keďže skutočný rozsah rozdielu v dôchodkoch mužov a žien, ktorý je súhrnom nerovnováh a nerovností medzi mužmi a ženami – napríklad z hľadiska celoživotného prístupu k moci a finančným zdrojom – ktoré vznikajú po celý ich pracovný život a odrážajú sa v prvom a druhom dôchodkovom pilieri, môže byť skreslený existenciou nápravných mechanizmov;

| T. | keďže rozdiel vo výške dôchodku v určitom momente odráža situáciu v spoločnosti a trh práce počas obdobia trvajúceho viacero desaťročí; keďže táto situácia niekedy prechádza výrazným vývojom, ktorý sa odráža na potrebách jednotlivých generácií žien v dôchodku; |
| --- | --- |

T.

keďže rozdiel vo výške dôchodku v určitom momente odráža situáciu v spoločnosti a trh práce počas obdobia trvajúceho viacero desaťročí; keďže táto situácia niekedy prechádza výrazným vývojom, ktorý sa odráža na potrebách jednotlivých generácií žien v dôchodku;

| U. | keďže rozdiel vo výške dôchodku vykazuje rôzne charakteristiky podľa osobného, sociálneho, manželského a/alebo rodinného postavenia príslušných dôchodkýň; keďže v tejto súvislosti jednotný prístup nemusí povinne viesť s lepším výsledkom; |
| --- | --- |

U.

keďže rozdiel vo výške dôchodku vykazuje rôzne charakteristiky podľa osobného, sociálneho, manželského a/alebo rodinného postavenia príslušných dôchodkýň; keďže v tejto súvislosti jednotný prístup nemusí povinne viesť s lepším výsledkom;

| V. | keďže zraniteľné sú najmä domácnosti s jedným rodičom, pretože predstavujú 10 % všetkých domácností s nezaopatrenými deťmi a 50 % z nich je ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením, čo je dvojnásobok vzhľadom na celkový počet obyvateľov; keďže existuje jasná súvislosť medzi rozdielom vo výške dôchodku a počtom detí vychovávaných počas života a keďže rozdiely vo výške dôchodkov sú v prípade vydatých žien a matiek oveľa väčšie ako v prípade bezdetných slobodných žien; keďže z tohto hľadiska môžu byť nerovnosti, ktorým sú vystavené matky, najmä slobodné matky, znásobené v čase ich odchodu do dôchodku; |
| --- | --- |

V.

keďže zraniteľné sú najmä domácnosti s jedným rodičom, pretože predstavujú 10 % všetkých domácností s nezaopatrenými deťmi a 50 % z nich je ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením, čo je dvojnásobok vzhľadom na celkový počet obyvateľov; keďže existuje jasná súvislosť medzi rozdielom vo výške dôchodku a počtom detí vychovávaných počas života a keďže rozdiely vo výške dôchodkov sú v prípade vydatých žien a matiek oveľa väčšie ako v prípade bezdetných slobodných žien; keďže z tohto hľadiska môžu byť nerovnosti, ktorým sú vystavené matky, najmä slobodné matky, znásobené v čase ich odchodu do dôchodku;

| W. | keďže tehotenstvo a rodičovská dovolenka často vedú matky, ktoré predstavujú 79,76 % osôb skracujúcich si pracovný úväzok z dôvodu starostlivosti o deti mladšie ako 8 rokov, k tomu, aby prijímali pracovné miesta s nízkou mzdou alebo na čiastočný úväzok, alebo aby svoju kariéru nutne prerušili z dôvodu starostlivosti o deti; keďže materská dovolenka, otcovská dovolenka a rodičovská dovolenka sú nevyhnutné a zásadne dôležité nástroje z hľadiska lepšej deľby úloh súvisiacich so starostlivosťou, zlepšenia rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a zníženia počtu kariérnych prestávok žien na minimum; |
| --- | --- |

W.

keďže tehotenstvo a rodičovská dovolenka často vedú matky, ktoré predstavujú 79,76 % osôb skracujúcich si pracovný úväzok z dôvodu starostlivosti o deti mladšie ako 8 rokov, k tomu, aby prijímali pracovné miesta s nízkou mzdou alebo na čiastočný úväzok, alebo aby svoju kariéru nutne prerušili z dôvodu starostlivosti o deti; keďže materská dovolenka, otcovská dovolenka a rodičovská dovolenka sú nevyhnutné a zásadne dôležité nástroje z hľadiska lepšej deľby úloh súvisiacich so starostlivosťou, zlepšenia rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a zníženia počtu kariérnych prestávok žien na minimum;

| X. | keďže úrovne miezd, a tým aj dôchodkové nároky otcov, sú nedotknuté, alebo môžu byť dokonca pozitívne ovplyvnené počtom ich detí; |
| --- | --- |

X.

keďže úrovne miezd, a tým aj dôchodkové nároky otcov, sú nedotknuté, alebo môžu byť dokonca pozitívne ovplyvnené počtom ich detí;

| Y. | keďže miera nezamestnanosti žien sa podceňuje vzhľadom na skutočnosť, že mnohé ženy nie sú zaregistrované ako nezamestnané, najmä tie, ktoré žijú vo vidieckych alebo v odľahlých oblastiach, pričom mnohé z nich sa tiež výhradne venujú domácim prácam a starostlivosti o deti; keďže táto skutočnosť spôsobuje rozdiely v ich dôchodkoch; |
| --- | --- |

Y.

keďže miera nezamestnanosti žien sa podceňuje vzhľadom na skutočnosť, že mnohé ženy nie sú zaregistrované ako nezamestnané, najmä tie, ktoré žijú vo vidieckych alebo v odľahlých oblastiach, pričom mnohé z nich sa tiež výhradne venujú domácim prácam a starostlivosti o deti; keďže táto skutočnosť spôsobuje rozdiely v ich dôchodkoch;

| Z. | keďže tzv. klasické spôsoby organizácie práce sťažujú pracujúcemu páru, v ktorom si obaja rodičia želajú vykonávať pracovnú činnosť na plný úväzok, harmonicky skĺbiť rodinný a pracovný život; |
| --- | --- |

Z.

keďže tzv. klasické spôsoby organizácie práce sťažujú pracujúcemu páru, v ktorom si obaja rodičia želajú vykonávať pracovnú činnosť na plný úväzok, harmonicky skĺbiť rodinný a pracovný život;

| AA. | keďže dôchodkové kredity pre mužov a ženy ako forma prídavku za starostlivosť o deti alebo rodinných príslušníkov by mohli pomôcť zaručiť, aby kariérne prestávky z dôvodu starostlivosti nemali negatívny vplyv na dôchodky, a bolo by žiaduce, aby sa takéto systémy rozšírili alebo posilnili vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

AA.

keďže dôchodkové kredity pre mužov a ženy ako forma prídavku za starostlivosť o deti alebo rodinných príslušníkov by mohli pomôcť zaručiť, aby kariérne prestávky z dôvodu starostlivosti nemali negatívny vplyv na dôchodky, a bolo by žiaduce, aby sa takéto systémy rozšírili alebo posilnili vo všetkých členských štátoch;

| AB. | keďže dôchodkové kredity uplatňované na rôzne formy práce môžu pomôcť všetkým zamestnancom pri získaní dôchodkových príjmov; |
| --- | --- |

AB.

keďže dôchodkové kredity uplatňované na rôzne formy práce môžu pomôcť všetkým zamestnancom pri získaní dôchodkových príjmov;

| AC. | keďže hoci bolo na nápravu tejto situácie vynaložené isté úsilie, je miera začlenenia žien do trhu práce stále nižšia ako ciele stratégie Európa 2020 a oveľa nižšia ako miera začlenenia mužov; keďže zvyšujúca sa účasť žien na trhu práce prispieva k snahe o zmenšenie rozdielov v dôchodkov žien a mužov v EÚ, pretože existuje priama súvislosť medzi účasťou na trhu práce a výškou dôchodku; keďže miera zamestnanosti však nezahŕňa žiadne informácie o trvaní alebo type zamestnania, a preto môže iba v obmedzenej miere vypovedať o výške platov a dôchodkov; |
| --- | --- |

AC.

keďže hoci bolo na nápravu tejto situácie vynaložené isté úsilie, je miera začlenenia žien do trhu práce stále nižšia ako ciele stratégie Európa 2020 a oveľa nižšia ako miera začlenenia mužov; keďže zvyšujúca sa účasť žien na trhu práce prispieva k snahe o zmenšenie rozdielov v dôchodkov žien a mužov v EÚ, pretože existuje priama súvislosť medzi účasťou na trhu práce a výškou dôchodku; keďže miera zamestnanosti však nezahŕňa žiadne informácie o trvaní alebo type zamestnania, a preto môže iba v obmedzenej miere vypovedať o výške platov a dôchodkov;

| AD. | keďže dĺžka pracovnej kariéry má priamy vplyv na rozdiel vo výške dôchodkov; keďže ženy majú priemernú kariéru kratšiu o viac ako desať rokov v porovnaní s mužmi a keďže ženy, ktorých kariéra je kratšia ako 14 rokov, trpia v dôsledku rozdielu vo výške dôchodku, ktorý je dvakrát vyšší (64 %) ako u žien s dlhšou pracovnou kariérou (32 %); |
| --- | --- |

AD.

keďže dĺžka pracovnej kariéry má priamy vplyv na rozdiel vo výške dôchodkov; keďže ženy majú priemernú kariéru kratšiu o viac ako desať rokov v porovnaní s mužmi a keďže ženy, ktorých kariéra je kratšia ako 14 rokov, trpia v dôsledku rozdielu vo výške dôchodku, ktorý je dvakrát vyšší (64 %) ako u žien s dlhšou pracovnou kariérou (32 %);

| AE. | keďže u žien je pravdepodobnejšie ako u mužov, že opakovane prerušia svoju kariéru, budú využívať neštandardné formy zamestnávania, prácu na čiastočný pracovný úväzok (32 % žien v porovnaní s 8,2 % mužov) alebo neplatenú prácu, najmä ak sa starajú o deti a príbuzných a sú takmer výlučne zodpovedné za poskytovanie starostlivosti a domáce práce kvôli pretrvávajúcim rodovým nerovnostiam, pričom toto všetko je na úkor ich dôchodkov; |
| --- | --- |

AE.

keďže u žien je pravdepodobnejšie ako u mužov, že opakovane prerušia svoju kariéru, budú využívať neštandardné formy zamestnávania, prácu na čiastočný pracovný úväzok (32 % žien v porovnaní s 8,2 % mužov) alebo neplatenú prácu, najmä ak sa starajú o deti a príbuzných a sú takmer výlučne zodpovedné za poskytovanie starostlivosti a domáce práce kvôli pretrvávajúcim rodovým nerovnostiam, pričom toto všetko je na úkor ich dôchodkov;

| AF. | keďže investovanie do škôl, predškolského vzdelávania, univerzít a starostlivosti o starších ľudí môže pomôcť dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a v dlhodobom horizonte môže viesť nielen k vzniku pracovných miest, ale aj k tomu, že ženy získajú vysokokvalitné pracovné miesta a budú môcť ostať na trhu práce dlhšie, čo bude mať z dlhodobého hľadiska pozitívny vplyv na ich dôchodky; |
| --- | --- |

AF.

keďže investovanie do škôl, predškolského vzdelávania, univerzít a starostlivosti o starších ľudí môže pomôcť dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a v dlhodobom horizonte môže viesť nielen k vzniku pracovných miest, ale aj k tomu, že ženy získajú vysokokvalitné pracovné miesta a budú môcť ostať na trhu práce dlhšie, čo bude mať z dlhodobého hľadiska pozitívny vplyv na ich dôchodky;

| AG. | keďže neformálna starostlivosť je základným pilierom našej spoločnosti a vo veľkej miere ju vykonávajú ženy, pričom táto nerovnosť sa odráža v rozdiele v dôchodkoch žien a mužov; keďže tento druh neviditeľnej práce nie je dostatočne uznávaný, najmä pokiaľ ide o posudzovanie dôchodkových nárokov; |
| --- | --- |

AG.

keďže neformálna starostlivosť je základným pilierom našej spoločnosti a vo veľkej miere ju vykonávajú ženy, pričom táto nerovnosť sa odráža v rozdiele v dôchodkoch žien a mužov; keďže tento druh neviditeľnej práce nie je dostatočne uznávaný, najmä pokiaľ ide o posudzovanie dôchodkových nárokov;

| AH. | keďže v EÚ naďalej pretrváva veľký rozdiel v odmeňovaní žien a mužov; keďže tento rozdiel, ktorý v roku 2014 predstavoval 16,3 %, spôsobujú také javy, ako sú diskriminácia a segregácia, ktoré vedú k nadmernému zastúpeniu žien v sektoroch, kde je úroveň odmeňovania nižšia ako v sektoroch, v ktorých prevládajú hlavne muži; keďže k rozdielom v odmeňovaní žien a mužov prispievajú aj iné faktory ako kariérne prestávky alebo nedobrovoľné prijatie práce na čiastočný úväzok v záujme zosúladenia pracovných a rodinných povinností, stereotypy, podhodnotenie ženskej práce a rozdiely v úrovni vzdelania a odbornej praxe; |
| --- | --- |

AH.

keďže v EÚ naďalej pretrváva veľký rozdiel v odmeňovaní žien a mužov; keďže tento rozdiel, ktorý v roku 2014 predstavoval 16,3 %, spôsobujú také javy, ako sú diskriminácia a segregácia, ktoré vedú k nadmernému zastúpeniu žien v sektoroch, kde je úroveň odmeňovania nižšia ako v sektoroch, v ktorých prevládajú hlavne muži; keďže k rozdielom v odmeňovaní žien a mužov prispievajú aj iné faktory ako kariérne prestávky alebo nedobrovoľné prijatie práce na čiastočný úväzok v záujme zosúladenia pracovných a rodinných povinností, stereotypy, podhodnotenie ženskej práce a rozdiely v úrovni vzdelania a odbornej praxe;

| AI. | keďže cieľ EÚ dosiahnuť primeranú sociálnu ochranu je zakotvený v článku 151 ZFEÚ; keďže EÚ by preto mala pomáhať členským štátom vydávaním odporúčaní na zlepšenie ochrany starších ľudí s nárokom na dôchodok z dôvodu ich veku alebo osobnej situácie; |
| --- | --- |

AI.

keďže cieľ EÚ dosiahnuť primeranú sociálnu ochranu je zakotvený v článku 151 ZFEÚ; keďže EÚ by preto mala pomáhať členským štátom vydávaním odporúčaní na zlepšenie ochrany starších ľudí s nárokom na dôchodok z dôvodu ich veku alebo osobnej situácie;

| AJ. | keďže posilnenie prepojenia medzi prispievaním do dôchodkového systému a odmeňovaním spolu so zvýšením podielu druhého a tretieho piliera v organizácii dôchodkových systémov vedie k tomu, že sa riziko, že sa v rozdiele dôchodkov odrazia rodovo špecifické faktory, presúva smerom k súkromným subjektom; |
| --- | --- |

AJ.

keďže posilnenie prepojenia medzi prispievaním do dôchodkového systému a odmeňovaním spolu so zvýšením podielu druhého a tretieho piliera v organizácii dôchodkových systémov vedie k tomu, že sa riziko, že sa v rozdiele dôchodkov odrazia rodovo špecifické faktory, presúva smerom k súkromným subjektom;

| AK. | keďže sa neuskutočnili žiadne ex ante ani ex post posúdenia vplyvu reforiem dôchodkových systémov stanovených v bielej knihe Komisie o dôchodkoch z roku 2012 z rodového hľadiska; |
| --- | --- |

AK.

keďže sa neuskutočnili žiadne ex ante ani ex post posúdenia vplyvu reforiem dôchodkových systémov stanovených v bielej knihe Komisie o dôchodkoch z roku 2012 z rodového hľadiska;

| AL. | keďže organizácia verejných systémov sociálneho zabezpečenia a dôchodkových systémov patrí do výlučnej právomoci členských štátov; keďže EÚ má v oblasti dôchodkového zabezpečenia predovšetkým podporné právomoci, najmä na základe článku 153 TFEÚ; |
| --- | --- |

AL.

keďže organizácia verejných systémov sociálneho zabezpečenia a dôchodkových systémov patrí do výlučnej právomoci členských štátov; keďže EÚ má v oblasti dôchodkového zabezpečenia predovšetkým podporné právomoci, najmä na základe článku 153 TFEÚ;

Všeobecné poznámky

| 1. | žiada Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi vypracovala stratégiu na odstránenie rozdielov vo výške dôchodkov mužov a žien v Európskej únii a pomohla im zaviesť v tejto súvislosti usmernenia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | schvaľuje a podporuje výzvu Rady na novú iniciatívu Komisie, v ktorej sa stanoví stratégia pre rovnosť medzi ženami a mužmi na roky 2016 – 2020, ktorá má mať formu oznámenia rovnako ako predchádzajúce stratégie, ako aj na zintenzívnenie strategického zapojenia EÚ v oblasti rodovej rovnosti a jej úzkeho prepojenia so stratégiou Európa 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je presvedčený, že stratégia sa nesmie uspokojiť s nápravou vplyvov rozdielu v dôchodkoch žien a mužov na úrovni členských štátov, najmä v prípade najzraniteľnejších skupín, ale zároveň musí tomuto rozdielu v budúcnosti zabrániť tým, že bude bojovať proti jeho základným príčinám, ako je nerovné postavenie žien a mužov na trhu práce, pokiaľ ide o odmeňovanie, kariérny postup a príležitosti pracovať na plný úväzok, ako aj segregácia trhu práce; v tejto súvislosti nabáda členské štáty na vzájomný medzivládny dialóg a výmenu najlepších postupov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že na to, aby bola stratégia úspešná, je potrebný mnohostranný prístup v kombinácii s činnosťami v rámci rôznych politík, ktorých cieľom je zlepšenie rodovej rovnosti, pričom táto stratégia musí zahŕňať prístup k dôchodkom zohľadňujúci celý profesijný život jednotlivých osôb a musí riešiť nerovnosti medzi mužmi a ženami, pokiaľ ide o úroveň zamestnanosti, profesijnú dráhu a možnosti prispievania do dôchodkového systému, ako aj nerovnosti vyplývajúce zo spôsobu organizácie dôchodkových systémov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby nadviazali na závery Rady z 18. júna 2015 s názvom Rovnosť príležitostí pre ženy a mužov, pokiaľ ide o príjmy: vyrovnávanie rodového rozdielu v starobných dôchodkoch; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorňuje na dôležitú úlohu sociálnych partnerov pri rokovaniach o otázkach týkajúcich sa minimálnej mzdy pri súčasnom prísnom dodržiavaní zásady subsidiarity; zdôrazňuje významnú úlohu odborových zväzov a kolektívnych dohôd pri zabezpečovaní toho, aby starší ľudia mali prístup k verejným dôchodkom v súlade so zásadami solidarity medzi generáciami a rodovej rovnosti; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa pri prijímaní politických rozhodnutí, ktorými sa menia významné právne aspekty podmienok oprávnenosti nároku na dôchodok, náležite zohľadňovali sociálni partneri; vyzýva EÚ a členské štáty, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi a s organizáciami pre rodovú rovnosť stanovili a realizovali politiky na odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov; odporúča členským štátom, aby popri tomto úsilí zvážili vykonávanie pravidelného mapovania situácie v oblasti miezd; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva členské štáty, aby zaviedli ohľaduplné a chudobe zabraňujúce opatrenia pre tých zamestnancov, ktorým zdravotný stav neumožňuje pracovať do zákonného veku odchodu do dôchodku; domnieva sa, že mechanizmy predčasného odchodu do dôchodku by sa mali zachovať pre pracovníkov vystavených namáhavým alebo nebezpečným pracovným podmienkam; domnieva sa, že zvyšovanie miery zamestnanosti prostredníctvom kvalitných pracovných miest by mohlo pomôcť výrazne obmedziť budúci nárast počtu ľudí, ktorí nemôžu pracovať do zákonného veku odchodu do dôchodku, čím by sa znížilo finančné bremeno spojené so starnutím; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad vplyvom odporúčaní pre jednotlivé krajiny, motivovaných úspornými opatreniami, na dôchodkové systémy, ich udržateľnosť a prístup k príspevkovým dôchodkom v čoraz početnejších členských štátoch a nad negatívnymi dôsledkami týchto odporúčaní na úroveň príjmov a na sociálne prevody potrebné na odstránenie chudoby a sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že v oblasti dôchodkov je nevyhnutné dôsledne uplatňovať aj zásadu subsidiarity; |
| --- | --- |

8.

Hodnotenie a zvyšovanie informovanosti v záujme účinnejšieho boja proti rozdielom v dôchodkoch

| 9. | žiada členské štáty a Komisiu, aby naďalej skúmali rozdiely v dôchodkoch žien a mužov a aby v spolupráci s Európskym inštitútom pre rodovú rovnosť (EIGE) vypracovali formálne a spoľahlivé ukazovatele rozdielu v dôchodkoch mužov a žien a aby identifikovali jednotlivé faktory vedúce k vzniku tohto rozdielu s cieľom sledovať ho a stanoviť jasné ciele zamerané na jeho zníženie a aby o tom podávali správy Európskemu parlamentu; vyzýva členské štáty, aby Eurostatu poskytovali každoročné štatistiky o rozdieloch v odmeňovaní a v dôchodkoch žien a mužov, aby tak bolo možné posúdiť vývoj situácie v celej EÚ a prostriedky na riešenie tejto problematiky; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby dôkladne preskúmala, aký vplyv majú odporúčania bielej knihy o dôchodkoch z roku 2012 na najzraniteľnejšie skupiny, najmä na ženy, s cieľom bojovať proti príčinám rozdielu v dôchodkoch žien a mužov, a aby takisto zaviedla formálny ukazovateľ rozdielu v dôchodkoch žien a mužov a aby vykonávala systematické monitorovanie; požaduje náležité hodnotenie a monitorovanie rodového vplyvu doteraz prijatých odporúčaní alebo opatrení; vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvoj rodovo rozčlenených štatistík a výskum s cieľom posilniť monitorovanie a hodnotenie vplyvu dôchodkových reforiem na prosperitu a blahobyt žien; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva členské štáty, aby podporovali boj proti tomuto rozdielu vo výške dôchodkov mužov a žien v rámci svojich sociálnych politík, a to zvyšovaním informovanosti príslušných rozhodovacích subjektov v tejto oblasti, vypracúvaním programov zameraných na zvýšenie informovanosti žien o dôsledkoch tohto rozdielu a poskytnutím nástrojov umožňujúcich ženám uplatňovať trvalé a udržateľné stratégie financovania ich dôchodku, ktoré sú prispôsobené ich osobitným potrebám, ako aj o prístupe žien k dôchodkom z druhého a tretieho piliera, najmä vo feminizovaných sektoroch, kde ich využívanie môže byť nízke; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rozširovali a ďalej zvyšovali informovanosť verejnosti o rovnakom odmeňovaní a rozdieloch v dôchodkoch žien a mužov, ako aj o priamej a nepriamej diskriminácii žien v práci; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opätovne pripomína potrebu jasných harmonizovaných vymedzení, aby sa na úrovni EÚ uľahčilo porovnávanie pojmov, ako sú rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, rozdiely vo výške dôchodkov mužov a žien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva členské štáty a inštitúcie Únie, aby podporovali štúdie o vplyve rodových rozdielov na dôchodky a finančnú nezávislosť žien so zreteľom na otázky, ako sú starnutie obyvateľstva, rozdiely medzi pohlaviami v oblasti hygienických podmienok a dĺžky života, zmena rodinných štruktúr a zvýšenie počtu domácností s jedným členom, ako aj rozdiely v osobnej situácii žien; takisto ich vyzýva, aby vypracovali možné stratégie na odstránenie rozdielov vo výške dôchodkov mužov a žien; |
| --- | --- |

13.

Znižovanie nerovnosti, pokiaľ ide o rozsah príspevkov do dôchodkového systému

| 14. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby dohliadali na riadne vykonávanie a systematické sledovanie pokroku právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti priamej a nepriamej rodovej diskriminácii, aby v prípade ich neplnenia iniciovali konania o porušení povinnosti, a aby ich prípadne preskúmali s cieľom zabezpečiť, aby muži a ženy mohli v rovnakej miere prispievať do dôchodkového systému; |
| --- | --- |

14.

| 15. | jednoznačne odsudzuje rozdiely v odmeňovaní žien a mužov a ich „nevysvetliteľnú“ zložku vyplývajúcu z diskriminácie na pracovisku a opakuje svoju výzvu, aby sa zrevidovala smernica 2006/54/ES, ktorá bola jasne a dostatočne transponovaná len v dvoch členských štátoch, a to s cieľom zabezpečiť väčšiu rovnosť v zaobchádzaní medzi mužmi a ženami v oblasti zamestnanosti a odmeňovania, pričom treba uplatniť zásadu rovnakej odmeny žien a mužov za rovnakú prácu, čo už od založenia EHS zaručuje zmluva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zabezpečili uplatňovanie zásady nediskriminácie a rovnosti na trhu práce a pri prístupe k zamestnaniu, a najmä prijali opatrenia v oblasti sociálnej ochrany s cieľom zabezpečiť, aby nároky žien na odmenu a sociálne dávky vrátane dôchodkov boli v súlade so zásadou rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili primerané opatrenia na zamedzenie porušovaniu zásady rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty pre mužov a ženy; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva členské štáty, zamestnávateľov a odborové zväzy, aby vypracovali a zaviedli užitočné a špecifické nástroje na hodnotenie pracovných miest, ktoré pomôžu stanoviť prácu rovnakej hodnoty, a tak zabezpečiť rovnakú mzdu pre mužov aj ženy, a tým aj rovnaké dôchodky v budúcnosti; nabáda podniky, aby vykonávali každoročné audity rovnakej mzdy s cieľom uverejniť údaje s najvyššou možnou mierou transparentnosti a zmenšiť rozdiely v odmeňovaní žien a mužov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby riešili horizontálnu a vertikálnu segregáciu na trhu práce odstránením rodových rozdielov a diskriminácie v zamestnaní a nabádaním dievčat a žien, najmä prostredníctvom vzdelávania a zvyšovania povedomia, aby si volili štúdium, povolanie a profesijnú dráhu v sektoroch s potenciálom do budúcnosti v oblasti inovácií a rastu, v ktorých v súčasnosti v dôsledku pretrvávajúcich stereotypov prevládajú muži; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ponúkali ženám väčšie stimuly, aby pracovali dlhšie a s kratšími prestávkami, s cieľom zvýšiť mieru ich ekonomickej nezávislosti dnes aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že v súvislosti presunom zodpovednosti zo štátnych dôchodkových systémov na systémy financovania z vlastných zdrojov je dôležité zabezpečiť, aby bol prístup k finančným službám patriacim do rozsahu smernice 2004/113/ES nediskriminačný a založený na rovnakých poistno-matematických kritériách pre ženy i mužov; konštatuje, že pravidlo jednotných výhod pomôže zmenšiť rozdiel v dôchodkoch žien a mužov; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zvýšili transparentnosť, prístup k informáciám a istote pre členov a príjemcov zamestnaneckých dôchodkových systémov so zreteľom na zásady EÚ týkajúce sa nediskriminácie a rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že Súdny dvor Európskej únie sa jasne vyjadril, že zamestnanecké dôchodkové systémy treba považovať za odmeňovanie a zásada rovnosti zaobchádzania sa teda vzťahuje aj na ne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť ženám, ktoré často nenadobudli dôchodkové práva, a preto im chýba ekonomická nezávislosť, najmä v prípade rozvodu; |
| --- | --- |

22.

Znižovanie rodových nerovností v súvislosti s profesijnou dráhou

| 23. | víta skutočnosť, že Komisia zareagovala na jeho výzvu, aby zlepšila zosúladenie pracovného a súkromného života, prostredníctvom nelegislatívnych návrhov a legislatívneho návrhu, ktorý zavádza viacero typov dovolenky s cieľom riešiť problémy 21. storočia; zdôrazňuje, že návrhy Komisie predstavujú dobrý základ na splnenie očakávaní európskych občanov; vyzýva všetky inštitúcie, aby zrealizovali tento balík čo najskôr; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva členské štáty, aby dodržiavali a presadzovali právne predpisy týkajúce sa práv matiek, aby ženy neboli znevýhodňované, pokiaľ ide o dôchodky, pretože sa počas svojho pracovného života stali matkami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva členské štáty, aby zvážili, či zamestnancom dajú možnosť vyjednávať dobrovoľné podmienky flexibilnej práce vrátane inteligentnej organizácie práce (tzv. smart working), a to v súlade s vnútroštátnou praxou a nezávisle od veku detí alebo rodinnej situácie, čo by ženám a mužom umožnilo lepšie zosúladenie pracovného a súkromného života tak, aby neboli nútení uprednostniť jeden v porovnaní s druhým, keď na seba preberú povinnosti súvisiace so starostlivosťou; |
| --- | --- |

25.

| 26. | berie na vedomie návrh Komisie týkajúci sa opatrovateľskej dovolenky uvedený v smernici o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov a pripomína svoju výzvu na primerané odmeňovanie a sociálnu ochranu; nabáda členské štáty, aby na základe výmeny osvedčených postupov tak v prospech žien, ako aj mužov zaviedli tzv. kredity (započítateľné obdobia) za starostlivosť o inú osobu s cieľom kompenzovať prerušenia pracovnej kariéry v dôsledku neformálnej starostlivosti o člena rodiny a obdobia formálnej dovolenky na účely starostlivosti, ako je materská, otcovská a rodičovská dovolenka, a aby tieto kredity spravodlivo valorizovali pri výpočte dôchodkových práv; zdôrazňuje, že tieto kredity by sa mali udeľovať za krátke, pevne stanovené obdobie, aby sa nezavádzali ďalšie stereotypy a nerovnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva členské štáty, aby navrhli stratégie na uznanie významu neformálnej starostlivosti poskytovanej rodinným príslušníkom a iným závislým osobám a spravodlivej deľby tejto starostlivosti a práce medzi ženami a mužmi, pretože nedostatočná deľba práce je potenciálnou príčinou prerušenia profesijnej dráhy a neistej práce pre ženy, čo ohrozuje ich dôchodkové nároky; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam stimulov pre mužov, aby čerpali svoju rodičovskú a otcovskú dovolenku; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva členské štáty, aby umožnili prechod zamestnancov po materskej alebo rodičovskej dovolenke späť na porovnateľné pracovné podmienky; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripomína, že správna rovnováha medzi rodinným a pracovným životom mužov a žien sa dá dosiahnuť iba vtedy, keď sú na miestnej úrovni k dispozícii vysokokvalitné, cenovo dostupné a prístupné zariadenia starostlivosti o deti, staršie osoby a iné závislé osoby a keď sa bude podporovať rovnomerné rozdelenie zodpovednosti, nákladov a starostlivosti; vyzýva členské štáty, aby zvýšili investície do služieb pre deti, pričom zdôrazňuje potrebu toho, aby boli vo vidieckych oblastiach k dispozícii zariadenia starostlivosti o deti, a nalieha na Komisiu, aby aj prostredníctvom poskytovania dostupných finančných prostriedkov EÚ podporovala členské štáty pri vytváraní takýchto zariadení vo forme, ktorá bude prístupná pre všetkých; vyzýva členské štáty, aby nielen urýchlene splnili nielen barcelonské ciele, a to najneskôr do roku 2020, ale aby takisto vymedzili podobné ciele pre služby dlhodobej starostlivosti a zároveň ponúkli rodinám, ktoré uprednostňujú odlišný model výchovy detí, možnosť slobodne si vybrať; blahoželá tým členským štátom, ktoré už splnili oba ciele; |
| --- | --- |

29.

Vplyv dôchodkových systémov na rozdiel v dôchodkoch

| 30. | vyzýva členské štáty, aby na základe spoľahlivých a porovnateľných údajov vyhodnotili vplyvy svojich dôchodkových systémov na rozdiel v dôchodkoch a faktory, ktoré ho spôsobujú, s cieľom bojovať proti diskriminácii a vytvoriť transparentnosť v dôchodkových systémoch členských štátov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že udržateľnosť dôchodkových systémov musí zohľadňovať výzvy súvisiace s demografickými zmenami, starnutím obyvateľstva, mierou pôrodnosti a pomerom medzi zárobkovo činnými osobami a osobami v dôchodkovom veku; pripomína, že situácia osôb v dôchodkovom veku do veľkej miery závisí od počtu rokov, počas ktorých pracovali a platili príspevky; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva členské štáty, aby vzhľadom na rastúcu strednú dĺžku života v EÚ urýchlene uskutočnili potrebné štrukturálne zmeny dôchodkových systémov s cieľom zaistiť udržateľné sociálne zabezpečenie; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby dôkladne preskúmala potenciálny vplyv, ktorý by mal prechod zo zákonných štátnych dôchodkov smerom ku flexibilnejším mechanizmom v zamestnaneckých a súkromných systémoch dôchodkových príspevkov na rozdiel v dôchodkoch, či už ide o výpočet dĺžky prispievania do dôchodkového systému alebo postupný odchod z trhu práce; |
| --- | --- |

33.

| 34. | varuje pred rizikami, ktoré vznikajú pre rodovú rovnosť v dôsledku zmien dôchodkových dávok sociálneho zabezpečenia na osobné dôchodky, keďže osobné dôchodky sú založené na individuálnych príspevkoch a neposkytujú kompenzáciu za čas strávený starostlivosťou o deti a iných nezaopatrených členov rodiny, alebo obdobia nezamestnanosti, práceneschopnosti z dôvodu choroby alebo zdravotného postihnutia; poukazuje na skutočnosť, že reformy dôchodkových systémov, ktoré prepájajú dávky sociálneho zabezpečenia s rastom a stavom na trhu práce a finančných trhoch, sa zameriavajú len na makroekonomické aspekty a prehliadajú sociálny účel dôchodkov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva členské štáty, aby zo svojich dôchodkových systémov a zavedených reforiem odstránili tie prvky, ktoré prispievajú k rozdielom v dôchodkoch (najmä k rodovým rozdielom, ako v prípade jestvujúceho rozdielu v dôchodkoch žien a mužov), a aby pritom zohľadnili rodový vplyv akýchkoľvek budúcich dôchodkových reforiem a zároveň vykonávali opatrenia na odstránenie tohto druhu diskriminácie; zdôrazňuje, že akékoľvek politické zmeny súvisiace s dôchodkami by sa mali posudzovať so zreteľom na ich vplyv na rodové rozdiely prostredníctvom osobitných analýz, v ktorých sa porovnáva vplyv navrhovaných zmien na ženy a mužov, čo by malo byť kľúčovým prvkom procesov plánovania, navrhovania, vykonávania a hodnotenia verejných politík; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby nabádala k výmene osvedčených postupov s cieľom súčasne stanoviť najúčinnejšie nápravné mechanizmy a tie, ktoré sú schopné bojovať proti faktorom vyvolávajúcim rozdiel v dôchodkoch, |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v rámci dôchodkových systémov zaviedli jednotné životné sadzby pre obe pohlavia a kredity za starostlivosť, ako aj odvodené dávky, aby tak ženy mohli dostávať rovnaké ročné dôchodkové dávky (anuity) za rovnaké príspevky, hoci pravdepodobne budú žiť dlhšie než muži, a aby zabezpečili, že dĺžka života žien sa nebude používať ako zámienka na diskrimináciu, najmä pri výpočte dôchodkov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | žiada o preskúmanie všetkých stimulov dostupných v rámci daňových a dôchodkových systémov a ich vplyvu na rozdiely vo výške dôchodku mužov a žien so zameraním na domácnosti, v ktorých je jediným rodičom matka; požaduje tiež zrušenie kontraproduktívnych stimulov a individualizáciu nárokov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje však dôležitú úlohu, ktorú môžu zohrávať pozostalostné dôchodky pri ochrane a zabezpečení mnohých starších žien pred rizikom chudoby a sociálneho vylúčenia, ktorému čelia v porovnaní so staršími mužmi; vyzýva členské štáty, aby tam, kde je to potrebné, zreformovali svoje systémy pozostalostných a vdovských dôchodkov, s cieľom prestať so znevýhodňovaním slobodných žien; vyzýva členské štáty, aby s podporou Komisie skúmali účinky rôznych systémov poskytujúcich pozostalostné dôchodky vzhľadom na vysokú mieru rozvodovosti, výskyt chudoby u nezosobášených párov a sociálne vylúčenie starších žien, a aby zvážili zavedenie právnych nástrojov na zabezpečenie spoločných dôchodkových práv v prípade rozvodu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje skutočnosť, že všetci ľudia majú právo na všeobecne prístupný verejný dôchodok, a pripomína, že v článku 25 Charty základných práv Európskej únie sa zakotvujú práva starších ľudí na dôstojný a nezávislý život a v článku 34 charty sa uznáva právo na dávky sociálneho zabezpečenia a sociálne služby, ktorými sa zabezpečuje ochrana v prípade materstva, choroby, pracovného úrazu, závislosti od dlhodobej starostlivosti, vysokého veku alebo straty zamestnania; poukazuje na význam verejných systémov sociálneho zabezpečenia financovaných prostredníctvom príspevkov ako na dôležitý prvok primeraného dôchodkového zabezpečenia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili tak pre mužov, ako aj ženy, šancu na dosiahnutie úplných období platenia príspevkov a takisto každému zabezpečili právo na dôchodok v záujme preklenutia rozdielov v dôchodkoch prostredníctvom boja proti rodovej diskriminácii v zamestnaní, prispôsobenia študijného a kariérneho plánovania, lepšieho zladenia pracovného a súkromného života a zvýšenia investícií do starostlivosti o deti a starostlivosti o starších ľudí; domnieva sa, že dôležité je aj vypracovanie spoľahlivých predpisov týkajúcich sa bezpečnosti a zdravia na pracovisku, ktorých súčasťou sú pracovné riziká podmienené rodovými rozdielmi, ako aj psychosociálne riziká, investovanie do verejných služieb zamestnanosti, ktoré dokážu usmerňovať ženy všetkých vekových kategórií pri hľadaní zamestnania, a zavedenie flexibilných pravidiel prechodu z práce do dôchodku; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poukazuje na to, že vo svojej všeobecnej poznámke č. 16 (2005) o rovnakých právach mužov a žien pri využívaní všetkých hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv Výbor OSN pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva stanovuje požiadavky článku 3 vo vzťahu k článku 9 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach vrátane požiadavky vyrovnania povinného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy a zabezpečenia, aby ženy mali rovnaké výhody v rámci verejných a súkromných dôchodkových systémov; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  11. augusta 2005, E/C.12/2005/4.

(2)  4. februára 2008, E/C.12/GC/19.

(3)  XX-3/def/GRC/4/1/EN.

(4)  Ú. v. ES L 6, 10.1.1979, s. 24.

(5)  Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16.

(6)  Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 37.

(7)  Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23.

(8)  Ú. v. EÚ C 51 E, 22.2.2013, s. 9.

(9)  Ú. v. EÚ C 131 E, 8.5.2013, s. 60.

(10)  Ú. v. EÚ C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(11)  Ú. v. EÚ C 36, 29.1.2016, s. 6.

(12)  Ú. v. EÚ C 316, 30.8.2016, s. 2.

(13)  Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 2.

(14)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0351.

(15)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0338.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/71

---

P8_TA(2017)0261

Správa o Srbsku za rok 2016

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o Srbsku za rok 2016 (2016/2311(INI))

(2018/C 331/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne konaného 19. a 20. júna 2003, ktoré sa týkalo vyhliadok krajín západného Balkánu na pristúpenie k Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne konaného 19. a 20. júna 2003, ktoré sa týkalo vyhliadok krajín západného Balkánu na pristúpenie k Európskej únii,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/213/ES z 18. februára 2008 o zásadách, prioritách a podmienkach obsiahnutých v európskom partnerstve so Srbskom a o zrušení rozhodnutia 2006/56/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/213/ES z 18. februára 2008 o zásadách, prioritách a podmienkach obsiahnutých v európskom partnerstve so Srbskom a o zrušení rozhodnutia 2006/56/ES (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Komisie z 12. októbra 2011 k žiadosti Srbska o členstvo v Európskej únii (SEC(2011)1208), na rozhodnutie Európskej rady z 2. marca 2012 udeliť Srbsku štatút kandidátskej krajiny a na rozhodnutie Európskej rady z 27. – 28. júna 2013 o začatí rokovaní so Srbskom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Komisie z 12. októbra 2011 k žiadosti Srbska o členstvo v Európskej únii (SEC(2011)1208), na rozhodnutie Európskej rady z 2. marca 2012 udeliť Srbsku štatút kandidátskej krajiny a na rozhodnutie Európskej rady z 27. – 28. júna 2013 o začatí rokovaní so Srbskom,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Srbskou republikou, ktorá nadobudla platnosť 1. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Srbskou republikou, ktorá nadobudla platnosť 1. septembra 2013,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1244 (1999), poradné stanovisko Medzinárodného súdneho dvora z 22. júla 2010 k otázke súladu jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova s medzinárodným právom a na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 64/298 z 9. septembra 2010, ktorou sa uznal obsah stanoviska Medzinárodného súdneho dvora a privítala pripravenosť EÚ uľahčiť dialóg medzi Srbskom a Kosovom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1244 (1999), poradné stanovisko Medzinárodného súdneho dvora z 22. júla 2010 k otázke súladu jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova s medzinárodným právom a na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 64/298 z 9. septembra 2010, ktorou sa uznal obsah stanoviska Medzinárodného súdneho dvora a privítala pripravenosť EÚ uľahčiť dialóg medzi Srbskom a Kosovom,

| — | so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania prijaté na piatom stretnutí Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbsko z 22. – 23. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania prijaté na piatom stretnutí Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbsko z 22. – 23. septembra 2016,

| — | so zreteľom na správu o politike podnikania a priemyslu, ktorú 7. októbra 2016 prijal zmiešaný poradný výbor občianskej spoločnosti EÚ – Srbsko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o politike podnikania a priemyslu, ktorú 7. októbra 2016 prijal zmiešaný poradný výbor občianskej spoločnosti EÚ – Srbsko,

| — | so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie s obmedzeným rozsahom OBSE/ODHIR o predčasných parlamentných voľbách v Srbsku z 29. júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie s obmedzeným rozsahom OBSE/ODHIR o predčasných parlamentných voľbách v Srbsku z 29. júla 2016,

| — | so zreteľom na správu Komisie za rok 2016 o Srbsku z 9. novembra 2016 (SWD(2016)0361), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie za rok 2016 o Srbsku z 9. novembra 2016 (SWD(2016)0361),

| — | so zreteľom na hodnotenie Komisie týkajúce sa programu hospodárskych reforiem Srbska (2016 – 2018) (SWD(2016)0137), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hodnotenie Komisie týkajúce sa programu hospodárskych reforiem Srbska (2016 – 2018) (SWD(2016)0137),

| — | so zreteľom na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom z 26. mája 2016 (9500/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom z 26. mája 2016 (9500/2016),

| — | so zreteľom na závery predsedníctva z 13. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva z 13. decembra 2016,

| — | so zreteľom na tretie zasadanie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbsko, ktoré sa konalo 13. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tretie zasadanie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbsko, ktoré sa konalo 13. decembra 2016,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2016 o správe o Srbsku za rok 2015 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2016 o správe o Srbsku za rok 2015 (2),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0063/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0063/2017),

| A. | keďže Srbsko sa musí ako každá krajina, ktorá sa usiluje o členstvo v EÚ, posudzovať na základe výsledkov dosiahnutých v plnení a uplatňovaní rovnakej skupiny kritérií a v dosahovaní súladu s týmito kritériami a keďže pre harmonogram pristúpenia zohrávajú rozhodujúci význam kvalita potrebných reforiem a angažovaný prístup k týmto reformám; |
| --- | --- |

A.

keďže Srbsko sa musí ako každá krajina, ktorá sa usiluje o členstvo v EÚ, posudzovať na základe výsledkov dosiahnutých v plnení a uplatňovaní rovnakej skupiny kritérií a v dosahovaní súladu s týmito kritériami a keďže pre harmonogram pristúpenia zohrávajú rozhodujúci význam kvalita potrebných reforiem a angažovaný prístup k týmto reformám;

| B. | keďže pokrok Srbska v oblasti dodržiavania zásad právneho štátu uvedených v kapitolách 23 a 24 a v procese normalizácie vzťahov s Kosovom v rámci kapitoly 35 je aj naďalej mimoriadne dôležitý pre celkové tempo procesu rokovaní v súlade s rokovacím rámcom; |
| --- | --- |

B.

keďže pokrok Srbska v oblasti dodržiavania zásad právneho štátu uvedených v kapitolách 23 a 24 a v procese normalizácie vzťahov s Kosovom v rámci kapitoly 35 je aj naďalej mimoriadne dôležitý pre celkové tempo procesu rokovaní v súlade s rokovacím rámcom;

| C. | keďže Srbsko urobilo významný krok v záujme normalizácie vzťahov s Kosovom, ktorý vyústil do podpísania prvej dohody o zásadách normalizácie vzťahov 19. apríla 2013 a dohôd z augusta 2015, ale ešte stále treba urobiť v tejto oblasti veľa práce; keďže sú naliehavo potrebné ďalšie kroky s cieľom zaoberať sa všetkými nevyriešenými otázkami medzi týmito dvoma krajinami, pokročiť v nich a vyriešiť ich; |
| --- | --- |

C.

keďže Srbsko urobilo významný krok v záujme normalizácie vzťahov s Kosovom, ktorý vyústil do podpísania prvej dohody o zásadách normalizácie vzťahov 19. apríla 2013 a dohôd z augusta 2015, ale ešte stále treba urobiť v tejto oblasti veľa práce; keďže sú naliehavo potrebné ďalšie kroky s cieľom zaoberať sa všetkými nevyriešenými otázkami medzi týmito dvoma krajinami, pokročiť v nich a vyriešiť ich;

| D. | keďže Srbsko sa aj naďalej usiluje o vytvorenie fungujúceho trhového hospodárstva a pokračuje vo vykonávaní dohody o stabilizácii a pridružení; |
| --- | --- |

D.

keďže Srbsko sa aj naďalej usiluje o vytvorenie fungujúceho trhového hospodárstva a pokračuje vo vykonávaní dohody o stabilizácii a pridružení;

| E. | keďže je potrebné v plnej miere zabezpečiť vykonávanie právneho rámca na ochranu menšín, najmä pokiaľ ide o oblasti vzdelávania, používania jazyka, prístupu k médiám a bohoslužieb v menšinových jazykoch, ako aj primeraného politického zastúpenia národnostných menšín na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

E.

keďže je potrebné v plnej miere zabezpečiť vykonávanie právneho rámca na ochranu menšín, najmä pokiaľ ide o oblasti vzdelávania, používania jazyka, prístupu k médiám a bohoslužieb v menšinových jazykoch, ako aj primeraného politického zastúpenia národnostných menšín na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni;

| 1. | víta otvorenie rokovaní o kapitolách 23 (Súdnictvo a základné práva) a 24 (Spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť) ako kľúčových kapitolách prístupu EÚ k procesu rozširovania založenému na zásade právneho štátu, keďže dosiahnutie pokroku v týchto kapitolách je aj naďalej mimoriadne dôležité pre celkové tempo procesu rokovaní; víta otvorenie kapitol 32 (Finančná kontrola) a 35 (Iné otázky), otvorenie rokovaní o kapitole 5 (Verejné obstarávanie) a otvorenie a predbežné uzavretie kapitoly 25 (Veda a výskum); otvorenie rokovaní o kapitole 20 (Politika v oblasti podnikania a priemyslu) a otvorenie a predbežné uzavretie kapitoly 26 (Vzdelávanie a kultúra); s potešením očakáva otvorenie ďalších kapitol, ktoré sú z technického hľadiska pripravené; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta neustálu angažovanosť Srbska na ceste integrácie do EÚ a jeho konštruktívny a dobre pripravený prístup k rokovaniam, čo je jasným signálom odhodlania a politickej vôle; vyzýva Srbsko, aby aktívne presadzovalo a komunikovalo toto strategické rozhodnutie v radoch srbského obyvateľstva a v rámci toho presadzovalo zvyšovanie informovanosti srbských občanov o finančných prostriedkoch z rozpočtu EÚ nasmerovaných do Srbska; vyzýva srbské orgány, aby nepoužívali rétoriku a správy určené verejnosti, ktoré sú namierené proti EÚ; zdôrazňuje potrebu informovaných, transparentných a konštruktívnych diskusií o EÚ, jej inštitúciách a dôsledkoch členstva; berie na vedomie zlepšenia dosiahnuté v rámci dialógov a verejných konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami a občianskou spoločnosťou, ako aj ich zapojenie do európskeho integračného procesu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že dôkladné vykonávanie reforiem a politík je aj naďalej hlavným ukazovateľom úspešného integračného procesu; víta prijatie zrevidovaného národného programu na prijatie acquis (NPAA); vyzýva Srbsko, aby zlepšilo plánovanie, koordináciu a monitorovanie vykonávania nových právnych predpisov a politík, pričom vytvorí dostatočnú a efektívnu administratívnu kapacitu, a aby vyvinulo ďalšie úsilie o zabezpečenie systematického začleňovania občianskej spoločnosti do politických dialógov, a to aj do prístupového procesu, ako nástroj na zlepšenie noriem demokratickej správy; víta prebiehajúce iniciatívy vládneho úradu pre spoluprácu s občianskou spoločnosťou zamerané na zlepšenie spolupráce medzi štátom a občianskym sektorom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | berie na vedomie oneskorenie pri prijímaní predvstupovej pomoci, a to aj v dôsledku neprimeraného inštitucionálneho rámca; naliehavo vyzýva orgány, aby hľadali pozitívne príklady a najlepšie postupy medzi členskými štátmi; zdôrazňuje potrebu vytvoriť účinný a komplexný inštitucionálny systém na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni na prijímanie prostriedkov z IPA (nástroja predvstupovej pomoci) a iných dostupných finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta pokrok, ktorý Srbsko dosiahlo, pokiaľ ide o vytváranie fungujúceho trhového hospodárstva a zlepšovanie celkovej hospodárskej situácie v krajine; zdôrazňuje, že Srbsko dosiahlo značný pokrok pri riešení niektorých nedostatkov svojich politík, najmä pokiaľ ide o deficit verejných financií, ktorý je teraz pod úrovňou stanovenou v maastrichtských kritériách; zdôrazňuje, že vyhliadky rastu sa zlepšili a domáce a vonkajšie nerovnováhy sa znížili; víta skutočnosť, že sa dosiahol pokrok v oblasti reštrukturalizácie podnikov vo verejnom vlastníctve, najmä v oblasti energetiky a železničnej dopravy, a zdôrazňuje význam ich profesionálneho riadenia s cieľom dosiahnuť, aby boli účinnejšie, konkurencieschopnejšie a výnosnejšie; zdôrazňuje význam zamestnanosti vo verejnom sektore v Srbsku a to, že je dôležité rešpektovať práva pracovníkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie výsledky prezidentských volieb, ktoré sa konali 2. apríla 2017; dôrazne odsudzuje rétoriku používanú počas prezidentskej kampane vládnymi úradníkmi a provládnymi médiami proti ďalším prezidentským kandidátom; vyjadruje poľutovanie nad nerovným prístupom kandidátov k médiám počas volebnej kampane, ako aj nad prerušením činnosti parlamentu počas tejto kampane, čím boli opoziční politici pozbavení verejného fóra; vyzýva orgány, aby riadne vyšetrili obvinenia z rôznych druhov nezrovnalostí, násilia a zastrašovania počas volieb; berie na vedomie protesty, ku ktorým v tomto čase došlo v rôznych srbských mestách, a nabáda orgány, aby zvážili ich požiadavky v súlade s demokratickými normami a v duchu demokracie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje mimoriadny význam malých a stredných podnikov (MSP) pre srbské hospodárstvo a vyzýva Srbsko, aby ďalej zlepšovalo podnikateľské prostredie pre súkromný sektor; vyzýva srbskú vládu a inštitúcie EÚ, aby rozšírili svoje možnosti financovania pre MSP, najmä v oblasti IT a digitálneho hospodárstva; chváli úsilie Srbska týkajúce sa duálneho a odborného vzdelávania s cieľom riešiť nezamestnanosť mladých a zdôrazňuje, že je dôležité organizovať odbornú prípravu, ktorá bude väčšmi zodpovedať dopytu na trhu práce; nabáda Srbsko, aby podporovalo podnikanie, najmä medzi mladými ľuďmi; berie na vedomie nepriaznivé demografické trendy a jav „úniku mozgov“ a vyzýva Srbsko, aby zaviedlo národné programy na podporu zamestnanosti mladých ľudí; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta priebeh parlamentných volieb konaných 24. apríla 2016, ktoré medzinárodní pozorovatelia hodnotili pozitívne; vyzýva orgány, aby sa v plnom rozsahu zaoberali odporúčaniami volebnej pozorovateľskej misie OBSE/ODIHR, najmä v súvislosti s neobjektívnym mediálnym pokrytím, neprimeranou výhodou úradujúcich strán, so zastieraním rozdielu medzi štátnymi a straníckymi činnosťami, s procesom registrácie a nedostatkom transparentnosti financovania politických strán a volebných kampaní; zdôrazňuje, že financovanie politických strán musí byť v súlade s najvyššími medzinárodnými štandardmi; vyzýva orgány, aby riadne vyšetrili sťažnosti týkajúce sa prípadov nezrovnalostí, násilia a zastrašovania, ku ktorým došlo počas volieb; vyzýva Srbsko, aby zabezpečilo spravodlivé a slobodné voľby v apríli 2017; |
| --- | --- |

8.

| 9. | berie na vedomie, že premiér Aleksandar Vučić získal 55,08 % hlasov v prezidentských voľbách 2. apríla 2017; zdôrazňuje, že viacstranná delegácia z Parlamentného zhromaždenia Rady Európy (PZ RE) dohliadala na voľby a že OBSE/ODIHR vyslali volebnú hodnotiacu misiu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opakuje svoju výzvu Srbsku, aby v súlade s požiadavkami svojho štatútu kandidátskej krajiny postupne zosúladilo svoju zahraničnú a bezpečnostnú politiku so zahraničnou a s bezpečnostnou politikou EÚ vrátane politiky vzťahov s Ruskom; považuje uskutočnenie spoločných srbsko-ruských vojenských cvičení za poľutovaniahodné; je znepokojený prítomnosťou ruských leteckých zariadení v Niš; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v decembri 2016 bolo Srbsko jednou z 26 krajín, ktoré nepodporili rezolúciu o Kryme, ktorou Organizácia Spojených národov vyzývala na vyslanie medzinárodnej pozorovateľskej misie zameranej na dodržiavanie ľudských práv na tomto polostrove; víta významný príspevok Srbska k niekoľkým misiám SBOP EÚ (EUTM Mali, EUTM Somalia, EU NAVFOR Atlanta a EUTM RCA) a jeho pretrvávajúcu účasť na medzinárodných operáciách na udržiavanie mieru; dôrazne nabáda a podporuje Srbsko, aby rokovalo o pristúpení k WTO; |
| --- | --- |

10.

| 11. | oceňuje konštruktívny a humanitárny prístup Srbska k riešeniu migračnej krízy; vyzýva Srbsko, aby podporovalo tento konštruktívny prístup aj so susednými krajinami; pozitívne vníma skutočnosť, že Srbsko vyvinulo výrazné úsilie o zabezpečenie toho, aby za podpory EÚ a medzinárodného spoločenstva boli štátnym príslušníkom tretích krajín poskytnuté prístrešky a dodávky humanitárnej pomoci; zdôrazňuje, že Srbsko by malo prijať a uplatňovať nový azylový zákon; vyzýva srbské orgány, aby sa všetkým utečencom a migrantom aj naďalej poskytovali základné služby, ako sú primerané bývanie, potraviny, sanitácia a zdravotná starostlivosť; vyzýva Komisiu a Radu, aby poskytovali nepretržitú podporu Srbsku pri riešení migračných výziev a aby dôkladne monitorovali využívanie finančnej podpory na organizovanie migračných tokov a zaobchádzanie s nimi; nabáda Srbsko, aby zachovalo klesajúci trend, pokiaľ ide o počet žiadateľov o azyl prichádzajúcich do EÚ zo Srbska; vyzýva Srbsko, aby plne dodržiavalo práva žiadateľov o azyl v Srbsku a zabezpečilo identifikáciu a ochranu maloletých osôb bez sprievodu a odlúčených maloletých osôb; vyzýva Komisiu, aby naďalej spolupracovala so všetkými krajinami západného Balkánu v oblasti migrácie s cieľom zabezpečiť dodržiavanie európskych a medzinárodných noriem a štandardov; |
| --- | --- |

11.

Právny štát

| 12. | konštatuje, že napriek tomu, že sa dosiahol určitý pokrok v oblasti súvisiacej so súdnictvom, najmä prijatím opatrení na harmonizáciu judikatúry a ďalšou podporou systému prijímania pracovníkov na základe zásluh, nie je nezávislosť súdnictva v praxi zaručená, čo bráni sudcom a prokurátorom vykonávať prijaté právne predpisy; vyzýva orgány, aby ústavný a právny rámec zosúladili s európskymi normami s cieľom obmedziť politický vplyv pri prijímaní a vymenúvaní sudcov a prokurátorov; zdôrazňuje, že kvalitu a účinnosť súdnictva a prístup k spravodlivosti stále obmedzuje nerovnomerné rozdelenie práce, zaťažujúce množstvo nevybavených prípadov a absencia systému bezplatnej právnej pomoci, ktorý treba vytvoriť; vyzýva na vykonávanie rozhodnutí Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je znepokojený nedostatočným pokrokom v boji proti korupcii a naliehavo vyzýva Srbsko, aby preukázalo jasnú politickú vôľu a jasné odhodlanie pri riešení tejto otázky, a to aj rozšírením a plným presadzovaním právneho rámca; vyzýva Srbsko, aby zintenzívnilo vykonávanie národnej stratégie a akčného plánu, pokiaľ ide o boj proti korupcii, a vyzýva na vytvorenie počiatočného prehľadu údajov o vyšetrovaniach, trestných stíhaniach a odsúdeniach týkajúcich sa veľkej korupcie; víta pokrok dosiahnutý v súvislosti s dokončením návrhu zákona o protikorupčnej agentúre a vykonávanie činností zameraných na predchádzanie korupcii a boj proti nej, stanovených v novovytvorenom twinningovom projekte EÚ; naliehavo žiada Srbsko, aby zmenilo a vykonalo oddiel trestného poriadku, ktorý sa týka hospodárskych trestných činov a trestných činov korupcie, s cieľom zabezpečiť spoľahlivý a predvídateľný trestnoprávny rámec; je znepokojený opakovanými únikmi informácií o prebiehajúcich vyšetrovaniach do médií; vyzýva srbské orgány, aby dôsledne vyšetrili niekoľko významných prípadov, keď dôkazy o údajnom protiprávnom konaní poskytli novinári; opätovne požaduje primeranú reformu týkajúcu sa trestných činov zneužitia funkcie a zneužitia zodpovedného postavenia, aby sa tak zabránilo možným zneužitiam alebo svojvoľnému výkladu; zdôrazňuje, že nadmerné využívanie ustanovení o zneužití funkcie v súkromnom sektore je škodlivé pre obchodné prostredie a obmedzuje právnu istotu; vyzýva Srbsko, aby zaručilo neutralitu a kontinuitu verejnej správy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta aktívnu úlohu Srbska v rámci medzinárodnej a regionálnej policajnej a justičnej spolupráce, ako aj pokrok dosiahnutý v boji proti organizovanej trestnej činnosti, a skutočnosť, že Srbsko prijalo prvé vnútroštátne hodnotenie hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA); vyzýva Srbsko, aby zintenzívnilo úsilie o vyšetrenie širších zločineckých sietí, zlepšilo finančné vyšetrovanie a policajnú prácu založenú na spravodajstve a vytvorilo solídnu bilanciu výsledkov, pokiaľ ide o konečné odsúdenia; naliehavo vyzýva Srbsko, aby plne vykonávalo zákon o polícii z februára 2016, aby zákon o konfiškácii majetku získaného trestnou činnosťou zosúladilo s pravidlami EÚ a aby zaviedlo bezpečnú platformu na výmenu spravodajských informácií medzi orgánmi presadzovania práva; víta nedávne zmeny zákona o verejnom majetku a zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť jeho transparentné a nediskriminačné vykonávanie a že treba prijať ďalšie opatrenia s cieľom úplne zaviesť právnu jasnosť v súvislosti s vlastníckymi právami; vyzýva na ďalšie úsilie venované riešeniu otázky rozsahu pôsobnosti, vykonávania a dôsledkov zákona o organizácii a právomociach štátnych orgánov v oblasti stíhania vojnových zločinov; vyzýva orgány, aby riešili prípady nadmerného používania sily zo strany polície proti občanom; so znepokojením berie na vedomie kontroverzné udalosti v belehradskom obvode Savamala, najmä pokiaľ ide o ničenie súkromného majetku; vyjadruje znepokojenie nad tým, že prešiel celý rok bez toho, aby sa vo vyšetrovaní dosiahol akýkoľvek pokrok, a požaduje rýchle vyriešenie týchto skutočností a plnú spoluprácu so súdnymi orgánmi pri vyšetrovaní s cieľom potrestať páchateľov; vyzýva srbské ministerstvo vnútra a orgány mesta Belehrad, aby v tejto veci plne spolupracovali s prokurátorom; vyzýva orgány, aby upustili od obvinení, nátlaku a útokov zameraných proti členom občianskeho hnutia „Neutopme Belehrad“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta aktívnu úlohu Srbska v boji proti terorizmu a pripomína, že Srbsko už v roku 2014 kriminalizovalo činnosti zahraničných bojovníkov v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 2178 (2014); naliehavo vyzýva na prijatie vnútroštátnej stratégie na predchádzanie terorizmu a boj proti nemu, ktorá bola dokončená v marci 2016; vyzýva Srbsko, aby v plnej miere vykonávalo odporúčania uvedené v hodnotiacej správe výboru expertov Rady Európy pre vyhodnocovanie opatrení proti praniu špinavých peňazí (MONEYVAL), najmä odporúčania Finančnej akčnej skupiny (FATF) týkajúce sa financovania terorizmu a prania špinavých peňazí; víta pretrvávajúcu medzinárodnú a regionálnu spoluprácu Srbska v oblasti boja proti drogám, zdôrazňuje však, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie s cieľom vypátrať a prenasledovať zločinecké siete zapojené do obchodovania s ľuďmi; domnieva sa, že regionálna stratégia a lepšia spolupráca v regióne majú zásadný význam pre boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

15.

Demokracia

| 16. | víta opatrenia prijaté s cieľom zvýšiť transparentnosť a zlepšiť konzultačný proces v parlamente vrátane verejných vypočutí a pravidelných stretnutí a konzultácií s národným konventom pre európsku integráciu, najmä vzhľadom na to, že sú dôležitou súčasťou rokovacieho postupu; naďalej vyjadruje znepokojenie v súvislosti s nadmerným uplatňovaním naliehavých postupov pri prijímaní právnych predpisov; zdôrazňuje, že časté využívanie naliehavých postupov a zmien parlamentného programu na poslednú chvíľu podkopáva účinnosť parlamentu a kvalitu a transparentnosť legislatívneho procesu, pričom nie vždy umožňuje dostatočné konzultácie so zainteresovanými stranami a širšou verejnosťou; zdôrazňuje, že dohľad parlamentu nad výkonnou zložkou treba posilniť; vyzýva na lepšiu koordináciu na všetkých úrovniach a okamžité prijatie parlamentného kódexu správania; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku narušenia nebol vedúci delegácie EÚ do Srbska schopný predložiť správu Komisie v európskom integračnom výbore srbského parlamentu; zdôrazňuje, že vedúci delegácie EÚ by mal byť schopný predložiť túto správu bez výrazných ťažkostí a že to takisto umožní zaistiť náležitý dohľad nad procesom pristúpenia zo strany srbského parlamentu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konštatuje, že ústava sa musí zrevidovať tak, aby v plnej miere zohľadňovala odporúčania Benátskej komisie, najmä pokiaľ ide o úlohu parlamentu pri menovaní sudcov, kontrolu politických strán počas mandátu poslancov parlamentu, nezávislosť kľúčových inštitúcií a ochranu základných práv; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta prijatie programu reformy riadenia verejných financií, stratégie elektronickej verejnej správy, stratégie regulačnej reformy a tvorby politiky, nových právnych predpisov o všeobecných administratívnych postupoch, miezd vo verejnej správe a miezd štátnych úradníkov na úrovni provincií a na úrovni miestnej samosprávy; poznamenáva, že vykonávanie akčného plánu reformy verejnej správy napreduje v niektorých oblastiach len pomaly a že sa nedosiahol žiaden pokrok, pokiaľ ide o zmenu právneho rámca pre štátnych zamestnancov ústrednej štátnej správy; zdôrazňuje, že je potrebné väčšie úsilie na ďalšiu profesionalizáciu správy a zbavenie jej politického vplyvu a na zabezpečenie toho, aby boli postupy prijímania a prepúšťania transparentnejšie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína význam nezávislých regulačných orgánov, ako sú ombudsman, komisár pre informácie verejného významu a ochranu osobných údajov, štátny kontrolný úrad, protikorupčná agentúra a protikorupčná rada, pri zabezpečovaní dohľadu a zodpovednosti výkonnej zložky; vyzdvihuje potrebu transparentnosti a zodpovednosti štátnych inštitúcií; vyzýva orgány, aby v plnej miere chránili nezávislosť týchto regulačných orgánov, ich činnosť plne podporovali z politického a administratívneho hľadiska a zabezpečili prijatie primeraných opatrení v nadväznosti na ich odporúčania; vyzýva orgány, aby sa zdržali obvinení a nepodložených politických útokov namierených proti ombudsmanovi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť dostupný vzdelávací systém s plnohodnotným a vyváženým učebným programom vrátane informácií o význame ľudských práv a boja proti diskriminácii, ako aj zaistiť pracovné príležitosti a možnosti odbornej prípravy pre mladých ľudí a podporovať európske študijné programy, napríklad program Erasmus; |
| --- | --- |

20.

Ľudské práva

| 21. | zdôrazňuje, že bol zavedený právny a inštitucionálny rámec pre dodržiavanie medzinárodného práva v oblasti ľudských práv; zdôrazňuje, že je potrebné jeho dôsledné vykonávanie v celej krajine; konštatuje, že je potrebné ďalšie nepretržité úsilie zamerané na zlepšenie situácie osôb patriacich do zraniteľných skupín vrátane Rómov, osôb so zdravotným postihnutím, osôb s HIV/AIDS a LGBTI, migrantov a žiadateľov o azyl a etnických menšín; zdôrazňuje, že je potrebné, aby srbské orgány, všetky politické strany a verejné osobnosti presadzovali v Srbsku prostredie založené na tolerancii a začleňovaní; vyzýva orgány, aby zabezpečili náležité vykonávanie prijatých antidiskriminačných právnych predpisov, najmä v súvislosti s trestnými činmi páchanými z nenávisti; vyjadruje znepokojenie nad zákonom o právach civilných obetí vojny, do pôsobnosti ktorého nepatrí niekoľko skupín obetí násilia páchaného počas konfliktu, a vyzýva orgány, aby tento zákon preskúmali; |
| --- | --- |

21.

| 22. | znova vyjadruje obavu nad tým, že nebol dosiahnutý žiaden pokrok, pokiaľ ide o zlepšenie situácie v oblasti slobody prejavu a autocenzúry médií, čo je zhoršujúci sa jav; zdôrazňuje, že politické zásahy, vyhrážky, násilie a zastrašovanie namierené proti novinárom vrátane fyzických útokov, slovných a písomných vyhrážok a útokov na majetok naďalej vzbudzujú obavy; vyzýva orgány, aby verejne a jednoznačne odsúdili všetky útoky, poskytli primerané zdroje na aktívnejšie vyšetrovanie všetkých prípadov útokov na novinárov a médiá a páchateľov rýchlo postavili pred súd; vyjadruje znepokojenie nad tým, že občianske súdne konania na základe obvinenia z ohovárania a očierňujúce kampane neprimerane cielia na kritické médiá a novinárov, ako aj nad možným dosahom rozhodnutí súdnictva týkajúcich sa ohovárania na slobodu médií; vyjadruje znepokojenie nad negatívnou kampaňou zameranou proti investigatívnym novinárom, ktorí informujú o korupcii, a vyzýva vládnych úradníkov, aby sa do takýchto kampaní nezapájali; požaduje plné vykonávanie zákonov o médiách; víta podpísanie dohody o spolupráci a ochrane novinárov medzi prokurátormi, políciou a združeniami novinárov a médií a s potešením očakáva jej vykonávanie; zdôrazňuje potrebu úplnej transparentnosti vlastníctva a financovania médií; nabáda vládu, aby zaručila nezávislosť a finančnú udržateľnosť oboch organizácií verejnoprávnych médií a finančnú životaschopnosť obsahu médií v menšinových jazykoch a aby posilnila úlohu verejnoprávnych vysielateľov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že zákon o reklame bol prijatý v roku 2015 bez náležitej verejnej konzultácie a že sa ním zrušujú dôležité ustanovenia, napríklad ustanovenia týkajúce sa zákazu propagovania verejných orgánov a politických reklám mimo volebných kampaní; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyjadruje poľutovanie nad požiadavkou v súvislosti s použitím finančných prostriedkov nástroja predvstupovej pomoci, na základe ktorej by sa organizácie občianskej spoločnosti (OOS) mali stať partnermi štátu na to, aby ich žiadosti boli schválené; |
| --- | --- |

24.

| 25. | odsudzuje negatívne kampane vlády a médií riadených vládou zamerané proti organizáciám občianskej spoločnosti; vyjadruje znepokojenie nad zakladaním fiktívnych organizácií občianskej spoločnosti vládou, ktoré stoja v opozícii voči nezávislým organizáciám občianskej spoločnosti; považuje za neprijateľné, že je potrebné vytvoriť partnerstvo s vládou na to, aby boli schválené žiadosti organizácií občianskej spoločnosti týkajúce sa finančných prostriedkov nástroja predvstupovej pomoci; |
| --- | --- |

25.

Rešpektovanie a ochrana menšín

| 26. | opakuje, že presadzovanie a ochrana ľudských práv vrátane práv národnostných menšín je základným predpokladom pre vstup do EÚ; víta prijatie akčného plánu na uplatňovanie práv národnostných menšín a prijatie dekrétu, ktorým sa zriaďuje fond pre národnostné menšiny, ktorý treba uviesť do prevádzky; vyzýva na plné vykonávanie akčného plánu a jeho prílohy komplexným a transparentným spôsobom a za konštruktívnej účasti všetkých strán; opätovne vyzýva Srbsko, aby zabezpečilo dôsledné uplatňovanie zákonov na ochranu menšín a aby venovalo osobitnú pozornosť nediskriminačnému zaobchádzaniu s národnostnými menšinami v celej krajine vrátane oblasti vzdelávania, používania jazykov, primeraného zastúpenia vo verejnej správe, v národnom parlamente a v miestnych a regionálnych orgánoch, ako aj prístupu k médiám a bohoslužbám v menšinových jazykoch; víta prijatie nových vzdelávacích noriem na vyučovanie srbčiny ako nematerského jazyka a pokrok pri preklade školských učebníc do menšinových jazykov a vyzýva srbské orgány, aby zabezpečili udržateľnosť tohto procesu; vyzýva srbskú vládu, aby v plnej miere vykonávala všetky medzinárodné zmluvy týkajúce sa práv menšín; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že multietnická, multikultúrna a multináboženská rozmanitosť Vojvodiny tiež prispieva k identite Srbska; zdôrazňuje, že Vojvodina naďalej zaisťuje vysoký stupeň ochrany menšín a že medzietnická situácia je aj naďalej dobrá; zdôrazňuje, že autonómia Vojvodiny by sa nemala oslabiť a že by sa mal čo najskôr prijať zákon o zdrojoch Vojvodiny, ako je stanovené v ústave; víta skutočnosť, že srbské mesto Nový Sad bolo vybrané ako Európske hlavné mesto kultúry v roku 2021; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta prijatie novej stratégie pre sociálne začleňovanie Rómov na obdobie 2016 – 2025, ktoré zahŕňa vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, bývanie, zamestnanie, sociálnu ochranu, antidiskrimináciu a rodovú rovnosť; vyzýva na úplné a rýchle vykonávanie novej stratégie pre začleňovanie Rómov, pretože ide o najslabšiu, najviac marginalizovanú a najviac diskriminovanú skupinu v Srbsku, ako aj na rýchle prijatie akčného plánu a zriadenie orgánu pre koordináciu vykonávania akčného plánu; odsudzuje zničenie provizórnych príbytkov Rómov orgánmi bez oznámenia alebo ponúknutia náhradného bývania; vyjadruje mimoriadne znepokojenie nad tým, že rómskym občanom neboli vydané osobné dokumenty, čím sú obmedzené ich základné práva; zastáva názor, že všetky uvedené skutočnosti vedú k vysokému počtu rómskych občanov zo Srbska, ktorí žiadajú o azyl v EÚ; |
| --- | --- |

28.

Regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy

| 29. | víta skutočnosť, že Srbsko sa aj naďalej konštruktívne usiluje o dvojstranné vzťahy s ďalšími krajinami zapojenými do procesu rozširovania a so susednými členskými štátmi EÚ; nabáda Srbsko, aby posilnilo svoje proaktívne a pozitívne zapájanie sa do vzťahov so svojimi susednými štátmi a so širším regiónom, presadzovalo dobré susedské vzťahy a zintenzívnilo úsilie s cieľom spoločne so susednými krajinami vyriešiť dvojstranné otázky v súlade s medzinárodným právom; opakuje svoju výzvu, aby verejné orgány umožnili prístup k archívom týkajúcim sa bývalých juhoslovanských republík; vyzýva Srbsko, aby plne vykonávalo dvojstranné dohody so susednými krajinami; zdôrazňuje, že nevyriešené dvojstranné spory by nemali mať nepriaznivý vplyv na proces pristúpenia; nabáda Srbsko, aby posilnilo spoluprácu so susednými členskými štátmi EÚ, najmä v pohraničných oblastiach, s cieľom uľahčiť hospodársky rozvoj; |
| --- | --- |

29.

| 30. | s potešením berie na vedomie skutočnosť, že Srbsko sa čoraz konštruktívnejšie zapája do iniciatív regionálnej spolupráce, ako je napr. stratégia pre podunajskú oblasť, proces spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP), Rada pre regionálnu spoluprácu, Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode, jadransko-iónska iniciatíva, brdsko-brijunský proces, iniciatíva šiestich krajín západného Balkánu a jej program v oblasti prepojenosti a berlínsky proces; víta stretnutie premiérov Bulharska, Rumunska a Srbska venované spolupráci v oblasti energetickej a dopravnej infraštruktúry a podporuje myšlienku stáleho formátu stretnutí tzv. craiovskej skupiny; zdôrazňuje význam Úradu regionálnej spolupráce pre mládež západného Balkánu pre presadzovanie zmierenia; vyzýva Srbsko, aby vykonalo opatrenia reformy konektivity súvisiace s programom v oblasti konektivity, ako aj závery parížskej konferencie z roku 2016 o západnom Balkáne a nariadenie o TEN-T; oceňuje úlohu, ktorú zohráva srbská Obchodná a priemyselná komora pri presadzovaní regionálnej spolupráce a tým, že prispieva k zriadeniu investičného fóra komôr západného Balkánu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta prijatie národnej stratégie pre vyšetrovanie a stíhanie vojnových zločinov; vyzýva Srbsko, aby podporovalo prostredie založené na rešpekte a tolerancii a odsúdilo všetky formy nenávistných prejavov a verejného schválenia či popierania genocídy, zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov; berie na vedomie, že funkčné obdobie bývalého prokurátora pre vojnové zločiny skončilo v decembri 2015; zdôrazňuje, že vymenovanie jeho nástupcu vyvoláva vážne znepokojenie; požaduje realizáciu tejto národnej stratégie a prijatie operačnej stratégie prokuratúry v súlade so zásadami a s pravidlami medzinárodného práva a s medzinárodnými normami; vyzýva na posilnenie regionálnej spolupráce pri posudzovaní vojnových zločinov a riešení všetkých nevyriešených otázok v tejto súvislosti, a to aj prostredníctvom spolupráce medzi Úradmi prokuratúry pre vojnové zločiny v regióne v otázkach vzájomného záujmu; žiada o úplnú spoluprácu s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY), ktorá má aj naďalej zásadný význam; žiada, aby sa vojnové zločiny posudzovali bez akejkoľvek diskriminácie a aby sa pri tom riešila otázka beztrestnosti a zabezpečila zodpovednosť; naliehavo vyzýva orgány, aby sa naďalej zaoberali otázkou osudu nezvestných osôb, pátrali po masových hrobov a zabezpečovali práva obetí a ich rodín; opakuje, že podporuje iniciatívu na zriadenie regionálnej komisie pre zistenie faktov o vojnových zločinoch a iných prípadoch závažného porušenia ľudských práv spáchaných v bývalej Juhoslávii, a naliehavo žiada srbskú vládu, aby zaujala vedúcu úlohu pri jej zriaďovaní; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyjadruje znepokojenie v súvislosti s účasťou niektorých vysokopostavených srbských činiteľov na oslavách Dňa Republiky srbskej 9. januára 2017, ktoré sa konali navzdory rozhodnutiam ústavného súdu Bosny a Hercegoviny; zdôrazňuje, že tak Srbsko ako kandidátska krajina, ako aj Bosna a Hercegovina ako potenciálna kandidátska krajina by mali svojimi činnosťami hájiť a presadzovať zásady právneho štátu; vyzýva srbské orgány, aby podporovali ústavné reformy v Bosne a Hercegovine s cieľom posilniť schopnosť krajiny fungovať a viesť prístupové rokovania s EÚ; |
| --- | --- |

32.

| 33. | oceňuje otvorenie troch nových hraničných priechodov medzi Srbskom a Rumunskom ako pozitívny krok a odporúča otvorenie troch odkladaných hraničných priechodov s Bulharskom (Salaš – Novo Korito, Bankja –Petačinci a Trekljano – Bosilegrad); |
| --- | --- |

33.

| 34. | oceňuje trvalé odhodlanie Srbska a Albánska zamerané na zlepšenie bilaterálnych vzťahov a posilnenie regionálnej spolupráce na politickej a spoločenskej úrovni, napríklad prostredníctvom Úradu regionálnej spolupráce pre mládež (RYCO) so sídlom v Tirane; obe krajiny nabáda, aby pokračovali v dobrej spolupráci s cieľom podporiť zmierenie v regióne; |
| --- | --- |

34.

| 35. | víta pretrvávajúce odhodlanie Srbska, pokiaľ ide o proces normalizácie vzťahov s Kosovom, a jeho záväzok týkajúci sa vykonávania dohôd, ktoré sa dosiahli v rámci dialógu uskutočneného pod záštitou EÚ; opakuje, že pokrok dosiahnutý v dialógu by sa mal merať podľa jeho realizácie v praxi; vyzýva preto obe strany, aby dosiahli pokrok v tom, aby boli v dobrej viere a včas v plnej miere vykonávané všetky dohody, ktoré už boli dosiahnuté, a odhodlane pokračovali v procese normalizácie vrátane otázky spoločenstva srbských miest; nabáda Srbsko a Kosovo, aby určili nové oblasti diskusií, na ktoré sa má zamerať dialóg, s cieľom zlepšiť život ľudí a celkovo normalizovať vzťahy; opätovne vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby uskutočnila hodnotenie výsledkov oboch strán pri plnení svojich záväzkov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ľutuje však rozhodnutie srbských orgánov nedovoliť bývalej prezidentke Kosova Atifete Jahjagovej zúčastniť sa na festivale Mir ëdita, Dobar Dan v Belehrade, na ktorý bola pozvaná, aby predniesla prejav o obetiach sexuálneho násilia počas vojny v Kosove; ľutuje tiež následné recipročné opatrenie, ktoré kosovské orgány prijali s cieľom zakázať srbskému ministrovi práce Aleksandarovi Vulinovi vstup do Kosova; zdôrazňuje, že takéto rozhodnutia predstavujú porušenie bruselskej dohody o slobode pohybu, ktorú Srbsko a Kosovo uzavreli v rámci procesu normalizácie vzťahov medzi týmito dvoma krajinami; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyjadruje vážne znepokojenie nad nedávnym napätím medzi Srbskom a Kosovom v súvislosti s prvou cestou vlaku z Belehradu do severnej Mitrovice sprevádzanou vyhláseniami podnecujúcimi na vojnu a rétorikou namierenou proti EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Belehrad aj Priština vyhli akýmkoľvek činnostiam, ktoré by mohli ohroziť doteraz dosiahnutý pokrok, a aby sa zdržali neužitočnej rétoriky, ktorá by mohla brániť procesu normalizácie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta podporu Čiernej Hory zo strany srbských orgánov pri jej vyšetrovaní neúspešných útokov naplánovaných na deň volieb v Čiernej Hore v roku 2016; poznamenáva, že po tom, ako Čierna Hora vydala zatýkací rozkaz, srbské orgány zatkli dve podozrivé osoby; nabáda srbské orgány, aby aj naďalej spolupracovali s Čiernou Horou a zorganizovali vydanie podozrivých osôb do Čiernej Hory v súlade s ustanoveniami dvojstrannej dohody o vydávaní uzatvorenej medzi týmito krajinami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby vyvinula ďalšie úsilie o podporu skutočného procesu zmierenia v tomto regióne, najmä poskytovaním podpory pre kultúrne projekty, ktoré sa zaoberajú nedávnou minulosťou, a propagovaním jednotného a spoločného chápania histórie a verejnej aj politickej kultúry tolerancie, inklúzie a zmierenia; [Am. 1] |
| --- | --- |

39.

Energetika

| 40. | vyzýva Srbsko, aby v plnej miere uskutočnilo opatrenia reformy konektivity v odvetví energetiky; povzbudzuje Srbsko vo vytváraní súťaže na trhu s plynom a v prijímaní opatrení, ktorými sa má zlepšiť zabezpečovanie súladu s acquis v oblasti energetickej účinnosti, energie z obnoviteľných zdrojov a boja proti zmene klímy vrátane prijatia komplexnej politiky v oblasti zmeny klímy; vyzýva na ratifikáciu Parížskej dohody o zmene klímy; naliehavo požaduje vypracovanie stratégie v oblasti vodnej energie pre západný Balkán ako celok v súlade s environmentálnymi právnymi predpismi EÚ a vyzýva orgány, aby využívali dodatočné finančné prostriedky EÚ vo výške 50 miliónov EUR na rozvoj potenciálu regiónu v oblasti vodnej energie; odporúča Srbsku, aby prostredníctvom Zeleného fondu vytvorilo systém financovania pre životné prostredie; zdôrazňuje, že je dôležité, aby Srbsko rozvíjalo svoje elektrické a plynové prepojenia so susedmi; nabáda Srbsko, aby urýchlilo technické a rozpočtové prípravy na plynovodné prepojenie medzi Bulharskom a Srbskom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poukazuje na to, že Srbsko ešte formálne neprijalo stratégiu hospodárenia s vodami a doposiaľ nezrevidovalo zákon o vodách a národný plán manažmentu povodia Dunaja; zdôrazňuje, že tieto zákony majú zásadný význam pre ďalšie zosúladenie s acquis EÚ a pre zlepšenie vykonávania smerníc EÚ v odvetví vodohospodárstva; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vláde a parlamentu Srbska. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 80, 19.3.2008, s. 46.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0046.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/80

---

P8_TA(2017)0262

Správa o Kosove za rok 2016

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o Kosove za rok 2016 (2016/2314(INI))

(2018/C 331/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2003 a ktoré sa týkalo vyhliadok krajín západného Balkánu na pristúpenie k Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2003 a ktoré sa týkalo vyhliadok krajín západného Balkánu na pristúpenie k Európskej únii,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Kosovom, ktorá nadobudla platnosť 1. apríla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Kosovom, ktorá nadobudla platnosť 1. apríla 2016,

| — | so zreteľom na podpísanie rámcovej dohody s Kosovom o jeho účasti na programoch Únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na podpísanie rámcovej dohody s Kosovom o jeho účasti na programoch Únie,

| — | so zreteľom na prvú dohodu o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov, ktorú podpísali premiéri Hashim Thaçi a Ivica Dačić 19. apríla 2013, a na vykonávací akčný plán z 22. mája 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvú dohodu o zásadách upravujúcich normalizáciu vzťahov, ktorú podpísali premiéri Hashim Thaçi a Ivica Dačić 19. apríla 2013, a na vykonávací akčný plán z 22. mája 2013,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2016/947 zo 14. júna 2016, ktorým sa mení jednotná akcia 2008/124/SZBP o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX Kosovo), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2016/947 zo 14. júna 2016, ktorým sa mení jednotná akcia 2008/124/SZBP o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX Kosovo),

| — | so zreteľom na správy generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov o prebiehajúcich činnostiach Dočasnej misie Organizácie Spojených národov v Kosove (UNMIK) a o súvisiacom vývoji vrátane najnovšej správy zverejnenej 26. októbra 2016 a na diskusiu Bezpečnostnej rady o UNMIK, ktorá sa konala 16. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov o prebiehajúcich činnostiach Dočasnej misie Organizácie Spojených národov v Kosove (UNMIK) a o súvisiacom vývoji vrátane najnovšej správy zverejnenej 26. októbra 2016 a na diskusiu Bezpečnostnej rady o UNMIK, ktorá sa konala 16. novembra 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie o politike rozširovania EÚ z 9. novembra 2016 (COM(2016)0715), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie o politike rozširovania EÚ z 9. novembra 2016 (COM(2016)0715),

| — | so zreteľom na správu Komisie o Kosove za rok 2016 z 9. novembra 2016 (SWD(2016)0363), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie o Kosove za rok 2016 z 9. novembra 2016 (SWD(2016)0363),

| — | so zreteľom na posúdenie Komisie z 18. apríla 2016 týkajúce sa kosovského programu hospodárskych reforiem na roky 2016 – 2018 (SWD(2016)0134), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na posúdenie Komisie z 18. apríla 2016 týkajúce sa kosovského programu hospodárskych reforiem na roky 2016 – 2018 (SWD(2016)0134),

| — | so zreteľom na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom z 26. mája 2016 (9500/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom z 26. mája 2016 (9500/2016),

| — | so zreteľom na program európskych reforiem, ktorý sa začal 11. novembra 2016 v Prištine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na program európskych reforiem, ktorý sa začal 11. novembra 2016 v Prištine,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva z 13. decembra 2016 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva z 13. decembra 2016 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia,

| — | so zreteľom na závery zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti zo 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 a z 5. decembra 2011, v ktorých sa zdôrazňuje a opätovne potvrdzuje, že Kosovo by bez toho, aby bola dotknutá pozícia členských štátov k jeho štatútu, malo takisto mať prospech z možnosti prípadnej liberalizácie vízového režimu, len čo budú splnené všetky podmienky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti zo 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 a z 5. decembra 2011, v ktorých sa zdôrazňuje a opätovne potvrdzuje, že Kosovo by bez toho, aby bola dotknutá pozícia členských štátov k jeho štatútu, malo takisto mať prospech z možnosti prípadnej liberalizácie vízového režimu, len čo budú splnené všetky podmienky,

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 1. júna 2016 o regulácii liberalizácie vízového režimu pre osoby z Kosova (COM(2016)0277) a na štvrtú správu Komisie zo 4. mája 2016 o pokroku Kosova pri plnení požiadaviek stanovených v pláne liberalizácie vízového režimu (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 1. júna 2016 o regulácii liberalizácie vízového režimu pre osoby z Kosova (COM(2016)0277) a na štvrtú správu Komisie zo 4. mája 2016 o pokroku Kosova pri plnení požiadaviek stanovených v pláne liberalizácie vízového režimu (COM(2016)0276),

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1244 (1999), na poradné stanovisko Medzinárodného súdneho dvora z 22. júla 2010 k otázke súladu jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova s medzinárodným právom a na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 64/298 z 9. septembra 2010, ktorou sa uznal obsah stanoviska Medzinárodného súdneho dvora a privítala pripravenosť EÚ uľahčiť dialóg medzi Srbskom a Kosovom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1244 (1999), na poradné stanovisko Medzinárodného súdneho dvora z 22. júla 2010 k otázke súladu jednostranného vyhlásenia nezávislosti Kosova s medzinárodným právom a na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 64/298 z 9. septembra 2010, ktorou sa uznal obsah stanoviska Medzinárodného súdneho dvora a privítala pripravenosť EÚ uľahčiť dialóg medzi Srbskom a Kosovom,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenia z medziparlamentných zasadnutí EP – Kosovo, ktoré sa konali 28. – 29. mája 2008, 6. – 7. apríla 2009, 22. – 23. júna 2010, 20. mája 2011, 14.– 15. marca 2012, 30. – 31. októbra 2013 a 29. – 30. apríla 2015, na vyhlásenia a odporúčania prijaté na prvom a druhom zasadnutí Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Kosovo, ktoré sa konali 16. – 17. mája 2016 a 23. – 24. novembra 2016, a na prvé zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie, ktoré sa konalo 25. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenia z medziparlamentných zasadnutí EP – Kosovo, ktoré sa konali 28. – 29. mája 2008, 6. – 7. apríla 2009, 22. – 23. júna 2010, 20. mája 2011, 14.– 15. marca 2012, 30. – 31. októbra 2013 a 29. – 30. apríla 2015, na vyhlásenia a odporúčania prijaté na prvom a druhom zasadnutí Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Kosovo, ktoré sa konali 16. – 17. mája 2016 a 23. – 24. novembra 2016, a na prvé zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie, ktoré sa konalo 25. novembra 2016,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0062/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0062/2017),

| A. | keďže 114 zo 193 členských štátov OSN vrátane 23 z 28 členských štátov EÚ uznáva nezávislosť Kosova; |
| --- | --- |

A.

keďže 114 zo 193 členských štátov OSN vrátane 23 z 28 členských štátov EÚ uznáva nezávislosť Kosova;

| B. | keďže (potenciálne) kandidátske krajiny sú posudzované na základe vlastných zásluh a keďže časový plán pristúpenia sa určí podľa rýchlosti a kvality potrebných reforiem; |
| --- | --- |

B.

keďže (potenciálne) kandidátske krajiny sú posudzované na základe vlastných zásluh a keďže časový plán pristúpenia sa určí podľa rýchlosti a kvality potrebných reforiem;

| C. | keďže EÚ opätovne pripomína svoju ochotu pomáhať pri hospodárskom a politickom rozvoji Kosova prostredníctvom jasnej európskej perspektívy a v súlade s európskou perspektívou tohto regiónu a keďže Kosovo preukázalo snahu na svojej ceste k európskej integrácii; |
| --- | --- |

C.

keďže EÚ opätovne pripomína svoju ochotu pomáhať pri hospodárskom a politickom rozvoji Kosova prostredníctvom jasnej európskej perspektívy a v súlade s európskou perspektívou tohto regiónu a keďže Kosovo preukázalo snahu na svojej ceste k európskej integrácii;

| D. | keďže pre EÚ sú zásada právneho štátu, základné práva, posilnenie demokratických inštitúcií vrátane reformy verejnej správy, ako aj dobré susedské vzťahy, hospodársky rozvoj a konkurencieschopnosť stredobodom jej politiky rozširovania; |
| --- | --- |

D.

keďže pre EÚ sú zásada právneho štátu, základné práva, posilnenie demokratických inštitúcií vrátane reformy verejnej správy, ako aj dobré susedské vzťahy, hospodársky rozvoj a konkurencieschopnosť stredobodom jej politiky rozširovania;

| E. | keďže viac ako 90 % obyvateľov Kosova sa obáva nezamestnanosti a viac ako 30 % poberá 0 až 120 EUR mesačne; |
| --- | --- |

E.

keďže viac ako 90 % obyvateľov Kosova sa obáva nezamestnanosti a viac ako 30 % poberá 0 až 120 EUR mesačne;

| 1. | víta nadobudnutie platnosti Dohody o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Kosovom 1. apríla 2016 ako prvý zmluvný vzťah a zásadný krok v záujme pokračovania procesu integrácie Kosova do EÚ; víta začiatok vykonávania európskeho programu reforiem 11. novembra 2016 a prijatie národnej stratégie pre vykonávanie dohody o stabilizácii a pridružení ako platformy na uľahčenie vykonávania dohody o stabilizácii a pridružení a vyzýva Kosovo, aby naďalej preukazovalo jasnú politickú vôľu a odhodlanie vykonávať dohodnutý plán vrátane vytvorenia koordinačného mechanizmu pre vykonávanie dohody o stabilizácii a pridružení a aby využilo pozitívnu dynamiku vytvorenú dohodou o stabilizácii a pridružení s cieľom vykonávať a inštitucionalizovať reformy a zlepšiť sociálno-ekonomický rozvoj Kosova, nadviazať spoluprácu s EÚ v mnohých oblastiach, čo by podporilo aj obchodnú a investičnú integráciu Kosova, napredovať vo vzťahoch so susednými krajinami a prispieť k stabilite v regióne; vyzýva vládu Kosova, aby sa zamerala na vykonávanie komplexných reforiem, ktoré sú potrebné na splnenie jej záväzkov v rámci dohody o stabilizácii a pridružení; víta druhé zasadnutie Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie, ktoré sa konalo 23. – 24. novembra 2016, a prvé zasadnutie Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Kosovo, ktoré sa konalo 25. novembra 2016; berie na vedomie, že slobodné, spravodlivé a transparentné predčasné parlamentné voľby a komunálne voľby v druhej polovici roku 2017 sú kľúčové pre demokratickú budúcnosť Kosova, ako aj pre budúcnosť procesu jeho integrácie do EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta celkovo pokojný a usporiadaný priebeh predčasných všeobecných volieb 11. júna 2017; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že pre krátky čas, ktorý bol k dispozícii, neboli zohľadnené niektoré odporúčania Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (OBSE/ODIHR) z roku 2014; vyjadruje znepokojenie nad problémami, ktoré zistili členovia pozorovateľskej misie EÚ počas predvolebnej kampane predovšetkým v súvislosti s rušivým zasahovaním niektorých politických strán do nezávislosti súkromných aj verejných médií a s hrozbami a zastrašovaním členov a kandidátov komunity kosovských Srbov v súťaži so stranou Srpska Lista; naliehavo vyzýva strany, aby urýchlene vytvorili vládu, ktorá bude Kosovo naďalej viesť k EÚ, a aby sa zaviazali, že ratifikujú dohodu o vymedzení hranice s Čiernou Horou a budú pokračovať vo vyšetrovaní a vyvodzovaní zodpovednosti v prípadoch korupcie na vysokej úrovni a organizovaného zločinu s cieľom pripraviť pôdu pre bezvízový styk občanov Kosova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje znepokojenie nad pretrvávajúcou extrémnou polarizáciou politického prostredia; vyzýva všetky strany, aby preukázali spoľahlivosť a zodpovednosť a vytvorili podmienky pre plodný dialóg zameraný na riešenia a výsledky s cieľom zmierniť napätie a dosiahnuťudržateľný kompromis zameraný na uľahčenie postupu krajiny na jej ceste do Európy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalieha na predstaviteľov komunity kosovských Srbov, aby prijali plnú zodpovednosť za svoje miesto a úlohu v inštitúciách krajiny, konali nezávisle od Belehradu a konštruktívne v prospech všetkých obyvateľov Kosova, a zároveň naliehavo vyzýva Kosovo, aby naďalej podporovalo prístup kosovských Srbov k inštitúciám Kosova; v tejto súvislosti víta integráciu zamestnancov súdnictva, polície a civilnej ochrany z radov kosovských Srbov do systému Kosova; vyzýva kosovské orgány, aby pokračovali v budovaní vzájomnej dôvery medzi komunitami a zároveň podporovali ich hospodársku integráciu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | čo najdôraznejšie odsudzuje násilné prerušenie činnosti zo strany niektorých členov opozície, ku ktorému došlo v kosovskom parlamente v prvej polovici roku 2016, a víta obnovenú účasť opozície na rokovaniach zhromaždenia o väčšine záležitostí, ako aj konštruktívnu účasť všetkých členov spoločnej parlamentnej delegácie Európskeho parlamentu a kosovského zhromaždenia v poslednej časti končiaceho volebného obdobia; zdôrazňuje význam politického dialógu, aktívnej a konštruktívnej účasti všetkých politických strán v rozhodovacích procesoch a neobmedzenej parlamentnej činnosti ako nevyhnutných podmienok pre napredovanie procesu integrácie do EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že cesta k integrácii do EÚ si vyžaduje dlhodobú strategickú víziu a trvalý záväzok prijímať a vykonávať potrebné reformy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | berie na vedomie, že päť členských štátov neuznalo Kosovo; zdôrazňuje, že uznanie Kosova by prispelo k normalizácii vzťahov medzi Kosovom a Srbskom a zvýšilo dôveryhodnosť EÚ v rámci jej vlastnej vonkajšej politiky; pozitívne vníma konštruktívny prístup všetkých členských štátov pri uľahčovaní a posilňovaní vzťahov medzi EÚ a Kosovom v záujme podpory sociálno-hospodárskeho rozvoja, právneho štátu a demokratickej konsolidácie v prospech obyvateľov Kosova; nabáda na pozitívny prístup, pokiaľ ide o účasť Kosova v medzinárodných organizáciách; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta návrh Komisie povoliť liberalizáciu vízového režimu, čo by pre Kosovo predstavovalo veľmi priaznivý krok na jeho ceste k európskej integrácii; pozitívne berie na vedomie pokles žiadostí o azyl zo strany kosovských občanov v EÚ aj v krajinách pridružených k schengenskému priestoru a víta zavedenie Fondu pre reintegráciu a reintegračných programov pre navrátených kosovských občanov; vyjadruje znepokojenie nad patovou situáciou v odstupujúcom zhromaždení, pokiaľ ide o ratifikáciu dohody o vymedzení hraníc s Čiernou Horou, a zdôrazňuje, že liberalizáciu vízového režimu možno povoliť len po tom, ako Kosovo splní všetky kritériá, a to aj v súvislosti s dosiahnutím pokroku pri odsudzujúcich rozsudkoch za korupciu a organizovanú trestnú činnosť na vysokých miestach, k čomu do veľkej miery prispieva IT mechanizmus sledovania pre prípady veľkého významu, ktorý Kosovo využíva v prípade zločinov na vysokej úrovni, pričom tento mechanizmus by sa mal rozšíriť aj na iné trestné veci; vyzýva preto orgány, aby zvýšili úsilie v oblasti riešenia problému prania špinavých peňazí, obchodovania s drogami, obchodovania s ľuďmi, obchodovania so zbraňami a nedovoleného držania zbraní; |
| --- | --- |

8.

| 9. | považuje za rozhodujúce, aby zahraničná a bezpečnostná politika Kosova bola zosúladená so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta pokrok, ktorý sa po mesiacoch malého až žiadneho pokroku dosiahol pri vykonávaní viacerých dohôd podpísaných od augusta 2016 v rámci procesu normalizácie vzťahov so Srbskom; zdôrazňuje, že plné vykonávanie dohôd je nevyhnutné pre ďalší úspešný rozvoj dialógu medzi Prištinou a Belehradom; vyzýva Kosovo aj Srbsko, aby preukázali väčšiu angažovanosť a trvalú politickú vôľu, pokiaľ ide o normalizáciu vzťahov, a zdržali sa akýchkoľvek činností, ktoré by ohrozili pokrok, ktorý sa v rámci tohto procesu doteraz podarilo dosiahnuť; pripomína, že toto je podmienkou pristúpenia k EÚ; berie na vedomie určitý pokrok dosiahnutý v rámci technických záležitostí, ako sú katastre, vysokoškolské diplomy a poznávacie značky, a pri vykonávaní dohody o moste v Mitrovici; s obavami sleduje vývoj vo veci mosta v Mitrovici a podporuje nedávnu dohodu; víta pridelenie samostatnej medzinárodnej telefónnej predvoľby Kosovu; opätovne vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby pravidelne vyhodnocovala to, ako si strany plnia svoje záväzky, a o svojich zisteniach informovala Európsky parlament; zdôrazňuje, že dosiahnuté dohody by mali zlepšiť každodenný život bežných občanov; konštatuje, že výhody dialógu nie sú občanom Kosova a Srbska zrejmé, a zdôrazňuje, že pri komunikácii výsledkov tohto dialógu je potrebná maximálna transparentnosť, najmä v severnom Kosove; zdôrazňuje význam dobrých susedských vzťahov so všetkými krajinami západného Balkánu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dôrazne odsudzuje vyslanie srbského nacionalistického vlaku z Belehradu do severného Kosova; vyjadruje vážne obavy v súvislosti s vyjadreniami propagujúcimi vojnu a rétorikou namierenou proti EÚ; berie na vedomie rozhodnutie súdu v Colmare (Francúzsko) odmietnuť vydanie do Srbska a prepustiť Ramusha Haradinaja, ktorý bol oslobodený Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu v rokoch 2008 a 2012 a zatknutý vo Francúzsku 4. januára 2017 na základe medzinárodného zatykača vydaného Srbskom v roku 2004 podľa jeho zákona o organizácii a kompetenciách štátnych orgánov v súdnych konaniach vo veci vojnových zločinov; vyjadruje poľutovanie, že tento zákon sa doposiaľ zneužíva na prenasledovanie občanov krajín, ktoré patrili do bývalej Juhoslávie, o čom svedčí tento nedávny prípad; naliehavo vyzýva obe strany, aby sa zdržali provokatívnych krokov a neužitočnej rétoriky, ktoré by mohli byť prekážkou v procese normalizácie; vyzýva EÚ, Kosovo a Srbsko, aby konštruktívne prediskutovali tieto otázky, a to v rámci rokovaní o pristúpení k EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že doteraz nebolo zriadené združenie srbských miest a obcí a zatiaľ neboli vypracované jeho stanovy a že vytvorenie tohto združenia je zodpovednosťou vlády Kosova; naliehavo vyzýva Kosovo, aby bez ďalšieho odkladu vytvorilo toto združenie v súlade s dohodou dosiahnutou v rámci dialógu sprostredkovaného EÚ a s rozhodnutím ústavného súdu Kosova; v tejto súvislosti nabáda orgány Kosova, aby vymenovali pracovnú skupinu na vysokej úrovni, ktorá bude mať jasný a časovo ohraničený mandát, s cieľom navrhnúť stanovy pre zapojenie verejnosti a parlamentné preskúmanie; vyjadruje znepokojenie nad nepretržitou existenciou paralelných srbských štruktúr, a to aj prostredníctvom stálej finančnej podpory, a vyzýva na ich odstránenie; nabáda všetky zainteresované strany, aby našli akceptovateľné a vzájomne prijateľné dlhodobé riešenie pre štatút baníckeho komplexu Trepča; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva politické sily, aby zabezpečili dodržiavanie občianskych slobôd a bezpečnosti srbskej komunity a miest jej bohoslužieb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta zriadenie osobitných komôr pre Kosovo a osobitnej prokuratúry v Haagu ako zásadného kroku na zaručenie spravodlivosti a zmierenia; zdôrazňuje, že ochrana svedkov je pre úspešnosť osobitného súdu kľúčová, a preto vyzýva orgány, aby občanom umožnili využívať tento systém bez obavy z odvety; vyzýva EÚ a členské štáty, aby tento súd naďalej podporovali, a to aj prostredníctvom primeraného financovania; víta ochotu Holandska umiestniť tento súd na svojom území; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Kosovo, aby riešilo problematiku nezvestných osôb vrátane: účinného zaručenia práv vlastniť majetok, zamedzenia zaberania majetku a zabezpečenia návratu a reintegrácie vysídlených osôb; vyzýva Kosovo, aby zabezpečilo účinnú kompenzáciu pre obete znásilnenia vo vojne, ako sa stanovuje v národnom akčnom pláne; so znepokojením berie na vedomie pomalý pokrok vo vyšetrovaní, stíhaní a odsudzovaní vojnových zločinov vrátane prípadov sexuálneho násilia počas vojny v Kosove v rokoch 1998 – 1999, a naliehavo vyzýva Kosovo, aby zintenzívnilo svoje úsilie v tejto oblasti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v rámci rozhodovacieho procesu neprebiehajú pravidelné konzultácie s občianskou spoločnosťou; nalieha na potrebe väčšmi posilniť postavenie občianskej spoločnosti a vyzýva na preukázanie politickej vôle s cieľom zapojiť občiansku spoločnosť prostredníctvom zavádzania minimálnych noriem pre verejné konzultácie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva politické sily, aby zaručili, rešpektovali a podporovali právny štát vrátane nezávislosti súdnictva a zintenzívnili úsilie o zlepšenie a aby jasne rozlišovali medzi legitímnym úsilím kosovských obyvateľov o slobodu a spravodlivosť a činmi jednotlivcov, ktorí údajne spáchali vojnové zločiny, za ktoré ich musia náležite stíhať príslušné súdne orgány; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konštatuje, že ombudsman začal vykonávať zákon z roku 2015 o ombudsmanovi prostredníctvom intenzívnejšieho a lepšieho predkladania správ, a vyzýva na prijatie súvisiacich sekundárnych právnych predpisov; vyzýva zhromaždenie a vládu Kosova, aby zabezpečili finančnú, funkčnú a organizačnú nezávislosť ombudsmana v súlade s medzinárodnými normami týkajúcimi sa národných inštitúcí pre ľudské práva; naliehavo vyzýva vládu, aby sa riadila správami a odporúčaniami Úradu generálneho audítora a ombudsmana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje potrebu riadneho fungovania inštitúcie ombudsmana a potrebu zabezpečiť, aby získal všetky zdroje nevyhnutné na vykonávanie svojich činností; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poznamenáva, že hoci sa dosiahol určitý pokrok v prijímaní právnych predpisov o správnom fungovaní súdnictva, výkon spravodlivosti je stále pomalý a neefektívny a bránia mu pretrvávajúce nedostatky v oblasti trestnoprávnych predpisov, politický a hospodársky záujem, politické zásahy, nedostatočná zodpovednosť a obmedzené finančné a ľudské zdroje, a to aj v prípade osobitnej prokuratúry; vyzýva Kosovo, aby tieto problémy prioritne vyriešilo s cieľom zabezpečiť právnu istotu v oblasti vlastníckych práv zahraničných investorov; berie na vedomie úsilie polície a prokuratúry o boj proti organizovanej trestnej činnosti; uznáva úsilie zodpovedných orgánov o vyšetrenie smrti pána Astrita Dehariho vo väzení a naliehavo vyzýva príslušné orgány, aby toto vyšetrovanie dokončili; |
| --- | --- |

20.

| 21. | víta podpísanie rámcovej dohody o účasti Kosova na programoch EÚ a nabáda na čo najrýchlejšie nadobudnutie platnosti tejto dohody a na jej riadne vykonávanie po schválení Európskym parlamentom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje vážne znepokojenie nad nedostatočným pokrokom dosiahnutým v oblasti ochrany slobody prejavu a slobody médií a nad rastúcim politickým zasahovaním a tlakom na médiá a ich zastrašovaním; vyjadruje hlboké poľutovanie nad rastúcim množstvom priamych hrozieb a útokov voči novinárom a nad rozšírenou autocenzúrou; nalieha na kosovské orgány, aby plne uznali a chránili slobodu prejavu v súlade s normami EÚ, skoncovali s beztrestnosťou útokov na novinárov a postavili zodpovedné osoby pred súd; nalieha na vládu, aby zaručila nezávislosť a udržateľnosť verejnoprávnych médií RTK a aby zaviedla vhodný systém financovania; vyzýva na prijatie riadnych právnych predpisov o autorskom práve a na zaistenie transparentnosti vlastníctva médií; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva vládu Kosova, aby zabezpečila neodkladné vyšetrenie prípadov fyzických útokov na novinárov a ďalších foriem nátlaku a aby urýchlila a posilnila rozhodovanie o prípadoch súdnymi orgánmi, naďalej jednoznačne odsudzovala všetky útoky na novinárov a médiá a zabezpečila transparentnosť vlastníctva médií v záujme boja proti rastúcemu riziku vyvíjania neoprávneného nátlaku na redaktorov a novinárov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta dohodu, ktorú podpísali Kosovo a Srbsko 30. novembra 2016, o záverečných krokoch vykonávania dohody v oblasti justície dosiahnutej v rámci dialógu z 9. februára 2015, ktorá umožní súdnym inštitúciám krajiny fungovať na celom území Kosova; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že systémová korupcia je v rozpore so základnými hodnotami EÚ, ktorými sú transparentnosť a nezávislosť súdnictva; opätovne vyjadruje znepokojenie nad veľmi pomalým pokrokom v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti a vyzýva na obnovenie úsilia a na jasnú politickú vôľu s cieľom riešiť tieto problémy, ktoré bránia dosiahnutiu výrazného hospodárskeho pokroku v budúcnosti; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v niektorých oblastiach Kosova, najmä na severe, zostáva korupcia a organizovaná trestná činnosť nepotrestaná; vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že dosahovanie pokroku pri vyšetrovaní, stíhaní a konečných rozsudkoch je stále nevýrazné a že zabavovanie majetkov pochádzajúcich z trestnej činnosti sa zriedka využíva aj napriek tomu, že ide o zásadný nástroj v boji proti korupcii, a preto odporúča urýchlené zmrazenie aktív a zvýšenie počtu prípadov konečnej konfiškácie majetku; vyzýva kosovskú agentúru na boj proti korupcii, aby pri vyšetrovaní zaujala aktívnejší prístup; vyjadruje znepokojenie nad tým, že financovanie politických strán a kampaní nepodlieha riadnemu regulačnému dohľadu; zastáva názor, že zákon o konflikte záujmov sa musí zosúladiť s európskymi normami a že je potrebné v praxi zaviesť účinné vylúčenie verejných činiteľov obvinených alebo odsúdených zo spáchania závažných trestných činov alebo trestných činov súvisiacich s korupciou; vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom účinnej koordinácie medzi inštitúciami zodpovednými za odhaľovanie, vyšetrovanie a stíhanie prípadov korupcie; vyjadruje vážne znepokojenie nad účasťou zločineckých ozbrojených skupín na cezhraničnej trestnej činnosti a vyzýva na priamu a účinnú spoluprácu medzi Kosovom a Srbskom, ako aj medzi všetkými krajinami v regióne v boji proti organizovanej trestnej činnosti; zdôrazňuje, že členstvo Kosova v Interpole a spolupráca s Europolom by toto úsilie uľahčili; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že Kosovo je aj naďalej skladiskom a tranzitnou krajinou pre tvrdé drogy; so znepokojením berie na vedomie nedostatok bezpečných úložísk pre zadržané drogy predtým, ako budú zničené; vyjadruje vážne obavy nad nízkym počtom odsúdených osôb v prípadoch obchodovania s ľuďmi aj napriek tomu, že Kosovo je zdrojovou, tranzitnou a cieľovou krajinou pre ženy a deti, s ktorými sa obchoduje; so znepokojením berie na vedomie existenciu ozbrojených skupín a ich účasť na organizovaných trestných činnostiach, ako je pašovanie zbraní, a zjavnú beztrestnosť, v dôsledku ktorej sú schopné pôsobiť cezhranične; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Kosovo, aby zintenzívnilo úsilie o zastavenie násilia založeného na rodovej príslušnosti a zabezpečilo, aby ženy mohli plne uplatňovať svoje práva; vyzýva kosovské inštitúcie, aby vyčlenili primerané finančné prostriedky na vykonávanie národnej stratégie boja proti domácemu násiliu, čo zahŕňa aj medzinárodné mechanizmy, ako je Istanbulský dohovor; víta politickú podporu na vysokej úrovni pre práva LGBTI osôb; víta uskutočnenie druhého pochodu Pride Parade, ale opätovne pripomína, že v komunite LGBTI stále prevláda strach; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva kosovské orgány, aby prioritne riešili otázku uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a zabezpečili, aby riadiace subjekty a orgány boli v tejto otázke príkladom; vyjadruje znepokojenie nad štrukturálnymi problémami, ktoré bránia vykonávaniu právnych predpisov v oblasti rodovej rovnosti, a naďalej vyjadruje znepokojenie nad nedostatočným zastúpením žien v pozíciách s rozhodovacou právomocou; naliehavo vyzýva Kosovo, aby nepretržite nabádalo ženy na to, aby sa uchádzali o pozície na vysokej úrovni; vyjadruje znepokojenie nad nízkou úrovňou vlastníctva majetku u žien a vyzýva orgány, aby aktívne zabezpečovali zaistenie vlastníckych práv pre ženy vrátane dedičských práv; víta prijatie národnej stratégie týkajúcej sa domáceho násilia a požaduje jej plné vykonávanie s cieľom dosiahnuť pokrok v boji proti domácemu násiliu a násiliu založenému na rodovej príslušnosti; zdôrazňuje súvislosť medzi sexuálnym násilím počas vojny a konfliktov a normalizácie a vysokou mierou rodovo motivovaného násilia v krajinách po skončení konfliktu v prípade, že sa tieto otázky náležite neriešia; naliehavo vyzýva orgány, aby verejne podporili a zaviedli mechanizmy ochrany a prístrešky pre ženy, ktoré prelomia mlčanie a oznámia domáce násilie; podporuje prácu mimovládnych organizácií v tejto otázke; |
| --- | --- |

28.

| 29. | oceňuje zriadenie medziministerskej koordinačnej skupiny pre ľudské práva v máji 2016, konštatuje však, že je potrebné ďalšie úsilie na ochranu práv všetkých menšín v Kosove vrátane rómskej, aškalskej, egyptskej a goranskej komunity prostredníctvom úplného vykonávania príslušných právnych predpisov a pridelenia dostatočných zdrojov; vyzýva príslušné národné a miestne orgány, aby prioritne vykonávali všetky potrebné legislatívne a praktické opatrenia na obmedzenie diskriminácie a potvrdenie práv rôznych etnických menšín vrátane kultúrnych, jazykových a vlastníckych práv, a tak prispeli k rozvoju multietnickej spoločnosti; vyzýva Kosovo, aby zabezpečilo, aby vracajúci sa utečenci, z ktorých mnohí sú Rómovia, boli úplne integrovaní a aby boli obnovené ich občianske práva, čím by sa ukončilo ich postavenie osôb bez štátnej príslušnosti; vyzýva Kosovo, aby prijalo novú stratégiu a akčný plán na začlenenie rómskej, aškalskej a egyptskej komunity; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta zvýšené úsilie v boji proti násilnému extrémizmu a radikalizácii, ako aj v ich prevencii a potláčaní, a uznáva významnú prácu, ktorú Kosovo v tejto oblasti vykonalo; poznamenáva, že do Kosova sa vrátilo mnoho zahraničných bojovníkov, a vyzýva orgány, aby zabezpečili ich monitorovanie a stíhanie a aby vytvorili komplexný prístup s účinnými politikami na prevenciu, deradikalizáciu a prípadne reintegráciu; žiada, aby bol ďalej identifikovaný príliv zahraničných bojovníkov a nevysledovateľných peňazí určených na ďalšiu radikalizáciu, aby sa mu predchádzalo a aby bol prerušený; zdôrazňuje potrebu účinných komunitných programov s cieľom čeliť rozhorčeniu, ktoré podnecuje násilný extrémizmus a radikalizáciu, a vybudovania vzťahov, ktoré podporujú toleranciu a dialóg; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta zlepšenie hospodárskej situácie a zvýšenie daňových príjmov, vďaka čomu má vláda k dispozícii viac prostriedkov na vykonávanie svojich politík; vyjadruje však obavy nad udržateľnosťou kosovského rozpočtu, najmä pokiaľ ide o výšku dávok vyčlenených pre vojnových veteránov, a v tejto súvislosti vyzýva na reformu príslušných právnych predpisov, ako bolo dohodnuté s Medzinárodným menovým fondom; opakuje, že sociálno-hospodárske štrukturálne reformy sú kľúčové pre podporu dlhodobého rastu; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné posilniť miestny priemysel a zároveň sa zameriavať aj na konkurencieschopnosť miestne vyrábaných výrobkov, aby tak mohli spĺňať dovozné normy EÚ; je znepokojený závislosťou od remitencií migrantov; vyjadruje obavy, pokiaľ ide o rozhodnutia o financovaní prijaté ad hoc, ktoré podkopávajú stabilitu potrebnú pre podniky; opakuje, že je potrebné urýchliť registráciu nových podnikov, čomu v súčasnosti bránia nezodpovedná administratíva, nedostatočne rozvinutá infraštruktúra, slabý právny štát a korupcia; vyzýva Kosovo, aby nadviazalo na odporúčania z posúdenia iniciatívy EÚ „Small Business Act“ a na zavedenie posúdenia regulačného vplyvu v záujme zníženia administratívnej záťaže pre MSP, a vyzýva Komisiu, aby zvýšila pomoc určenú MSP; vyzýva Kosovo, aby plne vykonávalo odporúčania programu hospodárskych reforiem na obdobie 2016 – 2018 a európskeho programu reforiem, ktorý bol zavedený 11. novembra 2016; |
| --- | --- |

31.

| 32. | so znepokojením berie na vedomie vysokú mieru nezamestnanosti, najmä nezamestnanosti mladých ľudí, a vyjadruje znepokojenie nad diskrimináciou žien na trhu práce, a to najmä v rámci procesu náboru; vyzýva Kosovo, aby zintenzívnilo svoje úsilie zamerané na zvýšenie úrovne zamestnanosti a zlepšenie podmienok na trhu práce; zdôrazňuje, že je potrebné zamerať sa na zlepšenie kvality vzdelávania, a to aj prostredníctvom zlepšenia odbornej prípravy učiteľov, na podporu prechodu zo školy do zamestnania a na zosúladenie vzdelávacích spôsobilostí s potrebami pracovných miest, čo je zásadným krokom pri riešení veľmi vysokej miery nezamestnanosti mládeže; vyzýva na ďalšie úsilie v záujme posilnenia spoločného vzdelávania všetkých zložiek kosovskej spoločnosti; zdôrazňuje potrebu zlepšiť mechanizmy presadzovania, najmä inšpektorátov práce a súdov, a posilniť prostredníctvom hospodárskej a sociálnej rady Kosova dialóg medzi verejnými inštitúciami a sociálnymi partnermi; víta závery parížskeho samitu z roku 2016 a zriadenie prvého úradu pre regionálnu spoluprácu mládeže (RYCO); |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyjadruje poľutovanie nad pomalým napredovaním úsilia Kosova o vybudovanie primeraných a účinných administratívnych kapacít, čo krajine znemožňuje plne vykonávať prijaté právne predpisy a účinne využívať finančné prostriedky z EÚ; vyjadruje poľutovanie nad hlboko zakorenenou korupciou, politickým zasahovaním a spolitizovaním pracovníkov vo verejnej správe na všetkých úrovniach, ako aj nad vymenúvaním členov rôznych nezávislých inštitúcií a agentúr na základe politickej príslušnosti, a nie v dostatočnej miere na základe odborných kritérií; vyzýva na vynaloženie ďalšieho úsilia na zabezpečenie náboru na základe zásluh, čo je potrebné na zabezpečenie účinnej, efektívnej a odborne nezávislej verejnej správy; vyzýva na vyšetrovanie týkajúce sa nedávneho obvinenia z politického zasahovania do procesu náboru a prijímania rozhodnutí v orgánoch verejnej správy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že špecifikácie pre žiadosti o všetky typy zmlúv v rámci financovania z IPA sú také náročné, že kosovské alebo regionálne spoločnosti často nemôžu o ne ani požiadať, a na tento účel žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala usmerňovaniu a inštrukciám pre zainteresované strany; naliehavo vyzýva orgány, aby zvyšnú pomoc, ktorá ešte nebola naplánovaná, zamerali na projekty, ktoré majú väčší priamy vplyv na hospodárstvo Kosova; |
| --- | --- |

34.

| 35. | víta predĺženie mandátu misie EULEX Kosovo a naliehavo vyzýva Kosovo, aby naďalej aktívne spolupracovalo na plnom a nerušenom vykonávaní mandátu misie EULEX; vyzýva, aby EÚ pokračovala v úsilí o ďalšie posilnenie nezávislých systémov súdnictva, polície a colného systému aj po roku 2018, aby tak Kosovo mohlo prevziať plnú zodpovednosť za tieto úlohy; vyzýva na účinný a hladký prechod súdnych prípadov, ktoré riešia prokurátori misie EULEX, do právomoci vnútroštátnych prokurátorov, a to s primeranými zárukami s cieľom zaistiť, aby obete násilia v minulosti mali prístup k pravde, spravodlivosti a náprave; |
| --- | --- |

35.

| 36. | berie na vedomie ukončenie trestného vyšetrovania obvinení z korupcie v misii EULEX; vyjadruje spokojnosť so skutočnosťou, že dotknutí úradníci EÚ boli zbavení podozrenia z protiprávneho konania; vyzýva misiu EULEX, aby zabezpečila zvýšenie účinnosti, plnú transparentnosť a väčšiu zodpovednosť, pokiaľ ide o túto misiu počas trvania jej mandátu, a aby plne vykonala všetky odporúčania, ktoré uviedol nezávislý expert Jean Paul Jacqué vo svojej správe z roku 2014; |
| --- | --- |

36.

| 37. | konštatuje, že Kosovo sa doteraz nestalo hlavnou tranzitnou krajinou pre utečencov a migrantov, ktorí cestujú po západobalkánskej trase; naliehavo vyzýva kosovské orgány, aby zabezpečili, že s osobami, ktoré touto krajinou prechádzajú, sa bude zaobchádzať v súlade s európskym a medzinárodným právom vrátane Charty základných práv Európskej únie a Dohovoru o právnom postavení utečencov z roku 1951; pripomína, že finančné prostriedky, okrem iného v rámci okruhu IPA II, by mali byť dostupné a pripravené na mobilizáciu a v čase krízy a potreby by sa mali urýchlene a účinne využívať; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta skutočnosť, že niektoré srbské náboženské a kultúrne pamiatky, ktoré boli, žiaľ, v roku 2004 zničené, boli obnovené z verejných prostriedkov Kosova, ako napríklad ortodoxná katedrála; uznáva záväzok Kosova chrániť pamiatky kultúrneho dedičstva a vyzýva orgány, aby vykonávali všetky dohovory OSN o kultúrnom dedičstve na všetkých úrovniach, a to bez ohľadu na štatút Kosova v rámci UNESCO, tým, že prijmú vhodnú stratégiu a vnútroštátne právne predpisy, a aby zabezpečili primeranú ochranu a správu pamiatok kultúrneho dedičstva v celom Kosove; v tejto súvislosti víta program financovaný z prostriedkov EÚ, ktorého zámerom je ochrana a obnova malých pamiatok kultúrneho dedičstva s cieľom posilniť medzikultúrny a medzináboženský dialóg vo všetkých multietnických obciach; opätovne zdôrazňuje skutočnosť, že je potrebné prijať návrh zákona o slobode náboženstva, ktorý by mal obsahovať odporúčania Benátskej komisie týkajúce sa tejto záležitosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | s potešením víta rozhodnutie Rady Európy priznať Kosovu od januára 2017 štatút pozorovateľa vo svojom Parlamentnom zhromaždení, pokiaľ pôjde o zasadnutia týkajúce sa Kosova; podporuje úsilie Kosova o integráciu do medzinárodného spoločenstva; v tejto súvislosti požaduje účasť Kosova vo všetkých príslušných regionálnych a medzinárodných organizáciách a naliehavo vyzýva Srbsko, aby prestalo do tohto procesu zasahovať; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naliehavo vyzýva kosovské orgány, aby prijali presvedčivú dlhodobú stratégiu a legislatívny rámec v oblasti energetiky na základe energetickej účinnosti, diverzifikácie energetických zdrojov a rozvoja obnoviteľných zdrojov energie; zdôrazňuje, že je potrebné ďalej pracovať na spoľahlivých elektrických sieťach a v záujme dosiahnutia väčšej udržateľnosti energetického sektora, a to z hľadiska bezpečnosti aj environmentálnych noriem; vyzýva orgány, aby podpísali memorandum o porozumení šiestich krajín západného Balkánu, pokiaľ ide o rozvoj regionálneho trhu s elektrickou energiou a stanovenie rámca pre budúcu spoluprácu s inými krajinami; zdôrazňuje, že Kosovo bude v roku 2017 predsedať Zmluve o Energetickom spoločenstve, a pripomína orgánom právny záväzok Kosova vyplývajúci z tejto zmluvy, a to zaistiť, že 25 % zo všetkej elektrickej energie sa do roku 2020 bude získavať z obnoviteľných zdrojov; vyzýva vládu, aby dodržala dohodu o vyradení elektrárne Kosovo A z prevádzky a o renovácii elektrárne Kosovo B, pričom využije 60 miliónov EUR, ktoré EÚ vyčlenila na tento účel v rámci fondov IPA; vyzýva na vytvorenie stratégie v oblasti vodnej energie pre celý západný Balkán; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyjadruje znepokojenie nad alarmujúcou úrovňou znečistenia ovzdušia v Kosove, najmä v mestskej časti Prištiny, a vyzýva štátne a miestne orgány, aby urýchlene prijali vhodné opatrenia na riešenie tejto naliehavej situácie; zdôrazňuje, že vnútroštátna stratégia o kvalite ovzdušia sa musí riadne presadzovať; vyjadruje znepokojenie nad tým, že problém nakladania s odpadom zostáva jedným z najviac viditeľných problémov v Kosove a že súčasná legislatíva sa týmto problémom v plnej miere nezaoberá; |
| --- | --- |

41.

| 42. | víta zavedenie nového projektu železničného prepojenia na koridore Orient/východné Stredozemie, ktorý zahŕňa novú železničnú trať a stanice v Kosove a predstavuje jediné prepojenie Kosova so širším regiónom; vyzýva vládu Kosova, aby plne podporovala realizáciu tohto projektu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta úsilie Komisie zamerané na odblokovanie siete elektroenergetického prepojenia medzi Albánskom a Kosovom, ktorú Srbsko už mesiace blokuje, a vyzýva na konštruktívnu spoluprácu medzi srbskými a kosovskými orgánmi zodpovednými za oblasť elektrickej energie; pripomína Srbsku, že lehota na zrušenie blokády, ktorú stanovilo Energetické spoločenstvo, bola najneskôr do 31. decembra 2016; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojej práci na otázkach týkajúcich sa migrácie so všetkými krajinami západného Balkánu, aby sa tak zabezpečilo dodržiavanie európskych a medzinárodných noriem a štandardov; víta v tejto súvislosti dosiaľ vykonanú prácu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu, aby vyvinula ďalšie úsilie o podporu skutočného procesu zmierenia v tomto regióne, najmä poskytovaním podpory pre kultúrne projekty, ktoré sa zaoberajú nedávnou minulosťou, a propagovaním jednotného a spoločného chápania histórie a verejnej aj politickej kultúry tolerancie, inklúzie a zmierenia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť a vláde a národnému zhromaždeniu Kosova. |
| --- | --- |

46.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/88

---

P8_TA(2017)0263

Správa o bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko za rok 2016

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o správe Komisie o bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko za rok 2016 (2016/2310(INI))

(2018/C 331/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z 19. – 20. júna 2003 v Solúne týkajúce sa vyhliadok krajín západného Balkánu na pristúpenie k EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z 19. – 20. júna 2003 v Solúne týkajúce sa vyhliadok krajín západného Balkánu na pristúpenie k EÚ,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko na strane druhej (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko na strane druhej (1),

| — | so zreteľom na rámcovú dohodu uzavretú v Ochride a podpísanú v Skopje 13. augusta 2001 (Ochridská rámcová dohoda – ORD), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámcovú dohodu uzavretú v Ochride a podpísanú v Skopje 13. augusta 2001 (Ochridská rámcová dohoda – ORD),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskej rady zo 16. decembra 2005 udeliť krajine štatút kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ, na závery Európskej rady z júna 2008, na závery Rady z decembra 2008, decembra 2012, decembra 2014 a decembra 2015 a na závery predsedníctva z 13. decembra 2016, ktoré podporila veľká väčšina delegácií a v ktorých sa zopakovalo jednoznačné a pevné odhodlanie uskutočniť proces pristúpenia krajiny k EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskej rady zo 16. decembra 2005 udeliť krajine štatút kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ, na závery Európskej rady z júna 2008, na závery Rady z decembra 2008, decembra 2012, decembra 2014 a decembra 2015 a na závery predsedníctva z 13. decembra 2016, ktoré podporila veľká väčšina delegácií a v ktorých sa zopakovalo jednoznačné a pevné odhodlanie uskutočniť proces pristúpenia krajiny k EÚ,

| — | so zreteľom na 13. zasadnutie Výboru pre stabilizáciu a pridruženie medzi krajinou a Komisiou, ktoré sa uskutočnilo 15. júna 2016 v Skopje, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 13. zasadnutie Výboru pre stabilizáciu a pridruženie medzi krajinou a Komisiou, ktoré sa uskutočnilo 15. júna 2016 v Skopje,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2016 s názvom Stratégia rozširovania EÚ (COM(2016)0715) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko za rok 2016 (SWD(2016)0362), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. novembra 2016 s názvom Stratégia rozširovania EÚ (COM(2016)0715) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko za rok 2016 (SWD(2016)0362),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov o bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko z júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov o bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko z júna 2016,

| — | so zreteľom na naliehavé priority v oblasti reforiem, ktoré Komisia vydala pre bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko v júni 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na naliehavé priority v oblasti reforiem, ktoré Komisia vydala pre bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko v júni 2015,

| — | so zreteľom na odporúčania skupiny odborníkov na systematický právny štát týkajúce sa záležitostí súvisiacich so zasahovaním do komunikácie odhalených na jar 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania skupiny odborníkov na systematický právny štát týkajúce sa záležitostí súvisiacich so zasahovaním do komunikácie odhalených na jar 2015,

| — | so zreteľom na politickú dohodu (tzv. dohodu z Pržina) medzi štyrmi hlavnými politickými stranami v Skopje dosiahnutú 2. júna a 15. júla 2015 a na dohodu štyroch strán o jej plnení z 20. júla a 31. augusta 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politickú dohodu (tzv. dohodu z Pržina) medzi štyrmi hlavnými politickými stranami v Skopje dosiahnutú 2. júna a 15. júla 2015 a na dohodu štyroch strán o jej plnení z 20. júla a 31. augusta 2016,

| — | so zreteľom na záverečné vyhlásenie predsedu parížskeho samitu o západnom Balkáne zo 4. júla 2016 a na odporúčania organizácií občianskej spoločnosti na parížsky samit v roku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné vyhlásenie predsedu parížskeho samitu o západnom Balkáne zo 4. júla 2016 a na odporúčania organizácií občianskej spoločnosti na parížsky samit v roku 2016,

| — | so zreteľom na predbežné zistenia a závery a na záverečnú správu OBSE/ODIHR o predčasných parlamentných voľbách, ktoré sa konali 11. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežné zistenia a závery a na záverečnú správu OBSE/ODIHR o predčasných parlamentných voľbách, ktoré sa konali 11. decembra 2016,

| — | so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 817 (1993) a 845 (1993), ako aj na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 47/225 a dočasnú dohodu z 13. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 817 (1993) a 845 (1993), ako aj na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 47/225 a dočasnú dohodu z 13. septembra 1995,

| — | so zreteľom na rozsudok Medzinárodného súdneho dvora vo veci uplatňovania dočasnej dohody z 13. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Medzinárodného súdneho dvora vo veci uplatňovania dočasnej dohody z 13. septembra 1995,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0055/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0055/2017),

| A. | keďže predčasné parlamentné voľby v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, ktoré boli odložené dvakrát, sa nakoniec uskutočnili 11. decembra 2016 za štandardných a pokojných podmienok v súlade s medzinárodnými normami a s odporúčaniami OBSE/ODIHR; keďže počas volieb nedošlo k žiadnemu závažnému incidentu, voľby boli vo všeobecnosti dobre zorganizované a účasť voličov bola vysoká; |
| --- | --- |

A.

keďže predčasné parlamentné voľby v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, ktoré boli odložené dvakrát, sa nakoniec uskutočnili 11. decembra 2016 za štandardných a pokojných podmienok v súlade s medzinárodnými normami a s odporúčaniami OBSE/ODIHR; keďže počas volieb nedošlo k žiadnemu závažnému incidentu, voľby boli vo všeobecnosti dobre zorganizované a účasť voličov bola vysoká;

| B. | keďže reformy a prípravy na vstup brzdí politická polarizácia, hlboká vzájomná nedôvera a absencia skutočného dialógu medzi stranami; keďže v niektorých dôležitých oblastiach sa dá neustále pozorovať zhoršovanie; keďže demokracia a zásady právneho štátu čelia neustále výzvam, a to najmä v dôsledku tzv. zajatia štátu, čo má vplyv na fungovanie demokratických inštitúcií a kľúčových oblastí spoločnosti; |
| --- | --- |

B.

keďže reformy a prípravy na vstup brzdí politická polarizácia, hlboká vzájomná nedôvera a absencia skutočného dialógu medzi stranami; keďže v niektorých dôležitých oblastiach sa dá neustále pozorovať zhoršovanie; keďže demokracia a zásady právneho štátu čelia neustále výzvam, a to najmä v dôsledku tzv. zajatia štátu, čo má vplyv na fungovanie demokratických inštitúcií a kľúčových oblastí spoločnosti;

| C. | keďže 27. apríla 2017 bol Talat Xhaferi zvolený za predsedu macedónskeho parlamentu; keďže 17. mája 2017 prezident bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko zveril lídrovi strany SDSM Zoranovi Zaevovi mandát na vytvorenie novej vlády; keďže 31. mája 2017 macedónsky parlament vyjadril dôveru novej vláde vedenej premiérom Zoranom Zaevom; |
| --- | --- |

C.

keďže 27. apríla 2017 bol Talat Xhaferi zvolený za predsedu macedónskeho parlamentu; keďže 17. mája 2017 prezident bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko zveril lídrovi strany SDSM Zoranovi Zaevovi mandát na vytvorenie novej vlády; keďže 31. mája 2017 macedónsky parlament vyjadril dôveru novej vláde vedenej premiérom Zoranom Zaevom;

| D. | keďže medzi kľúčové oblasti reformného procesu patrí reforma súdnictva, verejnej správy a médií, nezamestnanosť mladých ľudí a preskúmanie implementácie ORD; |
| --- | --- |

D.

keďže medzi kľúčové oblasti reformného procesu patrí reforma súdnictva, verejnej správy a médií, nezamestnanosť mladých ľudí a preskúmanie implementácie ORD;

| E. | keďže napredovanie krajiny na ceste európskej integrácie a euroatlantickej ceste si vyžaduje skutočné odhodlanie všetkých politických síl v krajine; keďže nová vláda musí prijať a plne realizovať rozsiahle reformy s hmatateľnými výsledkami, a to najmä pokiaľ ide o oblasti právneho štátu, súdnictva, boja proti korupcii, základných práv, vnútorných vecí a dobrých susedských vzťahov; |
| --- | --- |

E.

keďže napredovanie krajiny na ceste európskej integrácie a euroatlantickej ceste si vyžaduje skutočné odhodlanie všetkých politických síl v krajine; keďže nová vláda musí prijať a plne realizovať rozsiahle reformy s hmatateľnými výsledkami, a to najmä pokiaľ ide o oblasti právneho štátu, súdnictva, boja proti korupcii, základných práv, vnútorných vecí a dobrých susedských vzťahov;

| F. | keďže Komisia, Rada a Európsky parlament sa zhodujú na tom, že zachovanie pozitívneho odporúčania začať prístupové rokovania s touto krajinou naďalej závisí od pokroku pri vykonávaní dohody z Pržina a významného pokroku pri vykonávaní naliehavých priorít v oblasti reforiem, respektíve je týmto pokrokom podmienené; |
| --- | --- |

F.

keďže Komisia, Rada a Európsky parlament sa zhodujú na tom, že zachovanie pozitívneho odporúčania začať prístupové rokovania s touto krajinou naďalej závisí od pokroku pri vykonávaní dohody z Pržina a významného pokroku pri vykonávaní naliehavých priorít v oblasti reforiem, respektíve je týmto pokrokom podmienené;

| G. | keďže Rada blokuje pokrok pre nevyriešenú problematiku názvu, ktorá sa týka Grécka; keďže bilaterálne problémy by sa nemali používať ako zámienka brániaca v urýchlenom štarte rokovaní s EÚ; |
| --- | --- |

G.

keďže Rada blokuje pokrok pre nevyriešenú problematiku názvu, ktorá sa týka Grécka; keďže bilaterálne problémy by sa nemali používať ako zámienka brániaca v urýchlenom štarte rokovaní s EÚ;

| H. | keďže bilaterálne spory by sa nemali používať na brzdenie procesu pristúpenia k EÚ ani začiatku rokovaní o pristúpení, ale mali by sa riešiť vhodným spôsobom v konštruktívnom duchu a v súlade s normami EÚ a OSN; keďže by sa malo vyvinúť maximálne úsilie na zachovanie dobrých susedských a medzietnických vzťahov; |
| --- | --- |

H.

keďže bilaterálne spory by sa nemali používať na brzdenie procesu pristúpenia k EÚ ani začiatku rokovaní o pristúpení, ale mali by sa riešiť vhodným spôsobom v konštruktívnom duchu a v súlade s normami EÚ a OSN; keďže by sa malo vyvinúť maximálne úsilie na zachovanie dobrých susedských a medzietnických vzťahov;

| I. | keďže potenciálne kandidátske krajiny sa budú posudzovať na základe vlastných zásluh, pričom časový plán pristúpenia sa určí podľa rýchlosti a kvality potrebných reforiem; keďže po splnení stanovených podmienok by malo byť garantované otvorenie rokovaní o pristúpení; keďže krajina bola z hľadiska plnenia acquis dlhé roky považovaná za jednu z najpokročilejších kandidátskych krajín EÚ; |
| --- | --- |

I.

keďže potenciálne kandidátske krajiny sa budú posudzovať na základe vlastných zásluh, pričom časový plán pristúpenia sa určí podľa rýchlosti a kvality potrebných reforiem; keďže po splnení stanovených podmienok by malo byť garantované otvorenie rokovaní o pristúpení; keďže krajina bola z hľadiska plnenia acquis dlhé roky považovaná za jednu z najpokročilejších kandidátskych krajín EÚ;

| J. | keďže proces pristúpenia k EÚ je významným stimulom pre ďalšie reformy, najmä so zreteľom na zásady právneho štátu, nezávislosť súdnictva, boj proti korupcii a slobodu médií; keďže regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy sú základnými prvkami procesu rozširovania, procesu stabilizácie a pridruženia a procesu pristúpenia krajiny k EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže proces pristúpenia k EÚ je významným stimulom pre ďalšie reformy, najmä so zreteľom na zásady právneho štátu, nezávislosť súdnictva, boj proti korupcii a slobodu médií; keďže regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy sú základnými prvkami procesu rozširovania, procesu stabilizácie a pridruženia a procesu pristúpenia krajiny k EÚ;

| K. | keďže vedúci predstavitelia štyroch hlavných politických strán dosiahli 20. júla a 31. augusta 2016 dohodu o vykonávaní dohody z Pržina, v rámci ktorej sa stanovil 11. december 2016 za dátum konania predčasných parlamentných volieb, pričom zároveň vyjadrili podporu práci osobitného prokurátora; keďže vedúci predstavitelia takisto zopakovali svoje odhodlanie vykonávať naliehavé priority v oblasti reforiem; |
| --- | --- |

K.

keďže vedúci predstavitelia štyroch hlavných politických strán dosiahli 20. júla a 31. augusta 2016 dohodu o vykonávaní dohody z Pržina, v rámci ktorej sa stanovil 11. december 2016 za dátum konania predčasných parlamentných volieb, pričom zároveň vyjadrili podporu práci osobitného prokurátora; keďže vedúci predstavitelia takisto zopakovali svoje odhodlanie vykonávať naliehavé priority v oblasti reforiem;

| L. | keďže nedávna politická kríza poukázala na absenciu účinného systému bŕzd a protiváh v macedónskych inštitúciách a potrebu zvýšiť transparentnosť a verejnú zodpovednosť; |
| --- | --- |

L.

keďže nedávna politická kríza poukázala na absenciu účinného systému bŕzd a protiváh v macedónskych inštitúciách a potrebu zvýšiť transparentnosť a verejnú zodpovednosť;

| M. | keďže boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii zostáva naďalej základom obrany proti infiltrácii zločinu do politických, právnych a ekonomických systémov; |
| --- | --- |

M.

keďže boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii zostáva naďalej základom obrany proti infiltrácii zločinu do politických, právnych a ekonomických systémov;

| 1. | víta vytvorenie novej vlády 31. mája 2017; nalieha na všetky politické strany, aby konali v duchu zmierenia, v spoločnom záujme všetkých občanov, a aby spolu s vládou pracovali na obnovení dôvery v krajinu a jej inštitúcie, vrátane plného vykonania dohody z Pržina a naliehavých priorít v oblasti reforiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta, že predčasné parlamentné voľby 11. decembra 2016 sa niesli v duchu rešpektovania základných slobôd, boli dobre zorganizované a uskutočnili sa transparentným a inkluzívnym spôsobom a bez veľkých incidentov; poznamenáva, že OBSE/ODIHR považovala voľby za konkurencieschopné; víta skutočnosť, že v záujme domácej stability všetky politické strany akceptovali výsledky volieb, zdôrazňuje, že sú povinné zabezpečiť, aby nedošlo k zhoršeniu situácie, ktoré by viedlo k politickej kríze; vyzýva všetky strany, aby sa zdržali akýchkoľvek obštrukcií efektívneho fungovania parlamentu; nalieha na novú vládu, aby urýchlene pristúpila k potrebným reformám, aby sa zabezpečilo začlenenie krajiny do euroatlantických štruktúr a jej napredovanie na ceste do Európy v prospech občanov; považuje spoluprácu medzi stranami a etnickými skupinami za zásadnú pre riešenie naliehavých domácich problémov a výziev súvisiacich s EÚ a pre zachovanie pozitívneho odporúčania začať rokovania o členstve v EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta zlepšenia vo volebnom procese vrátane právneho rámca, zoznamov voličov a mediálneho pokrytia; víta skutočnosť, že vo väčšine volebných miestností boli voľby pozorované zástupcami občianskej spoločnosti; vyzýva príslušné orgány, aby účinne riešili údajné nezrovnalosti a nedostatky vrátane zastrašovania voličov, kupovania hlasov, zneužívania administratívnych zdrojov, politického tlaku vyvíjaného na médiá, ako aj konfrontačných slovných prejavov a slovných útokov namierených na novinárov, a to aj v súvislosti s voľbami do miestnej samosprávy v máji 2017; naliehavo vyzýva príslušné orgány, aby sa zaoberali odporúčaniami OBSE/ODIHR a Benátskej komisie a aby vytvárali dôveryhodnú bilanciu, pokiaľ ide o účinnú kontrolu financovania politických strán a volebných kampaní; zdôrazňuje potrebu väčšej transparentnosti a ďalšieho odpolitizovania práce volebnej správy s cieľom zvýšiť dôveru verejnosti v budúce voľby; |
| --- | --- |

3.

| 4. | považuje za dôležité usporiadať sčítanie ľudu (posledné sčítanie sa uskutočnilo v roku 2002), ak v celej krajine panuje konsenzus z hľadiska toho, akú metodiku použiť, s cieľom získať aktualizovaný a realistický obraz o demografickom zložení macedónskeho obyvateľstva, aby bolo možné lepšie plniť potreby macedónskych občanov a ponúkať im lepšie služby, a v záujme ďalšej aktualizácie zoznamu voličov a minimalizácie výskytu akýchkoľvek nezrovnalostí a nedostatkov v budúcnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | očakáva, že prvou prioritou novej vlády bude v spolupráci s ostatnými stranami urýchliť reformy súvisiace s EÚ; opakovane zdôrazňuje svoju podporu pre začatie prístupových rokovaní v závislosti od pokroku vo vykonávaní dohody z Pržina s cieľom zaistiť plnohodnotné a hmatateľné vykonávanie dohody a udržateľný pokrok vo vykonávaní naliehavých priorít v oblasti reforiem súvisiacich so systémovými reformami; vyzýva Radu, aby sa čo najskôr začala zaoberať problematikou prístupových rokovaní; je naďalej presvedčený, že rokovania môžu priniesť veľmi potrebné reformy, vytvoriť novú dynamiku, oživiť európsku perspektívu a pozitívne ovplyvniť vyriešenie dvojstranných sporov, aby sa nebrzdil proces pristúpenia k EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje strategický význam ďalšieho pokroku v procese pristúpenia k EÚ a opätovne vyzýva, aby všetky strany preukázali politickú vôľu a zodpovednosť prostredníctvom vykonávania naliehavých priorít v oblasti reforiem a dohody z Pržina v plnej miere; zdôrazňuje, že plnenie dohody z Pržina je zásadne dôležité aj mimo rámca volieb, aby sa do budúcnosti zaistila politická stabilita a udržateľnosť; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr, avšak najneskôr do konca roku 2017, posúdila pokrok krajiny v ich vykonávaní a aby o tom podala správu Európskemu parlamentu a Rade; zároveň pripomína, že sa musia zaviesť a vykonávať dlho odkladané reformy, zároveň podporuje pokračovanie dialógu na vysokej úrovni o pristúpení (HLAD) s cieľom systematicky pomáhať krajine v tomto úsilí; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v rámci dialógu HLAD sa nekonalo žiadne stretnutie a pri plnení predchádzajúcich cieľov sa dosiahol len malý pokrok; upozorňuje na možné negatívne politické, bezpečnostné a sociálno-ekonomické dôsledky ďalšieho oneskorenia v procese integrácie krajiny do euroatlantických štruktúr; okrem toho vyzýva Komisiu a ESVČ, aby zvýšili viditeľnosť projektov financovaných z prostriedkov EÚ v tejto krajine, a to s cieľom priniesť EÚ bližšie k občanom tejto krajiny; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje významný pokrok, ktorý krajina dosiahla v oblasti integrácie do EÚ, a zdôrazňuje aj negatívne dôsledky ďalšieho odkladania procesu integrácie vrátane ohrozenia dôveryhodnosti politiky rozširovania EÚ a rizika nestability v tomto regióne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že aktuálne výzvy, ktorým Európska únia čelí (brexit, migrácia, radikalizmus atď.), by nemali proces rozširovania brzdiť, tieto výzvy naopak ukázali, že je potrebné západný Balkán v plnej miere začleniť do štruktúr EÚ, aby sa zlepšilo a prehĺbilo partnerstvo v záujme prekonávania medzinárodných kríz; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta vysokú úroveň legislatívneho zosúladenia s acquis communautaire a uznáva prioritu, ktorú má účinné vykonávanie a presadzovanie existujúcich právnych a politických rámcov, ako v prípade krajín, ktoré sa do prístupových rokovaní už zapojili; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje pochvalu krajine za to, že si naďalej plní záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení; vyzýva Radu, aby prijala návrh predložený Komisiou v roku 2009 na posun do druhej etapy DSP v súlade s príslušnými ustanoveniami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naliehavo vyzýva všetky strany, aby preukázali politickú vôľu a zodpovednosť s cieľom prekonať konfliktné politické prostredie, polarizáciu, neexistenciu kultúry kompromisu, a aby sa opätovne zapojili do dialógu; podčiarkuje kľúčovú úlohu, ktorú parlament zohráva pri demokratickom rozvoji krajiny, ako aj jeho úlohu fóra pre politický dialóg a zastúpenie; žiada, aby sa posilnili jeho funkcie dohľadu a aby sa obmedzila prax častých legislatívnych zmien zákonov a využívania skráteného konania na ich prijímanie bez dostatočných konzultácií či dostatočného posúdenia vplyvov; naliehavo vyzýva, aby parlamentné výbory pre odpočúvanie komunikácií a pre bezpečnosť a činnosť kontrarozviedky fungovali hladko a aby mali bezproblémový prístup k potrebným údajom a svedectvám s cieľom zaručiť dôveryhodnú parlamentnú kontrolu nad príslušnými útvarmi; uznáva konštruktívnu úlohu občianskej spoločnosti pri podpore a zlepšovaní demokratických procesov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | berie na vedomie určitý pokrok v oblasti reformy verejnej správy vrátane krokov smerujúcich k vykonávaniu nového právneho rámca pre riadenie ľudských zdrojov; požaduje väčšie odhodlanie plniť odporúčania Komisie; je naďalej znepokojený spolitizovanou verejnou správou a tým, že štátni zamestnanci podliehajú politickému tlaku; naliehavo vyzýva novú vládu, aby preukázala pevné politické odhodlanie so zámerom posilniť profesionalitu, zásluhy, neutralitu a nezávislosť na všetkých úrovniach prostredníctvom realizácie nového náboru na základe zásluh a hodnotiaceho postupu; zdôrazňuje potrebu dokončiť stratégiu reformy verejnej správy na roky 2017 – 2022, a to aj zabezpečením dostatočných rozpočtových prostriedkov na jej vykonávanie, a posilniť príslušné administratívne kapacity; vyzýva nastupujúcu vládu, aby zaviedla transparentné a účinné väzby zodpovednosti medzi inštitúciami a v rámci inštitúcií; odporúča, aby boli všetky komunity spravodlivo zastúpené na všetkých úrovniach verejnej správy; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odporúča nastupujúcej vláde, aby vytvorila komplexnú stratégiu elektronickej verejnej správy sprevádzanú ďalším rozvojom elektronických služieb pre občanov a podniky, a to s cieľom znížiť byrokratickú záťaž štátu, občanov a podnikania; zdôrazňuje, že elektronická verejná správa a elektronické služby by zlepšili hospodársku výkonnosť krajiny a zvýšili transparentnosť a efektívnosť verejnej správy a verejných služieb; zdôrazňuje právo občanov na prístup k verejným informáciám a požaduje, aby sa vyvinulo viac úsilia o zaistenie toho, aby toto právo nebolo nijak obmedzované; podporuje hľadanie inovatívnych elektronických riešení na zaistenie ľahkého prístupu k verejným informáciám a zníženie súvisiacej byrokratickej záťaže; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad zaostávaním v reforme súdnictva, ktorého nezávislé fungovanie by sa malo podporovať; odsudzuje opakujúce sa politické zasahovanie do jeho činnosti vrátane vymenúvania a kariérneho postupu sudcov a prokurátorov, ako aj chýbajúcu zodpovednosť a prípady selektívnej spravodlivosti; opäť naliehavo žiada príslušné orgány, aby účinne riešili nevyriešené otázky identifikované v naliehavých prioritách v oblasti reforiem a aby preukázali politickú vôľu na dosiahnutie pokroku v oblasti reformy súdnictva, a to právnym i faktickým zlepšením transparentnosti vo vymenúvaní a kariérnom postupe a skrátením dĺžky súdnych konaní; uznáva, že sa vyvinulo určité úsilie o zvýšenie transparentnosti; ďalej vyzýva orgány, aby zabezpečili profesionalitu súdnej rady a rady štátnych zástupcov, ako aj funkčnú nezávislosť justičného systému ako celku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opakuje, že je dôležité ničím nebrzdené dôkladné a nezávislé vyšetrovanie podozrení z deliktov, ktoré prinieslo na svetlo odpočúvanie, ako aj súvisiacich zlyhaní dohľadu; pripomína význam mandátu a práce špeciálnej prokuratúry a parlamentného vyšetrovacieho výboru s cieľom preskúmať právnu a politickú zodpovednosť; konštatuje, že špeciálna prokuratúra vzniesla prvé obvinenia v súvislosti s priestupkami súvisiacimi s odpočúvaniami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je znepokojený politickými útokmi na úrad špeciálneho prokurátora a kladením administratívnych a právnych prekážok jeho práci, ako aj nedostatočnou spoluprácou zo strany iných inštitúcií; pripomína trestným súdom, ktoré ignorujú oficiálne žiadosti úradu špeciálneho prokurátora, že majú právnu povinnosť pomáhať mu; v záujme demokratického procesu považuje za nevyhnutné, aby úrad špeciálneho prokurátora mohol plniť všetky svoje úlohy a viesť dôkladné vyšetrovania, a to pri úplnej nezávislosti, bez prekážok a s primeranými prostriedkami; žiada, aby úrad špeciálneho prokurátora dostal plnohodnotnú podporu, podmienky a čas, ktoré potrebuje na dokončenie svojej dôležitej práce; požaduje, aby sa skoncovalo so súdnymi obštrukciami v súvislosti s postupovaním dôkazov na špeciálnu prokuratúru, a požaduje podporu novelizácie zákonov zameranej na zaistenie autonómneho postavenia špeciálnej prokuratúry v oblasti ochrany svedkov, pokiaľ ide o prípady, za ktoré tento úrad zodpovedá; je pevne presvedčený, že výsledky vyšetrovania môžu významne prispieť k obnove dôvery voči vnútroštátnym inštitúciám; okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné novelizovať zákon o ochrane svedkov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je naďalej znepokojený tým, že korupcia v mnohých oblastiach pretrváva a politické zasahovanie oslabuje boj proti korupcii; zdôrazňuje potrebu silnej politickej vôle bojovať proti korupcii; zdôrazňuje potrebu posilniť nezávislosť polície, prokuratúry a štátnej komisie pre prevenciu korupcie (SCPC); vyzýva na opatrenia s cieľom zlepšiť transparentnosť a zaistiť zásluhovosť postupov výberu a vymenovania členov SCPC; naliehavo žiada, aby sa vyvinulo úsilie zamerané na zabezpečenie účinného predchádzania konfliktom záujmov a ich sankcionovania a aby sa dosiahli dôveryhodné výsledky v oblasti boja proti korupcii na vysokej úrovni vrátane zavedenia právneho rámca na ochranu oznamovateľov v súlade s európskymi normami, naliehavými prioritami v oblasti reforiem a odporúčaniami Benátskej komisie; opätovne nabáda nezávislé organizácie občianskej spoločnosti a médiá, aby korupciu vynášali na svetlo a podporovali nezávislé a nestranné vyšetrovania; vyzýva príslušné orgány, aby podporili prácu ombudsmana primeranými opatreniami, pokiaľ ide o počet pracovníkov a rozpočet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je znepokojený spájaním mediálnych, politických a vládnych aktivít, najmä v oblasti verejných výdavkov; dôrazne odsudzuje existenciu nezákonných hospodárskych, politických a rodinných väzieb v oblasti vynakladania verejných prostriedkov; vyzýva vládu, aby prijala legislatívny rámec, ktorý reguluje konflikty záujmov a ktorý prinesie zverejnenie majetku osôb vo vysokých štátnych pozíciách, a to ako ďalšie opatrenie v oblasti boja proti korupcii; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta skutočnosť, že existuje legislatívny rámec a stratégie na boj proti organizovanej trestnej činnosti; víta rozkladanie zločineckých sietí a trás súvisiacich s obchodovaním s ľuďmi a obchodovaním s drogami a požaduje ďalšie zintenzívnenie úsilia v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti; nabáda na ďalšie zlepšenie spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva v rámci krajiny aj so susednými krajinami a na posilnenie právomocí a prostriedkov súdov; domnieva sa, že je zásadne dôležité ďalej rozvíjať kapacity na presadzovanie práva v oblasti vyšetrovania finančnej trestnej činnosti a konfiškácie majetku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | oceňuje pokračujúce úsilie v boji proti islamskej radikalizácii a zahraničným teroristickým bojovníkom; víta prijatie stratégie na roky 2013 – 2019 na boj proti terorizmu, v ktorej sa vymedzujú aj pojmy násilný extrémizmus, radikalizácia, prevencia a reintegrácia; žiada, aby sa stratégia vykonávala prostredníctvom užšej spolupráce medzi bezpečnostnými agentúrami a organizáciami občianskej spoločnosti (ďalej len „OOS“), náboženskými predstaviteľmi, miestnymi komunitami a inými štátnymi inštitúciami v sektoroch vzdelávania, zdravotníctva a sociálnych služieb, pokiaľ ide o riešenie rôznych etáp radikalizácie a vypracúvanie nástrojov na reintegráciu a rehabilitáciu; vyzýva takisto na nepretržité monitorovanie vracajúcich sa zahraničných bojovníkov zo strany bezpečnostných služieb, ich riadnu reintegráciu a neustálu výmenu informácií s orgánmi EÚ a susedných členských štátov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je znepokojený signálmi z OOS, ktoré poukazujú na zhoršovanie podmienok, v ktorých pôsobia; je naďalej znepokojený radikálnymi verejnými útokmi na OOS a na zahraničných zástupcov zo strany politikov a médií; uznáva a podporuje významnú úlohu OOS pri monitorovaní, podpore a zlepšovaní demokratických procesov vrátane volebného procesu, ako aj pri zabezpečovaní kontrol a protiváhy; vyjadruje znepokojenie v súvislosti s obmedzenými záväzkami vlády voči OOS a nedostatočnou spoluprácou s nimi na všetkých úrovniach; zdôrazňuje význam pravidelného a konštruktívneho dialógu a spolupráce s OOS a naliehavo žiada príslušné orgány, aby ich zahrnuli do tvorby politiky riadnym a štruktúrovaným spôsobom; vyzýva orgány, aby nediskriminovali OOS na základe žiadnych dôvodov, ako sú politická príslušnosť, náboženské postoje či etnické zastúpenie; domnieva sa, že sloboda zhromažďovania a združovania by sa bez vážneho dôvodu nemala upierať žiadnej skupine osôb; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nabáda orgány, aby obnovili prácu na prerušenom sčítaní ľudu, ktoré by poskytlo presné štatistické údaje o obyvateľstve, ktoré by mohli slúžiť ako základ pre vládne rozvojové programy a primerané plánovanie rozpočtu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripomína vláde a politickým stranám ich zodpovednosť pri formovaní kultúry začleňovania a tolerancie podľa zákona i v praxi; víta prijatie národnej stratégie pre rovnosť a nediskrimináciu na roky 2016 – 2020; vyjadruje znepokojenie v súvislosti s nestrannosťou a nezávislosťou komisie pre ochranu pred diskrimináciou a požaduje transparentný proces výberu pre jej členov; opätovne odsudzuje nenávistné prejavy voči diskriminovaným skupinám; je znepokojený, že netolerancia, diskriminácia a útoky voči lesbám, gejom, bisexuálnym, transrodovým a intersexuálnym (LGBTI) osobám pretrvávajú; opakovane vyzýva, aby sa antidiskriminačný zákon uviedol do súladu s acquis, pokiaľ ide o diskrimináciu na základe sexuálnej orientácie; opätovne zdôrazňuje potrebu bojovať proti predsudkom voči Rómom a ich diskriminácii a uľahčiť im prístup k integrácii, systému vzdelávania a na trh práce; je znepokojený nehumánnymi fyzickými podmienkami vo väzniciach a ich preplnenosťou, a to aj napriek výraznému zvýšeniu rozpočtu väzníc; žiada, aby sa dodržiavali odporúčania ombudsmana; |
| --- | --- |

23.

| 24. | požaduje, aby sa posilnilo úsilie, pokiaľ ide o presadzovanie rodovej rovnosti a zvýšenie zastúpenia žien v politickom živote a zamestnaní, zlepšenie ich sociálno-ekonomickej situácie a posilnenie ich práv ako takých; vyzýva príslušné orgány, aby zlepšili vykonávanie zákona o rovnosti príležitostí, bojovali proti nedostatočnému zastúpeniu žien v kľúčových rozhodovacích pozíciách na všetkých úrovniach a aby posilnili účinnosť inštitucionálnych mechanizmov na presadzovanie rovnosti medzi mužmi a ženami; naliehavo vyzýva príslušné orgány, aby na jeho vykonávanie vyčlenili dostatočné rozpočtové prostriedky; je znepokojený pretrvávajúcou vysokou mierou detskej úmrtnosti a skutočnosťou, že ženy nemajú prístup k určitým základným službám zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naliehavo žiada vládu, aby podnikla opatrenia zamerané na revíziu zákona o predchádzaní domácemu násiliu a ochrane proti nemu a iných relevantných zákonov, a to s cieľom poskytnúť primeranú ochranu všetkým obetiam domáceho násilia a rodovo podmieneného násilia a zlepšiť podporné služby pre obete domáceho násilia vrátane primeraného počtu útulkov; ďalej naliehavo vyzýva vládu, aby zabezpečila dôkladné vyšetrovanie prípadov domáceho násilia a trestné stíhanie páchateľov, a aby pokračovala vo zvyšovaní povedomia o domácom násilí; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína, že vzťahy medzi jednotlivými etnikami sú naďalej nestabilné; vyzýva všetky politické strany a OOS, aby aktívne presadzovali inkluzívnu a tolerantnú mnohoetnickú, mnohokultúrnu a mnohonáboženskú spoločnosť a posilnili spolužitie a dialóg; domnieva sa, že na dosiahnutie sociálnej súdržnosti rôznych etnických, národnostných a náboženských komunít sú potrebné osobitné opatrenia; pripomína vláde a vedúcim predstaviteľom strán ich záväzok plne vykonávať dohodu ORD inkluzívnym a transparentným spôsobom, bezodkladne dokončiť jej oneskorené preskúmanie vrátane odporúčaní týkajúcich sa politík a zaistiť dostatočné rozpočtové prostriedky na jej vykonávanie; odsudzuje akúkoľvek formu iredentizmu a akýkoľvek pokus o dezintegráciu rôznych sociálnych skupín; zdôrazňuje, že je dôležité začať dlho očakávané sčítanie ľudu bez ďalšieho zdržania; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby vyvinula ďalšie úsilie o podporu skutočného procesu zmierenia v tomto regióne, najmä poskytovaním podpory pre kultúrne projekty, ktoré sa zaoberajú nedávnou minulosťou, a propagovaním jednotného a spoločného chápania histórie a verejnej aj politickej kultúry tolerancie, inklúzie a zmierenia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že verejné orgány a občianska spoločnosť by mali prijať vhodné opatrenia na dosiahnutie historického zmierenia s cieľom prekonať rozdiely medzi rozličnými etnickými a národnostnými skupinami a v rámci nich vrátane občanov bulharskej národnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naliehavo žiada vládu, aby vyslala verejnosti a médiám jednoznačné signály o tom, že diskriminácia na základe národnostnej identity sa v tejto krajine netoleruje, a to aj vo vzťahu k justičnému systému, médiám, zamestnaniu a spoločenským príležitostiam; zdôrazňuje význam týchto krokov pre integráciu rôznych etnických komunít a pre stabilitu a európsku integráciu krajiny; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nabáda príslušné orgány, aby prevzali relevantné archívy juhoslovanskej tajnej služby zo Srbska; domnieva sa, že transparentné nakladanie s totalitnou minulosťou vrátane otvorenia archívov tajnej služby je krokom k ďalšej demokratizácii, zodpovednosti a sile inštitúcií; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opätovne zdôrazňuje význam slobody a nezávislosti médií ako jednej zo základných hodnôt EÚ a uhlového kameňa akejkoľvek demokracie; vyjadruje znepokojenie nad situáciou v oblasti slobody prejavu a médií, využívaním nenávistných prejavov, prípadmi zastrašovania a autocenzúry, systémovým politickým zasahovaním do redakčných politík a tlakom na ne, ďalej nad neexistenciou investigatívneho, objektívneho a vyváženého spravodajstva, ako aj nad nevyváženým podávaním správ o činnosti vlády; opakuje svoju výzvu, aby médiá hlavného prúdu informovali o rôznych názoroch, najmä pokiaľ ide o verejnoprávny subjekt televízneho vysielania; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva novú vládu, aby zabezpečila prevenciu a riadne vyšetrovanie násilia voči novinárom a ich zastrašovania a postavenie zodpovedných osôb pred spravodlivosť; zdôrazňuje potrebu udržateľnosti a politickej a finančnej nezávislosti verejnoprávneho vysielania v záujme zaistenia jeho finančnej a redakčnej nezávislosti a práva na prístup k nestranným informáciám; žiada inkluzívne orgány zastupujúce záujmové skupiny v oblasti médií; vyzýva na vytvorenie profesijného kódexu správania akceptovaného verejnoprávnymi aj súkromnými médiami; nabáda na spoločné úsilie vládnych predstaviteľov, OOS a novinárskych organizácií v oblasti reformy médií; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je naďalej znepokojený tým, že politická situácia predstavuje závažné riziko pre macedónske hospodárstvo; je takisto znepokojený slabým presadzovaním zmlúv, veľkosťou neformálnej ekonomiky a ťažkosťami pri získavaní prístupu k financovaniu; zdôrazňuje, že rozsiahle tieňové hospodárstvo je veľkou prekážkou podnikania; zdôrazňuje, že je potrebné prijať opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti a zlepšenie tvorby pracovných miest v súkromnom sektore, vyzýva príslušné orgány, aby sa zaoberali aj efektívnosťou súdnictva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta zachovanie makroekonomickej stability, zníženie miery nezamestnanosti a trvalé odhodlanie vlády podporovať rast a zamestnanosť prostredníctvom trhovo orientovaných hospodárskych politík, vyjadruje však obavy týkajúce sa udržateľnosti verejného dlhu a skutočnosti, že miera nezamestnanosti je naďalej vysoká a miera účasti na trhu práce veľmi nízka, a to najmä u mladých ľudí, žien a zdravotne postihnutých osôb; ďalej naliehavo vyzýva príslušné orgány, aby riešili problém dlhodobej a štrukturálnej nezamestnanosti, spolupracovali v oblasti hospodárskej politiky, lepšie zosúladili vzdelávanie s požiadavkami trhu práce a vypracovali cielenú stratégiu, ako lepšie integrovať mladých ľudí a ženy na trh práce; je znepokojený odlivom vysokokvalifikovaných mladých odborníkov a dôrazne vyzýva vládu, aby vytvorila programy umožňujúce vysokokvalifikovaným mladým odborníkom vrátiť sa a zapojiť sa do politických a rozhodovacích procesov; požaduje opatrenia na zlepšenie fiškálnej disciplíny a transparentnosti a na zvýšenie schopnosti plánovať rozpočet; podporuje zásadu vyvážených rozpočtov; konštatuje, že spoľahlivé a predvídateľné regulačné prostredie pre podnikanie vedie k vyššej makroekonomickej stabilite a rastu; požaduje v tomto smere náležité konzultácie so všetkými zainteresovanými subjektmi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | víta pokrok dosiahnutý pri modernizácii dopravnej, energetickej a telekomunikačnej siete, a najmä úsilie o dokončenie Koridoru X (2); so zreteľom na význam železničných spojení v rámci udržateľného dopravného systému víta zámer vlády zmodernizovať alebo vybudovať železničné spojenia zo Skopje do hlavných miest susedných krajín, a vyzýva na dosiahnutie väčšieho pokroku, najmä pri dokončovaní železničných a cestných spojení v rámci tzv. Koridoru VIII (3); |
| --- | --- |

35.

| 36. | chváli dobrú úroveň pripravenosti v oblasti elektronickej komunikácie a informačnej spoločnosti; vyzýva na dosiahnutie ďalšieho pokroku v oblasti kybernetickej bezpečnosti a zdôrazňuje potrebu vytvoriť a prijať národnú stratégiu kybernetickej bezpečnosti v záujme zvýšenia kybernetickej odolnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je znepokojený zásadnými nedostatkami v oblasti životného prostredia, najmä v oblasti priemyselného znečistenia a znečisťovania ovzdušia a vody; konštatuje, že súčasný stav vodárenského systému je vo všeobecnosti zlý, čo vedie k veľkým stratám vody a k problémom s kvalitou vody; zdôrazňuje potrebu vyvinúť a implementovať udržateľnú politiku odpadu a požaduje komplexnú politiku a stratégiu v oblasti klímy, ktoré by boli v súlade s rámcom EÚ 2030 pre klimatickú politiku a pre ratifikáciu a vykonávanie Parížskej dohody o zmene klímy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta konštruktívnu úlohu krajiny v regionálnej spolupráci, najmä v rámci iniciatívy Západobalkánska šestka (Western Balkans Six) a v rámci programu v oblasti prepojenosti; konštatuje však, že väzby dopravnej a energetickej infraštruktúry na susedov v regióne a napojenie na sieť TEN-T sú ešte stále obmedzené; víta pokrok dosiahnutý v oblasti bezpečnosti dodávok a v oblasti elektrických prenosových prepojení a plynovodných prepojení; berie na vedomie podpísanú dohodu so západobalkánskymi krajinami o rozvoji regionálneho trhu s elektrickou energiou; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa dosiahol pokrok v súvislosti s otvorením trhu s elektrickou energiou a vytvorila konkurencia na trhu s plynom a energiou, pričom by sa malo vyvinúť úsilie oddeliť sieťové odvetvia v súlade s tretím energetickým balíkom EÚ; vyzýva na podstatné zlepšenia v oblasti energetickej efektívnosti, výroby energie z obnoviteľných zdrojov a boja proti zmene klímy; vyzýva na ratifikáciu Parížskej dohody o zmene klímy; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naliehavo vyzýva orgány, aby posilnili administratívne a finančné kapacity na zaistenie transparentného, efektívneho a účinného režimu verejného obstarávania, zabránenie vzniku akýchkoľvek nezrovnalostí a náležité a včasné využívanie prostriedkov z fondov EÚ a aby zároveň poskytli pravidelné podrobné správy o plánovaní a využívaní finančných prostriedkov Spoločenstva; so znepokojením konštatuje, že Komisia opäť znížila finančnú pomoc z nástroja IPA o približne 27 miliónov EUR, a to v dôsledku absencie politického odhodlania uskutočniť reformy v oblasti riadenia verejných financií; vyzýva Komisiu, aby do svojich správ takisto zaradila informácie o podpore krajiny z nástroja IPA a o účinnosti realizovaných opatrení, najmä pokiaľ ide o podporu z nástroja IPA vyčlenenú na realizáciu kľúčových priorít a relevantných projektov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyjadruje krajine uznanie za konštruktívnu úlohu, spoluprácu a mimoriadne úsilie, pokiaľ ide o riešenie výziev vyplývajúcich z migračnej krízy, čím zásadne prispieva k bezpečnosti a stabilite Únie; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby krajine poskytla všetky nástroje potrebné na zmiernenie krízy; odporúča ďalšie opatrenia a akcie v súlade s medzinárodným humanitárnym právom s cieľom zlepšiť azylový systém krajiny, zabezpečiť potrebnú kapacitu na predchádzanie a boj proti obchodovaniu s ľuďmi a migrantmi vrátane dohôd o spolupráci so susednými štátmi v boji proti trestnej činnosti a v záujme zabezpečenia účinného riadenia hraníc; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konštatuje, že krajina leží na takzvanej západobalkánskej trase a doteraz ňou prešlo približne 600 000 utečencov a migrantov na ceste do Európy vrátane zraniteľných skupín ako deti a staršie osoby; naliehavo žiada miestne orgány, aby zaistili, aby sa s migrantmi a utečencami, ktorí v krajine žiadajú o azyl alebo cestujú cez jej územie, zaobchádzalo v súlade s medzinárodným právom a právom EÚ vrátane dohovoru o utečencoch z roku 1951 a Charty základných práv EÚ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby pokračovala v práci na otázkach súvisiacich s migráciou so všetkými krajinami západného Balkánu s cieľom uistiť sa, že sa dodržiavajú európske a medzinárodné normy a štandardy; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje význam regionálnej spolupráce ako nástroja posúvajúceho proces integrácie do EÚ vpred, a vyjadruje krajine uznanie za konštruktívne úsilie a proaktívne príspevky v oblasti presadzovania bilaterálnych vzťahov so všetkými krajinami regiónu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnieva sa, že regionálna spolupráca je zásadným prvkom procesu pristúpenia k EÚ, keďže prináša regiónu stabilitu a prosperitu, a mala by byť pre vládu prioritou; víta pretrvávajúcu konštruktívnu úlohu a proaktívne úsilie krajiny v oblasti podpory bilaterálnej, regionálnej a medzinárodnej spolupráce, ako aj jej účasť na civilných a vojenských operáciách krízového riadenia; vyjadruje uznanie lepšiemu zosúladeniu politiky so zahraničnou politikou EÚ (73 %); vyzýva macedónske orgány, aby sa takisto zosúladili s reštriktívnymi opatreniami voči Rusku nadväzujúcimi na nelegálnu anexiu Krymu; opätovne zdôrazňuje, že je dôležité dokončiť rokovania o zmluve o priateľstve a dobrom susedstve s Bulharskom; vyzýva orgány, aby dodržiavali politické, sociálne a kultúrne práva občanov krajiny, ktorí sa identifikujú ako Bulhari; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podporuje vytvorenie spoločných odborných komisií pre históriu a vzdelávanie so susednými krajinami s cieľom prispieť k objektívnej a na faktoch založenej interpretácii histórie, posilňovať akademickú spoluprácu a presadzovať pozitívne postoje k susedom medzi mladými ľuďmi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | víta hmatateľné výsledky, ktoré boli dosiahnuté na základe iniciatívy týkajúcej sa opatrení zameraných na budovanie dôvery medzi touto krajinou a Gréckom, ktoré by mohli prispieť k lepšiemu porozumeniu a pevnejším bilaterálnym vzťahom a zároveň pripraviť pôdu pre vzájomne prijateľné riešenie otázky názvu, a uznáva pozitívny vývoj, pokiaľ ide o ich vykonávanie; zdôrazňuje, že je dôležité vyhýbať sa gestám, kontroverzným krokom a vyhláseniam, ktoré môžu mať negatívny vplyv na dobré susedské vzťahy; vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku (PK/VP) a Komisiu, aby rozvíjali nové iniciatívy s cieľom odstrániť zostávajúce rozdiely a aby v spolupráci s oboma krajinami a osobitným predstaviteľom OSN pracovali na vzájomne prijateľnom riešení otázky názvu a podali o tom správu Európskemu parlamentu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | víta aktivity v rámci tzv. berlínskeho procesu, ktoré preukazujú silnú politickú podporu európskej perspektívy západobalkánskych krajín; pripomína dôležitosť procesu pre podporu hospodárskeho rozvoja krajín tohto regiónu prostredníctvom investícií do základných sietí a bilaterálnych projektov v oblasti infraštruktúry, hospodárstva a prepojenosti; opakuje dôležitosť aktívneho zapojenia do regionálnych mládežníckych iniciatív, akou je Regionálny úrad pre spoluprácu mládeže na západnom Balkáne (Regional Youth Cooperation Office of the Western Balkans); víta vytvorenie Západobalkánskeho fondu, a naliehavo žiada Komisiu, aby zohľadnila navrhované iniciatívy a projekty; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyjadruje krajine uznanie za predsedníctvo Stredoeurópskej iniciatívy v roku 2015, počas ktorého sa kládol dôraz na hospodársku spoluprácu, obchodné príležitosti, infraštruktúru, všeobecný hospodársky rozvoj vrátane rozvoja vidieka a cestovného ruchu, ako aj na prepájanie makroregiónov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a vláde a parlamentu krajiny. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 84, 20.3.2004, s. 13.

(2)  Koridor X je jeden z paneurópskych dopravných koridorov a vedie z mesta Salzburg (Rakúsko) do mesta Solún (Grécko).

(3)  Koridor VIII je jeden z paneurópskych dopravných koridorov a vedie z mesta Durrës (Albánsko) do mesta Varna (Bulharsko). Prechádza takisto cez mesto Skopje.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/97

---

P8_TA(2017)0264

Situácia v Konžskej demokratickej republike

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o situácii v Konžskej demokratickej republike (2017/2703(RSP))

(2018/C 331/12)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä uznesenia o Konžskej demokratickej republike (KDR) z 23. júna 2016 (1), 1. decembra 2016 (2) a z 2. februára 2017 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä uznesenia o Konžskej demokratickej republike (KDR) z 23. júna 2016 (1), 1. decembra 2016 (2) a z 2. februára 2017 (3),

| — | so zreteľom na vyhlásenia vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčky Komisie Federicy Mogheriniovej a jej hovorkyne o situácii v KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčky Komisie Federicy Mogheriniovej a jej hovorkyne o situácii v KDR,

| — | so zreteľom na vyhlásenia Delegácie EÚ v KDR o situácii v oblasti ľudských práv v krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Delegácie EÚ v KDR o situácii v oblasti ľudských práv v krajine,

| — | so zreteľom na politickú dohodu dosiahnutú v KDR 31. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politickú dohodu dosiahnutú v KDR 31. decembra 2016,

| — | so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 15. júna 2016 o predvolebnej a bezpečnostnej situácii v KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 15. júna 2016 o predvolebnej a bezpečnostnej situácii v KDR,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 17. októbra 2016 a 6. marca 2017 o KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 17. októbra 2016 a 6. marca 2017 o KDR,

| — | so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 10. marca 2017 o stabilizačnej misii v KDR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 10. marca 2017 o stabilizačnej misii v KDR,

| — | so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o KDR, najmä rezolúciu 2293 (2016) o obnove sankčného režimu voči KDR a mandátu skupiny expertov a rezolúciu 2348 (2017) o obnove mandátu stabilizačnej misie OSN v KDR (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o KDR, najmä rezolúciu 2293 (2016) o obnove sankčného režimu voči KDR a mandátu skupiny expertov a rezolúciu 2348 (2017) o obnove mandátu stabilizačnej misie OSN v KDR (MONUSCO),

| — | so zreteľom na spoločné tlačové vyhlásenie o KDR Organizácie Spojených národov, Africkej únie, Európskej únie a Medzinárodnej organizácie frankofónie zo 16. februára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné tlačové vyhlásenie o KDR Organizácie Spojených národov, Africkej únie, Európskej únie a Medzinárodnej organizácie frankofónie zo 16. februára 2017,

| — | so zreteľom na revidovanú Dohodu o partnerstve z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidovanú Dohodu o partnerstve z Cotonou,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov z júna 1981, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov z júna 1981,

| — | so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných,

| — | so zreteľom na ústavu KDR prijatú 18. februára 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu KDR prijatú 18. februára 2006,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 a ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 a ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže KDR postihli opakované cykly konfliktu a brutálnych politických represií; keďže humanitárna a bezpečnostná kríza v KDR sa naďalej zhoršuje v dôsledku politickej krízy vyvolanej nedodržiavaním zo strany prezidenta Kabilu dvoch ústavou stanovených funkčných období; |
| --- | --- |

A.

keďže KDR postihli opakované cykly konfliktu a brutálnych politických represií; keďže humanitárna a bezpečnostná kríza v KDR sa naďalej zhoršuje v dôsledku politickej krízy vyvolanej nedodržiavaním zo strany prezidenta Kabilu dvoch ústavou stanovených funkčných období;

| B. | keďže konflikt prebieha v kontexte politickej krízy v KDR; keďže dohoda dosiahnutá 31. decembra 2016 pod záštitou Národnej konferencie biskupov Konga (CENCO) predpokladá politickú transformáciu, ktorá sa skončí slobodnými a spravodlivými prezidentskými voľbami, ktoré sa uskutočnia do konca roka 2017 bez zmeny ústavy; keďže doteraz nebol dosiahnutý pokrok v otázke vykonávania dohody; |
| --- | --- |

B.

keďže konflikt prebieha v kontexte politickej krízy v KDR; keďže dohoda dosiahnutá 31. decembra 2016 pod záštitou Národnej konferencie biskupov Konga (CENCO) predpokladá politickú transformáciu, ktorá sa skončí slobodnými a spravodlivými prezidentskými voľbami, ktoré sa uskutočnia do konca roka 2017 bez zmeny ústavy; keďže doteraz nebol dosiahnutý pokrok v otázke vykonávania dohody;

| C. | keďže v auguste 2016 prepukli boje medzi konžskou armádou a miestnymi ozbrojenými skupinami v provincii Stredné Kasai a rozšírili sa do susedných provincií Východné Kasai, Lomami a Sankuru, čo vyvolalo humanitárnu krízu a viedlo vnútornému vysídleniu viac ako milióna civilných obyvateľov; keďže v správach OSN sú zdokumentované rozsiahle porušovania ľudských práv vrátane masakrov vyše 500 civilistov a existencie 40 masových hrobov; keďže podľa OSN je takmer 400 000 detí na pokraji hladovania; keďže 165 konžských organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov ľudských práv žiada nezávislé medzinárodné vyšetrovanie rozsiahleho porušovania ľudských práv v provinciách Kasai a Lomami, pričom uvádzajú, že do týchto zločinov sú zapojené vládne sily, ako aj príslušníci milícií; |
| --- | --- |

C.

keďže v auguste 2016 prepukli boje medzi konžskou armádou a miestnymi ozbrojenými skupinami v provincii Stredné Kasai a rozšírili sa do susedných provincií Východné Kasai, Lomami a Sankuru, čo vyvolalo humanitárnu krízu a viedlo vnútornému vysídleniu viac ako milióna civilných obyvateľov; keďže v správach OSN sú zdokumentované rozsiahle porušovania ľudských práv vrátane masakrov vyše 500 civilistov a existencie 40 masových hrobov; keďže podľa OSN je takmer 400 000 detí na pokraji hladovania; keďže 165 konžských organizácií občianskej spoločnosti a obhajcov ľudských práv žiada nezávislé medzinárodné vyšetrovanie rozsiahleho porušovania ľudských práv v provinciách Kasai a Lomami, pričom uvádzajú, že do týchto zločinov sú zapojené vládne sily, ako aj príslušníci milícií;

| D. | keďže dvaja odborníci OSN spolu s podpornými zamestnancami boli v marci 2017 unesení a zavraždení v provincii Kasai; |
| --- | --- |

D.

keďže dvaja odborníci OSN spolu s podpornými zamestnancami boli v marci 2017 unesení a zavraždení v provincii Kasai;

| E. | keďže Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) vydal v apríli 2017 výzvu na 64,5 milióna USD na naliehavú humanitárnu pomoc v regióne Kasai; |
| --- | --- |

E.

keďže Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) vydal v apríli 2017 výzvu na 64,5 milióna USD na naliehavú humanitárnu pomoc v regióne Kasai;

| F. | keďže organizácie v oblasti ľudských práv naďalej informujú o zhoršujúcej sa situácii v oblasti ľudských práv a slobody prejavu a zhromažďovania a demonštrácie v krajine, o zvýšení počtu politicky motivovaných súdnych procesov a používaní neprimeranej sily proti pokojným demonštrantom, novinárom a politickej opozícii najmä armádou a ozbrojenými skupinami; keďže ženy a deti sú prvými obeťami konfliktu a sexuálne a rodovo motivované násilie, často používané ako vojnová taktika, je veľmi rozšírené; |
| --- | --- |

F.

keďže organizácie v oblasti ľudských práv naďalej informujú o zhoršujúcej sa situácii v oblasti ľudských práv a slobody prejavu a zhromažďovania a demonštrácie v krajine, o zvýšení počtu politicky motivovaných súdnych procesov a používaní neprimeranej sily proti pokojným demonštrantom, novinárom a politickej opozícii najmä armádou a ozbrojenými skupinami; keďže ženy a deti sú prvými obeťami konfliktu a sexuálne a rodovo motivované násilie, často používané ako vojnová taktika, je veľmi rozšírené;

| G. | keďže v rámci mandátu, ktorý bol obnovený v apríli 2017, by misia MONUSCO mala prispieť k ochrane civilistov a mala by podporiť vykonávanie politickej dohody z 31. decembra 2016, pričom kontingent MONUSCO by mal byť taktiež nasadený s riadnym ohľadom na nové bezpečnostné a humanitárne priority; |
| --- | --- |

G.

keďže v rámci mandátu, ktorý bol obnovený v apríli 2017, by misia MONUSCO mala prispieť k ochrane civilistov a mala by podporiť vykonávanie politickej dohody z 31. decembra 2016, pričom kontingent MONUSCO by mal byť taktiež nasadený s riadnym ohľadom na nové bezpečnostné a humanitárne priority;

| H. | keďže EÚ 12. decembra 2016 prijala reštriktívne opatrenia voči siedmim osobám v reakcii na obštrukcie volebného procesu a porušovanie ľudských práv a 29. mája 2017 voči ďalším deviatim osobám, ktoré zastávajú vysoké pozície v štátnej administratíve a v štruktúre velenia bezpečnostných síl KDR; |
| --- | --- |

H.

keďže EÚ 12. decembra 2016 prijala reštriktívne opatrenia voči siedmim osobám v reakcii na obštrukcie volebného procesu a porušovanie ľudských práv a 29. mája 2017 voči ďalším deviatim osobám, ktoré zastávajú vysoké pozície v štátnej administratíve a v štruktúre velenia bezpečnostných síl KDR;

| 1. | je naďalej hlboko znepokojený zhoršujúcou sa politickou, bezpečnostnou a humanitárnou situáciou v KDR; dôrazne odsudzuje všetky porušovania základných práv vrátane aktov násilia zo strany všetkých páchateľov, únosov, zabití, mučenia, sexuálneho násilia a svojvoľného zatýkania a nezákonného zadržiavania; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada vytvorenie nezávislého a inkluzívneho vyšetrovacieho výboru aj s účasťou expertov OSN s cieľom objasniť násilie v regióne Kasai a zabezpečiť, aby voči páchateľom týchto masakrov bola vyvodená zodpovednosť za ich činy; vyzýva členské štáty, aby politicky a finančne podporovali vyšetrovací výbor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že vláda KDR nesie prvoradú povinnosť za ochranu civilného obyvateľstva na území krajiny a v rámci svojej jurisdikcie pred všetkými násilnými činmi vrátane vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad zdržaniami pri organizácii budúcich prezidentských a parlamentných volieb v KDR, čo predstavuje závažné porušenie konžskej ústavy; ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nedosiahol pokrok pri vykonávaní politickej dohody z 31. decembra 2016 o prechodných opatreniach; pripomína záväzok vlády KDR uskutočniť do konca roku 2017 dôveryhodné, transparentné, slobodné a spravodlivé voľby, so zaistením ochrany politických práv a slobôd a v súlade s politickou dohodou o mierovom odovzdaní moci; opätovne zdôrazňuje význam uverejnenia podrobného volebného kalendára, pričom víta proces volebnej registrácie; žiada o včasné plnenie záväzkov obsiahnutých v dohode, najmä pokiaľ ide o zmenu a prijatie potrebných právnych predpisov v konžskom parlamente ešte pred koncom tohto volebného obdobia; žiada zmenu volebného zákona s cieľom zaručiť zastúpenie žien prostredníctvom vhodných opatrení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že nezávislá štátna volebná komisia je zodpovedná za to, aby bola nestrannou a inkluzívnou inštitúciou pri vykonávaní dôveryhodného a demokratického volebného procesu; žiada o bezodkladné vytvorenie národnej rady pre monitorovanie dohody a volebného procesu, a to v súlade s politickou dohodou z roku 2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína povinnosť vlády dodržiavať, chrániť a podporovať základné slobody ako základ demokracie; nalieha na konžské orgány, aby obnovili podmienky umožňujúce slobodné a pokojné uplatňovanie slobody prejavu, združovania a zhromažďovania a slobody médií; požaduje okamžité prepustenie všetkých osôb, ktoré sú zadržiavané protiprávne, vrátane novinárov, členov opozície a zástupcov občianskej spoločnosti; vyzýva všetkých politických aktérov, aby pokračovali v politickom dialógu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odsudzuje všetky prípady porušovania medzinárodného humanitárneho práva, ktorých sa dopustili vnútroštátne orgány a bezpečnostné služby; je ďalej znepokojený správami o vážnom porušovaní ľudských práv zo strany miestnych milícií, vrátane nezákonného náboru a využívania detských vojakov, ktoré by mohlo predstavovať vojnové zločiny podľa medzinárodného práva; domnieva sa, že ukončenie fenoménu detských vojakov musí byť prioritou orgánov a medzinárodného spoločenstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opätovne vyjadruje hlboké znepokojenie nad alarmujúcou humanitárnou situáciou v KDR, ktorá zahŕňa vysídľovanie, potravinovú neistotu, epidémie a prírodné katastrofy; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zvýšili finančnú a humanitárnu pomoc prostredníctvom spoľahlivých organizácií s cieľom uspokojiť naliehavé potreby obyvateľstva, najmä v provincii Kasai; dôrazne odsudzuje všetky útoky na humanitárny personál a zariadenia a trvá na tom, že konžské orgány musia zabezpečiť plynulé a včasné poskytovanie pomoci obyvateľom humanitárnymi organizáciami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta obnovenie mandátu misie MONUSCO a prácu osobitného zástupcu generálneho tajomníka pre KDR na ochrane civilného obyvateľstva a dodržiavaní ľudských práv v súvislosti s voľbami; zdôrazňuje, že pôvodným a súčasným mandátom, ktorý sa vzťahuje na všetky vojská OSN v krajine, je „zneškodnenie ozbrojených skupín“; žiada všetky zložky misie MOLUSCO, aby v plnej miere zasahovali a chránili obyvateľstvo pred ozbrojenými skupinami, aby chránili ženy pred znásilnením a iným sexuálnym násilím a aby nedovolili žiadne obmedzenia na základe národného velenia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | so znepokojením berie na vedomie riziko destabilizácie regiónu; pripomína svoju podporu OSN, Medzinárodnej organizácie frankofónie (MOF) a Africkej únie pri uľahčovaní politického dialógu; žiada o zintenzívnenie angažovanosti s krajinami regiónu Veľkých jazier s cieľom predísť akejkoľvek ďalšej destabilizácii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že je dôležité vyvodiť zodpovednosť voči jednotlivcom za porušovanie ľudských práv a iné činnosti, ktoré narúšajú konsenzuálne a mierové riešenie situácie v KDR; podporuje použitie cielených sankcií zo strany EÚ voči osobám zodpovedným za závažné porušovanie ľudských práv; žiada ďalšie prešetrenie osôb v najvyšších vládnych kruhoch, ktoré sú zodpovedné za násilie a zločiny páchané v KDR a za plienenie jej prírodných zdrojov, ako aj rozšírenie sankcií voči týmto osobám v súlade s vyšetrovaním, ktoré vykonala skupina expertov OSN; zdôrazňuje, že sankcie musia zahŕňať zmrazenie majetku a zákaz vstupu do EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Európskej komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, Rade ministrov a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ, generálnemu tajomníkovi OSN a prezidentovi, predsedovi vlády a parlamentu Konžskej demokratickej republiky. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0290.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0479.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0017.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/100

---

P8_TA(2017)0265

Súčasný stav vykonávania paktu udržateľnosti v Bangladéši

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o súčasnom stave vykonávania paktu udržateľnosti v Bangladéši (2017/2636(RSP))

(2018/C 331/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 o slobode prejavu v Bangladéši (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2015 o slobode prejavu v Bangladéši (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. apríla 2015 o druhom výročí zrútenia budovy Rana Plaza a o súčasnom stave paktu udržateľnosti pre Bangladéš (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. apríla 2015 o druhom výročí zrútenia budovy Rana Plaza a o súčasnom stave paktu udržateľnosti pre Bangladéš (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. septembra 2014 o porušovaní ľudských práv v Bangladéši (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. septembra 2014 o porušovaní ľudských práv v Bangladéši (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 27. apríla 2017 o hlavnej iniciatíve EÚ v oblasti odevného priemyslu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 27. apríla 2017 o hlavnej iniciatíve EÚ v oblasti odevného priemyslu (4),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Bangladéši, najmä na uznesenia zo 16. januára 2014 (5), z 21. novembra 2013 (6) a zo 14. marca 2013 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Bangladéši, najmä na uznesenia zo 16. januára 2014 (5), z 21. novembra 2013 (6) a zo 14. marca 2013 (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (8) a o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (8) a o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia zo 6. februára 2013 o sociálnej zodpovednosti podnikov: zodpovedné a transparentné správanie podnikov a udržateľný rast (10) a o sociálnej zodpovednosti podnikov: podpora záujmov spoločnosti a cesta k udržateľnej a inkluzívnej obnove (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia zo 6. februára 2013 o sociálnej zodpovednosti podnikov: zodpovedné a transparentné správanie podnikov a udržateľný rast (10) a o sociálnej zodpovednosti podnikov: podpora záujmov spoločnosti a cesta k udržateľnej a inkluzívnej obnove (11),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 24. apríla 2017 s názvom Udržateľné hodnotové reťazce v odevnom sektore prostredníctvom rozvojových opatrení EÚ (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 24. apríla 2017 s názvom Udržateľné hodnotové reťazce v odevnom sektore prostredníctvom rozvojových opatrení EÚ (SWD(2017)0147),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Obnovená stratégia EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov na obdobie rokov 2011 – 2014 (COM(2011)0681) a na výsledky verejných konzultácií o práci Komisie v otázke smerovania jej politiky sociálnej zodpovednosti podnikov po roku 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Obnovená stratégia EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov na obdobie rokov 2011 – 2014 (COM(2011)0681) a na výsledky verejných konzultácií o práci Komisie v otázke smerovania jej politiky sociálnej zodpovednosti podnikov po roku 2014,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (12),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497),

| — | so zreteľom na Dohodu o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Bangladéšskou ľudovou republikou o partnerstve a rozvoji, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Bangladéšskou ľudovou republikou o partnerstve a rozvoji,

| — | so zreteľom na Pakt udržateľnosti pre trvalé zlepšovanie pracovných práv a bezpečnosti tovární v odvetví konfekčných a pletených odevov v Bangladéši, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Pakt udržateľnosti pre trvalé zlepšovanie pracovných práv a bezpečnosti tovární v odvetví konfekčných a pletených odevov v Bangladéši,

| — | so zreteľom na správy Komisie o technickom stave paktu udržateľnosti pre Bangladéš z júla 2016 a z 24. apríla 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Komisie o technickom stave paktu udržateľnosti pre Bangladéš z júla 2016 a z 24. apríla 2015,

| — | so zreteľom na správu zo služobnej cesty Výboru pre medzinárodný obchod z 23. januára 2017 po návšteve delegácie ad hoc v Bangladéši (Dháka), ktorá sa konala od 15. do 17. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu zo služobnej cesty Výboru pre medzinárodný obchod z 23. januára 2017 po návšteve delegácie ad hoc v Bangladéši (Dháka), ktorá sa konala od 15. do 17. novembra 2016,

| — | so zreteľom na program Medzinárodnej organizácie práce (MOP) s názvom Lepšia práca pre Bangladéš, ktorý sa začal realizovať v októbri 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na program Medzinárodnej organizácie práce (MOP) s názvom Lepšia práca pre Bangladéš, ktorý sa začal realizovať v októbri 2013,

| — | so zreteľom na správu z tripartitnej misie MOP na vysokej úrovni a poznámky Výboru expertov MOP pre vykonávanie dohovorov a odporúčaní z roku 2017 týkajúce sa dohovorov 87 a 98, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu z tripartitnej misie MOP na vysokej úrovni a poznámky Výboru expertov MOP pre vykonávanie dohovorov a odporúčaní z roku 2017 týkajúce sa dohovorov 87 a 98,

| — | so zreteľom na osobitný odsek správy Výboru MOP pre uplatňovanie noriem konferencie MOP v roku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitný odsek správy Výboru MOP pre uplatňovanie noriem konferencie MOP v roku 2016,

| — | so zreteľom na sťažnosť doručenú v roku 2017 Výboru MOP pre slobodu združovania, ktorá sa týka tvrdých zásahov vlády proti pracovníkom v odevnom priemysle v Ašulii v decembri 2016, a sťažnosť v tej istej súvislosti doručenú držiteľom osobitného mandátu OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na sťažnosť doručenú v roku 2017 Výboru MOP pre slobodu združovania, ktorá sa týka tvrdých zásahov vlády proti pracovníkom v odevnom priemysle v Ašulii v decembri 2016, a sťažnosť v tej istej súvislosti doručenú držiteľom osobitného mandátu OSN,

| — | so zreteľom na johannesburskú deklaráciu OSN o udržateľnej spotrebe a výrobe na podporu sociálneho a hospodárskeho rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na johannesburskú deklaráciu OSN o udržateľnej spotrebe a výrobe na podporu sociálneho a hospodárskeho rozvoja,

| — | so zreteľom na rámec investičnej politiky pre udržateľný rozvoj, ktorý vypracovala UNCTAD (2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámec investičnej politiky pre udržateľný rozvoj, ktorý vypracovala UNCTAD (2015),

| — | so zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré stanovujú rámec pre vlády a podniky na ochranu a rešpektovanie ľudských práv a ktoré schválila Rada OSN pre ľudské práva v júni 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré stanovujú rámec pre vlády a podniky na ochranu a rešpektovanie ľudských práv a ktoré schválila Rada OSN pre ľudské práva v júni 2011,

| — | so zreteľom na globálny dohovor OSN o ľudských právach, práci, životnom prostredí a boji proti korupcii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálny dohovor OSN o ľudských právach, práci, životnom prostredí a boji proti korupcii,

| — | so zreteľom na usmernenia OECD pre nadnárodné spoločnosti: |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia OECD pre nadnárodné spoločnosti:

| — | so zreteľom na štvrťročnú súhrnnú správu dohody týkajúcu sa pokroku pri sanácii tovární na výrobu konfekčných odevov, na ktoré sa vzťahuje dohoda z 31. októbra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štvrťročnú súhrnnú správu dohody týkajúcu sa pokroku pri sanácii tovární na výrobu konfekčných odevov, na ktoré sa vzťahuje dohoda z 31. októbra 2016,

| — | so zreteľom na otázku Komisii o aktuálnom stave vykonávania paktu udržateľnosti v Bangladéši (O-000037/2017 – B8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku Komisii o aktuálnom stave vykonávania paktu udržateľnosti v Bangladéši (O-000037/2017 – B8-0217/2017),

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre medzinárodný obchod, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre medzinárodný obchod,

| — | so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Bangladéš sa stal druhým najväčším svetovým výrobcom odevov, pričom odevný priemysel tvorí takmer 81 % celkového vývozu; keďže 60 % odevnej výroby Bangladéša smeruje do EÚ, ktorá je hlavným vývozným trhom krajiny; |
| --- | --- |

A.

keďže Bangladéš sa stal druhým najväčším svetovým výrobcom odevov, pričom odevný priemysel tvorí takmer 81 % celkového vývozu; keďže 60 % odevnej výroby Bangladéša smeruje do EÚ, ktorá je hlavným vývozným trhom krajiny;

| B. | keďže priemysel konfekčných odevov v súčasnosti zamestnáva 4,2 milióna ľudí v až 5 000 továrňach a nepriamo podporuje živobytie až 40 miliónov ľudí – t. j. približne štvrtiny obyvateľstva v Bangladéši; keďže priemysel konfekčných odevov významne prispel k zníženiu chudoby a posilneniu postavenia žien; keďže ženy najmä z vidieckych oblastí predstavujú 80 % zamestnancov priemyslu konfekčných odevov v Bangladéši; keďže však 80 % pracovníkov je stále zamestnaných v rámci neformálnej ekonomiky; keďže zložitá povaha odevného dodávateľského reťazca a jeho nízka úroveň transparentnosti uľahčujú porušovanie ľudských práv a zvyšujú vykorisťovanie; keďže minimálna mzda v priemysle konfekčných odevov zostáva pod hranicou chudoby stanovenou Svetovou bankou; |
| --- | --- |

B.

keďže priemysel konfekčných odevov v súčasnosti zamestnáva 4,2 milióna ľudí v až 5 000 továrňach a nepriamo podporuje živobytie až 40 miliónov ľudí – t. j. približne štvrtiny obyvateľstva v Bangladéši; keďže priemysel konfekčných odevov významne prispel k zníženiu chudoby a posilneniu postavenia žien; keďže ženy najmä z vidieckych oblastí predstavujú 80 % zamestnancov priemyslu konfekčných odevov v Bangladéši; keďže však 80 % pracovníkov je stále zamestnaných v rámci neformálnej ekonomiky; keďže zložitá povaha odevného dodávateľského reťazca a jeho nízka úroveň transparentnosti uľahčujú porušovanie ľudských práv a zvyšujú vykorisťovanie; keďže minimálna mzda v priemysle konfekčných odevov zostáva pod hranicou chudoby stanovenou Svetovou bankou;

| C. | keďže rodová rovnosť je hnacou silou rozvoja; keďže práva žien patria do spektra ľudských práv; keďže v článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je jasne stanovené, že „vo všetkých svojich činnostiach sa Únia zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami“, a keďže EÚ má preto povinnosť začleniť hľadisko rodovej rovnosti do všetkých svojich politík, čím sa zaručí, aby muži a ženy v rovnakej miere profitovali zo spoločenských zmien, hospodárskeho rastu a vytvárania dôstojných pracovných miest, odstraňovania diskriminácie a podpory dodržiavania práv žien vo svete; |
| --- | --- |

C.

keďže rodová rovnosť je hnacou silou rozvoja; keďže práva žien patria do spektra ľudských práv; keďže v článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je jasne stanovené, že „vo všetkých svojich činnostiach sa Únia zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami“, a keďže EÚ má preto povinnosť začleniť hľadisko rodovej rovnosti do všetkých svojich politík, čím sa zaručí, aby muži a ženy v rovnakej miere profitovali zo spoločenských zmien, hospodárskeho rastu a vytvárania dôstojných pracovných miest, odstraňovania diskriminácie a podpory dodržiavania práv žien vo svete;

| D. | keďže približne 10 % pracovnej sily v priemysle konfekčných odevov je zamestnaných vo vývozných spracovateľských zónach; keďže zákonník práce pre vývozné spracovateľské zóny nezabezpečuje dostatočné základné práva pracovníkom v porovnaní s pracovníkmi zamestnanými na akomkoľvek inom mieste v Bangladéši; keďže je naplánované veľké rozšírenie uvedených zón; |
| --- | --- |

D.

keďže približne 10 % pracovnej sily v priemysle konfekčných odevov je zamestnaných vo vývozných spracovateľských zónach; keďže zákonník práce pre vývozné spracovateľské zóny nezabezpečuje dostatočné základné práva pracovníkom v porovnaní s pracovníkmi zamestnanými na akomkoľvek inom mieste v Bangladéši; keďže je naplánované veľké rozšírenie uvedených zón;

| E. | keďže veľkorysé jednostranné obchodné preferencie EÚ v rámci iniciatívy pre najmenej rozvinuté krajiny „Všetko okrem zbraní“, zakotvené v nariadení EÚ o VSP, v ktorom sa udeľuje bezcolný prístup pre odevy z Bangladéša za pružných pravidiel pôvodu, významným spôsobom prispeli k tomuto úspechu značného vývozu odevov a rastu zamestnanosti v Bangladéši; |
| --- | --- |

E.

keďže veľkorysé jednostranné obchodné preferencie EÚ v rámci iniciatívy pre najmenej rozvinuté krajiny „Všetko okrem zbraní“, zakotvené v nariadení EÚ o VSP, v ktorom sa udeľuje bezcolný prístup pre odevy z Bangladéša za pružných pravidiel pôvodu, významným spôsobom prispeli k tomuto úspechu značného vývozu odevov a rastu zamestnanosti v Bangladéši;

| F. | keďže tieto obchodné preferencie sú zakotvené v zásade EÚ podporovať spravodlivý a voľný obchod a tým umožniť EÚ pozastavenie zvýhodnení VSP v najvážnejších prípadoch porušenia ľudských práv na základe kapitoly V článku 19 ods. 1 bodu a nariadenia o VSP, ktoré stanovuje, že preferenčné zaobchádzanie môže byť dočasne zrušené z rôznych dôvodov vrátane závažného a systematického porušovania zásad stanovených v dohovoroch, ktoré sú uvedené v časti A prílohy VIII, okrem iného v ôsmich základných dohovoroch MOP; |
| --- | --- |

F.

keďže tieto obchodné preferencie sú zakotvené v zásade EÚ podporovať spravodlivý a voľný obchod a tým umožniť EÚ pozastavenie zvýhodnení VSP v najvážnejších prípadoch porušenia ľudských práv na základe kapitoly V článku 19 ods. 1 bodu a nariadenia o VSP, ktoré stanovuje, že preferenčné zaobchádzanie môže byť dočasne zrušené z rôznych dôvodov vrátane závažného a systematického porušovania zásad stanovených v dohovoroch, ktoré sú uvedené v časti A prílohy VIII, okrem iného v ôsmich základných dohovoroch MOP;

| G. | keďže na základe týchto ustanovení Komisia a ESVČ začali na začiatku roka 2017 posilnený dialóg o pracovných a ľudských právach s cieľom dosiahnuť väčší súlad so zásadami týchto dohovorov; |
| --- | --- |

G.

keďže na základe týchto ustanovení Komisia a ESVČ začali na začiatku roka 2017 posilnený dialóg o pracovných a ľudských právach s cieľom dosiahnuť väčší súlad so zásadami týchto dohovorov;

| H. | keďže MOP venovala Bangladéšu osobitný odsek v správe svojho výboru pre uplatňovanie noriem z konferencie MOP v roku 2016, v ktorom uvádza, že táto krajina vážne porušuje svoje záväzky, ktoré jej vyplývajú z dohovoru č. 87 (sloboda združovania); keďže v roku 2015 MOP oznámila, že 78 % žiadostí o registráciu odborových organizácií bolo zamietnutých z dôvodu nevraživosti voči odborom zo strany vedúcich pracovníkov tovární a istých politikov, ako aj neschopnosti administratívy vykonať ich registráciu; |
| --- | --- |

H.

keďže MOP venovala Bangladéšu osobitný odsek v správe svojho výboru pre uplatňovanie noriem z konferencie MOP v roku 2016, v ktorom uvádza, že táto krajina vážne porušuje svoje záväzky, ktoré jej vyplývajú z dohovoru č. 87 (sloboda združovania); keďže v roku 2015 MOP oznámila, že 78 % žiadostí o registráciu odborových organizácií bolo zamietnutých z dôvodu nevraživosti voči odborom zo strany vedúcich pracovníkov tovární a istých politikov, ako aj neschopnosti administratívy vykonať ich registráciu;

| I. | keďže podľa rôznych správ zahynuli od roku 2006 pri rôznych požiaroch v bangladéšskych továrňach stovky pracovníkov odevného priemyslu, v prípade ktorých žiaľ veľa vinných vlastníkov tovární a riadiacich pracovníkov nebolo nikdy postavených pred súd; keďže sa odhaduje, že vo všetkých odvetviach každoročne prichádza pri smrteľných nehodách o život 11 700 pracovníkov a ďalších 24 500 zomiera na choroby súvisiace s prácou; |
| --- | --- |

I.

keďže podľa rôznych správ zahynuli od roku 2006 pri rôznych požiaroch v bangladéšskych továrňach stovky pracovníkov odevného priemyslu, v prípade ktorých žiaľ veľa vinných vlastníkov tovární a riadiacich pracovníkov nebolo nikdy postavených pred súd; keďže sa odhaduje, že vo všetkých odvetviach každoročne prichádza pri smrteľných nehodách o život 11 700 pracovníkov a ďalších 24 500 zomiera na choroby súvisiace s prácou;

| J. | keďže súčasná mesačná minimálna mzda vo výške 5 300 BDT (67 USD) sa od roku 2013 nezvýšila a rada pre minimálne mzdy nebola zvolaná; |
| --- | --- |

J.

keďže súčasná mesačná minimálna mzda vo výške 5 300 BDT (67 USD) sa od roku 2013 nezvýšila a rada pre minimálne mzdy nebola zvolaná;

| K. | keďže od 21. decembra 2016 orgány po štrajkoch a demonštráciách bangladéšskych pracovníkov v odevnom priemysle žiadajúcich vyššiu mzdu svojvoľne zatkli a zadržali najmenej 35 vedúcich predstaviteľov odborových organizácií alebo advokátov, zatvorili kancelárie odborových organizácií a MVO alebo nariadili policajný dohľad a dočasne zbavili funkcie či prepustili približne 1 600 pracovníkov z dôvodu protestovania proti nízkym mzdám v odevnom priemysle; |
| --- | --- |

K.

keďže od 21. decembra 2016 orgány po štrajkoch a demonštráciách bangladéšskych pracovníkov v odevnom priemysle žiadajúcich vyššiu mzdu svojvoľne zatkli a zadržali najmenej 35 vedúcich predstaviteľov odborových organizácií alebo advokátov, zatvorili kancelárie odborových organizácií a MVO alebo nariadili policajný dohľad a dočasne zbavili funkcie či prepustili približne 1 600 pracovníkov z dôvodu protestovania proti nízkym mzdám v odevnom priemysle;

| L. | keďže Bangladéš obsadil na indexe transparentnosti 145. priečku zo 177 krajín; keďže pre celosvetový dodávateľský reťazec odevného priemyslu je typická korupcia, do ktorej sú zapojení politickí predstavitelia, ako aj miestna správa; |
| --- | --- |

L.

keďže Bangladéš obsadil na indexe transparentnosti 145. priečku zo 177 krajín; keďže pre celosvetový dodávateľský reťazec odevného priemyslu je typická korupcia, do ktorej sú zapojení politickí predstavitelia, ako aj miestna správa;

| M. | keďže viaceré sľubné iniciatívy pod vedením súkromného sektora, ako je bangladéšska dohoda o protipožiarnej bezpečnosti a bezpečnosti budov (ďalej len „dohoda“) za posledných 20 rokov mierne pozitívnym spôsobom prispeli k zlepšeniu noriem dodávateľského reťazca a bezpečnosti pracovnej sily, pokiaľ ide o posilnenie práv pracovníkov v dodávateľskom reťazci odevného priemyslu; |
| --- | --- |

M.

keďže viaceré sľubné iniciatívy pod vedením súkromného sektora, ako je bangladéšska dohoda o protipožiarnej bezpečnosti a bezpečnosti budov (ďalej len „dohoda“) za posledných 20 rokov mierne pozitívnym spôsobom prispeli k zlepšeniu noriem dodávateľského reťazca a bezpečnosti pracovnej sily, pokiaľ ide o posilnenie práv pracovníkov v dodávateľskom reťazci odevného priemyslu;

| N. | keďže v záveroch postupných hodnotení paktu v rokoch 2014, 2015 a 2016 sa uvádza, že bangladéšske orgány dosiahli skutočné zlepšenia v niektorých oblastiach, a uznáva sa prispenie paktu k miernemu zlepšeniu zdravotných a bezpečnostných podmienok v továrňach a pracovných podmienok v priemysle konfekčných odevov; keďže pokrok v súvislosti s právami pracovníkov predstavuje väčšiu výzvu a v tejto oblasti nebol za posledných niekoľko rokov konštatovaný žiadny podstatný posun; keďže nedostatky pri zmene a vykonávaní bangladéšskeho zákonníka práce z roku 2013 spôsobili podľa MOP vážne prekážky pri výkone práva na združovanie a registrácii odborových organizácií predovšetkým vo vývozných spracovateľských zónach priemyslu konfekčných odevov; keďže pracovníkom vo vývozných spracovateľských zónach bolo zamietnuté právo stať sa členom odborovej organizácie; |
| --- | --- |

N.

keďže v záveroch postupných hodnotení paktu v rokoch 2014, 2015 a 2016 sa uvádza, že bangladéšske orgány dosiahli skutočné zlepšenia v niektorých oblastiach, a uznáva sa prispenie paktu k miernemu zlepšeniu zdravotných a bezpečnostných podmienok v továrňach a pracovných podmienok v priemysle konfekčných odevov; keďže pokrok v súvislosti s právami pracovníkov predstavuje väčšiu výzvu a v tejto oblasti nebol za posledných niekoľko rokov konštatovaný žiadny podstatný posun; keďže nedostatky pri zmene a vykonávaní bangladéšskeho zákonníka práce z roku 2013 spôsobili podľa MOP vážne prekážky pri výkone práva na združovanie a registrácii odborových organizácií predovšetkým vo vývozných spracovateľských zónach priemyslu konfekčných odevov; keďže pracovníkom vo vývozných spracovateľských zónach bolo zamietnuté právo stať sa členom odborovej organizácie;

| O. | keďže po nešťastí sa zaznamenal nevídaný dopyt európskych spotrebiteľov po lepších informáciách o tom, odkiaľ výrobky pochádzajú a za akých podmienok sa vyrábajú; keďže európski občania predložili nespočetné množstvo petícií a organizovali kampane požadujúce väčšiu zodpovednosť odevných značiek s cieľom zabezpečiť, aby sa ich produkty vyrábali etickým spôsobom; |
| --- | --- |

O.

keďže po nešťastí sa zaznamenal nevídaný dopyt európskych spotrebiteľov po lepších informáciách o tom, odkiaľ výrobky pochádzajú a za akých podmienok sa vyrábajú; keďže európski občania predložili nespočetné množstvo petícií a organizovali kampane požadujúce väčšiu zodpovednosť odevných značiek s cieľom zabezpečiť, aby sa ich produkty vyrábali etickým spôsobom;

Zodpovedné podnikanie v Bangladéši – predovšetkým domáca úloha

| 1. | zdôrazňuje, že napriek pôsobivému prehľadu dosiahnutých výsledkov v oblasti rastu a rozvoja v posledných rokoch musí Bangladéš vynaložiť v dlhodobom horizonte značné úsilie, aby docielil udržateľný a inkluzívnejší ekonomický rast; zdôrazňuje, že v tomto ohľade sú nevyhnutné štrukturálne reformy vedúce k zvýšenej produktivite, ďalšej diverzifikácii vývozu, sociálnej spravodlivosti, právam pracovníkov, ochrane životného prostredia a boju proti korupcii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva bangladéšsku vládu, aby sa vo vyššej miere venovala zlepšovaniu bezpečnosti a pracovných podmienok pracovníkov odevného priemyslu ako najvyššej priorite a posilnila vykonávanie právnych predpisov v oblasti bezpečnosti budov a tovární, naďalej zvyšovala vládne financovanie inšpektorátu práce, pokračovala v nábore a školení väčšieho počtu inšpektorov v továrňach, zabezpečovala podmienky na zníženie fluktuácie inšpektorov práce, vypracovala ročný pracovný plán následných inšpekcií tovární v procese sanácie a rozšírila inšpekcie budov a tovární na ďalšie odvetvia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva bangladéšsku vládu na novelizáciu zákonníka práce z roku 2013 tak, aby účinným spôsobom riešil otázku slobody združovania a kolektívneho vyjednávania, presadzoval sociálny dialóg, zabezpečoval rýchlu a nesvojvoľnú registráciu odborových zväzov, zaisťoval účinné vyšetrovanie a stíhanie údajnej diskriminácie zameranej proti odborovým zväzom, ako aj nekalých pracovných praktík, zaručil úplný súlad legislatívneho rámca pre pracovné otázky s medzinárodnými normami, a najmä s dohovormi MOP č. 87 a 98 o slobode združovania a kolektívnom vyjednávaní, ako aj jeho účinné vykonávanie; okrem toho nalieha na vládu, aby zabezpečila, že zákon, ktorý upravuje vývozné spracovateľské zóny, bude poskytovať úplnú slobodu združovania v súlade s tými istými medzinárodnými normami, a aby aktívne a urgentne vyšetrovala všetky prípady diskriminácie zameranej proti odborovým zväzom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naliehavo vyzýva bangladéšsku vládu, priemyselné združenia a majiteľov tovární, aby zabezpečili sanáciu všetkých na vývoz orientovaných tovární na výrobu konfekčných odevov a zaistili realizáciu opráv a iných opatrení v nadväznosti na inšpekcie, ako aj ich transparentné monitorovanie zo strany príslušných verejných orgánov, pričom uznáva užitočnosť financovania pochádzajúceho od darcov a dôležitosť účinnej finančnej podpory; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naliehavo vyzýva bangladéšsku vládu, aby bezodkladne zabezpečila opätovné zvolanie rady pre minimálne mzdy a zaviedla vyššiu frekvenciu revízie miezd; |
| --- | --- |

5.

Iniciatívy súkromného sektora – účinný a cenný prínos

| 6. | vyzýva medzinárodné odevné značky a maloobchodníkov, ako aj bangladéšsky súkromný sektor, aby sa naďalej angažovali, čo sa týka dodržiavania pracovného práva a vykonávania opatrení v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov, a zlepšovali svoje výsledky, pokiaľ ide o zodpovedné obchodné praktiky vrátane zaistenia dôstojných pracovných podmienok pre bangladéšskych pracovníkov v odevnom priemysle a uľahčenia poskytovania transparentných informácií, na základe ktorých továrne vyrábajú tovar, a mechanizmov na koordináciu príslušných iniciatív; podporuje pretrvávajúcu snahu globálnych maloobchodných reťazcov a značiek o prijatie jednotného kódexu správania v súvislosti s auditmi tovární v Bangladéši; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje úspechy spolupráce súkromného podnikateľského sektora s bangladéšskou vládou a medzinárodnými organizáciami v krajine prostredníctvom dohody o protipožiarnej bezpečnosti a bezpečnosti stavieb; poukazuje však na to, že napriek zaznamenanému pokroku v oblasti požiarnej bezpečnosti a bezpečnosti budov sú partneri v rámci dohody znepokojení pomalým tempom nápravy v kritických otázkach bezpečnosti; vyzýva zmluvné strany dohody, aby predĺžili svoju spoluprácu v rámci nej o ďalších päť rokov, a to predtým, než sa platnosť súčasnej dohody 12. mája 2018 skončí; vyzýva vládu, ako aj bangladéšsky podnikateľský sektor, aby uznali užitočnosť záväzkov maloobchodných reťazcov v Bangladéši prostredníctvom dohody a podporili predĺženie mandátu udeleného partnerom v rámci dohody v Bangladéši; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva bangladéšsku vládu a súkromný sektor, aby pokračovali v iniciatívach zameraných na finančnú kompenzáciu a rehabilitáciu obetí, vyvinuli účinnú stratégiu opätovného zamestnávania a poskytovali podporu, čo sa týka zručností súvisiacich s podnikaním a živobytím; |
| --- | --- |

8.

EÚ a medzinárodné spoločenstvo – spoločná zodpovednosť

| 9. | podporuje aktivity v nadväznosti na bangladéšsky pakt udržateľnosti a posilnený dialóg Komisie a ESVČ s Bangladéšom o pracovných a ľudských právach s cieľom dosiahnuť lepší súlad so zásadami dohovorov uvedených v nariadení o VSP; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podporuje preskúmanie Komisie, pokiaľ ide o prípadnú iniciatívu na úrovni EÚ zameranú na odevný priemysel, ktorej kľúčovými zásadami by boli dobrovoľné iniciatívy a prísne kódexy správania; berie na vedomie pracovný dokument Komisie z 24. apríla 2017 s názvom Udržateľné hodnotové reťazce v odevnom sektore prostredníctvom rozvojových opatrení EÚ a opakuje svoju požiadavku, aby sa Komisia neobmedzila len na uvedený dokument, ale aby podľa možnosti zvážila predloženie záväzných právnych predpisov týkajúcich sa náležitej starostlivosti; ďalej zdôrazňuje, že koordinácia, vzájomné poskytovanie informácií, výmena najlepších postupov a záväzok vlád zaviesť primerané rámcové podmienky môžu prispieť k vyššej efektivite súkromných a verejných iniciatív v oblasti hodnotového reťazca a pomôcť pri dosahovaní pozitívnych výsledkov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja; zdôrazňuje význam zvyšovania informovanosti spotrebiteľov s cieľom zvýšiť transparentnosť, ako aj podporovania snáh o lepšie pracovné a environmentálne normy, bezpečnosť výrobkov a udržateľnú spotrebu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zastáva názor, že pakt udržateľnosti v Bangladéši, v ktorom hrá EÚ kľúčovú rolu, by mohol slúžiť ako model pri uzatváraní podobných partnerstiev s tretími krajinami; vyzýva EÚ, aby v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a sociálnej zodpovednosti podnikov pokračovala v spolupráci na medzinárodnej úrovni s organizáciami, ako je MOP, OECD a OSN, a aby túto spoluprácu zintenzívnila; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podporuje snahy otvorenej pracovnej skupiny OSN, ktorá bola zriadená s cieľom vypracovať záväznú zmluvu OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa aktívne zapájali do súvisiacich rokovaní; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že neschopnosť zlepšiť bezpečnostnú situáciu a systematicky čeliť hrozbám extrémistov v Bangladéši bude mať priamy vplyv na investovanie v tejto krajine, čím dôjde k pozastaveniu dlhodobého rozvoja a zhoršeniu životov bežných občanov; |
| --- | --- |

13.

Závery

| 14. | zdôrazňuje, že kvalitný odevný priemysel je nevyhnutný pre ekonomický a sociálny rozvoj Bangladéša a že jeho rozvoj umožnil mnohým pracovníkom, najmä ženám, prejsť z neoficiálnej ekonomiky do oficiálnej; vystríha pred iniciatívami, ktoré by mohli viesť k stiahnutiu podnikov z EÚ a iných oblastí z Bangladéša, čo by malo ničivé následky nielen pre reputáciu krajiny, ale predovšetkým pre budúce perspektívy jej rozvoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že je spoločnou povinnosťou bangladéšskej vlády, miestneho súkromného sektora, medzinárodného spoločenstva a obchodných partnerov prispieť k dosiahnutiu zodpovedného podnikateľského správania ako ústredného cieľa; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, vládam a parlamentom členských štátov, Rade OSN pre ľudské práva, vláde a parlamentu Bangladéša a generálnemu riaditeľovi MOP. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0414.

(2)  Ú. v. EÚ C 346, 21.9.2016, s. 39.

(3)  Ú. v. EÚ C 234, 28.6.2016, s. 10.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0196.

(5)  Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 149.

(6)  Ú. v. EÚ C 436, 24.11.2016, s. 39.

(7)  Ú. v. EÚ C 36, 29.1.2016, s. 145.

(8)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(9)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(10)  Ú. v. EÚ C 24, 22.1.2016, s. 28.

(11)  Ú. v. EÚ C 24, 22.1.2016, s. 33.

(12)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0299.

---

Štvrtok 15. júna 2017

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/105

---

P8_TA(2017)0267

Prípad Afgana Muchtarliho a situácia médií v Azerbajdžane

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o prípade azerbajdžanského novinára Afgana Muhtarliho (2017/2722(RSP))

(2018/C 331/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Azerbajdžane, najmä na uznesenia, ktoré sa týkajú ľudských práv a právneho štátu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Azerbajdžane, najmä na uznesenia, ktoré sa týkajú ľudských práv a právneho štátu,

| — | so zreteľom na vzťahy, ktoré nadviazali EÚ a Azerbajdžan v roku 1999 formou dohody o partnerstve a spolupráci (DPS), vytvorením Východného partnerstva a členstvom Azerbajdžanu v Parlamentnom zhromaždení Euronest, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vzťahy, ktoré nadviazali EÚ a Azerbajdžan v roku 1999 formou dohody o partnerstve a spolupráci (DPS), vytvorením Východného partnerstva a členstvom Azerbajdžanu v Parlamentnom zhromaždení Euronest,

| — | so zreteľom na rozhodnutie, ktoré prijalo Národné zhromaždenie Azerbajdžanskej republiky (Milli Medžlis) 30. septembra 2016, ktorým zrušilo svoje predchádzajúce rozhodnutie zo 14. septembra 2015 o ukončení členstva a účasti v Parlamentnom zhromaždení Euronest, ktorým sa teda rozhodlo zostať jeho členom a zúčastňovať sa na jeho činnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie, ktoré prijalo Národné zhromaždenie Azerbajdžanskej republiky (Milli Medžlis) 30. septembra 2016, ktorým zrušilo svoje predchádzajúce rozhodnutie zo 14. septembra 2015 o ukončení členstva a účasti v Parlamentnom zhromaždení Euronest, ktorým sa teda rozhodlo zostať jeho členom a zúčastňovať sa na jeho činnosti,

| — | so zreteľom na mandát, ktorý 14. novembra 2016 prijala Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčka Komisie (VP/PK) na rokovania v mene EÚ a jej členských štátov o komplexnej dohode s Azerbajdžanskou republikou, a na začatie rokovaní o uvedenej dohode 7. februára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mandát, ktorý 14. novembra 2016 prijala Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčka Komisie (VP/PK) na rokovania v mene EÚ a jej členských štátov o komplexnej dohode s Azerbajdžanskou republikou, a na začatie rokovaní o uvedenej dohode 7. februára 2017,

| — | so zreteľom na návštevu prezidenta Azerbajdžanu Ilhama Alijeva v Bruseli 6. februára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návštevu prezidenta Azerbajdžanu Ilhama Alijeva v Bruseli 6. februára 2017,

| — | so zreteľom na nedávnu návštevu delegácie Výboru pre zahraničné veci v Azerbajdžane, ktorá sa uskutočnila 22. mája 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nedávnu návštevu delegácie Výboru pre zahraničné veci v Azerbajdžane, ktorá sa uskutočnila 22. mája 2017,

| — | so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím,

| — | so zreteľom na správu organizácie Freedom House s názvom Sloboda vo svete v roku 2017, podľa ktorej je tlač v Azerbajdžane „neslobodná“ a internet „čiastočne slobodný“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu organizácie Freedom House s názvom Sloboda vo svete v roku 2017, podľa ktorej je tlač v Azerbajdžane „neslobodná“ a internet „čiastočne slobodný“,

| — | so zreteľom na vyhlásenie VP/PK zo 7. marca 2017 o odsúdení Mehmana Husejnova v Azerbajdžane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie VP/PK zo 7. marca 2017 o odsúdení Mehmana Husejnova v Azerbajdžane,

| — | so zreteľom na dohodu medzi EÚ a Gruzínskom o pridružení/prehĺbenú a komplexnú zóny voľného obchodu (AA/DCFTA), ktorá nadobudla platnosť 1. júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu medzi EÚ a Gruzínskom o pridružení/prehĺbenú a komplexnú zóny voľného obchodu (AA/DCFTA), ktorá nadobudla platnosť 1. júla 2016,

| — | so zreteľom na predchádzajúce vyhlásenia komisára Rady Európy pre ľudské práva Nilsa Muižnieksa o prenasledovaní novinárov, aktivistov občianskej spoločnosti a aktivistov v oblasti ľudských práv a členov opozície v Azerbajdžane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predchádzajúce vyhlásenia komisára Rady Európy pre ľudské práva Nilsa Muižnieksa o prenasledovaní novinárov, aktivistov občianskej spoločnosti a aktivistov v oblasti ľudských práv a členov opozície v Azerbajdžane,

| — | so zreteľom na vyhlásenie riaditeľa OBSE/ODIHR Michaela Georga Linka z 8. júna 2017 k údajnému únosu azerbajdžanského novinára a obhajcu ľudských práv Afgana Muhtarliho a k zlému zaobchádzaniu s ním vo väzbe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie riaditeľa OBSE/ODIHR Michaela Georga Linka z 8. júna 2017 k údajnému únosu azerbajdžanského novinára a obhajcu ľudských práv Afgana Muhtarliho a k zlému zaobchádzaniu s ním vo väzbe,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne VP/PK k „nezákonnému zadržiavaniu azerbajdžanských štátnych príslušníkov s pobytom v Gruzínsku“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne VP/PK k „nezákonnému zadržiavaniu azerbajdžanských štátnych príslušníkov s pobytom v Gruzínsku“,

| — | so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Afgan Muhtarli, azerbajdžanský investigatívny novinár žijúci v exile, ktorý sa v roku 2015 presťahoval do Tbilisi, 29. mája 2017 v Tbilisi zmizol a znovu sa objavil o niekoľko hodín neskôr v Baku; |
| --- | --- |

A.

keďže Afgan Muhtarli, azerbajdžanský investigatívny novinár žijúci v exile, ktorý sa v roku 2015 presťahoval do Tbilisi, 29. mája 2017 v Tbilisi zmizol a znovu sa objavil o niekoľko hodín neskôr v Baku;

| B. | keďže Afgana Muhtarliho podľa slov jeho advokáta zadržali neznámi muži, ktorí mali údajne oblečené uniformy gruzínskej kriminálnej polície, naložili ho do auta, zbili a odviezli na azerbajdžanskú hranicu, kde mu mali podstrčiť 10 000 EUR; |
| --- | --- |

B.

keďže Afgana Muhtarliho podľa slov jeho advokáta zadržali neznámi muži, ktorí mali údajne oblečené uniformy gruzínskej kriminálnej polície, naložili ho do auta, zbili a odviezli na azerbajdžanskú hranicu, kde mu mali podstrčiť 10 000 EUR;

| C. | keďže Afgan Muhtarli teraz čelí trestnému stíhaniu pre nezákonné prekročenie hranice, pašovanie a násilie proti policajnému orgánu; keďže uvedené obvinenia by mohli viesť k odňatiu slobody na niekoľko rokov a keďže ho súd 31. mája 2017 vzal na tri mesiace do vyšetrovacej väzby; |
| --- | --- |

C.

keďže Afgan Muhtarli teraz čelí trestnému stíhaniu pre nezákonné prekročenie hranice, pašovanie a násilie proti policajnému orgánu; keďže uvedené obvinenia by mohli viesť k odňatiu slobody na niekoľko rokov a keďže ho súd 31. mája 2017 vzal na tri mesiace do vyšetrovacej väzby;

| D. | keďže Afgan Muhtarli pracoval pre niekoľko nezávislých médií vrátane Rádia slobodná Európa/Rádia Sloboda a je známy tým, že vo svojej novinárskej práci kritizuje azerbajdžanské orgány; keďže odišiel do exilu v Gruzínsku, aby unikol pred odvetnými opatreniami pre svoju prácu zo strany azerbajdžanských orgánov; |
| --- | --- |

D.

keďže Afgan Muhtarli pracoval pre niekoľko nezávislých médií vrátane Rádia slobodná Európa/Rádia Sloboda a je známy tým, že vo svojej novinárskej práci kritizuje azerbajdžanské orgány; keďže odišiel do exilu v Gruzínsku, aby unikol pred odvetnými opatreniami pre svoju prácu zo strany azerbajdžanských orgánov;

| E. | keďže Gruzínsko je štát, ktorý je zmluvnou stranou Európskeho dohovoru o ľudských právach, a preto je zodpovednosťou Gruzínska zaručiť bezpečnosť Azerbajdžancov žijúcich na jeho území a zabrániť akémukoľvek násilnému návratu do ich krajiny; keďže občania Azerbajdžanu sa však čoraz častejšie stretávajú so zamietnutím predĺženia ich povolenia na pobyt v Gruzínsku; |
| --- | --- |

E.

keďže Gruzínsko je štát, ktorý je zmluvnou stranou Európskeho dohovoru o ľudských právach, a preto je zodpovednosťou Gruzínska zaručiť bezpečnosť Azerbajdžancov žijúcich na jeho území a zabrániť akémukoľvek násilnému návratu do ich krajiny; keďže občania Azerbajdžanu sa však čoraz častejšie stretávajú so zamietnutím predĺženia ich povolenia na pobyt v Gruzínsku;

| F. | keďže gruzínsky prezident Giorgi Margvelašvili vyhlásil, že únos Afgana Muhtarliho je „vážnym problémom pre [gruzínsku] štátnosť a zvrchovanosť“; |
| --- | --- |

F.

keďže gruzínsky prezident Giorgi Margvelašvili vyhlásil, že únos Afgana Muhtarliho je „vážnym problémom pre [gruzínsku] štátnosť a zvrchovanosť“;

| G. | keďže gruzínske ministerstvo vnútra začalo vyšetrovanie prípadu Afgana Muhtarliho podľa § 143 trestného zákonníka – nezákonné odňatie slobody – a začalo o tejto záležitosti komunikovať s azerbajdžanskými partnermi; |
| --- | --- |

G.

keďže gruzínske ministerstvo vnútra začalo vyšetrovanie prípadu Afgana Muhtarliho podľa § 143 trestného zákonníka – nezákonné odňatie slobody – a začalo o tejto záležitosti komunikovať s azerbajdžanskými partnermi;

| H. | keďže celková situácia v oblasti ľudských práv v Azerbajdžane za posledných niekoľko rokov naďalej vyvoláva vážne obavy, pričom naďalej pretrváva zastrašovanie a represie, prenasledovanie, údajné mučenie, zákaz cestovať a obmedzovanie slobody pohybu vedúcich predstaviteľov mimovládnych organizácií, obhajcov ľudských práv, členov opozície, novinárov a iných zástupcov občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže celková situácia v oblasti ľudských práv v Azerbajdžane za posledných niekoľko rokov naďalej vyvoláva vážne obavy, pričom naďalej pretrváva zastrašovanie a represie, prenasledovanie, údajné mučenie, zákaz cestovať a obmedzovanie slobody pohybu vedúcich predstaviteľov mimovládnych organizácií, obhajcov ľudských práv, členov opozície, novinárov a iných zástupcov občianskej spoločnosti;

| I. | keďže odvolací súd v Baku vydal 17. mája 2017 príkaz na návrat Lejly a Arifa Junusových, ktorým bol udelený politický azyl v Holandsku, do Azerbajdžanu z dôvodu obnovenia súdneho konania; |
| --- | --- |

I.

keďže odvolací súd v Baku vydal 17. mája 2017 príkaz na návrat Lejly a Arifa Junusových, ktorým bol udelený politický azyl v Holandsku, do Azerbajdžanu z dôvodu obnovenia súdneho konania;

| J. | keďže okresný súd v Sabaile 12. mája 2017 v nadväznosti na žiadosť ministerstva dopravy, komunikácie a vyspelých technológií potvrdil rozhodnutie zablokovať činnosť piatich internetových médií vrátane azerbajdžanského vysielania Rádia slobodná Európa/Rádia sloboda (RFE/RL), Azadliq.info, Meydan TV a satelitných televíznych kanálov Turan TV a Azerbaijani Saadi; |
| --- | --- |

J.

keďže okresný súd v Sabaile 12. mája 2017 v nadväznosti na žiadosť ministerstva dopravy, komunikácie a vyspelých technológií potvrdil rozhodnutie zablokovať činnosť piatich internetových médií vrátane azerbajdžanského vysielania Rádia slobodná Európa/Rádia sloboda (RFE/RL), Azadliq.info, Meydan TV a satelitných televíznych kanálov Turan TV a Azerbaijani Saadi;

| K. | keďže vzťahy medzi Národným zhromaždením Azerbajdžanskej republiky (Milli Medžlis) a Európskym parlamentom boli obnovené a obnovené členstvo a účasť Azerbajdžanu v Parlamentnom zhromaždení Euronest a jeho činnosti sa ukázali ako hodnotné; |
| --- | --- |

K.

keďže vzťahy medzi Národným zhromaždením Azerbajdžanskej republiky (Milli Medžlis) a Európskym parlamentom boli obnovené a obnovené členstvo a účasť Azerbajdžanu v Parlamentnom zhromaždení Euronest a jeho činnosti sa ukázali ako hodnotné;

| L. | keďže EÚ a Azerbajdžan začali 7. februára 2017 rokovať o novej dohode, ktorá bude koncipovaná v súlade so zásadami schválenými v revízii európskej susedskej politiky z roku 2015 a ktorá poskytne nové východisko pre politický dialóg a spoluprácu medzi EÚ a Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

L.

keďže EÚ a Azerbajdžan začali 7. februára 2017 rokovať o novej dohode, ktorá bude koncipovaná v súlade so zásadami schválenými v revízii európskej susedskej politiky z roku 2015 a ktorá poskytne nové východisko pre politický dialóg a spoluprácu medzi EÚ a Azerbajdžanom;

| 1. | dôrazne odsudzuje únos Afgana Muhtarliho v Tbilisi a jeho následné svojvoľné zadržiavanie v Baku; považuje to za vážne porušenie ľudských práv a odsudzuje tento závažný čin ako porušenie zákona; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naliehavo vyzýva gruzínske orgány, aby zaistili urýchlené, dôkladné, transparentné a účinné vyšetrenie nedobrovoľného zmiznutia Afgana Muhtarliho v Gruzínsku a jeho nezákonného presunu do Azerbajdžanu a aby páchateľov postavili pred súd; |
| --- | --- |

2.

| 3. | považuje za mimoriadne dôležité, aby gruzínske orgány vynaložili všetko možné úsilie na objasnenie pochybností súvisiacich so všetkými podozreniami týkajúcimi sa zapojenia gruzínskych štátnych zamestnancov do nedobrovoľného zmiznutia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že zodpovednosťou gruzínskych orgánov je poskytnúť ochranu všetkým štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí žijú alebo žiadajú o politický azyl v Gruzínsku a ktorým v krajine pôvodu hrozia pre ich politické aktivity alebo aktivity v oblasti ľudských práv vážne súdne konania; v tejto súvislosti pripomína článok 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach, ktorého je Gruzínsko zmluvnou stranou; |
| --- | --- |

4.

| 5. | dôrazne odsudzuje stíhanie Afgana Muhtarliho na základe fiktívnych obvinení a trvá na tom, že je stíhaný za prácu nezávislého novinára; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva azerbajdžanské orgány, aby okamžite a bezpodmienečne zbavili Afgana Muhtarliho všetkých obvinení a oslobodili ho, ako aj všetkých tých, ktorí sú uväznení za výkon svojich základných práv vrátane slobody prejavu; žiada gruzínske orgány, aby v prípade Afgana Muhtarliho prijali voči azerbajdžanským orgánom všetky potrebné opatrenia na to, aby sa mohol zlúčiť so svojou rodinou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že prípad Afgana Muhtarliho je ďalším príkladom toho, ako sa azerbajdžanské orgány zameriavajú na svojich kritikov žijúcich v exile a ich príbuzných doma a prenasledujú ich; pripomína predchádzajúce prípady medzinárodných zatýkacích rozkazov vydaných na občanov Azerbajdžanu žijúcich v exile, ktorí sa kriticky vyjadrujú o orgánoch; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žiada, aby sa okamžite uskutočnilo úplné, transparentné, dôveryhodné a nestranné vyšetrenie prípadu azerbajdžanského blogera a aktivistu Mehmana Galandarova, ktorý zomrel 28. apríla 2017 vo väzbe, ktorú na neho uvalili azerbajdžanské orgány; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žiada o okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých politických väzňov vrátane novinárov, obhajcov ľudských práv a ostatných aktivistov z radov občianskej spoločnosti, a to Afgana Muhtarliho, Ilkina Rustamzadeha, Rašada Ramazanova, Sejmura Haziho, Gijasa Ibrahimova, Mehmana Husejnova, Bayrama Mammadova, Ilgara Mammadova, Araza Gulijeva, Tofiga Hasanliho, Ilgiza Qahramanova, Afgana Sadygova a iných vrátane, ale nie výlučne, tých, na ktorých sa vzťahujú príslušné rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP), a požaduje zrušenie všetkých obvinení, ktoré boli proti nim vznesené, a úplnú obnovu ich občianskych a politických práv vzťahujúcu sa aj na predtým uväznených, ale už oslobodených politických väzňov, akými sú Intigam Aliyev a Chadžidža Ismailová a iní; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva azerbajdžanské orgány, aby ukončili prebiehajúce prenasledovanie Lejly a Arifa Junusových, a upozorňuje Interpol na tento prípad, ktorý je politicky motivovaný; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje svoju naliehavú výzvu azerbajdžanským orgánom, aby skoncovali s praktikami selektívneho trestného stíhania a väznenia novinárov, obhajcov ľudských práv a ostatných osôb, ktoré kritizujú vládu, a aby zabezpečili, aby všetky zadržiavané osoby vrátane novinárov, politických aktivistov a aktivistov občianskej spoločnosti požívali úplné práva na riadny proces a aby sa na nich vzťahovali normy spravodlivého procesu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naliehavo vyzýva azerbajdžanské orgány, aby zaistili, aby nezávislé skupiny občianskej spoločnosti a aktivisti mohli vykonávať svoju činnosť bez neprimeraných prekážok alebo v strachu z prenasledovania, a to tým, že zrušia zákony, ktoré podstatne obmedzujú občiansku spoločnosť, uvoľnia bankové účty mimovládnych skupín a ich vedúcich predstaviteľov a umožnia prístup k zahraničnému financovaniu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naliehavo vyzýva vládu Azerbajdžanu, aby v plnej miere dodržiavala všetky rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva, spolupracovala s Benátskou komisiou Rady Európy a komisárom pre ľudské práva a plnila ich odporúčania, dodržiavala osobitné postupy OSN, pokiaľ ide o ochrancov ľudských práv, právo na slobodu združovania, právo na pokojné zhromažďovanie, právo na slobodu prejavu, aj pokiaľ ide o svojvoľné zadržiavanie, s cieľom zmeniť svoje právne predpisy a prispôsobiť postupy v súlade so závermi týchto odborníkov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta oslobodenie niekoľkých významných obhajcov ľudských práv, novinárov a aktivistov v Azerbajdžane v rokoch 2015 a 2016; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje význam dobrej politickej atmosféry medzi vládou, opozičnými silami a občianskou spoločnosťou vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje význam novej dohody o partnerstve medzi EÚ a Azerbajdžanom; zdôrazňuje, že demokratické reformy, zásady právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd musia byť ústredným prvkom novej dohody; pripomína, že ešte pred rozhodnutím o tom, či udelí súhlas, bude dôsledne monitorovať situáciu počas rokovaní o novej dohode; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, Európskej rade, Komisii, prezidentom, vládam a parlamentom Azerbajdžanu a Gruzínska, Rade Európy, OBSE a Rade OSN pre ľudské práva. |
| --- | --- |

17.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/109

---

P8_TA(2017)0268

Pakistan, najmä situácia obhajcov ľudských práv a trest smrti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o Pakistane, najmä o situácii obhajcov ľudských práv a o treste smrti (2017/2723(RSP))

(2018/C 331/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Pakistane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Pakistane,

| — | so zreteľom na závery Rady z 18. júla 2016 o Pakistane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 18. júla 2016 o Pakistane,

| — | so zreteľom na päťročný plán angažovanosti EÚ a Pakistanu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na päťročný plán angažovanosti EÚ a Pakistanu,

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva pre Pakistan, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva pre Pakistan,

| — | so zreteľom na viacročný orientačný program medzi EÚ a Pakistanom na roky 2014 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na viacročný orientačný program medzi EÚ a Pakistanom na roky 2014 – 2020,

| — | so zreteľom na odporúčania zo správ volebnej pozorovateľskej misie EÚ v Pakistane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania zo správ volebnej pozorovateľskej misie EÚ v Pakistane,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a jej hovorcu o Pakistane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a jej hovorcu o Pakistane,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, najmä na jej článok 18, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, najmä na jej článok 18,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, ktorého je Pakistan zmluvnou stranou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, ktorého je Pakistan zmluvnou stranou,

| — | so zreteľom na Dohovor o právach dieťaťa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o právach dieťaťa,

| — | so zreteľom na ústavu Pakistanu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Pakistanu,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ o presadzovaní a ochrane slobody náboženského vyznania a viery, o obhajcoch ľudských práv, ako aj o treste smrti a na strategický rámec z roku 2012 pre ľudské práva a demokraciu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ o presadzovaní a ochrane slobody náboženského vyznania a viery, o obhajcoch ľudských práv, ako aj o treste smrti a na strategický rámec z roku 2012 pre ľudské práva a demokraciu,

| — | so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže v Pakistane platilo do roku 2015 moratórium na trest smrti, ktorý však bol po masakre vo vojenskej verejnej škole v Pešaváre v decembri 2014 znovu zavedený; keďže moratórium bolo najprv zrušené len pre teroristickú činnosť, ale neskôr bolo zrušené pre všetky závažné trestné činy; |
| --- | --- |

A.

keďže v Pakistane platilo do roku 2015 moratórium na trest smrti, ktorý však bol po masakre vo vojenskej verejnej škole v Pešaváre v decembri 2014 znovu zavedený; keďže moratórium bolo najprv zrušené len pre teroristickú činnosť, ale neskôr bolo zrušené pre všetky závažné trestné činy;

| B. | keďže Pakistan je teraz jedným zo štátov, kde na výkon trestu smrti čaká najviac osôb; keďže boli zaznamenané prípady, keď boli popravy vykonané napriek tomu, že odvolacie konania stále prebiehali; |
| --- | --- |

B.

keďže Pakistan je teraz jedným zo štátov, kde na výkon trestu smrti čaká najviac osôb; keďže boli zaznamenané prípady, keď boli popravy vykonané napriek tomu, že odvolacie konania stále prebiehali;

| C. | keďže pakistanský „zákon o rúhaní“ (oddiel 295-C trestného zákonníka) ukladá povinný trest smrti; keďže v súčasnosti stovky ľudí čakajú na súdne konanie a množstvo osôb čaká na vykonanie trestu smrti na základe obvinenia z „rúhania“; keďže o tomto zákone sa usudzuje, že obsahuje nejasné ustanovenia, ktoré sa môžu zneužiť proti politickým disidentom alebo na umlčanie legitímnej kritiky štátnych inštitúcií a iných orgánov; |
| --- | --- |

C.

keďže pakistanský „zákon o rúhaní“ (oddiel 295-C trestného zákonníka) ukladá povinný trest smrti; keďže v súčasnosti stovky ľudí čakajú na súdne konanie a množstvo osôb čaká na vykonanie trestu smrti na základe obvinenia z „rúhania“; keďže o tomto zákone sa usudzuje, že obsahuje nejasné ustanovenia, ktoré sa môžu zneužiť proti politickým disidentom alebo na umlčanie legitímnej kritiky štátnych inštitúcií a iných orgánov;

| D. | keďže v marci 2017 premiér nariadil zákaz všetkých materiálov „rúhania“ na internete a pakistanské orgány vyzvali spoločnosti prevádzkujúce sociálne médiá, aby pomáhali s identifikáciou Pakistancov podozrivých z „rúhania“; keďže 14. apríla 2017 bol Mašál Chán, študent univerzity Abdula Waliho Chána, zlynčovaný skupinou ďalších študentov potom ako bol obvinený z uverejňovania „rúhavého“ materiálu na internete; keďže 10. júna 2017 pakistanský protiteroristický súd odsúdil Tajmúra Raza na trest smrti za údajné spáchanie trestného činu „rúhania“ na Facebooku; keďže aktivista Baba Džán a ďalších 12 demonštrantov boli odsúdení na doživotie, najprísnejší trest, ktorý bol kedykoľvek uložený za demonštráciu; |
| --- | --- |

D.

keďže v marci 2017 premiér nariadil zákaz všetkých materiálov „rúhania“ na internete a pakistanské orgány vyzvali spoločnosti prevádzkujúce sociálne médiá, aby pomáhali s identifikáciou Pakistancov podozrivých z „rúhania“; keďže 14. apríla 2017 bol Mašál Chán, študent univerzity Abdula Waliho Chána, zlynčovaný skupinou ďalších študentov potom ako bol obvinený z uverejňovania „rúhavého“ materiálu na internete; keďže 10. júna 2017 pakistanský protiteroristický súd odsúdil Tajmúra Raza na trest smrti za údajné spáchanie trestného činu „rúhania“ na Facebooku; keďže aktivista Baba Džán a ďalších 12 demonštrantov boli odsúdení na doživotie, najprísnejší trest, ktorý bol kedykoľvek uložený za demonštráciu;

| E. | keďže pakistanské národné zhromaždenie schválilo 18. apríla 2017 uznesenie, v ktorom odsudzuje lynčovanie Mašála Chána násilnou skupinou za údajné „rúhanie“; keďže v senáte prebehla rozprava o reformách zameraných na ukončenie zneužívania tohto zákona; |
| --- | --- |

E.

keďže pakistanské národné zhromaždenie schválilo 18. apríla 2017 uznesenie, v ktorom odsudzuje lynčovanie Mašála Chána násilnou skupinou za údajné „rúhanie“; keďže v senáte prebehla rozprava o reformách zameraných na ukončenie zneužívania tohto zákona;

| F. | keďže na dva roky, počas ktorých sa malo posilniť civilné súdnictvo, boli povolené vojenské súdy; keďže sa dosiahol len malý pokrok pri rozvoji súdnictva a 22. marca 2017 boli vojenské súdy obnovené na ďalšie dvojročné obdobie, čo vyvolalo polemiku; |
| --- | --- |

F.

keďže na dva roky, počas ktorých sa malo posilniť civilné súdnictvo, boli povolené vojenské súdy; keďže sa dosiahol len malý pokrok pri rozvoji súdnictva a 22. marca 2017 boli vojenské súdy obnovené na ďalšie dvojročné obdobie, čo vyvolalo polemiku;

| G. | keďže v Pakistane dochádza k viacerým prípadom zastrašovania, napádania, zatýkania, mučenia, prenasledovania a zabíjania obhajcov ľudských práv, politických disidentov a členov náboženských menšín alebo skupín, ako napríklad členov hnutia Ahmadíja; keďže z informácií zozbieraných pracovnou skupinou OSN pre násilné alebo nedobrovoľné zmiznutia a mimovládnymi organizáciami vyplýva, že nedobrovoľné zmiznutia sú páchané bezpečnostnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva vrátane policajných a spravodajských agentúr; keďže ani jediného páchateľa sa nepodarilo postaviť pred súd; |
| --- | --- |

G.

keďže v Pakistane dochádza k viacerým prípadom zastrašovania, napádania, zatýkania, mučenia, prenasledovania a zabíjania obhajcov ľudských práv, politických disidentov a členov náboženských menšín alebo skupín, ako napríklad členov hnutia Ahmadíja; keďže z informácií zozbieraných pracovnou skupinou OSN pre násilné alebo nedobrovoľné zmiznutia a mimovládnymi organizáciami vyplýva, že nedobrovoľné zmiznutia sú páchané bezpečnostnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva vrátane policajných a spravodajských agentúr; keďže ani jediného páchateľa sa nepodarilo postaviť pred súd;

| H. | keďže indického štátneho príslušníka Kulbhúšana Džádava vojenský súd v apríli 2017 uznal vinným a odsúdil na trest smrti; keďže v súčasnosti je tento prípad na Medzinárodnom súdnom dvore z toho dôvodu, že mu bol odopretý prístup ku konzulárnym službám; keďže 4. mája 2017 bol pri útoku rozvášneného davu na policajnú stanicu v Balúčistáne, ktorý bol zrejme motivovaný údajným „rúhaním“, zavraždený desaťročný chlapec a ďalších päť ľudí bolo zranených; keďže 30. mája 2017 bol za údajné znásilnenie tínedžerky, ktorú miestne médiá nazývali iba Šumajla, rodinný príslušník v Rádžanpúre odsúdený kmeňovým súdom na smrť; keďže tieto prípady nie sú ojedinelými udalosťami; |
| --- | --- |

H.

keďže indického štátneho príslušníka Kulbhúšana Džádava vojenský súd v apríli 2017 uznal vinným a odsúdil na trest smrti; keďže v súčasnosti je tento prípad na Medzinárodnom súdnom dvore z toho dôvodu, že mu bol odopretý prístup ku konzulárnym službám; keďže 4. mája 2017 bol pri útoku rozvášneného davu na policajnú stanicu v Balúčistáne, ktorý bol zrejme motivovaný údajným „rúhaním“, zavraždený desaťročný chlapec a ďalších päť ľudí bolo zranených; keďže 30. mája 2017 bol za údajné znásilnenie tínedžerky, ktorú miestne médiá nazývali iba Šumajla, rodinný príslušník v Rádžanpúre odsúdený kmeňovým súdom na smrť; keďže tieto prípady nie sú ojedinelými udalosťami;

| I. | keďže prípad Aasiye Noreenovej, známej skôr ako Asia Bibi, aj naďalej vyvoláva vážne obavy v súvislosti s ľudskými právami v Pakistane; keďže pakistanská kresťanka Asia Bibi bola v roku 2010 pakistanským súdom usvedčená a odsúdená za rúhanie na smrť obesením; keďže ak by sa rozsudok vykonal, Asia Bibi by sa stala prvou ženou právoplatne odsúdenou v Pakistane za rúhanie; keďže rôzne medzinárodné petície vyzvali na jej prepustenie z dôvodu, že bola prenasledovaná za svoje náboženské vyznanie; keďže minister pre kresťanské menšiny Šahbaz Bhatti a moslimský politik Salmán Tasír boli zavraždení členmi občianskej domobrany za jej obhajobu a za svoje vystúpenia proti „zákonom o rúhaní“; keďže napriek dočasnému odloženiu výkonu jej trestu smrti je Asia Bibi naďalej dodnes väznená a jej rodina sa ukrýva; |
| --- | --- |

I.

keďže prípad Aasiye Noreenovej, známej skôr ako Asia Bibi, aj naďalej vyvoláva vážne obavy v súvislosti s ľudskými právami v Pakistane; keďže pakistanská kresťanka Asia Bibi bola v roku 2010 pakistanským súdom usvedčená a odsúdená za rúhanie na smrť obesením; keďže ak by sa rozsudok vykonal, Asia Bibi by sa stala prvou ženou právoplatne odsúdenou v Pakistane za rúhanie; keďže rôzne medzinárodné petície vyzvali na jej prepustenie z dôvodu, že bola prenasledovaná za svoje náboženské vyznanie; keďže minister pre kresťanské menšiny Šahbaz Bhatti a moslimský politik Salmán Tasír boli zavraždení členmi občianskej domobrany za jej obhajobu a za svoje vystúpenia proti „zákonom o rúhaní“; keďže napriek dočasnému odloženiu výkonu jej trestu smrti je Asia Bibi naďalej dodnes väznená a jej rodina sa ukrýva;

| J. | keďže zásahy proti mimovládnym organizáciám stále neutíchajú; keďže pod zámienkou vykonávania národného programu boja proti terorizmu sú viaceré mimovládne organizácie zastrašované a prenasledované a niektorým boli zapečatené kancelárie; |
| --- | --- |

J.

keďže zásahy proti mimovládnym organizáciám stále neutíchajú; keďže pod zámienkou vykonávania národného programu boja proti terorizmu sú viaceré mimovládne organizácie zastrašované a prenasledované a niektorým boli zapečatené kancelárie;

| K. | keďže 12 miliónov žien nemá vnútroštátne preukazy totožnosti, a teda sa im odopiera právo na zápis do zoznamu voličov vo voľbách; keďže viacero volebných pozorovateľských misií EÚ vydalo odporúčania na zlepšenie volebného procesu pred ďalšími voľbami, ktoré sú naplánované na rok 2018; |
| --- | --- |

K.

keďže 12 miliónov žien nemá vnútroštátne preukazy totožnosti, a teda sa im odopiera právo na zápis do zoznamu voličov vo voľbách; keďže viacero volebných pozorovateľských misií EÚ vydalo odporúčania na zlepšenie volebného procesu pred ďalšími voľbami, ktoré sú naplánované na rok 2018;

| L. | keďže Pakistan bol 1. januára 2014 začlenený do všeobecného systému preferencií VSP+; keďže tento systém by mal poskytnúť silný podnet na dodržiavanie základných ľudských a pracovných práv, ochranu životného prostredia a uplatňovanie zásad dobrej správy vecí verejných; |
| --- | --- |

L.

keďže Pakistan bol 1. januára 2014 začlenený do všeobecného systému preferencií VSP+; keďže tento systém by mal poskytnúť silný podnet na dodržiavanie základných ľudských a pracovných práv, ochranu životného prostredia a uplatňovanie zásad dobrej správy vecí verejných;

| M. | keďže EÚ je naďalej v plnej miere odhodlaná pokračovať v dialógu a spolupráci s Pakistanom v rámci päťročného plánu spolupráce a plánu, ktorý ho nahradí; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ je naďalej v plnej miere odhodlaná pokračovať v dialógu a spolupráci s Pakistanom v rámci päťročného plánu spolupráce a plánu, ktorý ho nahradí;

| 1. | opätovne potvrdzuje rozhodne odmietavý postoj EÚ voči trestu smrti vo všetkých prípadoch a bez výnimky; vyzýva na všeobecné zrušenie trestu smrti; vyjadruje hlboké znepokojenie nad rozhodnutím Pakistanu zrušiť moratórium a nad pokračovaním popráv alarmujúcou rýchlosťou; vyzýva Pakistan, aby obnovil moratórium s dlhodobým cieľom dosiahnuť úplné zrušenie trestu smrti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je hlboko znepokojený správami o využívaní trestu smrti v Pakistane po chybných súdnych konaniach, popravami neplnoletých osôb a osôb s duševnými poruchami a údajným mučením; vyzýva vládu, aby zosúladila ustanovenia o treste smrti vo vnútroštátnych právnych predpisov s medzinárodným právom a normami vrátane zastavenia popráv za akýkoľvek trestný čin iný ako úmyselná vražda, zákazu popráv mladistvých páchateľov a osôb s duševnými poruchami a moratória na vykonávanie popráv, kým prebieha odvolacie konanie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad zhoršením dodržiavania ľudských práv a zásad právneho štátu v Pakistane, a najmä nad zvýšením počtu mimosúdnych popráv a zastrašovaním a používaním sily proti novinárom, obhajcom ľudských práv, mimovládnym organizáciám a kritikom vlády; pripomína povinnosti pakistanskej vlády zabezpečiť dodržiavanie základných práv; víta skutočnosť, že Pakistan prijal akčný plán pre ľudské práva, a žiada, aby sa odrazil v hmatateľnom pokroku v tejto oblasti; upozorňuje v tejto súvislosti na to, že EÚ bude aj naďalej mimoriadne znepokojená, ak aktivisti budú naďalej obeťami týchto praktík a ak sa nedosiahne pokrok; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje znepokojenie nad rozsiahlou slobodou konania bezpečnostných síl a vyzýva pakistanskú vládu, aby zabezpečila lepší dohľad nad ich činnosťou; naliehavo žiada príslušné orgány, aby uskutočnili bezodkladné a nestranné vyšetrovanie úmrtí vo väzbe a zabíjania bezpečnostnými silami, ako aj obvinení z mučenia, a aby stíhali páchateľov mimosúdnych popráv a mučenia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje poľutovanie nad využívaním vojenských súdov v Pakistane, ktoré organizujú vypočutia v tajnosti a majú civilnú jurisdikciu; trvá na tom, aby pakistanské orgány umožnili prístup medzinárodným pozorovateľom a organizáciám pre ľudské práva na účely monitorovania vojenských súdov; požaduje aj okamžitý a transparentný prechod na nezávislé civilné súdnictvo v súlade s medzinárodnými normami súdneho konania; zdôrazňuje, že štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú obžalovaní, musí byť umožnený prístup ku konzulárnym službám a konzulárna ochrana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje hlboké znepokojenie v súvislosti s pokračujúcim uplatňovaním „zákona o rúhaní“ a domnieva sa, že to zhoršuje atmosféru náboženskej neznášanlivosti; berie na vedomie zistenia Najvyššieho súdu Pakistanu, že jednotlivci obvinení z „rúhania“„nadmerne a nenapraviteľne trpia“, lebo nejestvujú ochranné prostriedky proti zneužitiu alebo nesprávnemu uplatňovaniu právnych predpisov; vyzýva preto pakistanskú vládu, aby zrušila oddiely 295-A, 295-B a 295-C trestného zákonníka a zaviedla účinné procesné a inštitucionálne záruky s cieľom zabrániť zneužívaniu obvinení z „rúhania“; vyzýva tiež vládu, aby zaujala dôraznejšiu pozíciu pri odsudzovaní udavačstva údajných „rúhačov“, a nabáda ju, aby sama nepoužívala terminológiu „rúhania“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva pakistanskú vládu, aby prijala okamžité opatrenia na ochranu životov a práv novinárov a blogerov; vyjadruje znepokojenie nad žiadosťou pakistanských orgánov adresovanou Twitteru a Facebooku, aby zverejňovali informácie o svojich užívateľoch s cieľom identifikovať jednotlivcov podozrivých z „rúhania“; vyzýva vládu a parlament Pakistanu, aby novelizovali zákon o predchádzaní trestným činom v elektronickom prostredí z roku 2016 a aby odstránili príliš rozsiahle ustanovenia monitorovania a uchovávania údajov a rušenia webstránok na základe nejasných kritérií; žiada tiež zmiernenie všetkých trestov smrti vynesených za „rúhanie“ alebo politickú opozíciu vrátane trestu Tajmúra Raza; v tejto súvislosti žiada pakistanského prezidenta, aby využil svoje právo udeliť milosť; |
| --- | --- |

7.

| 8. | berie na vedomie pokrok dosiahnutý vo vykonávaní päťročného plánu angažovanosti EÚ a Pakistanu, ale vyjadruje nádej, že nový strategický plán angažovanosti, ktorý sa má dokončiť v roku 2017, bude ambiciózny a prispeje k posilneniu väzieb medzi EÚ a Pakistanom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naliehavo vyzýva pakistanskú vládu, aby čo najpozitívnejšie a najrýchlejšie vyriešila prebiehajúci prípad Asie Bibi; odporúča, aby sa vzhľadom na spôsob, akým v minulosti členovia občianskej domobrany a mimosúdni aktéri zaobchádzali s osobami obvinenými z údajného rúhania, prijali kroky na zaručenie bezpečnosti Asie Bibi a jej rodiny; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína, že udelenie štatútu VSP+ je podmienečné a že základnou požiadavkou tohto systému je účinné vykonávanie medzinárodných dohovorov; naliehavo vyzýva pakistanskú vládu, aby vyvinula výrazné úsilie pri realizácii 27 kľúčových dohovorov a dosiahla v tejto oblasti pokrok; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu a ESVČ, aby nastoľovali tieto otázky u pakistanských orgánov počas pravidelného dialógu o ľudských právach; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Európskej komisie / vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, vládam a parlamentom členských štátov a vláde a parlamentu Pakistanu. |
| --- | --- |

12.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/113

---

P8_TA(2017)0269

Situácia v oblasti ľudských práv v Indonézii

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o situácii v oblasti ľudských práv v Indonézii (2017/2724(RSP))

(2018/C 331/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Indonézii, najmä na uznesenie z 19. januára 2017 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Indonézii, najmä na uznesenie z 19. januára 2017 (1),

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Indonéziou (DPS), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2014, a na spoločnú tlačovú správu z 29. novembra 2016 po prvom zasadnutí spoločného výboru EÚ – Indonézia v rámci DPS, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Indonéziou (DPS), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2014, a na spoločnú tlačovú správu z 29. novembra 2016 po prvom zasadnutí spoločného výboru EÚ – Indonézia v rámci DPS,

| — | so zreteľom na miestne vyhlásenie EÚ z 9. mája 2017 o slobode náboženského vyznania a viery a slobode prejavu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na miestne vyhlásenie EÚ z 9. mája 2017 o slobode náboženského vyznania a viery a slobode prejavu,

| — | so zreteľom na správu Úradu vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre ľudské práva – súbor informácií o Indonézii zo 17. februára 2017, ako aj na všeobecné pravidelné preskúmanie (tretí cyklus) a súhrn príspevkov zainteresovaných strán, pokiaľ ide o Indonéziu, z 20. februára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Úradu vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre ľudské práva – súbor informácií o Indonézii zo 17. februára 2017, ako aj na všeobecné pravidelné preskúmanie (tretí cyklus) a súhrn príspevkov zainteresovaných strán, pokiaľ ide o Indonéziu, z 20. februára 2017,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) z 27. júla 2016 o plánovaných popravách v Indonézii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) z 27. júla 2016 o plánovaných popravách v Indonézii,

| — | so zreteľom na Šiesty dialóg o ľudských právach medzi Európskou úniou a Indonéziou z 28. júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Šiesty dialóg o ľudských právach medzi Európskou úniou a Indonéziou z 28. júna 2016,

| — | so zreteľom na Bangkockú deklaráciu o podpore globálneho partnerstva ASEAN – EÚ pre spoločné strategické ciele zo 14. októbra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Bangkockú deklaráciu o podpore globálneho partnerstva ASEAN – EÚ pre spoločné strategické ciele zo 14. októbra 2016,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z 10. decembra 1948,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, ktorý Indonézia ratifikovala v roku 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, ktorý Indonézia ratifikovala v roku 2006,

| — | so zreteľom na Dohovor proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1987, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1987,

| — | so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Indonézia je štvrtou najľudnatejšou krajinou, treťou najväčšou demokraciou, najväčšou krajinou s moslimskou väčšinou a je rozmanitou spoločnosťou, ktorú tvorí 255 miliónov občanov z rôznych etník, jazykov a kultúr; |
| --- | --- |

A.

keďže Indonézia je štvrtou najľudnatejšou krajinou, treťou najväčšou demokraciou, najväčšou krajinou s moslimskou väčšinou a je rozmanitou spoločnosťou, ktorú tvorí 255 miliónov občanov z rôznych etník, jazykov a kultúr;

| B. | keďže Indonézia je dôležitým partnerom EÚ; keďže vzťahy medzi EÚ a Indonéziou, členom skupiny G20, sú pevné; keďže EÚ a Indonézia uznávajú rovnaké hodnoty, pokiaľ ide o ľudské práva, správu vecí verejných a demokraciu; |
| --- | --- |

B.

keďže Indonézia je dôležitým partnerom EÚ; keďže vzťahy medzi EÚ a Indonéziou, členom skupiny G20, sú pevné; keďže EÚ a Indonézia uznávajú rovnaké hodnoty, pokiaľ ide o ľudské práva, správu vecí verejných a demokraciu;

| C. | keďže v roku 2016 bolo v Indonézii zaznamenané nezvyčajne veľké množstvo násilných diskriminačných obťažujúcich verbálnych útokov a ničivých prejavov voči LGBT; keďže údajne tieto útoky priamo alebo nepriamo rozdúchavali vládni úradníci, štátne inštitúcie a extrémisti; keďže v roku 2017 sa povaha týchto útokov zhoršila; |
| --- | --- |

C.

keďže v roku 2016 bolo v Indonézii zaznamenané nezvyčajne veľké množstvo násilných diskriminačných obťažujúcich verbálnych útokov a ničivých prejavov voči LGBT; keďže údajne tieto útoky priamo alebo nepriamo rozdúchavali vládni úradníci, štátne inštitúcie a extrémisti; keďže v roku 2017 sa povaha týchto útokov zhoršila;

| D. | keďže v osobitnej autonómnej provincii Aceh, v ktorej platí právo šaría, sú sexuálne dobrovoľné styky osôb rovnakého pohlavia a dobrovoľné sexuálne vzťahy mimo manželstva trestným činom a trestajú sa 100 ranami bičom a odňatím slobody v trvaní 100 mesiacov; keďže v máji 2017 boli dvaja mladí muži odsúdení za sexuálne vzťahy medzi osobami rovnakého pohlavia na 85 rán palicou; keďže právo nebyť mučený je základným a nescudziteľným právom; |
| --- | --- |

D.

keďže v osobitnej autonómnej provincii Aceh, v ktorej platí právo šaría, sú sexuálne dobrovoľné styky osôb rovnakého pohlavia a dobrovoľné sexuálne vzťahy mimo manželstva trestným činom a trestajú sa 100 ranami bičom a odňatím slobody v trvaní 100 mesiacov; keďže v máji 2017 boli dvaja mladí muži odsúdení za sexuálne vzťahy medzi osobami rovnakého pohlavia na 85 rán palicou; keďže právo nebyť mučený je základným a nescudziteľným právom;

| E. | keďže v ostatných častiach Indonézie nie je homosexualita nezákonná; keďže však napriek tomu je komunita LGBTI v posledných rokoch vystavená tlakom; |
| --- | --- |

E.

keďže v ostatných častiach Indonézie nie je homosexualita nezákonná; keďže však napriek tomu je komunita LGBTI v posledných rokoch vystavená tlakom;

| F. | keďže počas policajného zásahu v gay klube v Jakarte 21. mája 2017 bolo zatknutých 141 mužov za „porušenie zákonov o pornografii“; |
| --- | --- |

F.

keďže počas policajného zásahu v gay klube v Jakarte 21. mája 2017 bolo zatknutých 141 mužov za „porušenie zákonov o pornografii“;

| G. | keďže od januára 2016 ústavný súd v Indonézii skúma petíciu požadujúcu kriminalizáciu pohlavného styku medzi gejmi a nemanželského pohlavného styku; |
| --- | --- |

G.

keďže od januára 2016 ústavný súd v Indonézii skúma petíciu požadujúcu kriminalizáciu pohlavného styku medzi gejmi a nemanželského pohlavného styku;

| H. | keďže v Indonézii narastá neznášanlivosť voči náboženským menšinám, ktorú umožňujú diskriminačné zákony a iné právne predpisy vrátane zákona o rúhaní, ktorým sa oficiálne uznáva len šesť náboženstiev; keďže do júna 2017 bolo na základe zákonov o rúhaní odsúdených a uväznených viacero osôb; |
| --- | --- |

H.

keďže v Indonézii narastá neznášanlivosť voči náboženským menšinám, ktorú umožňujú diskriminačné zákony a iné právne predpisy vrátane zákona o rúhaní, ktorým sa oficiálne uznáva len šesť náboženstiev; keďže do júna 2017 bolo na základe zákonov o rúhaní odsúdených a uväznených viacero osôb;

| I. | keďže v januári 2017 Národná komisia pre ľudské práva (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) zistila, že v niektorých provinciách, napríklad v provincii Západná Jáva, dochádza k oveľa viac prípadom náboženskej neznášanlivosti než inde, a že úradníci regionálnej vlády nesú často zodpovednosť za tolerovanie alebo priamo za páchanie zneužívania; |
| --- | --- |

I.

keďže v januári 2017 Národná komisia pre ľudské práva (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) zistila, že v niektorých provinciách, napríklad v provincii Západná Jáva, dochádza k oveľa viac prípadom náboženskej neznášanlivosti než inde, a že úradníci regionálnej vlády nesú často zodpovednosť za tolerovanie alebo priamo za páchanie zneužívania;

| J. | keďže existujú vážne obavy zo zastrašovania novinárov a násilia páchaného voči nim; keďže novinári by mali mať prístup do celej krajiny; |
| --- | --- |

J.

keďže existujú vážne obavy zo zastrašovania novinárov a násilia páchaného voči nim; keďže novinári by mali mať prístup do celej krajiny;

| K. | keďže podľa organizácie Human Rights Watch sa v období medzi rokmi 2010 a 2015 stalo obeťami mrzačenia ženských pohlavných orgánov 49 % dievčat vo veku 14 rokov alebo mladších; |
| --- | --- |

K.

keďže podľa organizácie Human Rights Watch sa v období medzi rokmi 2010 a 2015 stalo obeťami mrzačenia ženských pohlavných orgánov 49 % dievčat vo veku 14 rokov alebo mladších;

| L. | keďže orgány popravili štyroch odsúdených obchodníkov s drogami v júli 2016 a uviedli, že ďalších 10 väzňov v cele smrti bude popravených v roku 2017; |
| --- | --- |

L.

keďže orgány popravili štyroch odsúdených obchodníkov s drogami v júli 2016 a uviedli, že ďalších 10 väzňov v cele smrti bude popravených v roku 2017;

| 1. | váži si pevné vzťahy medzi EÚ a Indonéziou a znovu poukazuje na význam silných a dlhotrvajúcich politických, hospodárskych a kultúrnych väzieb medzi obidvomi stranami; zdôrazňuje význam dialógu medzi EÚ a Indonéziou o ľudských právach, ktorý umožňuje otvorenú výmenu názorov o ľudských právach a demokracii, ktoré sú tiež základom DPS; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva na intenzívnejšie parlamentné kontakty medzi EÚ a Indonéziou, prostredníctvom ktorých je možné konštruktívne diskutovať o rozličných otázkach spoločného záujmu vrátane ľudských práv; vyzýva indonézsky parlament na posilnenie týchto medziparlamentných vzťahov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta aktívne zapojenie Indonézie na regionálnej a mnohostrannej úrovni; zdôrazňuje, že Indonézia bola nedávno skúmaná v rámci všeobecného pravidelného preskúmania počas zasadnutia Rady OSN pre ľudské práva v máji 2017; zdôrazňuje, že podobne ako v minulých cykloch podstúpila Indonézia toto preskúmanie dobrovoľne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva orgány osobitnej autonómnej provincie Aceh, aby zabránili ďalšiemu prenasledovaniu homosexuálov a aby dekriminalizovali homosexualitu zmenou islamského trestného poriadku; dôrazne odsudzuje palicovanie dvoch homosexuálnych mužov vo veku 20 a 23 rokov, ku ktorému došlo v Acehu 22. mája 2017, pričom to bolo prvýkrát, keď orgány v Acehu trestali palicovaním ľudí za homosexuálne praktiky; dôrazne odsudzuje skutočnosť, že homosexualita je nezákonná podľa islamského trestného poriadku Acehu, ktorý je založený na práve šaría; zdôrazňuje, že potrestanie týchto dvoch mužov je krutým, neľudským a ponižujúcim zaobchádzaním, ktoré podľa medzinárodného práva môže predstavovať mučenie; okrem toho vyzýva orgány, aby okamžite skoncovali s verejným bičovaním; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje tiež obavy v súvislosti s rastúcou neznášanlivosťou voči indonézskej komunite LGBTI mimo osobitnej autonómnej provincie Aceh; dôrazne odsudzuje skutočnosť, že napriek tomu, že homosexualita nie je trestný čin podľa trestného poriadku Indonézie, počas policajného zásahu v gay klube v Jakarte bolo 21. mája 2017 zatknutých 141 mužov; naliehavo vyzýva orgány a vládnych predstaviteľov, aby sa zdržali verejných vyhlásení, ktoré sú diskriminačné voči LGBTI alebo iným menšinám v krajine; zdôrazňuje, že polícia má povinnosť presadzovať právo a chrániť zraniteľné menšiny, a nie ich prenasledovať; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odmieta tvrdenie indonézskej psychiatrickej asociácie, že homosexualita a „transrodovosť“ sú poruchy duševného zdravia; vyzýva orgány, aby ukončili násilné zadržiavanie LGBTI osôb a aby skoncovali aj so všetkými formami „liečenia“, ktoré ich má „vyliečiť“ z homosexuality, bisexuality či transrodovej identity, a aby dôsledne presadzovali tento zákaz; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta vyhlásenie prezidenta Widodoa z 19. októbra 2016, v ktorom odsúdil diskrimináciu LGBTI; vyzýva prezidenta Widodoa, aby využil svoje kľúčové postavenie a verejne odsúdil neznášanlivosť a trestné činy voči LGBTI, menšinám, ženám a organizáciám alebo zhromaždeniam v krajine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | požaduje revíziu zákona o rúhaní, pretože ohrozuje náboženské menšiny; podporuje odporúčania OSN o zrušení článkov 156 a 156a trestného zákona, zákona o predchádzaní zneužívaniu a hanobeniu náboženstva, zákona o elektronických transakciách a údajoch, a o stiahnutí obvinení vznesených voči osobám obvineným z rúhania a o zastavení trestného stíhania týchto osôb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje znepokojenie nad narastajúcou neznášanlivosťou zameranou proti etnickým, náboženským a sexuálnym menšinám v Indonézii; naliehavo vyzýva orgány Indonézie, aby pokračovali vo svojom úsilí posilniť náboženskú toleranciu a sociálnu rozmanitosť a aby toto úsilie zintenzívnili; dôrazne odsudzuje všetky prejavy násilia, obťažovania a zastrašovania namierené voči menšinám; požaduje, aby sa všetky osoby, ktoré spáchajú takéto akty násilia, za ne museli zodpovedať; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje svoje znepokojenie nad vážnym porušovaním slobody médií; naliehavo vyzýva indonézsku vládu, aby trvala na tom, aby štátne agentúry prijali politiku nulovej tolerancie voči fyzickému zneužívaniu novinárov, a aby zahraničným médiám umožnila otvorený prístup do krajiny; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva indonézske orgány, aby zrušili všetky právne ustanovenia, ktoré neprimerane obmedzujú základné slobody a ľudské práva; vyzýva indonézske orgány, aby preskúmali všetky svoje právne predpisy a zabezpečili ich súlad s medzinárodnými záväzkami krajiny, najmä právne predpisy týkajúce sa slobody prejavu, myslenia, svedomia a náboženského presvedčenia, rovnosti pred zákonom, nediskriminácie a práva na slobodu prejavu a zhromažďovať sa na verejnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je znepokojený správami o pretrvávajúcom násilí voči ženám a o praktikách, ktoré ženám ubližujú, ako je mrzačenie ženských pohlavných orgánov; vyzýva indonézske orgány, aby presadzovali svoje právne predpisy týkajúce sa násilia páchaného na ženách, aby trestali všetky formy sexuálneho násilia, prijali právne predpisy na odstránenie rodovej nerovnosti a na posilnenie postavenia žien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta pozastavenie popráv osôb odsúdených na smrť za obchodovanie s drogami, zatiaľ čo sa čaká na preskúmanie ich prípadu; naliehavo vyzýva indonézsku vládu, aby pokračovala v pozastavení všetkých takýchto popráv a aby opäť preskúmala jednotlivé prípady v súlade s medzinárodnými normami; požaduje okamžité obnovenie moratória na trest smrti s výhľadom zrušiť trest smrti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva indonézsku vládu, aby si plnila všetky svoje záväzky a aby rešpektovala, chránila a dodržiavala práva a slobody zakotvené v Medzinárodnom pakte o občianskych a politických právach; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, vláde a parlamentu Indonézie, generálnemu tajomníkovi Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN), Medzivládnej komisii pre ľudské práva ASEANu a Rade OSN pre ľudské práva. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0002.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/116

---

P8_TA(2017)0270

Vykonávanie Európskeho fondu pre strategické investície

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o vykonávaní Európskeho fondu pre strategické investície (2016/2064(INI))

(2018/C 331/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 14, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 14,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (1) (nariadenie o EFSI), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (1) (nariadenie o EFSI),

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu dvoru audítorov z 31. mája 2016 o riadení záručného fondu Európskeho fondu pre strategické investície v roku 2015 (COM(2016)0353), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu dvoru audítorov z 31. mája 2016 o riadení záručného fondu Európskeho fondu pre strategické investície v roku 2015 (COM(2016)0353),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 1. júna 2016 s názvom Európa znovu investuje Zhodnotenie Investičného plánu pre Európu a ďalšie kroky (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 1. júna 2016 s názvom Európa znovu investuje Zhodnotenie Investičného plánu pre Európu a ďalšie kroky (COM(2016)0359),

| — | so zreteľom na výročnú správu Európskej investičnej banky Európskemu parlamentu a Rade o finančných a investičných operáciách skupiny EIB v rámci EFSI za rok 2015 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Európskej investičnej banky Európskemu parlamentu a Rade o finančných a investičných operáciách skupiny EIB v rámci EFSI za rok 2015 (2),

| — | so zreteľom na hodnotenie v rámci pracovného dokumentu útvarov Komisie (SWD(2016)0297), hodnotenie fungovania Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) Európskou investičnou bankou (3), ad hoc audit uplatňovania nariadenia (EÚ) 2015/1017 spoločnosťou Ernst and Young (4) a stanovisko Európskeho dvora audítorov (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hodnotenie v rámci pracovného dokumentu útvarov Komisie (SWD(2016)0297), hodnotenie fungovania Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) Európskou investičnou bankou (3), ad hoc audit uplatňovania nariadenia (EÚ) 2015/1017 spoločnosťou Ernst and Young (4) a stanovisko Európskeho dvora audítorov (5),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady na zmenu nariadení (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) 2015/1017, pokiaľ ide o predĺženie trvania Európskeho fondu pre strategické investície, ako aj zavedenie technických vylepšení pre uvedený fond a pre Európske centrum investičného poradenstva (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady na zmenu nariadení (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) 2015/1017, pokiaľ ide o predĺženie trvania Európskeho fondu pre strategické investície, ako aj zavedenie technických vylepšení pre uvedený fond a pre Európske centrum investičného poradenstva (COM(2016)0597),

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu, ktorá bola prijatá na 21. zasadnutí konferencie zmluvných strán (COP21) Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC), ktorá sa konala v Paríži vo Francúzsku v decembri 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu, ktorá bola prijatá na 21. zasadnutí konferencie zmluvných strán (COP21) Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC), ktorá sa konala v Paríži vo Francúzsku v decembri 2015,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (6),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (7),

| — | so zreteľom na spoločné schôdze Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci podľa článku 55 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné schôdze Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci podľa článku 55 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 52 svojho rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ a na prílohu 3 k tomuto rozhodnutiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 svojho rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ a na prílohu 3 k tomuto rozhodnutiu,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre kontrolu rozpočtu, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0200/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre kontrolu rozpočtu, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0200/2017),

| 1. | berie na vedomie veľký nedostatok investícií v Európe, ktorý Komisia odhaduje minimálne na 200 až 300 miliárd EUR ročne; zdôrazňuje v tejto súvislosti predovšetkým potreby vysokorizikového financovania, najmä v oblastiach financovania MSP, výskumu a vývoja, IKT a dopravnej, komunikačnej a energetickej infraštruktúry, ktoré sú v Európe potrebné na udržanie inkluzívneho hospodárskeho rozvoja; je znepokojený skutočnosťou, že najnovšie údaje o národných účtoch nenaznačujú žiadny nárast investícií od začatia činnosti Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), čo vedie k obavám, že ak sa nič nezmení, bude pretrvávať utlmený rast a vysoké miery nezamestnanosti, najmä u mladých ľudí a nových generácií; zdôrazňuje, že odstránenie tohto nedostatku investícií vytvorením prostredia podporujúceho investície do určitých strategických oblastí je kľúčom k oživeniu rastu, boju proti nezamestnanosti, podpore rozvoja silného, udržateľného a konkurencieschopného priemyslu a dosiahnutiu dlhodobých cieľov politiky EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje úlohu, ktorú EFSI zohráva pri podpore riešenia ťažkostí a odstraňovania prekážok vo financovaní, ako aj vykonávania strategických, transformačných a produktívnych investícií, ktoré poskytujú vysokú pridanú hodnotu pre hospodárstvo, životné prostredie a spoločnosť, reformy a modernizácie hospodárstiev členských štátov, vytvárania rastu a pracovných miest, pre ktoré sa napriek ekonomickej uskutočniteľnosti nezískalo trhové financovanie, a stimulácie súkromných investícií vo všetkých regiónoch EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína úlohu Európskeho parlamentu, ako sa stanovuje v nariadení, najmä v súvislosti s monitorovaním vykonávania EFSI; uznáva však, že je ešte príliš skoro na to, aby sa dokončilo komplexné, na dôkazoch založené hodnotenie fungovania EFSI a jeho vplyvu na hospodárstvo EÚ, no domnieva sa, že je nevyhnutné predbežné hodnotenie založené na komplexných údajoch o vybraných a zamietnutých projektoch a súvisiacich rozhodnutiach s cieľom určiť možné oblasti zlepšenia pre EFSI 2.0 a ďalšie; vyzýva Komisiu, aby predložila komplexné hodnotenie hneď, ako budú tieto informácie k dispozícii; |
| --- | --- |

3.

Doplnkovosť

| 4. | pripomína, že účelom EFSI je zabezpečiť doplnkovosť napomáhaním riešenia zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií a podporou operácií, ktoré by nebolo možné vykonať buď vôbec alebo v rovnakej miere v rámci existujúcich finančných nástrojov Únie alebo prostredníctvom súkromných zdrojov bez účasti EFSI; konštatuje však, že je potrebné ďalšie objasnenie pojmu doplnkovosť; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína, že projekty podporované z EFSI sa popri snahe o vytváranie pracovných miest, udržateľného rastu a hospodárskej, územnej a sociálnej súdržnosti v súlade so všeobecnými cieľmi stanovenými v článku 9 nariadenia o EFSI považujú za poskytujúce doplnkovosť, ak nesú riziko zodpovedajúce osobitným činnostiam EIB vymedzeným v článku 16 štatútu EIB a v usmerneniach EIB pre politiku v oblasti úverového rizika; pripomína, že projekty podporované z EFSI majú zvyčajne mať vyšší rizikový profil ako projekty podporované bežnými operáciami EIB; zdôrazňuje, že projekty EIB nesúce nižšie riziko ako minimálne riziko v rámci osobitných činností EIB sa tiež môžu podporiť z EFSI, ale len vtedy, ak je použitie záruky EÚ nevyhnutné na zabezpečenie doplnkovosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že hoci sa všetky projekty schválené v rámci EFSI uvádzajú ako „osobitné činnosti“, nezávislé hodnotenie zistilo, že niektoré projekty sa mohli financovať bez využitia záruky EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s riadiacimi štruktúrami EIB a EFSI vypracovala súpis všetkého financovania z EIB krytého EÚ a spadajúceho pod kritériá doplnkovosti a aby poskytla jasné a úplné vysvetlenia dôkazov, že projekty nebolo možné realizovať inými prostriedkami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konštatuje, že rozpor medzi kvalitatívnymi a kvantitatívnymi cieľmi EFSI môže nastať v tom zmysle, že na dosiahnutie cieľa prilákaných súkromných investícií by EIB mohla financovať menej rizikové projekty, o ktoré investori už majú záujem; naliehavo žiada riadiace štruktúry EIB a EFSI, aby uplatňovali skutočnú doplnkovosť v zmysle článku 5 nariadenia o EFSI a zabezpečili riadne riešenie zlyhania trhu a suboptimálnych situácií; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva EIB, aby zabezpečila transparentnosť pri riadení fondov a vo vzťahu k pôvodu každého príspevku verejných, súkromných a tretích strán a aby poskytla konkrétne údaje vrátane údajov týkajúcich sa konkrétnych projektov a zahraničných investorov, a upozorňuje na požiadavky týkajúce sa podávania správ Európskeho parlamentu stanovené v nariadení o EFSI; opäť poukazuje na skutočnosť, že všetci potenciálni budúci prispievatelia z tretích krajín musia dodržiavať všetky pravidlá EÚ v oblasti verejného obstarávania, pracovného práva a životného prostredia, a očakáva, že sociálne a environmentálne kritériá vzťahujúce sa na projekty EIB sa budú plne dodržiavať pri rozhodovaní o financovaní projektov z EFSI; |
| --- | --- |

9.

Hodnotiaca tabuľka a výber projektov

| 10. | konštatuje, že, ako sa stanovuje v nariadení, pred výberom na podporu z EFSI musí projekt prejsť procesom hĺbkovej analýzy a rozhodovacím procesom v riadiacich štruktúrach EIB a EFSI; konštatuje, že predkladatelia projektov vyjadrili želanie rýchlej spätnej väzby a zvýšenej transparentnosti v súvislosti s kritériami výberu a sumou a druhom/tranžou možnej podpory z EFSI; vyzýva na väčšiu jasnosť s cieľom ešte viac povzbudiť predkladateľov projektov, aby sa uchádzali o podporu z EFSI, a to aj poskytnutím hodnotiacej tabuľky žiadateľom o financovanie z EFSI; žiada, aby sa rozhodovací proces stal transparentnejší, pokiaľ ide o kritériá výberu a finančnú podporu, a aby sa zrýchlil, pričom bude naďalej zabezpečovať spoľahlivú hĺbkovú analýzu s cieľom chrániť prostriedky EÚ; zdôrazňuje, že v záujme zjednodušenia hodnotiaceho procesu, najmä v prípade investičných platforiem, by sa mala podporovať spoločná hĺbková analýza zo strany EIB a národných podporných bánk (NPB) alebo jej delegovanie na NPB zo strany EIB; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že kritériá, podľa ktorých sú projekty a oprávnené strany posudzované, by sa mali väčšmi objasniť; požaduje preto od riadiacich orgánov EFSI ďalšie informácie o hodnoteniach všetkých projektov schválených v rámci EFSI, najmä čo sa týka ich doplnkovosti, príspevku k udržateľnému rastu a schopnosti vytvárať pracovné miesta, ako sa stanovujú v nariadení; pokiaľ ide o oprávnené strany, požaduje pre tento typ subjektov prísne pravidlá týkajúce sa správy a riadenia na to, aby sa mohli stať prijateľnými partnermi EFSI vo vzťahu k zásadám EÚ a normám Medzinárodnej organizácie práce (MOP); |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že hodnotiaca tabuľka slúži investičnému výboru (IV) na stanovenie poradia využitia záruky EÚ na operácie, ktoré vykazujú vyšší počet bodov a pridanú hodnotu, a že investičný výbor ju musí v súlade s tým používať; má v úmysle posúdiť, či sa hodnotiaca tabuľka a jej ukazovatele riadne konzultujú, uplatňujú a používajú; žiada, aby sa kritériá výberu projektov riadne uplatňovali a aby bol tento proces transparentnejší; pripomína, že podľa prílohy k súčasnému nariadeniu pri stanovovaní poradia projektov musí IV prikladať každému pilieru hodnotiacej tabuľky rovnaký význam bez ohľadu na to, či príslušný pilier obsahuje bodovú hodnotu alebo sa skladá z nebodovaných kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že pilier 3, ktorý sa týka technických aspektov projektov, má v súčasnej hodnotiacej tabuľke rovnakú váhu ako piliere 1 a 2, ktoré sa týkajú dôležitejších požadovaných výsledkov; kritizuje skutočnosť, že sama EIB pripúšťa, že odborníci v IV využívajú pilier 4 len na informačné účely, a nie na rozhodovanie; požaduje, aby sa hodnotiace tabuľky s vylúčením komerčne citlivých informácií zverejňovali po prijatí konečného rozhodnutia týkajúceho sa každého projektu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uznáva, že môže trvať niekoľko rokov, kým sa pripravia nové inovatívne projekty, a že EIB je pod tlakom, aby dosiahla cieľ 315 miliárd EUR, a preto nemala inú možnosť, ako začať činnosti EFSI okamžite; vyjadruje však znepokojenie nad tým, že EIB pri vykonávaní EFSI doteraz vo veľkej miere čerpala z poradovníka existujúcich projektov s nižším rizikom, čím znížila svoje vlastné tradičné financovanie; obáva sa, že EFSI nezabezpečuje komplementárne financovanie vysokorizikových inovatívnych projektov; zdôrazňuje, že aj keď sa projekt kvalifikuje ako osobitná činnosť, nevyhnutne to neznamená, že je riskantný; klasifikovanie ako osobitná činnosť však môže vyplývať aj zo skutočnosti, že jej financovanie je umelo štruktúrované riskantným spôsobom, čo znamená, že projekty s veľmi malým rizikom môžu takisto ľahko skončiť ako vysokorizikové projekty; zdôrazňuje, že projektové kritériá by sa nemali zmierňovať len preto, aby sa dosiahol politický cieľ 315 miliárd EUR v mobilizovaných investíciách; |
| --- | --- |

13.

| 14. | požaduje, aby EIB poskytla odhad svojej potenciálnej ročnej úverovej kapacity v strednodobom horizonte, ktorý zohľadní EFSI a možný regulačný vývoj, aby pokračovala v poskytovaní vlastných úverov vo výške 70 – 75 miliárd EUR ročne s použitím ziskov, splátok z programov atď., a aby využívala EFSI ako komplementárny nástroj; konštatuje, že by to znamenalo, že objem obchodnej činnosti EIB by celkovo dosiahol aspoň 90 miliárd EUR, a nie 75 miliárd EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | považuje za dôležité diskutovať o tom, či je predpokladaný pákový efekt s hodnotou 15 vhodný na to, aby umožnil EFSI podporovať vysokokvalitné projekty s vyšším rizikom, a vyzýva Komisiu, aby poskytla príslušné posúdenie; pripomína, že tento pákový efekt s hodnotou 15 je založený na portfóliu a odráža skúsenosti EIB s financovaním s cieľom riešiť zlyhania trhu; vyzýva na zváženie verejných cieľov, ktoré má EFSI dosiahnuť ako doplnok k požiadavke týkajúcej sa objemu; navrhuje, aby sa zohľadnili aj ciele Únie stanovené na parížskej konferencii o zmene klímy (COP21); vyzýva EIB, aby zverejnila doteraz dosiahnutý pákový efekt spolu s metódou jeho výpočtu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že projekty malého rozsahu často narážajú na ťažkosti so získaním potrebného financovania; so znepokojením konštatuje, že malé projekty sú odrádzané od toho, aby sa uchádzali o financovanie z EFSI, alebo sa dokonca vyhlasuje, že nie sú oprávnené na toto financovanie, a to na základe ich veľkosti; poukazuje na významný vplyv, ktorý môže malý projekt napriek tomu mať na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni; zdôrazňuje potrebu zintenzívniť technickú pomoc, ktorú poskytuje Európske centrum investičného poradenstva (EIAH), ktoré je nástrojom poradenstva a sprevádzania predkladateľov projektov malého rozsahu pri štruktúrovaní a spájaní projektov prostredníctvom investičných platforiem alebo rámcových dohôd; vyzýva riadiaci výbor, aby sa touto otázkou zaoberal a predložil návrhy na nápravu tejto situácie; |
| --- | --- |

16.

Sektorová diverzifikácia

| 17. | zdôrazňuje, že EFSI je nástroj založený na dopyte, ktorý by sa však mal riadiť politickými cieľmi stanovenými v nariadení a definovanými riadiacim výborom; vyzýva na väčšiu pomoc a poskytovanie informácií odvetviam, v ktorých nie je uspokojený dopyt po investíciách, ale neboli zatiaľ schopné v plnej miere využiť EFSI; v tejto súvislosti poznamenáva, že na makroekonomickej úrovni EÚ by sa malo prijať viac opatrení, ktoré podporia dopyt po investíciách; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta skutočnosť, že všetky sektory vymedzené v nariadení o EFSI dostali financovanie z EFSI; poukazuje však na to, že určité sektory sú nedostatočne zastúpené, najmä sektory sociálnej infraštruktúry, zdravotníctva a vzdelávania, na ktoré boli vyčlenené iba 4 % schváleného financovania z EFSI; konštatuje, že to môže byť spôsobené rôznymi dôvodmi, napríklad skutočnosťou, že niektoré sektory nemuseli mať dostatok skúseností a technických znalostí, pokiaľ ide o prístup k EFSI, alebo že v čase, keď začínal EFSI, už ponúkali lepšie investičné príležitosti z hľadiska projektov pripravených na realizáciu a prijateľných pre banky; v tejto súvislosti vyzýva EIB, aby diskutovala o spôsoboch zlepšenia sektorovej diverzifikácie a jej prepojenia s cieľmi stanovenými v nariadení, ako aj o otázke, či by sa podpora z EFSI mala rozšíriť na iné odvetvia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína, že podľa dohody o zmene klímy z COP21 schválenej aj EÚ sa vyžaduje zásadný posun smerom k udržateľným investíciám, ktoré by mal EFSI plne podporovať; zdôrazňuje, že investície EFSI by mali byť zlučiteľné s týmto záväzkom; zdôrazňuje potrebu posilniť podávanie správ o zmene klímy; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na potrebu zvýšiť percentuálny podiel zdrojov vyčlenených na dlhodobé projekty, napríklad telekomunikačné siete, alebo na projekty s pomerne vysokým stupňom rizika, ktoré sa zvyčajne spája s vyspelejšími novovznikajúcimi technológiami; konštatuje, že investície do širokopásmovej infraštruktúry a do technológií 5G, kybernetickej bezpečnosti, digitalizácie tradičného hospodárstva, mikroelektroniky a vysokovýkonnej výpočtovej techniky (HPC) by mohli ešte viac zmenšiť digitálnu priepasť; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným obmedzením koncentrácie v počiatočnej fáze rastu; pripomína, že najväčším dielom, a to 2,2 miliardami z 8 miliárd EUR, do EFSI prispel sektor dopravy, ktorý tak predstavuje viac ako 25 % celkového záručného fondu; so znepokojením konštatuje, že do sektora dopravy smerovalo len približne 13 % všetkých doteraz zmobilizovaných a sprístupnených investícií v rámci okna EFSI pre infraštruktúru a inovácie, čo ani zďaleka nedosahuje limit 30 % stanovený pre každý sektor; vyzýva investičný výbor, aby venoval osobitnú pozornosť projektom v sektore dopravy, keďže sú v investičnom portfóliu stále veľmi slabo zastúpené a doprava zohráva významnú úlohu v hospodárskom raste a bezpečnosti spotrebiteľov; |
| --- | --- |

21.

Riadenie

| 22. | poznamenáva, že riadiace štruktúry EFSI boli v rámci EIB plne implementované; domnieva sa, že v záujme zlepšenia efektívnosti a zodpovednosti EFSI by sa malo diskutovať o možnostiach úplného oddelenia riadiacej štruktúry EFSI od riadiacej štruktúry EIB; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripomína, že výkonný riaditeľ (VR) je zodpovedný za každodenné riadenie EFSI, prípravu a vedenie zasadnutí IV a za zastupovanie navonok; pripomína, že VR pomáha zástupca výkonného riaditeľa (ZVR); ľutuje, že v praxi príslušné úlohy, najmä úloha ZVR, neboli jasne určené; vyzýva EIB, aby zvážila jasnejšie stanovenie úloh VR a ZVR, aby sa zabezpečila transparentnosť a zodpovednosť; považuje za dôležité, aby VR s pomocou ZVR naďalej stanovoval program zasadnutí IV; okrem toho navrhuje, aby VR vypracoval postupy na riešenie potenciálnych konfliktov záujmov v rámci IV, podával správy riadiacemu výboru (RV) a navrhoval sankcie za porušenie, ako aj prostriedky na ich vykonanie; domnieva sa, že autorita VR a ZVR pri plnení týchto úloh by sa posilnila získaním väčšej autonómie voči EIB; vyzýva preto EIB, aby preskúmala možnosti, ako zvýšiť nezávislosť VR a ZVR; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína, že odborníci v IV sú zodpovední za výber projektov EFSI, udeľovanie záruky EÚ a schvaľovanie operácií s investičnými platformami a národnými podpornými bankami (NPB) alebo inštitúciami; ďalej pripomína, že sú nezávislí; preto je znepokojený zdokumentovanými konfliktmi záujmov členov IV, ktorým sa musí v budúcnosti za každých okolností predísť; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že výber projektov nie je dosť transparentný; zdôrazňuje, že EIB by mala zlepšiť zverejňovanie informácií o projektoch, ktoré schváli v rámci EFSI, riadnym odôvodnením doplnkovosti a hodnotiacou tabuľkou, ako aj informáciami o tom, ako projekty prispievajú k dosahovaniu cieľov EFSI, s osobitným dôrazom na očakávaný vplyv operácií EFSI na investičnú medzeru v Únii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva EIB, aby sa zamyslela nad spôsobmi, ako by sa mohla zlepšiť spolupráca v rámci IV prostredníctvom VR a RV; považuje za dôležité, aby sa VR naďalej zúčastňoval na zasadnutiach RV, čo by VR umožnilo, aby informoval RV o budúcich aktivitách; |
| --- | --- |

26.

| 27. | navrhuje prediskutovať spôsoby zlepšenia transparentnosti riadiacich štruktúr EFSI pre Európsky parlament a doplnenie ďalšieho plnoprávneho člena RV vymenovaného Európskym parlamentom; naliehavo vyzýva riadiace orgány EFSI, aby aktívne poskytovali informácie Európskemu parlamentu; |
| --- | --- |

27.

Národné podporné banky

| 28. | pripomína, že v dôsledku svojho know-how majú NPB zásadný význam pre úspech EFSI, keďže sú blízko miestnych trhov a poznajú ich; konštatuje, že synergie neboli doteraz využívané v potrebnej miere; pozoruje riziko vytláčania miestnych inštitúcií zo strany EIB a vyzýva EIB, aby zlepšila svoju schopnosť zapojiť partnerov na celoštátnej a nižšej ako celoštátnej úrovni; vyzýva EIB, aby podporila posilnenie existujúcich verejných bankových štruktúr, aby aktívne uľahčovala výmenu osvedčených postupov a znalostí trhu medzi týmito inštitúciami; domnieva sa, že na tento účel by sa NPB mali zameriavať na uzavretie dohôd o spolupráci s Európskym investičným fondom (EIF); uznáva, že EFSI a EIB sú čoraz ochotnejšie prijímať podriadenejšie tranže v NPB a vyzýva ich, aby tak robili aj naďalej; vyzýva Komisiu a EIB, aby prediskutovali otázku, či by bolo užitočné začleniť odborné znalosti NPB do RV; |
| --- | --- |

28.

Investičné platformy

| 29. | pripomína, že diverzifikované investície s geografickým alebo tematickým zameraním by sa mali umožniť prostredníctvom napomáhania financovania a spájania projektov a finančných prostriedkov z rôznych zdrojov; so znepokojením konštatuje, že prvá investičná platforma bola zriadená až v treťom štvrťroku 2016 a že toto oneskorenie obmedzuje možnosť projektov malého rozsahu využívať EFSI, ako aj rozvoj cezhraničných projektov; zdôrazňuje potrebu zjednodušiť pravidlá zriaďovania investičných platforiem; žiada, aby EIB a Európske centrum investičného poradenstva (EIAH) podporovali využívanie investičných platforiem ako spôsobu dosiahnutia geografickej a tematickej diverzifikácie investícií; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naliehavo vyzýva riadiace orgány EFSI, aby venovali väčšiu pozornosť investičným platformám s cieľom maximalizovať možné prínosy týchto platforiem pri prekonávaní investičných prekážok, najmä v členských štátoch s menej rozvinutými finančnými trhmi; vyzýva EIB, aby zainteresovaným stranám vrátane celoštátnych, miestnych a regionálnych subjektov poskytovala viac informácií o platformách a o podmienkach a kritériách ich zriaďovania; uznáva úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri identifikovaní strategických projektov a podporovaní účasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | navrhuje diskusiu o ďalších prostriedkoch na podporu investičných platforiem, napríklad prednostnom schvaľovaní projektov predložených prostredníctvom platformy, zlučovaní menších projektov a skupinových zmluvách a vytvorení mechanizmov na financovanie zoskupení zmlúv; domnieva sa, že by sa mali podporovať najmä nadnárodné platformy, pretože mnohé energetické a digitálne projekty majú nadnárodný rozmer; |
| --- | --- |

31.

Finančné nástroje

| 32. | pripomína, že EIB vyvinula nové finančné nástroje na účely EFSI s cieľom poskytovať individualizované produkty pre vysokorizikové financovanie; naliehavo vyzýva EIB, aby ešte zvýšila svoju pridanú hodnotu tým, že sa zameria na rizikovejšie finančné produkty, napríklad podriadené finančné nástroje a nástroje kapitálového trhu; vyjadruje znepokojenie v súvislosti s výhradami predkladateľov projektov, že poskytované nástroje financovania nie sú zlučiteľné s potrebami ich projektov (vysokorizikové projekty často potrebujú peniaze vopred na naštartovanie investícií, a nie menšie sumy každý rok), a investorov, ktorí zdôrazňujú, že v súčasnosti sa nemôžu zúčastniť na financovaní EFSI v dôsledku nedostatku vhodných nástrojov súkromného kapitálu; vyzýva EIB, aby uvedené preskúmala v spolupráci s predkladateľmi projektov a investormi; ďalej vyzýva EIB, aby preskúmala, ako môže rozvoj zelených dlhopisov maximalizovať potenciál EFSI v oblasti financovania projektov, ktoré majú priaznivý vplyv na životné prostredie a/alebo klímu; |
| --- | --- |

32.

Geografická diverzifikácia

| 33. | víta, že do konca roka 2016 dostalo financovanie z EFSI všetkých 28 krajín; so znepokojením však poznamenáva, že k 30. júnu 2016 dostala EÚ-15 až 91 %, zatiaľ čo EÚ-13 len 9 % podpory z EFSI; vyjadruje poľutovanie nad tým, že podpora z EFSI pomohla najmä obmedzenému počtu krajín, v ktorých sú investičné medzery už pod priemerom EÚ; konštatuje, že v prijímajúcich krajinách často dochádza k nerovnomernému geografickému rozdeleniu projektov financovaných z EFSI; domnieva sa, že existuje riziko územnej koncentrácie, a zdôrazňuje potrebu venovať väčšiu pozornosť menej rozvinutým regiónom vo všetkých 28 členských štátoch; vyzýva EIB, aby poskytla ďalšiu technickú pomoc tým krajinám a regiónom, ktoré EFSI využili v menšej miere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uznáva, že HDP a počet schválených projektov spolu súvisia; uznáva, že väčšie členské štáty dokážu využiť rozvinutejšie kapitálové trhy, a je teda pravdepodobnejšie, že budú mať prínos z trhovo orientovaného nástroja, akým je EFSI; zdôrazňuje, že nižšia podpora z EFSI v EÚ-13 môže byť spôsobená aj inými faktormi, napríklad malou veľkosťou projektov, periférnou geografickou pozíciou daného regiónu a konkurenciou zo strany európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF); so znepokojením však berie na vedomie neprimerané prínosy pre určité krajiny a zdôrazňuje potrebu ešte viac diverzifikovať geografické rozdelenie, najmä v kľúčových oblastiach, ako sú modernizácia a zlepšenie produktivity a udržateľnosti hospodárstiev, a s hlavným zameraním na technologický rozvoj; žiada Komisiu, aby ďalej skúmala a mapovala príčiny súčasného geografického rozdelenia; |
| --- | --- |

34.

Európske centrum investičného poradenstva (EIAH)

| 35. | pripisuje veľký význam činnosti Európskeho centra investičného poradenstva (EIAH); domnieva sa, že jeho poslanie konať ako jediný vstupný bod pre komplexné poradenstvo a technickú pomoc vo všetkých fázach projektového cyklu vo veľkej miere napĺňa rastúcu potrebu technickej pomoci a podpory pre orgány a predkladateľov projektov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyjadruje potešenie nad tým, že po rýchlej fáze zriaďovania EIAH funguje od septembra 2015; uznáva, že vzhľadom na obmedzené obdobie jeho existencie a nedostatok personálu v počiatočnej fáze nie sú všetky služby EIAH rozvinuté v plnej miere a že činnosť sa zameriava hlavne na poskytovanie podpory v oblasti vývoja a štruktúrovania projektov, poradenstva týkajúceho sa politík a skúmania projektov; zdôrazňuje potrebu, aby EIAH najal odborníkov z rôznych oblastí v rámci úsilia lepšie zacieliť svoje poradenstvo, komunikáciu a podporu na odvetvia, ktoré nevyužívajú EFSI v plnom rozsahu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je presvedčený, že EIAH má potenciál zohrávať zásadnú úlohu pri riešení mnohých nedostatkov pri vykonávaní EFSI; je pevne presvedčený, že na to je potrebné, aby EIAH zaujal aktívnejší postoj pri poskytovaní pomoci v oblastiach, ako je vytváranie investičných platforiem, a to aj vzhľadom na ich význam pri financovaní menších projektov; zdôrazňuje tiež úlohu EIAH v poskytovaní poradenstva o kombinovaní iných zdrojov financovania z Únie s EFSI; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podobne sa domnieva, že EIAH môže aktívne prispieť ku geografickej a sektorovej diverzifikácii nielen tým, že pri poskytovaní svojich služieb pokryje všetky regióny a viac sektorov, ale aj prostredníctvom pomoci EIB pri spúšťaní operácií; domnieva sa, že EIAH môže zohrávať dôležitú úlohu prispievaním k cieľu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripomína, že v nariadení o EFSI sa EIAH udeľuje mandát na využívanie miestnych vedomostí s cieľom uľahčiť podporu z EFSI v celej Únii; domnieva sa, že v tejto oblasti sú potrebné výrazné zlepšenia, najmä väčšia spolupráca s príslušnými národnými inštitúciami; kladie veľký dôraz na poskytovanie služieb na miestnej úrovni, a to aj s cieľom zohľadniť špecifické situácie a miestne potreby, najmä v krajinách, ktoré nemajú skúsené národné podporné inštitúcie (NPI) alebo NPB; domnieva sa, že prepojenia s inými miestnymi poskytovateľmi by sa mali posilniť, aby sa zohľadnila táto skutočnosť; |
| --- | --- |

39.

| 40. | očakáva, že EIAH dokončí procesy prijímania zamestnancov a dosiahne plný počet zamestnancov čo najskôr; vyjadruje však pochybnosti o tom, či bude stanovený počet zamestnancov dostatočný na to, aby EIAH dokázal poskytovať potrebné poradenské služby a zvládnuť zvýšené množstvo práce, ako aj širší mandát; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že EIAH musí zviditeľniť svoje služby, zlepšiť komunikáciu a zvýšiť informovanosť a povedomie o svojich aktivitách medzi zainteresovanými stranami EIAH; domnieva sa, že na dosiahnutie tohto cieľa by sa mali využívať všetky relevantné komunikačné kanály, a to aj na vnútroštátnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

41.

Európsky portál investičných projektov (EIPP)

| 42. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európsky portál investičných projektov (EIPP) spustila Komisia až 1. júna 2016, takmer rok po prijatí nariadenia o EFSI; konštatuje, že portál už funguje, pričom v súčasnosti uvádza 139 projektov, ale domnieva sa, že stále zďaleka nedosahuje potenciál, ktorý sa očakával v čase prijatia nariadenia o EFSI; |
| --- | --- |

42.

| 43. | domnieva sa, že EIPP poskytuje pre predkladateľov projektov užívateľsky prístupnú platformu na zvýšenie viditeľnosti ich investičných projektov transparentným spôsobom; je však presvedčený, že kľúčom k úspechu tohto portálu je výrazne zvýšiť jeho vlastnú viditeľnosť s cieľom dosiahnuť všeobecné uznanie ako užitočný, spoľahlivý a účinný nástroj tak medzi investormi, ako aj predkladateľmi projektov; naliehavo vyzýva Komisiu, aby aktívne pracovala v tomto smere prostredníctvom stabilných komunikačných činností; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konštatuje, že náklady spojené s vytvorením a vývojom, správou, podporou, údržbou a hostingom EIPP sú v súčasnosti zahrnuté do rozpočtu EÚ v rámci ročnej pridelenej sumy 20 miliónov EUR stanovenej pre EIAH; pripomína však, že poplatky účtované súkromným predkladateľom projektov pri registrácii projektov na portáli predstavujú externý pripísaný príjem EIPP a v budúcnosti budú jeho hlavným zdrojom financovania; |
| --- | --- |

44.

Záruka

| 45. | pripomína, že Únia poskytuje EIB neodvolateľnú a bezpodmienečnú záruku za operácie financovania a investičné operácie v rámci EFSI; je presvedčený, že záruka EÚ umožnila EIB prijať vyššie riziko v rámci okna pre investície a infraštruktúru (IIW) a umožnila posilnené a prednostné financovanie MSP a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou v rámci COSME a InnovFin podporovaných z okna pre MSP (SMEW); domnieva sa, že prah 25 miliónov EUR, ktorý EIB podľa všetkého používa pri bežných operáciách poskytovania pôžičiek, by sa nemal uplatňovať na EFSI, aby sa zvýšilo financovanie menších projektov a uľahčil prístup pre MSP a ďalších potenciálnych príjemcov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že v dôsledku veľmi silného čerpania, ktoré odráža vysoký dopyt na trhu, bolo okno pre MSP posilnené o ďalších 500 miliónov EUR z dlhového portfólia IIW podľa existujúceho právneho rámca; víta, že vďaka flexibilite nariadenia o EFSI sa poskytlo dodatočné financovanie v prospech MSP a malých spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou; má v úmysle podrobne sledovať prideľovanie záruky v rámci oboch okien; ďalej konštatuje, že k 30. júnu 2016 dosiahli podpísané operácie v rámci IIW len 9 % celkového cieľového objemu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripomína, že záručný fond EÚ je primárne financovaný z rozpočtu EÚ; berie do úvahy všetky relevantné hodnotenia, ktoré naznačujú, že súčasná miera vytvárania rezerv záručného fondu vo výške 50 % sa javí ako opatrná a obozretná, pokiaľ ide o krytie potenciálnych strát, a že rozpočet Únie by už bol chránený aj v prípade upravenej cieľovej miery 35 %; má v úmysle preskúmať, či by návrhy na nižšiu cieľovú mieru mali negatívny vplyv na kvalitu a povahu vybraných projektov; zdôrazňuje, že doteraz sa nevyskytli žiadne uplatnenia záruky v dôsledku zlyhania operácií EIB alebo EIF; |
| --- | --- |

47.

Budúce financovanie a kapacita fondu

| 48. | konštatuje, že Komisia navrhla predĺženie trvania a rozšírenie finančnej kapacity EFSI, čo by malo vplyv na rozpočet EÚ; vyjadruje svoj zámer predložiť alternatívne návrhy financovania; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripomína, že členské štáty boli vyzvané, aby prispievali do EFSI s cieľom rozšíriť jeho kapacitu, čím by mu umožnili podporovať viac rizikovejších investícií; vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek tomu, že takéto investície sa považujú za jednorazové opatrenia v zmysle článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (8) a článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (9), členské štáty o ne neprejavili záujem; žiada od EIB a Komisie informácie o tom, či medzitým vyvinuli snahy o presvedčenie členských štátov, aby prispeli do EFSI, a či by dokázali prilákať ďalších investorov; vyzýva Komisiu a EIB, aby zintenzívnili svoje úsilie v tomto smere; |
| --- | --- |

49.

Komplementarita s inými zdrojmi financovania z EÚ

| 50. | konštatuje, že uvedomenie si prekrývania a konkurencie medzi EFSI a finančnými nástrojmi rozpočtu EÚ zo strany Komisie a EIB viedlo k prijatiu usmernení odporúčajúcich kombinovanie financovania z EFSI a EŠIF; zdôrazňuje, že akékoľvek kombinovanie financovania z EFSI a EŠIF by žiadnym spôsobom nemalo negatívne ovplyvniť úroveň a smerovanie grantového financovania z EŠIF; poukazuje však na pretrvávajúce rozdiely v kritériách oprávnenosti, predpisoch, časovom rámci na podávanie správ a uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci, ktoré bránia kombinovanému využitiu; víta skutočnosť, že Komisia začala riešiť tieto otázky vo svojom návrhu na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách, a dúfa, že táto revízia sa vykoná včas, aby sa zjednodušilo kombinovanie financovania a zabránilo sa konkurencii a prekrývaniu; domnieva sa, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie a že druhý a tretí pilier investičného plánu sú kľúčové na dosiahnutie tohto cieľa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | navrhuje, aby Komisia vo svojich pravidelných správach uvádzala projekty, ktoré využívajú kombináciu grantov v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE) s EFSI; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poznamenáva, že projekty v oblasti dopravnej infraštruktúry realizované v rámci verejno-súkromných partnerstiev (PPP) by zvyčajne mali vychádzať zo zásady „používateľ platí“, aby sa znížila záťaž verejných rozpočtov a daňových poplatníkov v súvislosti s výstavbou a údržbou infraštruktúry; poznamenáva, že je dôležité koordinovať rozličné druhy financovania z EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa ciele dopravnej politiky EÚ plnili v celej EÚ, a nepresadzovať fondy typu verejno-súkromných partnerstiev na úkor štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

52.

Zdaňovanie

| 53. | je hlboko znepokojený tým, že v niektorých prípadoch EIB tlačí prostredníctvom EFSI na podporu projektov, ktoré sú štruktúrované s využitím spoločností v daňových rajoch; naliehavo vyzýva EIB a EIF, aby sa zdržali využitia alebo zapojenia sa do štruktúr na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, najmä do systémov agresívneho daňového plánovania alebo do praktík, ktoré nie sú v súlade so zásadami dobrej správy EÚ v oblasti zdaňovania stanovenými v príslušných právnych predpisoch Únie vrátane odporúčaní a oznámení Komisie; trvá na tom, že žiaden projekt alebo predkladateľ nesmie byť závislý na osobe alebo spoločnosti pôsobiacej v krajine zahrnutej v očakávanom spoločnom zozname EÚ týkajúcom sa nespolupracujúcich daňových jurisdikcií; |
| --- | --- |

53.

Komunikácia a viditeľnosť

| 54. | poznamenáva, že mnohí predkladatelia projektov nie sú informovaní o existencii EFSI, alebo nemajú dostatočne jasný obraz o tom, čo im EFSI môže ponúknuť, o osobitných kritériách oprávnenosti a o konkrétnych krokoch, ktoré majú pri žiadosti o financovanie podniknúť; zdôrazňuje, že je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie vrátane cielenej technickej podpory v príslušnom jazyku EÚ v členských štátoch, ktoré využívali EFSI v menšej miere, na zvýšenie informovanosti o tom, čo je EFSI, aké konkrétne produkty a služby poskytuje a akú úlohu majú investičné platformy a NPB; |
| --- | --- |

54.

| 55. | žiada, aby sa všetky informačné materiály a materiály týkajúce sa procesu financovania preložili do všetkých jazykov členských štátov v záujme uľahčenia informovania a prístupu na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyjadruje obavu, že priama podpora poskytovaná finančným sprostredkovateľom, ktorí sú potom zodpovední za rozdeľovanie finančných prostriedkov EÚ, by mohla viesť k situáciám, keď konečný príjemca ani nevie, že využíva financovanie z EFSI, a žiada, aby sa našli riešenia s cieľom zlepšiť viditeľnosť EFSI; vyzýva preto EIB, aby do zmlúv EFSI začlenila osobitnú doložku, ktorá predkladateľovi projektu objasní, že získal financovanie vďaka EFSI/rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

56.

Rozšírenie

| 57. | uznáva, že samotný EFSI – a navyše len v obmedzenom rozsahu –pravdepodobne nebude môcť preklenúť investičnú medzeru v Európe, ale že aj napriek tomu predstavuje ústredný pilier investičného plánu EÚ a signalizuje, že EÚ je odhodlaná riešiť túto otázku; vyzýva na ďalšie návrhy na trvalé oživenie investícií v Európe; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskej investičnej banke a parlamentom a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 169, 1.7.2015, s. 1.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_2015_report_ep_council_en.pdf

(3)  http://www.eib.org/attachments/ev/ev_evaluation_efsi_en.pdf, september 2016

(4)  Správa zo 14. novembra 2016, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/ey-report-on-efsi_en.pdf

(5)  Ú. v. EÚ C 465, 13.12.2016, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 27.

(7)  Ú. v. EÚ C 195, 12.6.2015, s. 41.

(8)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

(9)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/125 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/125

---

P8_TA(2017)0271

Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o Európskej agende pre kolaboratívne hospodárstvo (2017/2003(INI))

(2018/C 331/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 o stratégii jednotného trhu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 o stratégii jednotného trhu (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2016 o nových príležitostiach pre malé podniky v odvetví dopravy vrátane modelov hospodárstva spoločného využívania zdrojov (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2016 o nových príležitostiach pre malé podniky v odvetví dopravy vrátane modelov hospodárstva spoločného využívania zdrojov (3),

| — | so zreteľom na schôdzu pracovnej skupiny Rady na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť a rast, ktorá sa konala 12. septembra 2016, a na diskusný dokument predsedníctva na túto tému (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na schôdzu pracovnej skupiny Rady na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť a rast, ktorá sa konala 12. septembra 2016, a na diskusný dokument predsedníctva na túto tému (4),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2016 s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2016 s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo (COM(2016)0356),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. mája 2016 s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. mája 2016 s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu (COM(2016)0288),

| — | so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 28. októbra 2015 s názvom Zlepšovanie jednotného trhu: viac príležitostí pre ľudí a podniky (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 28. októbra 2015 s názvom Zlepšovanie jednotného trhu: viac príležitostí pre ľudí a podniky (COM(2015)0550),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192),

| — | zo zreteľom na zasadnutie Rady pre konkurencieschopnosť z 29. septembra 2016 a na jeho výsledok, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na zasadnutie Rady pre konkurencieschopnosť z 29. septembra 2016 a na jeho výsledok,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (smernica o službách) (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (smernica o službách) (5),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (6),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 (smernica o nekalých obchodných praktikách) (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 (smernica o nekalých obchodných praktikách) (7),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb, smernica 2002/58/ES týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií a nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb, smernica 2002/58/ES týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií a nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa (8),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 25. mája 2016 o usmerneniach k uplatňovaniu smernice 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 25. mája 2016 o usmerneniach k uplatňovaniu smernice 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách (SWD(2016)0163),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (9),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 7. decembra 2016 s názvom Kolaboratívne hospodárstvo a online platformy: spoločný názor miest a regiónov (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 7. decembra 2016 s názvom Kolaboratívne hospodárstvo a online platformy: spoločný názor miest a regiónov (10),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15. decembra 2016 na tému kolaboratívne hospodárstvo (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15. decembra 2016 na tému kolaboratívne hospodárstvo (11),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A8-0195/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A8-0195/2017),

| A. | keďže kolaboratívne hospodárstvo zaznamenalo v posledných rokoch rýchly rast, pokiaľ ide o používateľov, transakcie a príjmy, a pretvorilo spôsob, akým sú poskytované výrobky a služby, a stalo sa výzvou pre hospodárske modely etablované v mnohých oblastiach; |
| --- | --- |

A.

keďže kolaboratívne hospodárstvo zaznamenalo v posledných rokoch rýchly rast, pokiaľ ide o používateľov, transakcie a príjmy, a pretvorilo spôsob, akým sú poskytované výrobky a služby, a stalo sa výzvou pre hospodárske modely etablované v mnohých oblastiach;

| B. | keďže kolaboratívne hospodárstvo je pre občanov EÚ sociálne prínosné; |
| --- | --- |

B.

keďže kolaboratívne hospodárstvo je pre občanov EÚ sociálne prínosné;

| C. | keďže malé a stredné podniky (MSP) sú hlavným motorom európskeho hospodárstva a podľa údajov za rok 2014 predstavujú 99,8 % všetkých podnikov mimo finančný sektor a zabezpečujú dve tretiny všetkých pracovných miest; |
| --- | --- |

C.

keďže malé a stredné podniky (MSP) sú hlavným motorom európskeho hospodárstva a podľa údajov za rok 2014 predstavujú 99,8 % všetkých podnikov mimo finančný sektor a zabezpečujú dve tretiny všetkých pracovných miest;

| D. | keďže len 1,7 % podnikov v EÚ naplno využíva pokročilé digitálne technológie, zatiaľ čo 41 % ich nevyužíva vôbec; keďže digitalizácia všetkých odvetví má zásadný význam pre zachovanie a zlepšenie konkurencieschopnosti EÚ; |
| --- | --- |

D.

keďže len 1,7 % podnikov v EÚ naplno využíva pokročilé digitálne technológie, zatiaľ čo 41 % ich nevyužíva vôbec; keďže digitalizácia všetkých odvetví má zásadný význam pre zachovanie a zlepšenie konkurencieschopnosti EÚ;

| E. | keďže z nedávnej štúdie Komisie vyplýva, že 17 % európskych spotrebiteľov už využilo služby poskytované kolaboratívnym hospodárstvom a 52 % vie o ponúkaných službách (12); |
| --- | --- |

E.

keďže z nedávnej štúdie Komisie vyplýva, že 17 % európskych spotrebiteľov už využilo služby poskytované kolaboratívnym hospodárstvom a 52 % vie o ponúkaných službách (12);

| F. | keďže neexistujú oficiálne štatistiky o objeme zamestnania v kolaboratívnom hospodárstve; |
| --- | --- |

F.

keďže neexistujú oficiálne štatistiky o objeme zamestnania v kolaboratívnom hospodárstve;

| G. | keďže kolaboratívne hospodárstvo ponúka mladým ľuďom, migrantom, zamestnancom na kratší pracovný čas a seniorom prístup na pracovný trh; |
| --- | --- |

G.

keďže kolaboratívne hospodárstvo ponúka mladým ľuďom, migrantom, zamestnancom na kratší pracovný čas a seniorom prístup na pracovný trh;

| H. | keďže modely kolaboratívneho hospodárstva môžu pomôcť pri posilnení účasti žien na trhu práce a hospodárstve, pretože ponúkajú príležitosti pružných foriem podnikania a zamestnávania; |
| --- | --- |

H.

keďže modely kolaboratívneho hospodárstva môžu pomôcť pri posilnení účasti žien na trhu práce a hospodárstve, pretože ponúkajú príležitosti pružných foriem podnikania a zamestnávania;

| I. | keďže nedávno zverejnené oznámenie Komisie s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo síce predstavuje dobré východisko pre efektívnu podporu a reguláciu tohto odvetvia, ale v rámci ďalšej analýzy a odporúčaní v tejto oblasti je nutné začleniť pohľad rodovej rovnosti a zohľadniť ustanovenia relevantných antidiskriminačných právnych predpisov; |
| --- | --- |

I.

keďže nedávno zverejnené oznámenie Komisie s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo síce predstavuje dobré východisko pre efektívnu podporu a reguláciu tohto odvetvia, ale v rámci ďalšej analýzy a odporúčaní v tejto oblasti je nutné začleniť pohľad rodovej rovnosti a zohľadniť ustanovenia relevantných antidiskriminačných právnych predpisov;

| J. | keďže podpora sociálnej spravodlivosti a ochrany vymedzená v článku 3 Zmluvy o Európskej únii a článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je tiež cieľom vnútorného trhu EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže podpora sociálnej spravodlivosti a ochrany vymedzená v článku 3 Zmluvy o Európskej únii a článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je tiež cieľom vnútorného trhu EÚ;

Všeobecné faktory

| 1. | víta oznámenie o Európskej agende pre kolaboratívne hospodárstvo a zdôrazňuje, že by malo predstavovať prvý krok smerom k vyváženej, komplexnejšej a ambicióznejšej stratégii EÚ v oblasti kolaboratívneho hospodárstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje presvedčenie, že ak sa kolaboratívne hospodárstvo rozvíja zodpovedným spôsobom, vytvára významné príležitosti pre občanov a spotrebiteľov, ktorí ťažia z posilnenej konkurencie, služieb prispôsobených na mieru, väčšieho výberu a nižších cien; zdôrazňuje, že rast v tomto odvetví je podnecovaný spotrebiteľmi a umožňuje spotrebiteľom, aby zohrávali aktívnejšiu úlohu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že je nutné umožniť podnikom rásť tým, že sa odstránia prekážky, duplicity a fragmentácia, ktoré brzdia cezhraničný rozvoj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nabáda členské štáty, aby zabezpečili právnu zrozumiteľnosť a nepovažovali kolaboratívne hospodárstvo za hrozbu pre tradičné hospodárstvo; zdôrazňuje, že je dôležité regulovať kolaboratívne hospodárstvo spôsobom, ktorý uľahčuje a umožňuje, a nie obmedzuje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | súhlasí s tým, že kolaboratívne hospodárstvo vytvára nové a zaujímavé podnikateľské príležitosti, pracovné miesta a rast a často zohráva dôležitú úlohu nielen pri zvyšovaní efektívnosti hospodárskeho systému, ale aj pri zaisťovaní jeho sociálnej a environmentálnej udržateľnosti, a umožňuje lepšie rozdelenie zdrojov a aktív, ktoré sú inak nedostatočne využívané, a tým prispieva k prechodu na obehové hospodárstvo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zároveň uznáva, že kolaboratívne hospodárstvo má významný vplyv na tradične zavedené modely podnikania v mnohých strategických odvetviach, ako sú doprava, ubytovanie, reštauračné služby, služby, maloobchod a finančné služby; chápe výzvy vyplývajúce z rozličných právnych noriem pre podobné hospodárske subjekty; domnieva sa, že kolaboratívne hospodárstvo posilňuje postavenie spotrebiteľov, ponúka nové pracovné príležitosti a má potenciál na uľahčenie dodržiavania daňových predpisov, ale zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa, v plnej miere dodržiavať práva pracujúcich a zabezpečiť dodržiavanie daňových predpisov; uznáva, že kolaboratívne hospodárstvo má vplyv na mestské aj vidiecke prostredie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na nedostatok jasnosti medzi podnikateľmi, spotrebiteľmi a orgánmi, pokiaľ ide o to, ako majú uplatňovať súčasné právne predpisy v niektorých oblastiach, a teda na potrebu riešiť problém sivých zón v oblasti regulácie, a je znepokojený rizikom roztrieštenosti jednotného trhu; je si vedomý toho, že ak sa tieto zmeny nebudú náležite usmerňovať, mohli by viesť k právnej neistote, pokiaľ ide o uplatniteľné predpisy, a obmedzeniam pri výkone individuálnych práv a ochrane spotrebiteľov; domnieva sa, že regulácia musí byť prispôsobená digitálnemu veku a je hlboko znepokojený negatívnym vplyvom právnej neistoty a zložitosti pravidiel na európske začínajúce podniky a neziskové organizácie, ktoré sa zapájajú do kolaboratívneho hospodárstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnieva sa, že rozvoj dynamického, jasného a prípadne harmonizovaného právneho prostredia a vytvorenie rovnakých podmienok pre všetkých je nevyhnutným predpokladom pre prosperujúce kolaboratívne hospodárstvo; |
| --- | --- |

8.

Kolaboratívne hospodárstvo v EÚ

| 9. | zdôrazňuje, že je nutné pozerať na kolaboratívne hospodárstvo nielen ako na súbor nových podnikateľských modelov poskytujúcich tovar a služby, ale aj ako na novú formu integrácie medzi hospodárstvom a spoločnosťou, kde ponúkané služby sú založené na širokej škále vzťahov zahŕňajúcich hospodárske vzťahy v rámci sociálnych vzťahov a vytvárajúcich nové formy spoločenstva a nové podnikateľské modely; |
| --- | --- |

9.

| 10. | berie na vedomie skutočnosť, že kolaboratívne hospodárstvo v Európe má niektoré osobitné črty a odráža európsku podnikateľskú štruktúru, ktorá pozostáva prevažne z MSP a mikropodnikov; zdôrazňuje, že je nutné zabezpečiť podnikateľské prostredie, v ktorom sa môžu kolaboratívne platformy rozširovať a byť vysoko konkurencieschopné na svetovom trhu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poznamenáva, že európski podnikatelia majú silný sklon k vytváraniu kolaboratívnych platforiem na sociálne účely, a uznáva rastúci záujem o kolaboratívne hospodárstvo založené na družstevných podnikateľských modeloch; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že je dôležité zabrániť všetkým formám diskriminácie, aby sa zabezpečil účinný a rovnocenný prístup ku kolaboratívnym službám; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnieva sa, že služby ponúkané v rámci kolaboratívneho hospodárstva, ktoré sú verejne inzerované a ponúkané za účelom zisku, patria do rozsahu pôsobnosti smernice Rady 2004/113/ES z 13. decembra 2004 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu (13), a preto by mali byť v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi; |
| --- | --- |

13.

Regulačný rámec EÚ: partneri, spotrebitelia, kolaboratívne platformy

| 14. | uznáva, že hoci sa na niektoré časti kolaboratívneho hospodárstva vzťahuje toto nariadenie, a to aj na miestnej úrovni a úrovni členských štátov, iné časti môžu spadať do sivých zón regulácie, keďže nie je vždy jasné, ktoré predpisy EÚ sa uplatňujú, čo vzhľadom na národné, regionálne a miestne právne predpisy i judikatúru spôsobuje výrazné rozdiely medzi členskými štátmi a vedie k roztrieštenosti jednotného trhu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta zámer Komisie riešiť súčasnú roztrieštenosť, ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že jej oznámenie dostatočne neobjasnilo uplatniteľnosť existujúcich právnych predpisov EÚ na rôzne modely kolaboratívneho hospodárstva; zdôrazňuje, že je nutné, aby členské štáty posilnili presadzovanie existujúcich právnych predpisov, a vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na presadzovanie rámca, ktorý podporuje členské štáty v ich úsilí, najmä pokiaľ ide o smernicu o službách a spotrebiteľského acquis; vyzýva Komisiu, aby v plnej miere využívala všetky nástroje, ktoré sú v tejto súvislosti k dispozícii, vrátane postupov v prípade nesplnenia povinnosti, a to vždy, keď sa zistí nesprávne alebo nedostatočné vykonávanie právnych predpisov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že požiadavky na prístup na trh pre kolaboratívne platformy a poskytovateľov služieb musia byť nevyhnutné, odôvodnené a primerané, ako sa ustanovuje v zmluvách a sekundárnych právnych predpisov, ako aj jednoduché a jasné; zdôrazňuje, že toto posúdenie by malo zobrať do úvahy, či služby poskytujú profesionáli alebo súkromné osoby, pričom na partnerských poskytovateľov by sa mali vzťahovať ľahšie právne požiadavky, zabezpečujúc dodržiavanie noriem kvality a vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a prihliadajúc na rozdiely medzi jednotlivými odvetviami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uznáva, že je nutné, aby sa etablovaní a noví prevádzkovatelia a služby spojení s digitálnymi platformami a kolaboratívnym hospodárstvom rozvíjali v priaznivom podnikateľskom prostredí, v ktorom existuje zdravá hospodárska súťaž a transparentnosť, pokiaľ ide o legislatívne zmeny; súhlasí s tým, že pri posudzovaní požiadaviek prístupu na trh v rámci smernice o službách by členské štáty mali brať do úvahy špecifické črty podnikov kolaboratívneho hospodárstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi s cieľom poskytnúť ďalšie usmernenia o stanovení účinných kritérií rozlišovania medzi partnermi a profesionálmi, čo je rozhodujúce pre spravodlivý rozvoj kolaboratívneho hospodárstva; zdôrazňuje, že tieto usmernenia by mali zabezpečovať zrozumiteľnosť a právnu istotu a zohľadniť okrem iného rozdielne právne predpisy v členských štátoch a ich hospodársku realitu, ako napríklad úroveň príjmov, charakteristiky odvetvia, situáciu mikropodnikov a malých podnikov a účel činnosti, ktorým je dosiahnutie zisku; zastáva názor, že dobrým riešením by bolo stanovenie súboru všeobecných zásad a kritérií na úrovni EÚ a súboru hraničných hodnôt na vnútroštátnej úrovni, a vyzýva Komisiu, aby v tomto smere vykonala štúdiu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorňuje na skutočnosť, že stanovenie hraničných hodnôt síce môže poskytnúť primerané deliace čiary medzi partnermi a podnikmi, zároveň však môže vytvoriť rozdiely medzi mikropodnikmi a malými podnikmi na jednej strane a partnermi na strane druhej; domnieva sa, že by bolo veľmi vítané stanovenie rovnakých podmienok pre porovnateľné kategórie poskytovateľov služieb; požaduje, aby sa odstránilo zbytočné regulačné zaťaženie a neodôvodnené požiadavky na prístup na trh pre všetky podniky, najmä pre mikropodniky a malé podniky, keďže aj toto bráni inovácii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta iniciatívu Komisie zameranú na to, aby sa zabezpečilo primerané spotrebiteľské právo a zabránilo sa tomu, že kolaboratívne hospodárstvo obchádza právne predpisy; domnieva sa, že spotrebitelia by mali mať zabezpečenú vysokú a účinnú mieru ochrany, a to bez ohľadu na to, či služby poskytujú profesionáli alebo partneri, a poukazuje najmä na význam ochrany spotrebiteľov v rámci transakcií medzi súkromnými osobami, pričom uznáva, že určité formy ochrany sa dajú dosiahnuť prostredníctvom samoregulácie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje prijatie krokov zameraných na zaručenie plnohodnotného využívania a neustáleho dodržiavania pravidiel ochrany spotrebiteľa zo strany príležitostných poskytovateľov služieb, a to na rovnakej alebo porovnateľnej úrovni ako v prípade profesionálnych poskytovateľov služieb; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že by spotrebitelia mali mať prístup k informáciám o tom, či recenzie ďalších používateľov služieb nemôžu byť ovplyvňované poskytovateľom, napríklad prostredníctvom platenej reklamy; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje potrebu väčšej jasnosti, pokiaľ ide o záruky pre spotrebiteľov v prípade sporov, a vyzýva kolaboratívne platformy, aby zabezpečili zavedenie účinných systémov týkajúcich sa postupov podávania sťažností a riešenia sporov a uľahčili tak spôsob, akým spotrebitelia môžu uplatňovať svoje práva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že podnikateľské modely kolaboratívneho hospodárstva sú vo veľkej miere založené na dobrej povesti, a zdôrazňuje, že v tejto súvislosti je podstatná transparentnosť; domnieva sa, že v mnohých prípadoch podnikateľské modely kolaboratívneho hospodárstva posilňujú postavenie spotrebiteľov a spolu s technickou podporou im umožňujú zohrávať aktívnu úlohu; zdôrazňuje, že v rámci kolaboratívneho hospodárstva sú ešte stále potrebné predpisy na ochranu spotrebiteľov, a to najmä tam, kde sú dominantní hráči na trhu, asymetrická informovanosť, nedostatočný výber a nedostatočná hospodárska súťaž; zdôrazňuje význam zaistenia primeraných informácií pre spotrebiteľov o príslušnom právnom režime každej transakcie a následných právach a právnych povinnostiach; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, aby bezodkladne ďalej objasnila režimy zodpovednosti kolaboratívnych platforiem, a to s cieľom posilniť ich zodpovedné správanie, transparentnosť, právnu istotu a zvýšiť tak dôveru užívateľov; konštatuje najmä nedostatok istoty, predovšetkým pokiaľ ide o to, či platforma poskytuje základné služby alebo iba ponúka službu informačnej spoločnosti podľa smernice o elektronickom obchode; vyzýva preto Komisiu, aby poskytla ďalšie usmernenie týkajúce sa týchto aspektov a aby zvážila, či sú potrebné ďalšie opatrenia na to, aby bol regulačný rámec účinnejší; zároveň nabáda kolaboratívne platformy, aby v tomto smere prijali dobrovoľné opatrenia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby ďalej preskúmala právne predpisy EÚ s cieľom znížiť neistotu a zabezpečiť väčšiu právnu istotu, pokiaľ ide o pravidlá uplatniteľné na kolaboratívne podnikateľské modely, a aby tiež posúdila, či sú nové alebo zmenené pravidlá primerané, najmä v súvislosti s aktívnymi sprostredkovateľmi a požiadavkami na informácie a transparentnosť, ktoré sa na nich vzťahujú, a v súvislosti s neplnením povinností a zodpovednosťou; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zastáva názor, že každý nový regulačný rámec by mal zvýšiť samoregulačné schopnosti platforiem a podporiť mechanizmy partnerského preskúmania, keďže sa ukázala účinnosť obidvoch, a zohľadniť spokojnosť spotrebiteľov s kolaboratívnymi službami; je presvedčený, že samotné kolaboratívne platformy môžu zohrávať aktívnu úlohu pri vytváraní tohto nového regulačného prostredia, a to opravovaním asymetrických informácií, najmä prostredníctvom mechanizmov digitálnej povesti zameraných na zvýšenie dôvery používateľov; zároveň konštatuje, že táto samoregulačná schopnosť platforiem nenahrádza potrebu existujúcich pravidiel, napríklad smerníc o službách a o elektronickom obchode, spotrebiteľského práva EÚ a ďalších možných pravidiel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnieva sa preto, že mechanizmy budovania digitálnej dôvery sú dôležitou súčasťou kolaboratívneho hospodárstva; víta všetky snahy a iniciatívy zavedené kolaboratívnymi platformami na zabránenie narušeniam, ako aj opatrenia zamerané na zvyšovanie dôvery v mechanizmy hodnotenia a recenzií a ich transparentnosti, na vytvorenie spoľahlivých kritérií dobrej povesti, na zavedenie záruk alebo poistení, na overovanie totožnosti partnerov a výrobcov-spotrebiteľov a na rozvoj bezpečných a transparentných platobných systémov; považuje tieto nové technologické výdobytky, ako sú mechanizmy obojsmerného hodnotenia, nezávislé kontroly recenzií a dobrovoľné prijatie systémov certifikácie, za dobrý príklad toho, ako predchádzať zneužívaniu, manipuláciám, podvodom a falošným spätným väzbám; nabáda kolaboratívne platformy k tomu, aby sa poučili z osvedčených postupov a aby zvyšovali informovanosť o právnych povinnostiach svojich používateľov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na kľúčový význam objasnenia metód, podľa ktorých fungujú automatizované rozhodovacie systémy založené na algoritmoch, s cieľom zaručiť spravodlivosť a transparentnosť algoritmov; žiada Komisiu, aby preskúmala túto otázku aj z pohľadu úniového práva hospodárskej súťaže; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi, súkromným sektorom a príslušnými regulačnými orgánmi s cieľom stanoviť účinné kritériá na vypracovanie zásad zodpovednosti algoritmov pre kolaboratívne platformy založené na údajoch; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje potrebu posúdiť využívanie údajov v prípadoch, keď môže mať rôzne vplyvy na rôzne segmenty spoločnosti, s cieľom predchádzať diskriminácii a overiť potenciálne škody pre súkromie spôsobené veľkými dátami; pripomína, že EÚ už všeobecným nariadením o ochrane údajov vyvinula komplexný rámec ochrany údajov, a preto nabáda kolaboratívne platformy, aby nezanedbávali otázku ochrany údajov a poskytovali poskytovateľom a používateľom služieb transparentné informácie o zhromažďovaných osobných údajoch a spôsobe, akým sa tieto údaje spracúvajú; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uznáva, že mnohé predpisy z acquis EÚ sa už uplatniteľné na kolaboratívne hospodárstvo; vyzýva Komisiu, aby posúdila potrebu ďalej rozvíjať právny rámec EÚ, aby sa v súlade so zásadami lepšej regulácie a skúsenosťami členských štátov zabránilo ďalšej fragmentácii jednotného trhu; domnieva sa, že tento rámec by v prípade potreby mal byť harmonizovaný a flexibilný, technologicky neutrálny a nadčasový a okrem všetkých sektorovo špecifických nariadení, ktoré by mohli byť potrebné, by ho mala tvoriť kombinácia všeobecných zásad a osobitných pravidiel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje význam jednotnej právnej úpravy, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie jednotného trhu pre všetkých, a vyzýva Komisiu, aby pred zavedením nových právnych predpisov, ktoré by mohli jednotný trh roztrieštiť, zabezpečila súčasné pravidlá a právne predpisy v oblasti práv pracovníkov a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

32.

Hospodárska súťaž a dodržiavanie daňových predpisov

| 33. | víta skutočnosť, že vzostup kolaboratívneho hospodárstva priniesol väčšiu hospodársku súťaž a existujúce subjekty donútil, aby sa zamerali na skutočné požiadavky spotrebiteľov; nabáda Komisiu, aby podporila rovnaké podmienky pre hospodársku súťaž v porovnateľných službách medzi kolaboratívnymi platformami navzájom, ako aj s tradičnými podnikmi; zdôrazňuje význam identifikácie a odstraňovania prekážok a rozširovania kolaboratívnych podnikov, najmä začínajúcich podnikov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu voľného toku údajov, prenosnosť údajov a interoperabilitu, ktoré uľahčujú prechod medzi platformami a zabraňujú viazanosti, ktoré sú kľúčovými faktormi otvorenej a spravodlivej hospodárskej súťaže a posilnenia postavenia používateľov kolaboratívnych platforiem, pričom sa musia zohľadňovať oprávnené záujmy všetkých účastníkov trhu a chrániť informácie a osobné údaje používateľov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta zlepšenie vysledovateľnosti hospodárskych transakcií, ktoré umožnili online platformy s cieľom zabezpečiť plnenie daňových povinností a ich presadzovanie, ale vyjadruje znepokojenie nad ťažkosťami, ktoré vznikli v niektorých odvetviach; zdôrazňuje, že kolaboratívne hospodárstvo by sa nikdy nemalo využívať na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam; ďalej zdôrazňuje naliehavú potrebu spolupráce medzi príslušnými orgánmi a kolaboratívnymi platformami, pokiaľ ide o dodržiavanie daňových predpisov a výber daní; uznáva, že tieto otázky sa riešili v určitých členských štátoch, a berie na vedomie úspešnú verejno-súkromnú spoluprácu v tejto oblasti; vyzýva Komisiu, aby uľahčila výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi, so zapojením príslušných orgánov a zainteresovaných strán, s cieľom vypracovať účinné a inovatívne riešenia, ktoré by zlepšili dodržiavanie a presadzovanie daňových predpisov, a tiež odstrániť riziko cezhraničných daňových podvodov; vyzýva kolaboratívne platformy, aby v tomto ohľade zohrávali aktívnu úlohu; vyzýva členské štáty, aby vo vzájomnej spolupráci objasnili informácie, ktoré musia rôzne hospodárske subjekty zapojené do kolaboratívneho hospodárstva oznámiť daňovým orgánom v rámci svojich daňových informačných povinností, ako je stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch; |
| --- | --- |

34.

| 35. | súhlasí s tým, že funkčne podobné daňové povinnosti by sa mali uplatňovať na podniky, ktoré poskytujú porovnateľné služby, či už v tradičnom hospodárstve alebo v rámci kolaboratívneho hospodárstva, a domnieva sa, že dane by sa mali platiť tam, kde sa vytvárajú zisky a kde ide o viac než len o príspevky na náklady, pričom sa musí dodržiavať zásada subsidiarity, ako aj vnútroštátne a miestne daňové právne predpisy; |
| --- | --- |

35.

Vplyv na trh práce a práva pracovníkov

| 36. | zdôrazňuje, že digitálna revolúcia má významný vplyv na trh práce a že novo vznikajúce trendy v kolaboratívnom hospodárstve sú súčasťou aktuálnej tendencie v rámci digitalizácie spoločnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zároveň poznamenáva, že kolaboratívne hospodárstvo otvára nové možnosti a nové, flexibilné prístupy k zamestnaniu pre všetkých používateľov, najmä v prípade samostatne zárobkovo činných osôb, osôb, ktoré sú nezamestnané, osôb v súčasnosti vzdialených od trhu práce alebo osôb, ktoré by sa inak nemohli zapojiť do trhu práce, a že kolaboratívne hospodárstvo by tak mohlo zaisťovať vstup na trh práce, a to najmä pre mladých ľudí a marginalizované skupiny; poukazuje však na to, že za istých okolností môže tento vývoj viesť aj k situáciám neistoty; zdôrazňuje potrebu flexibility trhu práce na jednej strane a hospodárskeho a sociálneho zabezpečenia pracovníkov na strane druhej, v súlade so zvykmi a tradíciami členských štátov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala, do akej miery sa existujúce predpisy EÚ vzťahujú aj na digitálny pracovný trh, a aby zaistila ich primerané vykonávanie a presadzovanie; žiada členské štáty, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi a inými príslušnými zainteresovanými stranami proaktívnym spôsobom a na základe logiky predvídania zhodnotili potrebu modernizácie existujúcich právnych predpisov vrátane systémov sociálneho zabezpečenia, aby dokázali držať krok s technologickým vývojom a zároveň zabezpečovali ochranu pracovníkov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby koordinovali systémy sociálneho zabezpečenia s ohľadom na zabezpečenie exportovateľnosti dávok sociálneho zabezpečenia a úhrnu období poistenia v súlade s právnymi predpismi EÚ a členských štátov; nabáda sociálnych partnerov, aby v prípade potreby aktualizovali kolektívne dohody, aby sa existujúce štandardy ochrany mohli zachovať aj vo svete digitálnej práce; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité chrániť práva pracovníkov v kolaboratívnych službách – predovšetkým právo pracovníkov organizovať sa, právo na kolektívne vyjednávanie a kolektívne akcie, a to v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou; konštatuje, že všetci pracovníci v kolaboratívnom hospodárstve pracujú buď ako zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby, podľa príslušných podkladových skutočností, a musia byť zaradení zodpovedajúcim spôsobom; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby v rámci svojich príslušných oblastí právomoci zabezpečili spravodlivé pracovné podmienky a primeranú právnu a sociálnu ochranu pre všetkých pracovníkov v kolaboratívnom hospodárstve, a to bez ohľadu na ich štatút; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu, aby zverejnila usmernenia týkajúce sa toho, ako sa právo EÚ vzťahuje na rôzne druhy obchodných modelov založených na platformách, s cieľom podľa potreby odstrániť regulačné nedostatky v oblasti zamestnávania a sociálneho zabezpečenia; domnieva sa, že potenciál vysokej transparentnosti, ktorý má hospodárstvo založené na platformách, umožňuje dobrú vysledovateľnosť v súlade s cieľom presadzovania existujúcich právnych predpisov; vyzýva členské štáty, aby vykonávali dostatočné pracovné inšpekcie, pokiaľ ide o online platformy, a aby v prípade porušenia predpisov, najmä pokiaľ ide o podmienky práce a zamestnania, ako aj osobitné požiadavky týkajúce kvalifikácií, ukladali sankcie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť nedeklarovanej práci a falošnej samostatnej zárobkovej činnosti v tomto sektore a aby začlenili hospodárstvo založené na platformách do programu európskej platformy na riešenie problému nedeklarovanej práce; vyzýva členské štáty, aby na inšpekcie vyčlenili dostatočné prostriedky; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť dodržiavanie základných práv a zaistiť primerané sociálne zabezpečenie rastúceho počtu samostatne zárobkovo činných pracovníkov, ktorí sú kľúčovými aktérmi v rámci kolaboratívneho hospodárstva, vrátane práva na kolektívne vyjednávanie a kolektívne akcie, a to aj so zreteľom na ich odmeňovanie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nabáda členské štáty, aby uznali, že kolaboratívne hospodárstvo prinesie aj narušenia, a aby preto pripravili absorpčné opatrenia pre niektoré odvetvia a podporili odbornú prípravu a hľadanie náhradného zamestnania (tzv. outplacementu); |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby pracovníci kolaboratívnych platforiem boli schopní využívať prenosnosť hodnotení a recenzií, ktoré tvoria ich digitálnu trhovú hodnotu, a že je dôležité uľahčovať prenos a akumuláciu hodnotení a recenzií v rámci rôznych platforiem a zároveň dodržiavať pravidlá o ochrane údajov a súkromia všetkých zúčastnených strán; upozorňuje na možnosť nekalých a svojvoľných praktík týkajúcich sa hodnotení online, ktoré môžu ovplyvniť pracovné podmienky a práva pracovníkov kolaboratívnych platforiem a ich schopnosť získať zamestnanie; domnieva sa, že mechanizmy hodnotenia a recenzií by sa mali rozvíjať transparentným spôsobom a pracovníci by mali byť informovaní o všeobecných kritériách použitých na vytvorenie takýchto mechanizmov a malo by sa s nimi o tejto otázke konzultovať na primeranej úrovni a v súlade s právnymi predpismi a praxou členských štátov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje význam aktuálnych zručností v meniacom sa svete zamestnanosti a význam zaistenia toho, aby všetci pracovníci mali primerané zručnosti, ako si ich vyžaduje digitálna spoločnosť a hospodárstvo; nabáda Komisiu, členské štáty a podniky kolaboratívneho hospodárstva, aby sprístupnili celoživotné vzdelávanie a rozvoj digitálnych zručností; domnieva sa, že sú potrebné verejné a súkromné investície a nové možnosti financovania celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, najmä pre mikropodniky a malé podniky; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje význam telepráce a tzv. inteligentnej práce (smartworking) v prostredí kolaboratívneho hospodárstva a v tejto súvislosti odporúča, aby sa tieto formy práce postavili na rovnakú úroveň ako tradičné formy práce; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala, do akej miery sa smernica o agentúrach dočasného zamestnávania (2008/104/EC (14)) vzťahuje na konkrétne online platformy; domnieva sa, že mnohé sprostredkovacie online platformy sú štrukturálne podobné agentúram dočasného zamestnávania (trojstranný zmluvný vzťah medzi: pracovníkom dočasnej agentúry/pracovníkom platformy; agentúrou dočasného zamestnávania/online platformou; používateľským podnikom/klientom); |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva vnútroštátne verejné služby zamestnanosti a sieť EURES, aby lepšie komunikovali o príležitostiach, ktoré ponúka kolaboratívne hospodárstvo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, členské štáty a sociálnych partnerov, aby pracovníkom poskytli primerané informácie o pracovných podmienkach a právach pracovníkov a o ich pracovných vzťahoch s platformami i s používateľmi; nazdáva sa, že platformy by mali zohrávať proaktívnu úlohu a v záujme plnenia právnych požiadaviek poskytovať používateľom a pracovníkom informácie o uplatniteľnom regulačnom rámci; |
| --- | --- |

48.

| 49. | upozorňuje na nedostatočné údaje týkajúce sa zmeny pracovného sveta, ktoré prináša kolaboratívne hospodárstvo; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby aj v spolupráci so sociálnymi partnermi v tejto súvislosti zbierali spoľahlivejšie a komplexnejšie údaje, a nabáda členské štáty, aby vymenovali existujúci vnútroštátny príslušný subjekt na monitorovanie a vyhodnocovanie nových trendov v oblasti kolaboratívneho trhu práce; podčiarkuje, že je dôležité aby si členské štáty v tomto smere vymieňali informácie a osvedčené postupy; zdôrazňuje, že je dôležité monitorovať trh práce a pracovné podmienky v kolaboratívnom hospodárstve, s cieľom potláčať nezákonné praktiky; |
| --- | --- |

49.

Miestny rozmer kolaboratívneho hospodárstva

| 50. | konštatuje, že čoraz viac miestnych orgánov a vlád už aktívne pôsobí v oblasti regulácie a rozvoja kolaboratívneho hospodárstva a sústreďuje sa na kolaboratívne postupy ako na predmet svojich politík a ako na organizačnú zásadu nových foriem kolaboratívneho riadenia a participatívej demokracie; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poznamenáva, že vnútroštátne, regionálne a miestne orgány majú stále značný manévrovací priestor na to, aby mohli prijímať opatrenia pre osobitné kontexty s cieľom venovať sa jasne stanoveným cieľom verejného záujmu pomocou primeraných opatrení a plne v súlade s právnymi predpismi EÚ; vyzýva preto Komisiu, aby podporovala členské štáty pri tvorbe ich politík a pri prijímaní pravidiel, ktoré budú v súlade s právom EÚ; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konštatuje, že prvými iniciátormi boli mestá, v ktorých mestské podmienky, ako sú hustota obyvateľstva a fyzická blízkosť, podporujú prijímanie kolaboratívnych postupov, pričom po inteligentných mestách sa dôraz rozširuje na mestá spoločne využívajúce zdroje, a uľahčuje sa prechod na infraštruktúry priaznivejšie pre občanov; je tiež presvedčený, že kolaboratívne hospodárstvo môže priniesť významné príležitosti vnútorným perifériám, vidieckym oblastiam a znevýhodneným oblastiam, môže priniesť nové a inkluzívne formy rozvoja, môže mať pozitívny sociálno-ekonomický vplyv a pomôcť marginalizovaným spoločenstvám vďaka nepriamym prínosom pre odvetvie cestovného ruchu; |
| --- | --- |

52.

Podpora kolaboratívneho hospodárstva

| 53. | poukazuje na význam primeraných schopností, zručností a odbornej prípravy, aby sa čo možno najväčšiemu počtu jednotlivcov umožnilo zohrávať v rámci kolaboratívneho hospodárstva aktívnu úlohu a plne využiť svoj potenciál; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje, že IKT vytvárajú možnosti pre rýchly a efektívny vývoj inovatívnych nápadov v rámci kolaboratívneho hospodárstva, pričom prepájajú a posilňujú postavenie ich účastníkov, či ide o používateľov alebo poskytovateľov služieb, uľahčujú ich prístup k trhu i ich účasť na ňom a zlepšujú prístupnosť vzdialených a vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzýva Komisiu, aby proaktívne podporovala spoluprácu verejného a súkromného sektora, najmä so zreteľom na zavádzanie elektronických identifikátorov (e-ID), s cieľom zvýšiť dôveru spotrebiteľov a poskytovateľov služieb voči internetovým transakciám, rozvíjajúc pritom rámec EÚ pre vzájomné uznávanie elektronických identifikátorov, a aby riešila iné existujúce prekážky brániace rastu kolaboratívneho hospodárstva, napríklad prekážky brániace v poskytovaní cezhraničného poistenia; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poukazuje na to, ako zavedenie sietí 5G zásadne zmení logiku našich ekonomík, pričom služby budú rozmanitejšie a dostupnejšie; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť konkurencieschopný trh pre inovatívne podniky, ktorých úspech bude v konečnom dôsledku rozhodujúci pre silu našich ekonomík; |
| --- | --- |

56.

| 57. | konštatuje, že kolaboratívne hospodárstvo je čoraz dôležitejšie v energetickom sektore, v ktorom spotrebiteľom, výrobcom, jednotlivcom a spoločenstvám umožňuje účinne spolupracovať v niekoľkých decentralizovaných fázach cyklu výroby energie z obnoviteľných zdrojov vrátane vlastnej výroby a spotreby, skladovania a distribúcie v súlade s cieľmi EÚ v oblasti zmeny klímy a energetiky; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poukazuje na to, že kolaboratívne hospodárstvo prosperuje najmä v tých komunitách, v ktorých existujú silné modely spoločného využívania poznatkov a vzdelávania, čím sa vytvára a upevňuje kultúra otvorenej inovácie; zdôrazňuje význam súdržných politík a zavádzania širokopásmového a ultraširokopásmového pripojenia ako predpokladu rozvoja plného potenciálu kolaboratívneho hospodárstva a využitia výhod, ktoré ponúka kolaboratívny model; pripomína preto, že je nutné umožniť primeraný prístup na sieť pre všetkých občanov v EÚ, a to najmä v menej osídlených, vzdialených alebo vidieckych oblastiach, kde zatiaľ nie je k dispozícii dostatočná prepojiteľnosť; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje, že kolaboratívne hospodárstvo potrebuje podporu pre svoj rozvoj a šírenie a musí zostať otvorené pre výskum, inovácie a nové technológie, aby prilákalo investície; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby boli právne predpisy a politiky EÚ nadčasové, s osobitným zreteľom na otvorenie experimentálnych priestorov bez obmedzenia prístupu a podporu digitálnej prepojiteľnosti a gramotnosti, podporu európskych podnikateľov, začínajúcich podnikov a stimuláciu priemyslu 4.0, inovačných centier, podnikateľských klastrov a inkubátorov, a aby zároveň rozvíjali synergie spolužitia s tradičnými podnikateľskými modelmi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje zložitú povahu odvetvia dopravy v kolaboratívnom hospodárstve aj mimo neho; konštatuje, že toto odvetvie podlieha prísnej regulácii; berie na vedomie potenciál modelov kolaboratívneho hospodárstva významne zlepšiť efektívnosť a trvalo udržateľný rozvoj dopravného systému (okrem iného prostredníctvom plynulého predaja multimodálnych cestovných lístkov a jednosmerného cestovania pre používateľov dopravy, ktorí majú aplikácie kolaboratívneho hospodárstva), jeho bezpečnosť a spoľahlivosť a vo väčšej miere sprístupniť odľahlé oblasti a znížiť nežiaduce vplyvy preťaženia dopravy; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva príslušné orgány, aby podporovali prospešné spolunažívanie kolaboratívnych dopravných služieb a konvenčného dopravného systému; vyzýva Komisiu, aby začlenila kolaboratívne hospodárstvo do svojej práce v oblasti nových technológií v doprave (prepojené vozidlá, autonómne vozidlá, integrovaný digitálny predaj cestovných lístkov a inteligentné dopravné systémy), a to z dôvodu ich silnej interakcie a prirodzených synergií; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdôrazňuje, že platformy a ich používatelia potrebujú právnu istotu, aby sa mohol zabezpečiť rozvoj kolaboratívneho hospodárstva v odvetví dopravy v EÚ; konštatuje, že v odvetví mobility je dôležité jasne rozlišovať medzi i) car-poolingom a delením sa o náklady v kontexte existujúcej cesty, ktorú vodič plánoval na vlastné účely, na jednej strane a ii) regulovanými službami v oblasti osobnej dopravy na strane druhej; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pripomína, že podľa odhadov Komisie poskytovanie ubytovania medzi jednotlivcami je najväčším odvetvím kolaboratívneho hospodárstva z hľadiska objemu vytvoreného obchodu, zatiaľ čo spoločné využívanie vozidiel medzi jednotlivcami je najväčším odvetvím z hľadiska príjmov platforiem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že v odvetví cestovného ruchu predstavuje spoločné využívanie bytov a domov vynikajúce využívanie zdrojov a nedostatočne využívaného priestoru, najmä v oblastiach, ktoré tradične nemajú prospech z cestovného ruchu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | v tejto súvislosti odsudzuje predpisy, ktoré zaviedli niektoré verejné orgány a ktorých cieľom je obmedziť poskytovanie turistického ubytovania prostredníctvom kolaboratívneho hospodárstva; |
| --- | --- |

65.

| 66. | upriamuje pozornosť na ťažkosti, ktorým čelia európske kolaboratívne platformy pri získavaní prístupu k rizikovému kapitálu a pri svojich stratégiách expandovania a ktoré vyostruje malý rozsah a roztrieštenosť vnútorného trhu a kritický nedostatok cezhraničných investícií; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby plne využili existujúce nástroje financovania na investície do kolaboratívnych podnikov a aby podporovali iniciatívy zamerané na uľahčenie prístupu k financovaniu, najmä pre začínajúce podniky, malé a stredné podniky; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje, že kolaboratívne systémy financovania, ako napríklad skupinové financovanie, sú dôležitým doplnkom k tradičným kanálom financovania v rámci účinného ekosystému financovania; |
| --- | --- |

67.

| 68. | konštatuje, že služby poskytované MSP v odvetví kolaboratívneho hospodárstva nie sú vždy dostatočne prispôsobené potrebám osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb; požaduje, aby nástroje a programy zamerané na podporu týchto subjektov zohľadňovali potreby osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzýva Komisiu, aby európskym podnikateľom, ktorí pôsobia v odvetví kolaboratívneho hospodárstva, uľahčila a prístup k vhodným spôsobom financovania a podporovala ho, a to aj v rámci výskumného a inovačného programu EÚ Horizont 2020; |
| --- | --- |

69.

| 70. | berie na vedomie rýchly vývoj a rýchle šírenie inovatívnych technológií a digitálnych nástrojov, napríklad blockchain a technológií distribuovaných záznamov o transakciách, a to aj vo finančníctve; zdôrazňuje, že používanie týchto decentralizovaných technológií môže v kolaboratívnom hospodárstve umožniť reálne transakcie a väzby medzi rovnocennými partnermi (peer-to-peer), čo povedie k vytvoreniu nezávislých trhov alebo sietí a v budúcnosti k nahradeniu úlohy sprostredkovateľov, ktorú dnes zohrávajú kolaboratívne platformy; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0009.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0237.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0455.

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11834-2016-INIT/en/pdf

(5)  Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

(6)  Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22.

(8)  Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 11.

(9)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(10)  ECON-VI/016.

(11)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 33.

(12)  Bleskový prieskum Eurobarometer 438 (marec 2016) na tému využívanie kolaboratívnych platforiem.

(13)  Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 37.

(14)  Ú. v. EÚ L 327, 5.12.2008, s. 9.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/135 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/135

---

P8_TA(2017)0272

Online platformy a jednotný digitálny trh

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o online platformách a jednotnom digitálnom trhu (2016/2276(INI))

(2018/C 331/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. mája 2016 s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu (COM(2016)0288) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0172), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. mája 2016 s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu (COM(2016)0288) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0172),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2016 s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo (COM(2016)0356) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0184), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2016 s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo (COM(2016)0356) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0184),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020, Urýchlenie digitálnej transformácie verejnej správy (COM(2016)0179) a na sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (SWD(2016)0108 a SWD(2016)0109), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020, Urýchlenie digitálnej transformácie verejnej správy (COM(2016)0179) a na sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (SWD(2016)0108 a SWD(2016)0109),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Digitalizácia európskeho priemyslu – Využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere (COM(2016)0180) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Digitalizácia európskeho priemyslu – Využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere (COM(2016)0180) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0110),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – Budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – Budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0106),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. januára 2017 s názvom Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017)0009) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2017)0002), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. januára 2017 s názvom Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017)0009) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2017)0002),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o európskom pilieri sociálnych práv (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o európskom pilieri sociálnych práv (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2120 z 25. novembra 2015, ktorým sa ustanovujú opatrenia týkajúce sa prístupu k otvorenému internetu a ktorým sa mení smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb a nariadenie (EÚ) č. 531/2012 o roamingu vo verejných mobilných komunikačných sieťach v rámci Únie (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2120 z 25. novembra 2015, ktorým sa ustanovujú opatrenia týkajúce sa prístupu k otvorenému internetu a ktorým sa mení smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb a nariadenie (EÚ) č. 531/2012 o roamingu vo verejných mobilných komunikačných sieťach v rámci Únie (4),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 531/2012, pokiaľ ide o pravidlá pre veľkoobchodné roamingové trhy (COM(2016)0399), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 531/2012, pokiaľ ide o pravidlá pre veľkoobchodné roamingové trhy (COM(2016)0399),

| — | so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje Európsky kódex v oblasti elektronických komunikácií (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje Európsky kódex v oblasti elektronických komunikácií (COM(2016)0590),

| — | so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu (COM(2016)0593), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu (COM(2016)0593),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (6),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov) (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov) (7),

| — | so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb vzhľadom na meniacu sa situáciu na trhu (COM(2016)0287) (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb vzhľadom na meniacu sa situáciu na trhu (COM(2016)0287) (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za presadzovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za presadzovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa (COM(2016)0283),

| — | so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o dodávaní digitálneho obsahu (COM(2015)0634), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých aspektoch týkajúcich sa zmlúv o dodávaní digitálneho obsahu (COM(2015)0634),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 25. mája 2016 s názvom Poučenie o vykonávaní/uplatňovaní smernice 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 25. mája 2016 s názvom Poučenie o vykonávaní/uplatňovaní smernice 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách (SWD(2016)0163),

| — | so zreteľom na usmernenia pre odvetvie IKT o vykonávaní hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré uverejnila Komisia v júni 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia pre odvetvie IKT o vykonávaní hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré uverejnila Komisia v júni 2013,

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 15. septembra 2016 s názvom Predbežná správa o prieskume v sektore elektronického obchodu (SWD(2016)0312), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 15. septembra 2016 s názvom Predbežná správa o prieskume v sektore elektronického obchodu (SWD(2016)0312),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu (8),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na spoločné schôdze Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa v súlade s článkom 55 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné schôdze Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa v súlade s článkom 55 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a na stanovisko Výboru pre právne veci (A8-0204/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a na stanovisko Výboru pre právne veci (A8-0204/2017),

| A. | keďže zmyslom existencie jednotného digitálneho trhu je zabrániť fragmentácii medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi a odstrániť technické, právne a daňové prekážky s cieľom umožniť podnikom, občanom a spotrebiteľom v plnej miere využívať digitálne nástroje a služby; |
| --- | --- |

A.

keďže zmyslom existencie jednotného digitálneho trhu je zabrániť fragmentácii medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi a odstrániť technické, právne a daňové prekážky s cieľom umožniť podnikom, občanom a spotrebiteľom v plnej miere využívať digitálne nástroje a služby;

| B. | keďže digitalizácia a nové technológie budú aj naďalej meniť formy komunikácie, prístup k informáciám a správanie občanov, spotrebiteľov a podnikov, a keďže štvrtá priemyselná revolúcia bude viesť k digitalizácii všetkých aspektov ekonomiky a spoločnosti; |
| --- | --- |

B.

keďže digitalizácia a nové technológie budú aj naďalej meniť formy komunikácie, prístup k informáciám a správanie občanov, spotrebiteľov a podnikov, a keďže štvrtá priemyselná revolúcia bude viesť k digitalizácii všetkých aspektov ekonomiky a spoločnosti;

| C. | keďže rozvíjajúce sa využívanie internetu a mobilných zariadení ponúka podnikateľské príležitosti pre podniky všetkých veľkostí a vytvára nové a alternatívne modely podnikania využívajúce nové technológie a prístup na svetový trh, ale prináša aj nové výzvy; |
| --- | --- |

C.

keďže rozvíjajúce sa využívanie internetu a mobilných zariadení ponúka podnikateľské príležitosti pre podniky všetkých veľkostí a vytvára nové a alternatívne modely podnikania využívajúce nové technológie a prístup na svetový trh, ale prináša aj nové výzvy;

| D. | keďže neustály rozvoj a využívanie internetových platforiem na široké spektrum činností vrátane obchodných činností a výmeny tovaru a služieb zmenili spôsoby, akými používatelia a podniky spolupracujú s poskytovateľmi obsahu, obchodníkmi a inými jednotlivcami, ktorí poskytujú tovar a služby; |
| --- | --- |

D.

keďže neustály rozvoj a využívanie internetových platforiem na široké spektrum činností vrátane obchodných činností a výmeny tovaru a služieb zmenili spôsoby, akými používatelia a podniky spolupracujú s poskytovateľmi obsahu, obchodníkmi a inými jednotlivcami, ktorí poskytujú tovar a služby;

| E. | keďže smernica o elektronickom obchode zbavuje sprostredkovateľov zodpovednosti za obsah iba vtedy, keď o prenášaných a/alebo spravovaných informáciách nevedia ani ich nekontrolujú, ale v prípade, keď sa sprostredkovatelia skutočne dozvedia o porušení alebo o nezákonnej činnosti či informáciách, sa v smernici vyžadujú bezodkladné opatrenia na odstránenie alebo znemožnenie prístupu k nezákonným informáciám alebo činnosti po zistení týchto skutočností; |
| --- | --- |

E.

keďže smernica o elektronickom obchode zbavuje sprostredkovateľov zodpovednosti za obsah iba vtedy, keď o prenášaných a/alebo spravovaných informáciách nevedia ani ich nekontrolujú, ale v prípade, keď sa sprostredkovatelia skutočne dozvedia o porušení alebo o nezákonnej činnosti či informáciách, sa v smernici vyžadujú bezodkladné opatrenia na odstránenie alebo znemožnenie prístupu k nezákonným informáciám alebo činnosti po zistení týchto skutočností;

| F. | keďže mnohé online platformy a služby informačnej spoločnosti ponúkajú ľahší prístup k tovaru, službám a digitálnemu obsahu a rozšírili svoje činnosti vo vzťahu k spotrebiteľom a iným aktérom; |
| --- | --- |

F.

keďže mnohé online platformy a služby informačnej spoločnosti ponúkajú ľahší prístup k tovaru, službám a digitálnemu obsahu a rozšírili svoje činnosti vo vzťahu k spotrebiteľom a iným aktérom;

| G. | keďže Komisia vypracúva viacero posúdení pravidiel ochrany spotrebiteľa a praktík medzi podnikmi, ktoré uplatňujú online platformy voči podnikom; |
| --- | --- |

G.

keďže Komisia vypracúva viacero posúdení pravidiel ochrany spotrebiteľa a praktík medzi podnikmi, ktoré uplatňujú online platformy voči podnikom;

| H. | keďže hnacou silou digitálneho hospodárstva sú tvorivosť a inovácie, a keďže je preto nevyhnutné zabezpečovať vysokú úroveň ochrany práv duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

H.

keďže hnacou silou digitálneho hospodárstva sú tvorivosť a inovácie, a keďže je preto nevyhnutné zabezpečovať vysokú úroveň ochrany práv duševného vlastníctva;

Všeobecný úvod

| 1. | víta oznámenie s názvom Online platformy a jednotný digitálny trh – Príležitosti a výzvy pre Európu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta rôzne iniciatívy, ktoré už boli navrhnuté v rámci stratégie v oblasti jednotného digitálneho trhu pre Európu; zdôrazňuje význam koordinácie a súladu medzi týmito iniciatívami; domnieva sa, že dokončenie jednotného digitálneho trhu je rozhodujúce pre podporu konkurencieschopnosti EÚ, vytváranie kvalitných pracovných miest, na ktoré je potrebná vysoká kvalifikácia, a podporu rastu digitálnej ekonomiky v Európe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uznáva, že online platformy prinášajú prospech dnešnej digitálnej ekonomike a spoločnosti zvýšením možností výberu pre spotrebiteľov a vytváraním a formovaním nových trhov; poukazuje však na to, že online platformy predstavujú nové politické a regulačné výzvy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že mnohé politiky EÚ sa vzťahujú aj na online platformy, ale poznamenáva, že v niektorých prípadoch sa právne predpisy riadne nepresadzujú alebo sa v jednotlivých členských štátoch vykladajú rozličným spôsobom; zdôrazňuje, že predtým ako sa bude zvažovať, či je potrebné doplniť súčasný právny rámec v záujme nápravy tejto situácie, je dôležité riadne vykonávať a presadzovať právne predpisy EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta prebiehajúcu prácu zameranú na aktualizáciu a doplnenie súčasného právneho rámca, aby zodpovedal digitálnemu veku; domnieva sa, že účinný a atraktívny regulačný rámec je rozhodujúcim predpokladom pre rozvoj online a digitálneho podnikania v Európe; |
| --- | --- |

5.

Vymedzenie platforiem

| 6. | uznáva, že by bolo veľmi ťažké dospieť k jedinému, právne relevantnému a nadčasovému vymedzeniu online platforiem na úrovni EÚ, a to vzhľadom na faktory, ako napríklad veľký počet rôznych typov existujúcich online platforiem a ich oblastí činnosti, ako aj rýchlo sa meniace prostredie digitálneho sveta; domnieva sa, že v každom prípade jediné vymedzenie či univerzálny prístup na úrovni EÚ nepomôžu EÚ uspieť v platformovom hospodárstve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zároveň si je vedomý toho, že je dôležité, aby sa zabránilo fragmentácii vnútorného trhu EÚ, ktorú by mohol vyvolať nárast počtu regionálnych alebo národných pravidiel a vymedzení, a je si tiež vedomý, že je nutné poskytovať istotu a rovnaké podmienky tak pre podniky, ako aj pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnieva sa preto, že online platformy by mali byť odlíšené a vymedzené v príslušných odvetvových právnych predpisoch na úrovni EÚ, a to podľa ich vlastností, klasifikácie a zásad a na základe prístupu zameraného na riešenie problémov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta prebiehajúcu prácu Komisie na online platformách vrátane konzultácií so zainteresovanými stranami a vykonania posúdenia vplyvu; domnieva sa, že tento druh prístup založený na dôkazoch je nevyhnutný na komplexné porozumenie tejto oblasti; vyzýva Komisiu, aby na základe tejto podrobnej analýzy v prípade potreby navrhla regulačné alebo iné opatrenia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konštatuje, že online platformy medzi podnikmi a spotrebiteľmi a online platformy medzi spotrebiteľmi fungujú v rámci veľmi rozmanitej škály činností, ako sú elektronický obchod, médiá, vyhľadávače, komunikácia, platobné systémy, poskytovanie práce, operačné systémy, doprava, reklama, šírenie kultúrneho obsahu, kolaboratívne hospodárstvo a sociálne siete; ďalej konštatuje, že hoci niektoré spoločné vlastnosti umožňujú identifikáciu týchto subjektov, online platformy môžu mať mnoho foriem a možno ich identifikovať mnohými rôznymi prístupmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konštatuje, že online platformy medzi podnikmi a spotrebiteľmi a online platformy medzi spotrebiteľmi sú vo väčšej či menšej miere charakterizované určitými spoločnými črtami, ako sú okrem iného: pôsobenie na mnohostranných trhoch; umožnenie stranám patriacim k dvom alebo viacerým odlišným skupinám používateľov nadväzovať priamy kontakt elektronickými prostriedkami; prepájanie rôznych typov používateľov; ponúkanie online služieb prispôsobených preferenciám používateľov a založených na údajoch poskytnutých používateľmi; klasifikácia obsahu alebo odkazovanie na obsah, napríklad pomocou algoritmu, tovaru alebo služieb, ktoré ponúkajú alebo umiestňujú na internet tretie strany; spájanie viacerých strán s cieľom predaja tovaru, poskytovania služby alebo výmeny či zdieľania obsahu, informácií, tovaru alebo služieb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na kľúčový význam objasnenia metód, podľa ktorých sa prijímajú rozhodnutia na základe algoritmu, ako aj podpory transparentnosti vo využívaní týchto algoritmov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali potenciál chybovosti a odchýlok pri použití algoritmov s cieľom zabrániť akejkoľvek diskriminácii, nekalým praktikám či narušeniu súkromia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnieva sa však, že by sa mal určiť jasný rozdiel medzi platformami medzi podnikom a spotrebiteľom a medzipodnikovými platformami v súvislosti so vznikajúcimi medzipodnikovými online platformami, ktoré majú kľúčový význam pre rozvoj priemyselného internetu, ako sú služby založené na cloude alebo platformy spoločného využívania údajov umožňujúce komunikáciu medzi výrobkami internetu vecí; vyzýva Komisiu, aby riešila otázku prekážok na jednotnom trhu, ktoré bránia rastu týchto platforiem; |
| --- | --- |

13.

Uľahčovanie udržateľného rastu európskych online platforiem

| 14. | konštatuje, že online platformy využívajú internet ako prostriedok interakcie a pôsobia ako sprostredkovatelia medzi zúčastnenými stranami, a uľahčovaním prístupu na celosvetový trh tak prinášajú prospech používateľom, spotrebiteľom a podnikom; konštatuje, že online platformy môžu prispievať k prispôsobeniu ponuky a dopytu po tovare a službách, a to na základe nálad panujúcich v spoločenstve, spoločného prístupu, dobrého mena a dôvery; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poznamenáva, že online platformy a aplikácie, z ktorých mnohé vytvorili európski vývojári aplikácií, využívajú obrovský a stále rastúci počet pripojených mobilných zariadení, osobných počítačov, laptopov a iných počítačových zariadení a sú na týchto zariadeniach čoraz dostupnejšie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na to, že hlavnou prioritou musí byť zabezpečenie dostatočných investícií na zavádzanie vysokorýchlostných širokopásmových sietí a iných digitálnych infraštruktúr, aby sa dosiahli ciele gigabitovej spoločnosti v oblasti prepojiteľnosti, lebo takéto zavádzanie je veľmi dôležité na to, aby sa občanom a podnikom umožnilo využívať výhody rozvoja technológie 5G a aby sa vo všeobecnosti zabezpečila prepojiteľnosť v jednotlivých členských štátoch; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že čoraz rozšírenejšie používanie inteligentných zariadení vrátane smartfónov a tabletov ďalej rozširuje a zlepšuje prístup k novým službám vrátane online platforiem, čím sa posilňuje ich úloha v hospodárstve a spoločnosti, najmä medzi mladými ľuďmi, ale čoraz viac aj medzi všetkými vekovými skupinami; konštatuje, že digitalizácia bude ďalej rásť vďaka rýchlemu rozvoju internetu vecí, v rámci ktorého by sa malo do roka 2020 prepojiť 25 miliárd vecí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že prístup k online platformám prostredníctvom vysokokvalitných technológií je dôležitý pre všetkých občanov a podniky, a nielen pre tých, ktorí už sú aktívni na internete; zdôrazňuje, že je dôležité zabrániť vzniku rozdielov, ktoré by mohli vzniknúť z nedostatku digitálnych zručností alebo nerovnakého prístupu k technológiám; zdôrazňuje, že na vnútroštátnej a európskej úrovni je nutný odhodlaný prístup k rozvoju digitálnych zručností; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upriamuje pozornosť na rýchlo sa rozvíjajúce trhy online platforiem, ktoré ponúkajú nové odbytiská pre výrobky a služby; uznáva celosvetový a cezhraničný charakter týchto trhov; poukazuje na to, že celosvetové trhy online platforiem ponúkajú spotrebiteľom široký výber a účinnú cenovú hospodársku súťaž; konštatuje, že dohoda o vyrovnaní cien roamingových a vnútroštátnych hovorov podporuje cezhraničný rozmer online platforiem tým, že vďaka nej je využívanie online služieb cenovo dostupnejšie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na rastúcu úlohu online platforiem pri spoločnom používaní a poskytovaní prístupu k správam a iným informáciám relevantným pre občanov, ako aj pre fungovanie demokracie; domnieva sa, že online platformy môžu pôsobiť aj ako faktory umožňujúce elektronickú správu vecí verejných; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naliehavo žiada Komisiu, aby naďalej podporovala rast európskych online platforiem a začínajúcich podnikov a posilňovala ich schopnosť rozvíjať sa a konkurovať v celosvetovom meradle; vyzýva Komisiu, aby vo vzťahu k online platformám vypracovala politiku ústretovú k inováciám, s cieľom uľahčiť vstup týchto platforiem na trh; vyjadruje poľutovanie nad nízkym úniovým podielom trhovej kapitalizácie online platforiem; zdôrazňuje dôležitosť odstránenia prekážok, ktoré brzdia hladké cezhraničné fungovanie online platforiem a narúšajú fungovanie európskeho jednotného digitálneho trhu; zdôrazňuje význam zákazu diskriminácie a potrebu uľahčiť prechod medzi platformami ponúkajúcimi kompatibilné služby; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že medzi rozhodujúce faktory patrí otvorené prostredie, jednotné pravidlá, dostupnosť dostatočného pripojenia, interoperabilita existujúcich aplikácií a dostupnosť otvorených noriem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uznáva významné výhody, ktoré online platformy môžu ponúkať malým a stredným podnikom a začínajúcim podnikom; poznamenáva, že online platformy predstavujú často najjednoduchší a najvhodnejší prvý krok pre malé podniky, ktoré chcú pôsobiť online a využívať online distribučné kanály; poznamenáva, že online platformy umožňujú MSP a začínajúcim podnikom prístup na celosvetové trhy bez toho, aby museli vynaložiť nadmerné investície do nákladnej digitálnej infraštruktúry; zdôrazňuje význam transparentnosti a spravodlivého prístupu k platformám a pripomína, že rastúce dominantné postavenie niektorých online platforiem by nemalo obmedzovať slobodu podnikania; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby uprednostnila opatrenia, ktoré umožnia vznik a rozvoj európskych začínajúcich podnikov a online platforiem; zdôrazňuje, že uľahčenie financovania a investícií do začínajúcich podnikov s využitím všetkých existujúcich nástrojov financovania je životne dôležité pre rozvoj online platforiem pochádzajúcich z Európy, najmä prostredníctvom prístupu k rizikovému kapitálu a rôznym kanálom, ako je bankovníctvo alebo verejné finančné prostriedky, alebo prostredníctvom alternatívnych možností financovania, ako sú kolektívne financovanie a kolektívne investovanie; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konštatuje, že niektoré online platformy umožňujú kolaboratívne hospodárstvo a prispievajú k jeho rastu v Európe; víta oznámenie Komisie o kolaboratívnom hospodárstve a zdôrazňuje, že by malo predstavovať prvý krok smerom ku komplexnejšej stratégii EÚ v tejto oblasti podporujúcej rozvoj nových podnikateľských modelov; zdôrazňuje, že tieto nové podnikateľské modely vytvárajú pracovné miesta, podporujú podnikanie a občanom a spotrebiteľom ponúkajú nové služby, väčší výber a lepšie ceny a vytvárajú flexibilitu a nové príležitosti, ale môžu tiež prinášať problémy a riziká pre pracovníkov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poukazuje na to, že členské štáty v posledných desaťročiach zlepšili pracovné a sociálne normy a systémy sociálnej ochrany a zdôrazňuje, že rozvoj sociálneho rozmeru sa musí zabezpečovať aj v digitálnom veku; berie na vedomie rastúci vplyv digitalizácie na trhy práce, na nové vymedzenie pracovných miest a na zmluvné vzťahy medzi pracovníkmi a podnikmi; poznamenáva, že je dôležité zabezpečovať dodržiavanie pracovných a sociálnych práv a primerané presadzovanie existujúcich právnych predpisov s cieľom ďalej posilňovať systémy sociálneho zabezpečenia a kvalitu pracovných miest; vyzýva tiež členské štáty, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi a inými relevantnými zainteresovanými stranami posúdili potrebu modernizácie existujúcich právnych predpisov vrátane systémov sociálneho zabezpečenia, s cieľom udržiavať krok s technologickým vývojom a súčasne zaručiť ochranu pracovníkov, ako aj zabezpečovať dôstojné pracovné podmienky a všeobecné výhody pre spoločnosť ako celok; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva členské štáty, aby zaisťovali primerané sociálne zabezpečenie pre samostatne zárobkovo činných pracovníkov, ktorí sú kľúčovými aktérmi na digitálnom pracovnom trhu; takisto vyzýva členské štáty, aby v prípade potreby rozvíjali nové ochranné mechanizmy, aby sa zaistilo primerané zabezpečenie pre pracovníkov online platforiem, ako aj nediskriminácia a rovnosť medzi ženami a mužmi a aby sa vymieňali najlepšie postupy na európskej úrovni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konštatuje, že online platformy v oblasti zdravia môžu podporovať inovatívne činnosti vytváraním a prenášaním príslušných poznatkov od spotrebiteľov, ktorí využívajú zdravotnú starostlivosť, do inovačného prostredia v oblasti zdravotnej starostlivosti; zdôrazňuje, že nové inovačné platformy budú spolunavrhovať a spoluvytvárať ďalšiu generáciu inovatívnych produktov v oblasti zdravotnej starostlivosti tak, aby presne zodpovedali súčasným nesplneným potrebám; |
| --- | --- |

28.

Objasnenie zodpovednosti sprostredkovateľov

| 29. | konštatuje, že súčasný úniový režim obmedzenej zodpovednosti sprostredkovateľov je jednou z otázok, na ktoré poukázali niektoré zainteresované strany v prebiehajúcej diskusii o online platformách; konštatuje, že konzultácia o regulačnom prostredí pre platformy preukázala relatívnu podporu pre súčasný rámec obsiahnutý v smernici o elektronickom obchode, ale aj potrebu odstrániť určité nedostatky pri jej presadzovaní; preto sa domnieva, že režim zodpovednosti by sa mal ďalej objasniť, pretože je kľúčovým pilierom digitálneho hospodárstva EÚ; domnieva sa, že je potrebné usmernenie Komisie o vykonávaní rámca zodpovednosti sprostredkovateľov, s cieľom umožniť online platformám, aby si plnili svoje povinnosti a pravidlá týkajúce sa zodpovednosti, zlepšiť právnu istotu a zvýšiť dôveru používateľov; vyzýva Komisiu, aby na tento účel podnikla ďalšie kroky, a pripomína, že platformy, ktoré nezohrávajú neutrálnu úlohu vymedzenú v smernici o elektronickom obchode, nemôžu požadovať výnimku zo zodpovednosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že napriek tomu, že sa v súčasnosti spotrebúva obsah, ktorý je kreatívnejší než kedykoľvek predtým, a to v rámci služieb, ako sú platformy poskytujúce obsah nahrávaný používateľmi a služby zhromažďovania obsahu, kreatívne odvetvia nezaznamenali porovnateľný nárast v príjmoch na základe tohto zvýšenia spotreby; zdôrazňuje, že za jeden z hlavných dôvodov sa považuje prenos hodnoty, ktorý vzniká v dôsledku nejasnosti, pokiaľ ide o status týchto online služieb podľa autorského práva a práva v oblasti elektronického obchodu; poukazuje na to, že vzniká nespravodlivý trh, ktorý ohrozuje rozvoj jednotného digitálneho trhu a jeho hlavných aktérov, najmä kultúrneho a kreatívneho priemyslu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta záväzok Komisie zverejniť usmernenia týkajúce sa zodpovednosti sprostredkovateľov, pretože, pokiaľ ide o súčasné pravidlá a ich vykonávanie v niektorých členských štátoch, existujú určité nejasnosti; domnieva sa, že usmernenia posilnia dôveru používateľov v online služby; naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila svoje návrhy; vyzýva Komisiu, aby upriamila pozornosť na regulačné rozdiely medzi online a offline prostredím a tam, kde je to potrebné a možné, vytvorila rovnaké podmienky pre porovnateľné služby online a offline a zohľadňovala pritom osobitosti každej oblasti, vývoj spoločnosti, potrebu väčšej transparentnosti a právnej istoty a potrebu nebrániť inovácii; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnieva sa, že online platformy sú prostriedky na zabezpečenie širšieho prístupu ku kultúrnym a kreatívnym dielam a že poskytujú väčšie príležitosti na vytváranie nových podnikateľských modelov; zdôrazňuje, že je nutné zvážiť, akým spôsobom by tento proces mohol fungovať s väčšou právnou istotou a rešpektovaním držiteľov práv; vyzdvihuje význam transparentnosti a zabezpečenia rovnakých podmienok; v tejto súvislosti sa domnieva, že ochrana držiteľov práv v rámci autorského práva a duševného vlastníctva je potrebná na to, aby sa zabezpečilo uznávanie hodnôt a podpora inovácií, tvorivosti, investícií a tvorby obsahu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naliehavo žiada online platformy, aby posilnili opatrenia na boj proti nezákonnému a škodlivému obsahu na internete; víta prebiehajúce práce na smernici o audiovizuálnych mediálnych službách a zámer Komisie navrhnúť opatrenia zamerané na platformy na zdieľanie videí s cieľom chrániť maloletých a odstraňovať obsah súvisiaci s nenávistným prejavom; konštatuje, že chýbajú odkazy na obsah týkajúci sa podnecovania k terorizmu; žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala zabráneniu šikanovaniu a násiliu páchanému na zraniteľných osobách; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnieva sa, že pravidlá zodpovednosti pre online platformy by mali umožňovať efektívne riešenie problémov týkajúcich sa nezákonného obsahu a tovaru, napríklad uplatňovaním povinnej starostlivosti, pri súčasnom zachovaní vyváženého a pre inovácie priaznivého prístupu; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vymedzila a ďalej objasnila postupy oznamovania a odstraňovania a poskytla usmernenia týkajúce sa dobrovoľných opatrení zameraných na odstránenie takéhoto obsahu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že je dôležité prijať opatrenia proti šíreniu falošných správ; vyzýva online platformy, aby používateľom poskytli nástroje na nahlasovanie falošných správ takým spôsobom, aby ostatní užívatelia mohli byť informovaní o tom, že pravdivosť obsahu bola spochybnená; poukazuje zároveň na to, že slobodná výmena názorov je základom demokracie a že právo na súkromie sa vzťahuje aj na oblasť sociálnych médií; zdôrazňuje význam slobodnej tlače, ktorá občanom poskytuje spoľahlivé informácie; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby do hĺbky analyzovala súčasnú situáciu a právny rámec, pokiaľ ide o falošné správy a overila možnosť legislatívneho zásahu s cieľom obmedziť šírenie falošného obsahu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že je nutné, aby online platformy bojovali proti nelegálnemu tovaru a obsahu a nekalým praktikám (napr. opätovný predaj vstupeniek na zábavné podujatia za premrštené ceny) prostredníctvom regulačných opatrení doplnených o účinné samoregulačné opatrenia (napríklad prostredníctvom jasných podmienok používania a vhodných mechanizmov na identifikáciu recidivistov, alebo vytvorením špecializovaných tímov na moderovanie obsahu a vysledovanie nebezpečných produktov) alebo hybridné opatrenia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta kódex správania pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom online schválený v roku 2016 a podporovaný Komisiou a vyzýva Komisiu, aby vypracovala vhodné a primerané prostriedky, ktoré online platformám umožnia identifikovať a odstraňovať nelegálny tovar a obsah; |
| --- | --- |

38.

| 39. | domnieva sa, že pokiaľ ide o vlastníctvo údajov, zásadný význam má dodržiavanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov a smernice o kybernetickej bezpečnosti; poznamenáva, že používatelia sú často nabádaní, aby poskytovali svoje osobné údaje online platformám; zdôrazňuje, že je nutné informovať používateľov o presnej povahe zozbieraných údajov a spôsoboch, akými sa údaje budú používať; zdôrazňuje, že pre používateľov je nevyhnutné, aby kontrolovali zhromažďovanie a používanie svojich osobných údajov; zdôrazňuje, že by mala existovať možnosť neposkytovať osobné údaje; konštatuje, že pravidlo „právo na zabudnutie“ sa uplatňuje aj na online platformy; vyzýva online platformy, aby zabezpečili, aby pri spracúvaní osobných údajov tretími stranami bola zaistená anonymita; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu, aby urýchlene dokončila svoje preskúmanie potreby formálnych postupov oznamovania a prijímania opatrení ako sľubného spôsobu harmonizovaného posilnenia režimu zodpovednosti v rámci celej EÚ; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predložila svoje praktické usmernenia pre dohľad nad trhom s výrobkami predávanými online; |
| --- | --- |

41.

Vytvorenie rovnakých podmienok

| 42. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila rovnaké podmienky medzi poskytovateľmi služieb online platforiem a ďalšími službami, s ktorými súťažia, a to aj rovnaké podmienky medzi podnikmi a rovnaké podmienky medzi spotrebiteľmi; zdôrazňuje, že na vytvorenie prosperujúceho digitálneho hospodárstva je nevyhnutná regulačná istota; konštatuje, že konkurenčný tlak sa líši medzi jednotlivými odvetviami a medzi jednotlivými subjektmi v rámci odvetví; pripomína preto, že univerzálne riešenia sú zriedkavo primerané; domnieva sa, že všetky prispôsobené riešenia alebo navrhnuté regulačné opatrenia musia zohľadňovať osobitné vlastnosti platforiem s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž na rovnakom základe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že veľkosť online platforiem siaha od nadnárodných spoločností po mikropodniky; zdôrazňuje význam spravodlivej a účinnej hospodárskej súťaže medzi online platformami s cieľom podporovať možnosti výberu pre spotrebiteľov a brániť vytváraniu monopolov alebo dominantného postavenia, ktoré narúšajú trhy zneužívaním trhovej sily; zdôrazňuje, že uľahčovanie prechodu medzi online platformami alebo online službami je nevyhnutným opatrením na predchádzanie zlyhaniam trhu a zabránenie situáciám viazanosti na jeden systém; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konštatuje, že online platformy menia vysoko regulovaný tradičný podnikateľský model; zdôrazňuje, že možné reformy existujúceho regulačného rámca by sa mali zamerať na harmonizáciu pravidiel a zníženie regulačnej fragmentácie s cieľom zabezpečiť otvorený a konkurencieschopný trh pre online platformy a zároveň zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov; zdôrazňuje, že je nutné vyhnúť sa nadmernej regulácii a pokračovať v procese programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) a vo vykonávaní zásady lepšej právnej regulácie; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť v nutnom a možnom rozsahu technologickú neutralitu a súdržnosť medzi pravidlami, ktoré sa uplatňujú v rovnocenných situáciách v prostredí online aj offline; zdôrazňuje, že regulačná istota povzbudzuje hospodársku súťaž, investície a inováciu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje význam investícií do infraštruktúry v mestských aj vidieckych oblastiach; zdôrazňuje, že spravodlivá hospodárska súťaž zabezpečuje investície do kvalitných služieb vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia; zdôrazňuje, že cenovo dostupný prístup k spoľahlivej vysokorýchlostnej infraštruktúre – ako sú ultrarýchle spojenia a telekomunikácie – a jej plné zavedenie stimulujú ponuku a používanie služieb online platforiem; zdôrazňuje nutnosť neutrality siete a spravodlivého a nediskriminačného prístupu k online platformám ako predpokladu pre inováciu a vytvorenie skutočne konkurencieschopného trhu; naliehavo žiada Komisiu, aby zjednodušila systémy financovania pre súvisiace iniciatívy zamerané na uľahčenie procesu digitalizácie, aby sa využili prostriedky Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) a programu Horizont 2020 (H2020), ako aj príspevky z vnútroštátnych rozpočtov členských štátov; vyzýva Komisiu, aby posúdila potenciál verejno-súkromných partnerstiev (PPP) a spoločných technologických iniciatív (STI); |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva Komisiu, aby zvážila vytvorenie harmonizovaného prístupu týkajúceho sa práva na opravu, práva na protivyjadrenie a práva na zhovievavosť pre používateľov platforiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila rovnaké podmienky, pokiaľ ide o nároky na náhradu škody voči platformám vyplývajúce zo šírenia znevažujúcich skutočností, ktoré vytvárajú trvalé škody pre používateľa. |
| --- | --- |

47.

Informovanie občanov a spotrebiteľov a posilnenie ich postavenia

| 48. | zdôrazňuje, že internet budúcnosti nemôže uspieť bez dôvery používateľov v online platformy, väčšej transparentnosti, rovnakých podmienok, ochrany osobných údajov, lepšej kontroly reklamy a iných automatizovaných systémov a bez toho, aby online platformy dodržiavali všetky príslušné právne predpisy a rešpektovali oprávnené záujmy používateľov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje význam transparentnosti v súvislosti so zhromažďovaním a využívaním údajov a domnieva sa, že online platformy musia primerane reagovať na obavy používateľov tým, že ich budú riadne žiadať o súhlas v súlade s všeobecným nariadením o ochrane údajov a informovať ich účinnejšie a jasnejšie o tom, aké osobné údaje sa zhromažďujú a ako sa zdieľajú a používajú v súlade s rámcom EÚ na ochranu údajov, pričom sa zachová možnosť používateľov odvolať súhlas s jednotlivými ustanoveniami bez toho, aby prišli o úplný prístup k službe; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podnikli potrebné kroky na zabezpečenie plného dodržiavania práv občanov na súkromie a ochranu ich osobných údajov v digitálnom prostredí; zdôrazňuje význam správneho vykonávania všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ktorým sa zabezpečí úplné uplatňovanie zásad špecificky navrhnutej a štandardnej ochrany súkromia; |
| --- | --- |

50.

| 51. | berie na vedomie význam objasnenia otázok prístupu k údajom, vlastníctva údajov a zodpovednosti týkajúcej sa údajov a vyzýva Komisiu, aby dôkladnejšie posúdila existujúci regulačný rámec vzhľadom na tieto otázky; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že cezhraničný charakter online platforiem je obrovskou výhodou pri rozvoji jednotného digitálneho trhu, ale zároveň si vyžaduje lepšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi verejnej moci; žiada existujúce služby a mechanizmy na ochranu spotrebiteľa, aby spolupracovali a poskytovali účinnú ochranu spotrebiteľa vo vzťahu k činnostiam online platforiem; ďalej v tejto súvislosti upozorňuje na význam nariadenia o cezhraničnom presadzovaní a spolupráci; víta zámer Komisie ďalej posúdiť dodatočnú potrebu aktualizácie existujúcich pravidiel ochrany spotrebiteľa vo vzťahu k platformám ako súčasť kontroly právnych predpisov EÚ týkajúcich sa spotrebiteľov a marketingu v rámci programu REFIT v roku 2017; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nabáda online platformy, aby zákazníkom ponúkali zrozumiteľné, komplexné a spravodlivé podmienky a zabezpečovali užívateľsky ústretové spôsoby prezentácie ich podmienok, spracovania údajov, právnych a obchodných záruk a možných nákladov a vyhýbali sa pritom komplexnej terminológii, s cieľom posilniť ochranu spotrebiteľa a zvýšiť dôveru a chápanie práv spotrebiteľov, pretože je to životne dôležité pre úspech online platforiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje, že vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa na online platformách je potrebná nielen vo vzťahoch medzi podnikmi, ale aj vo vzťahoch medzi spotrebiteľmi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | požaduje posúdenie súčasných právnych predpisov a mechanizmov samoregulácie s cieľom zistiť, či poskytujú primeranú ochranu používateľov, spotrebiteľov a podnikov vzhľadom na rastúci počet sťažností a na vyšetrovania viacerých platforiem, ktoré začala Komisia; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že je dôležité poskytnúť používateľom jasné, nestranné a transparentné informácie o kritériách, ktoré sa používajú na filtrovanie, hodnotenie, sponzorovanie, prispôsobovanie alebo preskúmanie informácií, ktoré sú im predkladané; zdôrazňuje potrebu jasného rozlišovania medzi sponzorovaným a iným obsahom; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva Komisiu, aby riešila niektoré otázky recenzných systémov platforiem, ako sú falošné recenzie alebo mazanie negatívnych recenzií s cieľom získať konkurenčnú výhodu; trvá na tom, že je nutné, aby boli recenzie spoľahlivejšie a užitočnejšie pre spotrebiteľov, a že treba zabezpečiť, aby platformy dodržiavali existujúce povinnosti a aby sa v tejto súvislosti prijali opatrenia proti praktikám, ako sú dobrovoľné schémy; víta usmernenia o uplatňovaní smernice o nekalých obchodných praktikách; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva Komisiu, aby posúdila, či sú potrebné kritériá a prahové hodnoty, ktorými sa stanovujú podmienky, za ktorých sa online platformy môžu stať predmetom ďalšieho dohľadu nad trhom, a aby poskytla usmernenia pre online platformy s cieľom uľahčiť ich včasné dodržiavanie existujúcich záväzkov a usmernení, najmä v oblasti ochrany spotrebiteľa a pravidiel hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje, že aj v digitálnom veku sa musia chrániť práva autorov a tvorcov, a pripomína dôležitosť kreatívneho priemyslu pre zamestnanosť a hospodárstvo v EÚ; vyzýva Komisiu, aby posúdila súčasnú smernicu o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (IPRED) (9), s cieľom zabrániť úmyselnému zneužívaniu postupov nahlasovania a zabezpečiť, aby všetky subjekty v hodnotovom reťazci vrátane sprostredkovateľov, ako sú poskytovatelia internetových služieb, mohli účinnejšie bojovať proti falšovaniu, a to prijatím aktívnych, primeraných a účinných opatrení na zabezpečenie vysledovateľnosti a predchádzanie propagácii a distribúcii falšovaného tovaru, vzhľadom na to, že falšovanie predstavuje riziko pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje potrebu znovu nastoliť rovnováhu v rozdelení hodnoty duševného vlastníctva, najmä na platformách, ktoré šíria chránený audiovizuálny obsah; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva na užšiu spoluprácu medzi platformami a držiteľmi práv s cieľom zabezpečiť správne vysporiadanie práv a bojovať proti porušovaniu práv duševného vlastníctva na internete; pripomína, že tieto porušenia môžu predstavovať skutočný problém, a to nielen pre podniky, ale aj pre zdravie a bezpečnosť spotrebiteľov, ktorých je nutné informovať o tom, že existuje nelegálny obchod s falošnými výrobkami; preto opakuje svoju výzvu na uplatňovanie prístupu sledovania toku peňazí v rámci príslušných platobných služieb s cieľom zbaviť falšovateľov prostriedkov, ktoré používajú na svoju hospodársku činnosť; zdôrazňuje, že revízia smernice v spojení so správnym uplatňovaním smernice o elektronickom obchode by mohla byť vhodným prostriedkom na zabezpečenie vysokej úrovne spolupráce medzi platformami, používateľmi a všetkými ostatnými hospodárskymi subjektmi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzýva Komisiu, aby ďalej podporovala platformu, ktorá vznikla na riešenie sporov týkajúcich sa nákupov uskutočnených online medzi spotrebiteľmi, zlepšila jej ústretovosť voči používateľom a monitorovala, či obchodníci dodržiavajú povinnosti uviesť odkaz na túto platformu na svojom webovom sídle s cieľom ďalej riešiť rastúci počet sťažností voči niekoľkým online platformám; |
| --- | --- |

62.

Zvýšenie dôvery k online službám a podpora inovácie

| 63. | zdôrazňuje, že účinné presadzovanie ochrany údajov a práv spotrebiteľov na online trhoch v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov a smernicou o kybernetickej bezpečnosti je pri zvyšovaní dôvery prioritou, a to pre verejnú politiku i podniky; zdôrazňuje, že ochrana spotrebiteľa a údajov si vyžaduje rôzne opatrenia a technické prostriedky v oblasti súkromia na internete, ako aj v oblasti internetovej a kybernetickej bezpečnosti; zdôrazňuje význam transparentnosti v súvislosti so zberom údajov a bezpečnosťou platieb; |
| --- | --- |

63.

| 64. | konštatuje, že online platby poskytujú vysokú úroveň transparentnosti, ktorá pomáha chrániť práva spotrebiteľov a podnikateľov a minimalizuje riziko podvodov; víta aj nové inovatívne alternatívne spôsoby platby, ako sú virtuálne meny a elektronické peňaženky; poznamenáva, že transparentnosť uľahčuje porovnávanie cien a transakčných nákladov a zvyšuje vysledovateľnosť hospodárskych transakcií; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdôrazňuje, že spravodlivé a predvídateľné prostredie priaznivé pre inovácie, ako aj investície do výskumu, vývoja a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov majú zásadný význam pre tvorbu nových myšlienok a inovácií; zdôrazňuje význam otvorených údajov a otvorených noriem pre rozvoj nových online platforiem a inovácií; pripomína, že preskúmanie vykonávania smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora (10) sa má uskutočniť v roku 2018; konštatuje, že otvorené, pokročilé a zdieľané testovacie zariadenia a otvorené rozhrania na programovanie aplikácií môžu byť pre Európu prínosom; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdôrazňuje dôležitosť angažovaného prístupu Komisie a najmä členských štátov k rozvoju digitálnych zručností, s cieľom vytvoriť vysoko kvalifikovanú pracovnú silu, keďže toto je podmienka zabezpečenia vysokej úrovne zamestnanosti za spravodlivých podmienok v celej EÚ a zároveň odstránenia digitálnej negramotnosti, ktorá zapríčiňuje digitálnu priepasť a digitálne vylúčenie; zdôrazňuje preto, že vývoj a zlepšovanie digitálnych zručností sú rozhodujúce vyžadujú si významné investície do vzdelávania a celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

66.

| 67. | domnieva sa, že platformy, na ktorých je uložený a verejnosti sprístupnený značný objem chránených diel, by mali uzatvárať licenčné dohody s príslušnými držiteľmi práv, pokiaľ nie sú aktívne, a teda sa na ne vzťahuje výnimka stanovená v článku 14 smernice o elektronickom obchode, aby sa zisk spravodlivo rozdeľoval s autormi, tvorcami a príslušnými držiteľmi práv; zdôrazňuje, že v takýchto licenčných dohodách a pri ich uplatňovaní sa musí rešpektovať výkon základných práv užívateľov; |
| --- | --- |

67.

Rešpektovanie vzťahov medzi podnikmi a dodržiavanie právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže

| 68. | víta opatrenia Komisie týkajúce sa presadzovaní právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže v digitálnom svete a zdôrazňuje, že je nutné, aby Komisia prijímala včasné rozhodnutia v prípadoch týkajúcich sa hospodárskej súťaže s ohľadom na rýchle tempo rastu digitálneho sektora; poznamenáva však, že v niekoľkých ohľadoch sa právne predpisy EÚ v oblasti hospodárskej súťaže musia upraviť vzhľadom na digitálny svet, aby zodpovedali svojmu účelu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | obáva sa problematických nekalých obchodných praktík medzi podnikmi, ku ktorým pristupujú niektoré online platformy, ako je nedostatok transparentnosti (napr. vo výsledkoch vyhľadávania, využívanie údajov alebo ceny), jednostranné zmeny podmienok, podpora reklamy alebo sponzorovaných výsledkov, pričom sa znižuje viditeľnosť neplatených výsledkov, prípadné nekalé podmienky, napr. pri platobných riešeniach, a možného zneužitia dvojakej úlohy platforiem ako sprostredkovateľov a konkurencie; konštatuje, že táto dvojaká úloha môže vytvárať hospodárske stimuly pre online platformy vedúce k diskriminácii v prospech ich vlastných výrobkov a služieb a ukladaniu diskriminačných podmienok medzi podnikmi; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti prijala príslušné opatrenia; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva Komisiu, aby navrhla cielený legislatívny rámec medzipodnikových vzťahov zameraný na rast a spotrebiteľa a založený na zásadách zabránenia zneužívaniu trhovej sily a zabezpečujúci, aby sa platformy, ktoré slúžia ako vstupná brána na odberateľský trh, nekontrolovali vstup na tento trh; domnieva sa, že tento rámec by mal slúžiť na zabránenie škodlivým účinkom na blahobyt spotrebiteľov a mal by podporovať hospodársku súťaž a inovácie; ďalej odporúča, aby tento rámec bol technologicky neutrálny a schopný riešiť otázku existujúcich rizík, napríklad vo vzťahu k trhu s mobilným operačným systémom, ale aj budúcich rizík spojených s novými technológiami v rámci internetu, ako je internet vecí či umelá inteligencia, čo ďalej upevní pozíciu platforiem ako sprostredkovateľov medzi online podnikmi a spotrebiteľmi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | víta cielené preskúmanie medzipodnikových praktík, ktoré má Komisia vykonať do jari 2017, a naliehavo vyzýva, aby sa prijali účinné opatrenia na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zdôrazňuje, že právne predpisy a orgány EÚ v oblasti hospodárskej súťaže musia v prípade potreby zaručiť rovnaké podmienky, a to aj v súvislosti s ochranou spotrebiteľa a daňovými otázkami; |
| --- | --- |

72.

| 73. | berie na vedomie nedávne odhalenia týkajúce sa, okrem iného, veľkých digitálnych spoločností a ich praktík daňového plánovania v EÚ; v tejto súvislosti víta úsilie, ktoré Komisia vynakladá v boji proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, a vyzýva členské štáty a Komisiu, aby navrhli ďalšie reformy s cieľom zabrániť praktikám vyhýbania sa daňovým povinnostiam v EÚ; vyzýva na prijatie opatrení s cieľom zabezpečiť, aby všetky spoločnosti vrátane digitálnych spoločností platili svoje dane v členských štátoch, v ktorých vyvíjajú hospodársku činnosť; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poukazuje na rozdiely v právnej oblasti v 28 členských štátoch a na osobitosti digitálneho odvetvia, v ktorom často nie je potrebná fyzická prítomnosť spoločnosti v krajine trhu; vyzýva členské štáty, aby prispôsobili svoje systémy DPH podľa zásady krajiny určenia (11); |
| --- | --- |

74.

Miesto EÚ vo svete

| 75. | poukazuje na to, že prítomnosť EÚ na svetovom trhu je poľutovaniahodne slabá, najmä z dôvodu súčasnej fragmentácie digitálneho trhu, právnej neistoty, nedostatku finančných prostriedkov a kapacít uvádzať na trh technologické inovácie, čo spôsobuje, že pre európske spoločnosti je ťažké stať sa svetovými lídrami v tomto novom celosvetovo konkurenčnom hospodárstve; podporuje rozvoj prostredia pre začínajúce podniky a rozširujúce sa podniky, ktoré posilňuje rozvoj a vytváranie pracovných miest na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

75.

| 76. | žiada európske inštitúcie, aby zabezpečili rovnaké podmienky medzi subjektmi z EÚ a z tretích krajín, napríklad pokiaľ ide o zdaňovanie a podobné otázky; |
| --- | --- |

76.

| 77. | je presvedčený, že EÚ má potenciál stať sa významným aktérom v digitálnom svete a domnieva sa, že EÚ by mala pripraviť pôdu pre prostredie priaznivé pre inovácie v Európe tým, že zabezpečí nepriestrelný právny rámec chrániaci všetky zainteresované strany; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii, Rade, Európskej rade a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0052.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0009.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0010.

(4)  Ú. v. EÚ L 310, 26.11.2015, s. 1.

(5)  Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1.

(8)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 119.

(9)  Smernica 2004/48/ES (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 45).

(10)  Smernica 2003/98/ES (Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 90).

(11)  Pozri uznesenie Európskeho parlamentu z 24. novembra 2016 s názvom Smerom k definitívnemu systému DPH a boj proti podvodom s DPH (Prijaté texty, P8_TA(2016)0453).

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/146

---

P8_TA(2017)0273

Humanitárna situácia v Jemene

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o humanitárnej situácii v Jemene (2017/2727(RSP))

(2018/C 331/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Jemene, najmä uznesenie z 25. februára 2016 o humanitárnej situácii v Jemene (1) a uznesenie z 9. júla 2015 o situácii v Jemene (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Jemene, najmä uznesenie z 25. februára 2016 o humanitárnej situácii v Jemene (1) a uznesenie z 9. júla 2015 o situácii v Jemene (2),

| — | so zreteľom na závery Rady o Jemene z 3. apríla 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o Jemene z 3. apríla 2017,

| — | so zreteľom na vyhlásenia podpredsedníčky Komisie / vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 8. októbra 2016 o útoku v Jemene a z 19. októbra 2016 o prímerí v Jemene, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia podpredsedníčky Komisie / vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 8. októbra 2016 o útoku v Jemene a z 19. októbra 2016 o prímerí v Jemene,

| — | so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o Jemene, najmä na rezolúcie č. 2216 (2015), č. 2201 (2015) a č. 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o Jemene, najmä na rezolúcie č. 2216 (2015), č. 2201 (2015) a č. 2140 (2014),

| — | so zreteľom na darcovské podujatie na vysokej úrovni pre humanitárnu krízu v Jemene, ktoré sa uskutočnilo 25. apríla 2017 v Ženeve, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na darcovské podujatie na vysokej úrovni pre humanitárnu krízu v Jemene, ktoré sa uskutočnilo 25. apríla 2017 v Ženeve,

| — | so zreteľom na výzvu osobitného spravodajcu Organizácie Spojených národov pre ľudské práva a medzinárodné sankcie Idrissa Jazairyho z 12. apríla 2017 na zrušenie námornej blokády Jemenu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výzvu osobitného spravodajcu Organizácie Spojených národov pre ľudské práva a medzinárodné sankcie Idrissa Jazairyho z 12. apríla 2017 na zrušenie námornej blokády Jemenu,

| — | so zreteľom na vyhlásenia vysokého komisára OSN pre ľudské práva Zajda Ra’ada al-Husajna z 10. októbra 2016 o poburujúcom útoku na pohrebe v Jemene, z 10. februára 2017 o civilistov v Jemene uväznených medzi bojujúcimi stranami a z 24. marca 2017 o vyše 100 civilistoch zabitých za mesiac, medzi ktorými boli rybári a utečenci, pričom konflikt v Jemene pretrváva už druhý rok, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia vysokého komisára OSN pre ľudské práva Zajda Ra’ada al-Husajna z 10. októbra 2016 o poburujúcom útoku na pohrebe v Jemene, z 10. februára 2017 o civilistov v Jemene uväznených medzi bojujúcimi stranami a z 24. marca 2017 o vyše 100 civilistoch zabitých za mesiac, medzi ktorými boli rybári a utečenci, pričom konflikt v Jemene pretrváva už druhý rok,

| — | so zreteľom na vyhlásenia osobitného vyslanca OSN pre Jemen Ismá’íla wulda šajcha Ahmada z 21. októbra a 19. novembra 2016 a z 30. januára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia osobitného vyslanca OSN pre Jemen Ismá’íla wulda šajcha Ahmada z 21. októbra a 19. novembra 2016 a z 30. januára 2017,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže humanitárna situácia v Jemene je katastrofická; keďže vo februári 2017 vyhlásila Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) situáciu v Jemene za najväčšiu núdzovú situáciu v oblasti potravinovej bezpečnosti na svete; keďže Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) uviedol, že v máji 2017 potrebovalo 17 miliónov ľudí v Jemene potravinovú pomoc, pričom sedem miliónov z nich čelilo z hľadiska potravinovej bezpečnosti núdzovej situácii; keďže 2,2 milióna detí trpí vážnou akútnou podvýživou a každých desať minút umiera jedno dieťa z dôvodov, ktorým sa dá predísť; keďže boli vnútorne vysídlené 2 milióny osôb a počet navrátilcov dosahuje 1 milión; |
| --- | --- |

A.

keďže humanitárna situácia v Jemene je katastrofická; keďže vo februári 2017 vyhlásila Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) situáciu v Jemene za najväčšiu núdzovú situáciu v oblasti potravinovej bezpečnosti na svete; keďže Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) uviedol, že v máji 2017 potrebovalo 17 miliónov ľudí v Jemene potravinovú pomoc, pričom sedem miliónov z nich čelilo z hľadiska potravinovej bezpečnosti núdzovej situácii; keďže 2,2 milióna detí trpí vážnou akútnou podvýživou a každých desať minút umiera jedno dieťa z dôvodov, ktorým sa dá predísť; keďže boli vnútorne vysídlené 2 milióny osôb a počet navrátilcov dosahuje 1 milión;

| B. | keďže dôsledky prebiehajúceho konfliktu sú pre krajinu a jej obyvateľov devastačné; keďže napriek medzinárodným výzvam na politické riešenie krízy sa stranám zapojeným do konfliktu nepodarilo dosiahnuť jeho urovnanie a boje pokračujú; keďže ani jedna strana nedosiahla vojenské víťazstvo a je nepravdepodobné, že sa to v budúcnosti zmení; |
| --- | --- |

B.

keďže dôsledky prebiehajúceho konfliktu sú pre krajinu a jej obyvateľov devastačné; keďže napriek medzinárodným výzvam na politické riešenie krízy sa stranám zapojeným do konfliktu nepodarilo dosiahnuť jeho urovnanie a boje pokračujú; keďže ani jedna strana nedosiahla vojenské víťazstvo a je nepravdepodobné, že sa to v budúcnosti zmení;

| C. | keďže od marca 2015 bolo podľa OSN v dôsledku násilia zabitých približne 10 000 a zranených viac ako 40 000 ľudí; keďže boje, a to tak na zemi, ako aj vo vzduchu, znemožnili pozorovateľom Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva vstup do tohto priestoru, aby overili počet civilných obetí, takže tieto číselné údaje zohľadňujú len mŕtvych a zranených, ktorých sa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva podarilo preukázať a potvrdiť; keďže vojna výrazne zasiahla jemenskú civilnú infraštruktúru a inštitúcie, ktoré sú čoraz menej schopné poskytovať základné služby; keďže systém zdravotníctva je na pokraji kolapsu a dôležití zdravotnícki pracovníci v prvej línii už niekoľko mesiacov nedostávajú mzdy; |
| --- | --- |

C.

keďže od marca 2015 bolo podľa OSN v dôsledku násilia zabitých približne 10 000 a zranených viac ako 40 000 ľudí; keďže boje, a to tak na zemi, ako aj vo vzduchu, znemožnili pozorovateľom Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva vstup do tohto priestoru, aby overili počet civilných obetí, takže tieto číselné údaje zohľadňujú len mŕtvych a zranených, ktorých sa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva podarilo preukázať a potvrdiť; keďže vojna výrazne zasiahla jemenskú civilnú infraštruktúru a inštitúcie, ktoré sú čoraz menej schopné poskytovať základné služby; keďže systém zdravotníctva je na pokraji kolapsu a dôležití zdravotnícki pracovníci v prvej línii už niekoľko mesiacov nedostávajú mzdy;

| D. | keďže v Jemene prebieha druhá epidémia cholery a akútnej vodnatej hnačky (AWD), počas ktorej sa vyskytlo viac ako 100 000 podozrení na choleru a v období od 27. apríla do 8. júna 2017 zomrelo v krajine takmer 800 ľudí; |
| --- | --- |

D.

keďže v Jemene prebieha druhá epidémia cholery a akútnej vodnatej hnačky (AWD), počas ktorej sa vyskytlo viac ako 100 000 podozrení na choleru a v období od 27. apríla do 8. júna 2017 zomrelo v krajine takmer 800 ľudí;

| E. | keďže zraniteľné skupiny, ženy a deti sú zvlášť zasiahnuté prebiehajúcimi násilnosťami a humanitárnou krízou a keďže bezpečnosť a dobré životné podmienky žien a dievčat vyvolávajú osobitné znepokojenie; keďže najmä deti sú zraniteľné v dôsledku nárastu násilia v Jemene, pričom podľa záznamov OSN bolo 1 540 detí zabitých a 2 450 zranených; |
| --- | --- |

E.

keďže zraniteľné skupiny, ženy a deti sú zvlášť zasiahnuté prebiehajúcimi násilnosťami a humanitárnou krízou a keďže bezpečnosť a dobré životné podmienky žien a dievčat vyvolávajú osobitné znepokojenie; keďže najmä deti sú zraniteľné v dôsledku nárastu násilia v Jemene, pričom podľa záznamov OSN bolo 1 540 detí zabitých a 2 450 zranených;

| F. | keďže v dôsledku násilia v minulom školskom roku viac než 350 000 detí nebolo schopných pokračovať vo vzdelávaní, čím podľa Detského fondu OSN (UNICEF) celkový počet detí v Jemene, ktoré nechodia do školy, dosiahol 2 milióny; keďže deťom, ktoré nechodia do školy, hrozí nábor na boj; |
| --- | --- |

F.

keďže v dôsledku násilia v minulom školskom roku viac než 350 000 detí nebolo schopných pokračovať vo vzdelávaní, čím podľa Detského fondu OSN (UNICEF) celkový počet detí v Jemene, ktoré nechodia do školy, dosiahol 2 milióny; keďže deťom, ktoré nechodia do školy, hrozí nábor na boj;

| G. | keďže takmer 90 % základných potravín v krajine pochádza z dovozu; keďže osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva a medzinárodné sankcie zdôraznil, že letecká a námorná blokáda, ktorú na Jemen uvalili koaličné sily a trvá od marca 2015, bola jednou z hlavných príčin humanitárnej katastrofy, pričom násilie v krajine a rozsiahly nedostatok paliva narušili vnútorné siete distribúcie potravín; |
| --- | --- |

G.

keďže takmer 90 % základných potravín v krajine pochádza z dovozu; keďže osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva a medzinárodné sankcie zdôraznil, že letecká a námorná blokáda, ktorú na Jemen uvalili koaličné sily a trvá od marca 2015, bola jednou z hlavných príčin humanitárnej katastrofy, pričom násilie v krajine a rozsiahly nedostatok paliva narušili vnútorné siete distribúcie potravín;

| H. | keďže stabilný a bezpečný Jemen s riadne fungujúcou vládou má rozhodujúci význam pre medzinárodné úsilie zamerané na boj proti extrémizmu a násiliu v regióne aj mimo neho, ako aj pre mier a stabilitu v Jemene samotnom; |
| --- | --- |

H.

keďže stabilný a bezpečný Jemen s riadne fungujúcou vládou má rozhodujúci význam pre medzinárodné úsilie zamerané na boj proti extrémizmu a násiliu v regióne aj mimo neho, ako aj pre mier a stabilitu v Jemene samotnom;

| I. | keďže situácia v Jemene prináša vážne riziká pre stabilitu regiónu, a to najmä v oblasti Afrického rohu, Červeného mora a na širšom Blízkom východe; keďže sieti al-Kájda na Arabskom polostrove (AQAP) sa podarilo využiť zhoršenie politickej a bezpečnostnej situácie v Jemene, rozšíriť svoju prítomnosť a zvýšiť počet a rozsah teroristických útokov; keďže sieť AQAP a tzv. Islamský štát IŠ/Dá’iš sa v Jemene etablovali a uskutočnili teroristické útoky, pri ktorých zahynuli stovky ľudí; |
| --- | --- |

I.

keďže situácia v Jemene prináša vážne riziká pre stabilitu regiónu, a to najmä v oblasti Afrického rohu, Červeného mora a na širšom Blízkom východe; keďže sieti al-Kájda na Arabskom polostrove (AQAP) sa podarilo využiť zhoršenie politickej a bezpečnostnej situácie v Jemene, rozšíriť svoju prítomnosť a zvýšiť počet a rozsah teroristických útokov; keďže sieť AQAP a tzv. Islamský štát IŠ/Dá’iš sa v Jemene etablovali a uskutočnili teroristické útoky, pri ktorých zahynuli stovky ľudí;

| J. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 25. februára 2016 vyzval na iniciatívu zameranú na presadenie zbrojného embarga EÚ voči Saudskej Arábii v súlade so spoločnou pozíciou Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008; |
| --- | --- |

J.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 25. februára 2016 vyzval na iniciatívu zameranú na presadenie zbrojného embarga EÚ voči Saudskej Arábii v súlade so spoločnou pozíciou Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008;

| K. | keďže húthíovia a spojenecké sily boli obvinení zo závažného porušovania vojnového práva kvôli kladeniu protipechotných mín, zlému zaobchádzaniu s väzňami a plošnému ostreľovaniu osídlených oblastí v Jemene a na juhu Saudskej Arábie; |
| --- | --- |

K.

keďže húthíovia a spojenecké sily boli obvinení zo závažného porušovania vojnového práva kvôli kladeniu protipechotných mín, zlému zaobchádzaniu s väzňami a plošnému ostreľovaniu osídlených oblastí v Jemene a na juhu Saudskej Arábie;

| L. | keďže celková suma humanitárnej pomoci, ktorú EÚ poskytla Jemenu v rokoch 2015 a 2016, dosiahla 120 miliónov EUR; keďže v roku 2017 sa na pomoc vyčlenilo 46 miliónov EUR; keďže napriek tomu, že na darcovskom podujatí OSN na vysokej úrovni v súvislosti s humanitárnou krízou v Jemene v apríli 2017 v Ženeve, počas ktorého sa rôzne krajiny a organizácie zaviazali prispieť sumami v celkovej výške až 1,1 miliardy USD, k 9. máju 2017 predstavovali ich príspevky len 28 % z výzvy na humanitárnu pomoc OSN na rok 2017 vo výške 2,1 miliardy USD; keďže sa očakáva, že ďalších 70 miliónov EUR sa bude v roku 2017 mobilizovať v rámci rozvojovej pomoci; |
| --- | --- |

L.

keďže celková suma humanitárnej pomoci, ktorú EÚ poskytla Jemenu v rokoch 2015 a 2016, dosiahla 120 miliónov EUR; keďže v roku 2017 sa na pomoc vyčlenilo 46 miliónov EUR; keďže napriek tomu, že na darcovskom podujatí OSN na vysokej úrovni v súvislosti s humanitárnou krízou v Jemene v apríli 2017 v Ženeve, počas ktorého sa rôzne krajiny a organizácie zaviazali prispieť sumami v celkovej výške až 1,1 miliardy USD, k 9. máju 2017 predstavovali ich príspevky len 28 % z výzvy na humanitárnu pomoc OSN na rok 2017 vo výške 2,1 miliardy USD; keďže sa očakáva, že ďalších 70 miliónov EUR sa bude v roku 2017 mobilizovať v rámci rozvojovej pomoci;

| 1. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad alarmujúcim zhoršením humanitárnej situácie v Jemene, ktorá sa vyznačuje rozsiahlym nedostatkom potravín a vážnou podvýživou, bezohľadnými útokmi na civilistov a zdravotníckych a humanitárnych pracovníkov, ako aj ničením civilnej a zdravotníckej infraštruktúry, pokračovaním leteckých útokov, pozemných bojov a bombardovania, a to aj napriek opakovaným výzvam na opätovné zastavenie násilností; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad stratami na životoch v dôsledku konfliktu a nad utrpením ľudí v bojoch a vyjadruje sústrasť rodinám obetí; opätovne potvrdzuje svoj záväzok ďalej podporovať Jemen a jemenský ľud; naliehavo vyzýva všetky strany, aby sa usilovali o okamžité prímerie a aby sa vrátili k rokovaciemu stolu; opakovane potvrdzuje svoju podporu územnej celistvosti, zvrchovanosti a nezávislosti Jemenu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že pokračujúce letecké útoky a pozemné boje spôsobili smrť tisícov ľudí, vysídľovanie a stratu živobytia, čo ohrozuje ďalšie životy, ešte viac destabilizovali Jemen, pričom ničia infraštruktúru krajiny, spôsobujú nestabilitu, ktorú využili teroristické a extrémistické organizácie, ako sú IŠ/Dá’iš a AQAP, a vyhrotili už i tak kritickú humanitárnu situáciu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | čo najdôraznejšie odsudzuje všetky teroristické útoky a násilnosti proti civilnému obyvateľstvu vrátane bombardovaní, používania kazetovej munície, striel, ostreľovania a raketových útokov, údajného používania protipechotných mín, ako aj útokov poškodzujúcich civilnú infraštruktúru vrátane škôl, zdravotníckych zariadení, obytných oblastí, trhov, vodovodných systémov, prístavov a letísk; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalieha na vládu Jemenu, aby prevzala zodpovednosť za boj proti IŠ/Dá’iš a AQAP, ktoré využívajú súčasnú nestabilitu; pripomína, že všetky teroristické činy sú neospravedlniteľné zločiny bez ohľadu na to, ako sú motivované a kedy, kde a kým boli spáchané; zdôrazňuje, že všetky strany konfliktu musia prijať rozhodné kroky proti takýmto skupinám, ktorých činnosti predstavujú vážnu hrozbu pre urovnanie sporu prostredníctvom rokovaní aj pre bezpečnosť v regióne a mimo neho; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opakuje svoju výzvu adresovanú všetkým stranám a ich regionálnym a medzinárodným podporovateľom, aby dodržiavali medzinárodné humanitárne právo a právo v oblasti ľudských práv, zabezpečili ochranu civilistov a upustili od priamych útokov na civilnú infraštruktúru, najmä na zdravotnícke zariadenia a vodné systémy; pripomína, že úmyselné útoky na civilné obyvateľstvo a civilnú infraštruktúru vrátane nemocníc a zdravotníckeho personálu predstavujú vážne porušenie medzinárodného humanitárneho práva; naliehavo vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby prijalo opatrenia na medzinárodné trestné stíhanie tých, ktorí sú zodpovední za porušovanie medzinárodného práva páchané v Jemene; v tejto súvislosti podporuje výzvu vysokého komisára OSN pre ľudské práva Zajda Ra’ada al-Husajna na vytvorenie nezávislého medzinárodného orgánu na vykonanie komplexného vyšetrovania zločinov páchaných počas konfliktu v Jemene; zdôrazňuje, že na dosiahnutie trvalého riešenia konfliktu treba zabezpečiť vyvodenie zodpovednosti za porušovanie práva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že konflikt v Jemene nemožno vyriešiť vojenskými prostriedkami a že kríza sa dá vyriešiť len inkluzívnym procesom rokovaní pod vedením Jemenčanov zahŕňajúcim všetky dotknuté strany, a s plnohodnotnou účasťou žien, ktorý povedie ku komplexnému politickému riešeniu; opäť vyjadruje podporu úsiliu generálneho tajomníka OSN, osobitného vyslanca OSN pre Jemen a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť sprostredkovať obnovenie rozhovorov a nalieha na všetky strany konfliktu, aby reagovali konštruktívne a bez stanovenia predbežných podmienok takéhoto úsilia; zdôrazňuje, že vykonávanie opatrení na budovanie dôvery, ako sú napríklad okamžité kroky smerom k udržateľnému prímeriu, mechanizmus na monitorovanie stiahnutia síl zo strany OSN, uľahčenie humanitárneho a komerčného prístupu a prepustenie politických väzňov, je zásadné pre uľahčenie návratu k politickej línii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva Saudskú Arábiu a Irán, aby pracovali na zlepšení bilaterálnych vzťahov a snažili sa spoločne pracovať na ukončení bojov v Jemene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podporuje výzvu EÚ všetkým stranám konfliktu, aby podnikli všetky potrebné kroky na zabránenie všetkým formám násilia, okrem iného aj sexuálnemu násiliu a rodovo motivovanému násiliu, počas ozbrojeného konfliktu a reagovali na ne; dôrazne odsudzuje porušovanie práv detí a je znepokojený obmedzeným prístupom detí k základnej zdravotnej starostlivosti a vzdelávaniu; odsudzuje nábor a využívanie detských vojakov v ozbrojených konfliktoch; vyzýva EÚ a medzinárodné spoločenstvo, aby podporovali rehabilitáciu a reintegráciu demobilizovaných detí do spoločnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva všetky strany konfliktu, aby sa snažili odstrániť všetky logistické a finančné prekážky brániace dovozu a distribúcii potravín a zdravotníckeho materiálu obyvateľstvu v núdzi; predovšetkým vyzýva strany, aby zabezpečili úplné a účinné fungovanie hlavných vstupných obchodných miest, ako sú prístavy Hudajda a Aden; zdôrazňuje ich význam ako životne dôležitého spojenia pre humanitárnu pomoc a základné zásobovanie; vyzýva na opätovné otvorenie letiska v meste Saná pre komerčné lety, aby sa mohli letecky dopraviť naliehavo potrebné lieky a komodity a aby Jemenčania, ktorí potrebujú lekárske ošetrenie, mohli odletieť; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Radu, aby účinne presadzovala dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva, ako je stanovené v príslušných usmerneniach EÚ; predovšetkým opätovne zdôrazňuje, že všetky členské štáty EÚ musia prísne uplatňovať pravidlá stanovené v spoločnej pozícii Rady 2008/944/SZBP o kontrole vývozu zbraní; v tejto súvislosti pripomína svoje uznesenie z 25. februára 2016; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje dôležitosť posilnenia postavenia miestnych orgánov a budovania ich kapacít v oblasti poskytovania služieb, ako aj zapojenia jemenskej diaspóry a medzinárodných mimovládnych organizácií do podpory kľúčových sektorov služieb; zdôrazňuje najmä, že je naliehavo potrebné, aby EÚ a ďalší medzinárodní aktéri riešili problém epidémie cholery a podporili systém zdravotnej starostlivosti, aby sa zabránilo jeho kolapsu, vrátane zabezpečenia dodávok a vyplácania miezd pre zdravotníckych pracovníkov v prvej línii, ktorí sa stavajú kriticky k humanitárnej reakcii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta skutočnosť, že EÚ a jej členské štáty sú pripravené zvýšiť humanitárnu pomoc obyvateľstvu v celej krajine v reakcii na rastúce potreby a zmobilizovať svoju rozvojovú pomoc na financovanie projektov v kľúčových sektoroch; víta záväzky prijaté na podujatí na vysokej úrovni, na ktorom sa zúčastnili darcovia v súvislosti s humanitárnou krízou v Jemene, a zdôrazňuje potrebu koordinovaných humanitárnych opatrení pod vedením OSN s cieľom zmierniť utrpenie obyvateľov Jemenu; ďalej naliehavo vyzýva všetky krajiny, aby splnili to, k čomu sa zaviazali na podujatí darcov, a prispeli tak k riešeniu humanitárnych potrieb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby urýchlene navrhla integrovanú stratégiu EÚ pre Jemen a obnovila úsilie o mierovú iniciatívu pre Jemen pod záštitou OSN; v tejto súvislosti žiada o vymenovanie osobitného zástupcu EÚ pre Jemen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie / vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov, generálnemu tajomníkovi Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive, generálnemu tajomníkovi Ligy arabských štátov a vláde Jemenu. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0066.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0270.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/150

---

P8_TA(2017)0274

Štatút a financovanie európskych politických strán a nadácií

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o financovaní politických strán a politických nadácií na európskej úrovni (2017/2733(RSP))

(2018/C 331/21)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 z 22. októbra 2014 o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 z 22. októbra 2014 o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (1),

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže nadnárodné politické strany a nadácie prispievajú k formovaniu širšieho európskeho politického povedomia a k vyjadrovaniu vôle občanov Únie; |
| --- | --- |

A.

keďže nadnárodné politické strany a nadácie prispievajú k formovaniu širšieho európskeho politického povedomia a k vyjadrovaniu vôle občanov Únie;

| B. | keďže financovanie európskych politických strán a nadácií by malo podporovať politické činnosti v súlade so zásadami Únie a malo by byť transparentné a nemalo by byť možné ho zneužívať; |
| --- | --- |

B.

keďže financovanie európskych politických strán a nadácií by malo podporovať politické činnosti v súlade so zásadami Únie a malo by byť transparentné a nemalo by byť možné ho zneužívať;

| C. | keďže podľa článku 6 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 sa od 1. septembra 2016 zriaďuje Úrad pre európske politické strany a európske politické nadácie, ktorý má rozhodovať o tom, či je registrácia a zrušenie registrácie európskych politických strán a európskych politických nadácií v súlade s postupmi a podmienkami uvedenými v uvedenom nariadení; |
| --- | --- |

C.

keďže podľa článku 6 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 sa od 1. septembra 2016 zriaďuje Úrad pre európske politické strany a európske politické nadácie, ktorý má rozhodovať o tom, či je registrácia a zrušenie registrácie európskych politických strán a európskych politických nadácií v súlade s postupmi a podmienkami uvedenými v uvedenom nariadení;

| 1. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatkami nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1141/2014, najmä pokiaľ ide o mieru spolufinancovania (vlastné zdroje) a o možnosť členstva poslancov Európskeho parlamentu vo viacerých stranách; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nabáda Komisiu, aby bližšie preskúmala všetky nedostatky a aby čo najskôr navrhla revíziu uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 317, 4.11.2014, s. 1.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Streda 14. júna 2017

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/151

---

P8_TA(2017)0257

Žiadosť o zbavenie imunity Rolandasa Paksasa

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Rolandasa Paksasa (2016/2070(IMM))

(2018/C 331/22)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Rolandasa Paksasa, ktorú 31. marca 2016 podal generálny prokurátor Litovskej republiky a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 13. apríla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Rolandasa Paksasa, ktorú 31. marca 2016 podal generálny prokurátor Litovskej republiky a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 13. apríla 2016,

| — | po vypočutí Rolandasa Paksasa v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

po vypočutí Rolandasa Paksasa v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | po výmene názorov s litovským generálnym prokurátorom a hlavným prokurátorom oddelenia pre vyšetrovanie organizovanej trestnej činnosti a korupcie úradu generálneho prokurátora, |
| --- | --- |

—

po výmene názorov s litovským generálnym prokurátorom a hlavným prokurátorom oddelenia pre vyšetrovanie organizovanej trestnej činnosti a korupcie úradu generálneho prokurátora,

| — | so zreteľom na článok 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976,

| — | so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1),

| — | so zreteľom na článok 62 Ústavy Litovskej republiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 62 Ústavy Litovskej republiky,

| — | so zreteľom na článok 4 Zákona o postavení a pracovných podmienkach poslancov Európskeho parlamentu zvolených v Litovskej republike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 4 Zákona o postavení a pracovných podmienkach poslancov Európskeho parlamentu zvolených v Litovskej republike,

| — | so zreteľom na článok 22 rokovacieho poriadku parlamentu Litovskej republiky (Seimas), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 22 rokovacieho poriadku parlamentu Litovskej republiky (Seimas),

| — | so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0219/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0219/2017),

| A. | keďže generálny prokurátor Litovskej republiky požiadal, aby bol poslanec Európskeho parlamentu Rolandas Paksas zbavený poslaneckej imunity v súvislosti s vyšetrovaním trestného činu; |
| --- | --- |

A.

keďže generálny prokurátor Litovskej republiky požiadal, aby bol poslanec Európskeho parlamentu Rolandas Paksas zbavený poslaneckej imunity v súvislosti s vyšetrovaním trestného činu;

| B. | keďže žiadosť generálneho prokurátora sa týka podozrení, že Rolandas Paksas 31. augusta 2015 súhlasil s prijatím úplatku za to, že ovplyvní konanie verejných orgánov a štátnych úradníkov, čo by podľa litovského trestného zákona bolo trestným činom; |
| --- | --- |

B.

keďže žiadosť generálneho prokurátora sa týka podozrení, že Rolandas Paksas 31. augusta 2015 súhlasil s prijatím úplatku za to, že ovplyvní konanie verejných orgánov a štátnych úradníkov, čo by podľa litovského trestného zákona bolo trestným činom;

| C. | keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 požívajú poslanci počas zasadnutí Európskeho parlamentu na území ich vlastného štátu imunitu priznanú poslancom ich parlamentu; |
| --- | --- |

C.

keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 požívajú poslanci počas zasadnutí Európskeho parlamentu na území ich vlastného štátu imunitu priznanú poslancom ich parlamentu;

| D. | keďže podľa článku 62 Ústavy Litovskej republiky nesmie byť poslanec parlamentu bez súhlasu parlamentu trestne stíhaný, zatknutý ani sa nesmie inak obmedziť jeho osobná sloboda; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa článku 62 Ústavy Litovskej republiky nesmie byť poslanec parlamentu bez súhlasu parlamentu trestne stíhaný, zatknutý ani sa nesmie inak obmedziť jeho osobná sloboda;

| E. | keďže podľa článku 4 Zákona o postavení a pracovných podmienkach poslancov Európskeho parlamentu zvolených v Litovskej republike požívajú poslanci Európskeho parlamentu na území Litovskej republiky rovnakú osobnú imunitu ako poslanci parlamentu Litovskej republiky, ak právne predpisy EÚ neurčujú inak; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa článku 4 Zákona o postavení a pracovných podmienkach poslancov Európskeho parlamentu zvolených v Litovskej republike požívajú poslanci Európskeho parlamentu na území Litovskej republiky rovnakú osobnú imunitu ako poslanci parlamentu Litovskej republiky, ak právne predpisy EÚ neurčujú inak;

| F. | keďže podľa článku 22 rokovacieho poriadku parlamentu Litovskej republiky poslanec parlamentu nesmie byť bez súhlasu parlamentu trestne stíhaný, zatknutý ani sa nesmie inak obmedziť jeho osobná sloboda, okrem prípadov, keď bol pristihnutý pri čine (in flagranti), o čom musí generálna prokuratúra bezodkladne upovedomiť litovský parlament; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa článku 22 rokovacieho poriadku parlamentu Litovskej republiky poslanec parlamentu nesmie byť bez súhlasu parlamentu trestne stíhaný, zatknutý ani sa nesmie inak obmedziť jeho osobná sloboda, okrem prípadov, keď bol pristihnutý pri čine (in flagranti), o čom musí generálna prokuratúra bezodkladne upovedomiť litovský parlament;

| G. | keďže v súlade s článkom 5 ods. 2 rokovacieho poriadku nie je poslanecká imunita osobnou výsadou poslanca, ale zárukou nezávislosti Európskeho parlamentu ako celku a jeho poslancov; |
| --- | --- |

G.

keďže v súlade s článkom 5 ods. 2 rokovacieho poriadku nie je poslanecká imunita osobnou výsadou poslanca, ale zárukou nezávislosti Európskeho parlamentu ako celku a jeho poslancov;

| H. | keďže cieľom poslaneckej imunity je chrániť Európsky parlament a jeho poslancov pred súdnym konaním týkajúcim sa činností súvisiacich s výkonom poslaneckých úloh a činností, ktoré sú od výkonu týchto úloh neoddeliteľné; |
| --- | --- |

H.

keďže cieľom poslaneckej imunity je chrániť Európsky parlament a jeho poslancov pred súdnym konaním týkajúcim sa činností súvisiacich s výkonom poslaneckých úloh a činností, ktoré sú od výkonu týchto úloh neoddeliteľné;

| I. | keďže v prípadoch, keď sa takéto konanie netýka výkonu poslaneckých úloh, by poslanec mal byť zbavený imunity s výnimkou prípadov, keď sa zdá, že zámerom súdneho konania by mohlo byť poškodenie politickej činnosti poslanca a v dôsledku toho aj poškodenie nezávislosti Európskeho parlamentu (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

I.

keďže v prípadoch, keď sa takéto konanie netýka výkonu poslaneckých úloh, by poslanec mal byť zbavený imunity s výnimkou prípadov, keď sa zdá, že zámerom súdneho konania by mohlo byť poškodenie politickej činnosti poslanca a v dôsledku toho aj poškodenie nezávislosti Európskeho parlamentu (fumus persecutionis);

| J. | keďže na základe rozsiahlych a podrobných informácií, ktoré boli poskytnuté k tomuto prípadu, nie je žiadny dôvod domnievať sa, že zámerom konania voči Rolandasovi Paksasovi je poškodenie jeho politickej činnosti ako poslanca Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

J.

keďže na základe rozsiahlych a podrobných informácií, ktoré boli poskytnuté k tomuto prípadu, nie je žiadny dôvod domnievať sa, že zámerom konania voči Rolandasovi Paksasovi je poškodenie jeho politickej činnosti ako poslanca Európskeho parlamentu;

| K. | keďže úlohou Európskeho parlamentu nie je vyjadrovať sa k vine či nevine poslanca, posudzovať, či skutky, ktorých sa poslanec údajne dopustil, odôvodňujú začatie trestného stíhania, ani vyjadrovať sa k relatívnym kvalitám vnútroštátnych právnych a súdnych systémov; |
| --- | --- |

K.

keďže úlohou Európskeho parlamentu nie je vyjadrovať sa k vine či nevine poslanca, posudzovať, či skutky, ktorých sa poslanec údajne dopustil, odôvodňujú začatie trestného stíhania, ani vyjadrovať sa k relatívnym kvalitám vnútroštátnych právnych a súdnych systémov;

| 1. | rozhodol zbaviť Rolandasa Paksasa imunity; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby ihneď postúpil toto rozhodnutie a správu gestorského výboru príslušnému orgánu Litovskej republiky a Rolandasovi Paksasovi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 1964, Wagner/Fohrmann a Krier, C-101/63, ECLI:EÚ:C:1964:28; rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Wybot/Faure a iní, C-149/85, ECLI:EÚ:C:1986:310; rozsudok Všeobecného súdu z 15. októbra 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EÚ:T:2008:440; rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2008, Marra/De Gregorio a Clemente, C-200/07 a C-201/07, ECLI:EÚ:C:2008:579; rozsudok Všeobecného súdu z 19. marca 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EÚ:T:2010:102; rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EÚ:C:2011:543; rozsudok Všeobecného súdu zo 17. januára 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 a T-347/11, ECLI:EÚ:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/153

---

P8_TA(2017)0258

Žiadosť o zbavenie imunity Mylène Troszczynskej

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Mylèny Troszczynskej (2017/2019(IMM))

(2018/C 331/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Mylèny Troszczynskej, ktorú 1. decembra 2016 podal minister spravodlivosti Francúzskej republiky v súvislosti so súdnym vyšetrovaním, ktoré vedie verejný prokurátor v Bobigny vo veci verejného ohovárania a podnecovania nenávisti alebo násilia voči osobe alebo skupine osôb na základe ich pôvodu alebo z dôvodu, že patria alebo nepatria k určitej etnickej skupine, národnosti, rase alebo náboženstvu, ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 16. januára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Mylèny Troszczynskej, ktorú 1. decembra 2016 podal minister spravodlivosti Francúzskej republiky v súvislosti so súdnym vyšetrovaním, ktoré vedie verejný prokurátor v Bobigny vo veci verejného ohovárania a podnecovania nenávisti alebo násilia voči osobe alebo skupine osôb na základe ich pôvodu alebo z dôvodu, že patria alebo nepatria k určitej etnickej skupine, národnosti, rase alebo náboženstvu, ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 16. januára 2017,

| — | so zreteľom na vypočutie Mylèny Troszczynskej v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vypočutie Mylèny Troszczynskej v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976,

| — | so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1),

| — | so zreteľom na článok 26 Ústavy Francúzskej republiky v znení zmenenom ústavným zákonom č. 95-880 zo 4. augusta 1995, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 26 Ústavy Francúzskej republiky v znení zmenenom ústavným zákonom č. 95-880 zo 4. augusta 1995,

| — | so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0218/2017),

| A. | keďže verejný prokurátor mesta Bobigny požiadal, aby bola poslankyňa Európskeho parlamentu a členka regionálnej rady regiónu Pikardia Mylène Troszczynski zbavená imunity v súvislosti s konaním vedeným proti nej pre zverejnenie na jej účte na sieti Twitter 23. septembra 2015 snímky ženy v závoji zahaľujúcom celú tvár, pričom sa zdalo, že táto žena stojí v rade pred úradom CAF (Caisse d’allocation familiale – fond pre rodinné prídavky), spolu s textom: „Rosny-Sous-Bois CAF 9.12.14. Nosenie závoja zahaľujúceho celú tvár vraj zakazuje zákon...“; |
| --- | --- |

A.

keďže verejný prokurátor mesta Bobigny požiadal, aby bola poslankyňa Európskeho parlamentu a členka regionálnej rady regiónu Pikardia Mylène Troszczynski zbavená imunity v súvislosti s konaním vedeným proti nej pre zverejnenie na jej účte na sieti Twitter 23. septembra 2015 snímky ženy v závoji zahaľujúcom celú tvár, pričom sa zdalo, že táto žena stojí v rade pred úradom CAF (Caisse d’allocation familiale – fond pre rodinné prídavky), spolu s textom: „Rosny-Sous-Bois CAF 9.12.14. Nosenie závoja zahaľujúceho celú tvár vraj zakazuje zákon...“;

| B. | keďže táto urážlivá snímka bola v skutočnosti fotomontáž, na ktorú bola použitá fotografia z Londýna, ktorú už predtým použil iný používateľ siete Twitter, a keďže vyšetrovaním sa ukázalo, že tento odkaz na internete neuverejnila pani Troszczynski, ale jej asistent, ktorý sa k tomu priznal; |
| --- | --- |

B.

keďže táto urážlivá snímka bola v skutočnosti fotomontáž, na ktorú bola použitá fotografia z Londýna, ktorú už predtým použil iný používateľ siete Twitter, a keďže vyšetrovaním sa ukázalo, že tento odkaz na internete neuverejnila pani Troszczynski, ale jej asistent, ktorý sa k tomu priznal;

| C. | keďže verejný prokurátor poukázal na to, že pani Troszczynski ako editorka svojho vlastného účtu na Twitteri by mohla niesť zodpovednosť za uverejnený odkaz; |
| --- | --- |

C.

keďže verejný prokurátor poukázal na to, že pani Troszczynski ako editorka svojho vlastného účtu na Twitteri by mohla niesť zodpovednosť za uverejnený odkaz;

| D. | keďže pani Troszczynski odstránila danú snímku zo svojho účtu hneď, ako zistila, že nie je pravá; |
| --- | --- |

D.

keďže pani Troszczynski odstránila danú snímku zo svojho účtu hneď, ako zistila, že nie je pravá;

| E. | keďže zbavenie Mylèny Troszczynskiej imunity súvisí s údajnou verejným ohováraním osoby alebo skupiny osôb na základe ich pôvodu alebo z dôvodu, že patria alebo nepatria k určitej etnickej skupine, národnosti, rase alebo náboženstvu, ako je vymedzené v článkoch 23, 29 ods. 1, 32 ods. 2 a 3, 42, 43 a 48-6 zákona z 29. júla 1881, v ktorých sa zároveň stanovujú postihy za takýto čin, a so spáchaním trestného činu podnecovania k diskriminácii, nenávisti alebo rasovému násiliu, ktoré sú predmetom prebiehajúceho vyšetrovania, ako sa stanovuje v článkoch 24 ods. 8, 10, 11 a 12, 23 ods. 1 a 42 zákona z 29. júla 1881 a v článku 131-26 ods. 2 a 3 trestného zákona, v ktorých sa stanovujú postihy za takéto činy; |
| --- | --- |

E.

keďže zbavenie Mylèny Troszczynskiej imunity súvisí s údajnou verejným ohováraním osoby alebo skupiny osôb na základe ich pôvodu alebo z dôvodu, že patria alebo nepatria k určitej etnickej skupine, národnosti, rase alebo náboženstvu, ako je vymedzené v článkoch 23, 29 ods. 1, 32 ods. 2 a 3, 42, 43 a 48-6 zákona z 29. júla 1881, v ktorých sa zároveň stanovujú postihy za takýto čin, a so spáchaním trestného činu podnecovania k diskriminácii, nenávisti alebo rasovému násiliu, ktoré sú predmetom prebiehajúceho vyšetrovania, ako sa stanovuje v článkoch 24 ods. 8, 10, 11 a 12, 23 ods. 1 a 42 zákona z 29. júla 1881 a v článku 131-26 ods. 2 a 3 trestného zákona, v ktorých sa stanovujú postihy za takéto činy;

| F. | keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie požívajú poslanci Európskeho parlamentu na území svojho vlastného štátu imunity priznané členom parlamentu daného štátu; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie požívajú poslanci Európskeho parlamentu na území svojho vlastného štátu imunity priznané členom parlamentu daného štátu;

| G. | keďže v článku 26 francúzskej ústavy sa stanovuje, že žiadny člen parlamentu nemôže byť trestne stíhaný, vyšetrovaný, zatknutý, vzatý do väzby alebo súdený pre svoje názory alebo hlasovanie pri výkone svojej funkcie a žiadneho člena parlamentu nemožno zatknúť, vziať do väzby ani ho podrobiť opatreniam obmedzujúcim osobnú slobodu bez súhlasu parlamentu; |
| --- | --- |

G.

keďže v článku 26 francúzskej ústavy sa stanovuje, že žiadny člen parlamentu nemôže byť trestne stíhaný, vyšetrovaný, zatknutý, vzatý do väzby alebo súdený pre svoje názory alebo hlasovanie pri výkone svojej funkcie a žiadneho člena parlamentu nemožno zatknúť, vziať do väzby ani ho podrobiť opatreniam obmedzujúcim osobnú slobodu bez súhlasu parlamentu;

| H. | keďže rozsah imunity poslancov francúzskeho parlamentu fakticky zodpovedá rozsahu imunity poslancov Európskeho parlamentu podľa článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie; keďže Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že na to, aby sa na názor poslanca Európskeho parlamentu vzťahovala imunita, musí ho poslanec vysloviť pri výkone svojich úloh, čo predpokladá požiadavku spojitosti medzi vyjadreným názorom a poslaneckými úlohami; keďže táto spojitosť musí byť priama a jednoznačná; |
| --- | --- |

H.

keďže rozsah imunity poslancov francúzskeho parlamentu fakticky zodpovedá rozsahu imunity poslancov Európskeho parlamentu podľa článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie; keďže Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že na to, aby sa na názor poslanca Európskeho parlamentu vzťahovala imunita, musí ho poslanec vysloviť pri výkone svojich úloh, čo predpokladá požiadavku spojitosti medzi vyjadreným názorom a poslaneckými úlohami; keďže táto spojitosť musí byť priama a jednoznačná;

| I. | keďže obvinenia sa netýkajú pozície Mylèny Troszczynskej ako poslankyne Európskeho parlamentu, ale činností regionálneho charakteru, vzhľadom na to, že sfalšovaná snímka a k nej pripojený text sa vzťahujú na údajné porušenie francúzskych zákonov v meste Rosny-Sous-Bois; |
| --- | --- |

I.

keďže obvinenia sa netýkajú pozície Mylèny Troszczynskej ako poslankyne Európskeho parlamentu, ale činností regionálneho charakteru, vzhľadom na to, že sfalšovaná snímka a k nej pripojený text sa vzťahujú na údajné porušenie francúzskych zákonov v meste Rosny-Sous-Bois;

| J. | keďže údajné skutky sa netýkajú názorov, ktoré Mylène Troszczynski vyjadrila, alebo hlasovania pri výkone funkcie poslankyne Európskeho parlamentu v zmysle článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie; |
| --- | --- |

J.

keďže údajné skutky sa netýkajú názorov, ktoré Mylène Troszczynski vyjadrila, alebo hlasovania pri výkone funkcie poslankyne Európskeho parlamentu v zmysle článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie;

| K. | keďže neexistuje nijaké podozrenie, že za súdnym vyšetrovaním, ktoré sa začalo na základe sťažnosti na údajnú dehonestáciu verejnej správy, ktorú podal fond pre rodinné prídavky Seine-Saint-Denis v zastúpení jeho generálnym riaditeľom, by mal byť zjavný pokus o marenie poslaneckej práce Mylèny Troszczynskej (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

keďže neexistuje nijaké podozrenie, že za súdnym vyšetrovaním, ktoré sa začalo na základe sťažnosti na údajnú dehonestáciu verejnej správy, ktorú podal fond pre rodinné prídavky Seine-Saint-Denis v zastúpení jeho generálnym riaditeľom, by mal byť zjavný pokus o marenie poslaneckej práce Mylèny Troszczynskej (fumus persecutionis);

| 1. | rozhodol zbaviť Mylènu Troszczynskú imunity; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby ihneď postúpil toto rozhodnutie a správu gestorského výboru ministrovi spravodlivosti Francúzskej republiky a Mylène Troszczynskej. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 1964, Wagner/Fohrmann a Krier, C-101/63, ECLI:EÚ:C:1964:28; rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Wybot/Faure a iní, C-149/85, ECLI:EÚ:C:1986:310; rozsudok Všeobecného súdu z 15. októbra 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EÚ:T:2008:440; rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2008, Marra/De Gregorio a Clemente, C-200/07 a C-201/07, ECLI:EÚ:C:2008:579; rozsudok Všeobecného súdu z 19. marca 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EÚ:T:2010:102; rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EÚ:C:2011:543; rozsudok Všeobecného súdu zo 17. januára 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 a T-347/11, ECLI:EÚ:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/155

---

P8_TA(2017)0259

Žiadosť o zbavenie imunity Jeana-Mariho Le Pena

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 14. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Jeana-Mariho Le Pena (2017/2020(IMM))

(2018/C 331/24)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Jeana-Mariho Le Pena, ktorú 22. decembra 2016 podal francúzsky minister spravodlivosti Jean-Jacques Urvoas v súvislosti so žiadosťou generálneho prokurátora na odvolacom súde v Paríži a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 16. januára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Jeana-Mariho Le Pena, ktorú 22. decembra 2016 podal francúzsky minister spravodlivosti Jean-Jacques Urvoas v súvislosti so žiadosťou generálneho prokurátora na odvolacom súde v Paríži a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 16. januára 2017,

| — | po vypočutí Jeana-Mariho Le Pena v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

po vypočutí Jeana-Mariho Le Pena v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976,

| — | so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010 a 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010 a 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1),

| — | so zreteľom na článok 26 Ústavy Francúzskej republiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 26 Ústavy Francúzskej republiky,

| — | so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0217/2017),

| A. | keďže generálny prokurátor na odvolacom súde v Paríži požiadal o zbavenie imunity poslanca Európskeho parlamentu Jeana-Mariho Le Pena v súvislosti s vyšetrovaním trestného činu; |
| --- | --- |

A.

keďže generálny prokurátor na odvolacom súde v Paríži požiadal o zbavenie imunity poslanca Európskeho parlamentu Jeana-Mariho Le Pena v súvislosti s vyšetrovaním trestného činu;

| B. | keďže žiadosť generálneho prokurátora sa týka údajných vyhlásení Jeana-Mariho Le Pena v rozhlasovom vysielaní, ktoré možno považovať za podnecovanie k diskriminácii, nenávisti a rasovo motivovanému násiliu, ktoré je podľa francúzskeho trestného zákona trestným činom; |
| --- | --- |

B.

keďže žiadosť generálneho prokurátora sa týka údajných vyhlásení Jeana-Mariho Le Pena v rozhlasovom vysielaní, ktoré možno považovať za podnecovanie k diskriminácii, nenávisti a rasovo motivovanému násiliu, ktoré je podľa francúzskeho trestného zákona trestným činom;

| C. | keďže v článku 26 Ústavy Francúzskej republiky sa uvádza, že „poslanca parlamentu nemožno vyšetrovať, vziať do väzby, zadržať alebo súdiť za názory alebo hlasovanie pri výkone funkcie,“ a keďže poslanca parlamentu „nemožno za spáchanie trestného činu alebo prečinu zatknúť alebo inak odňať či obmedziť jeho slobodu“ bez súhlasu parlamentu; |
| --- | --- |

C.

keďže v článku 26 Ústavy Francúzskej republiky sa uvádza, že „poslanca parlamentu nemožno vyšetrovať, vziať do väzby, zadržať alebo súdiť za názory alebo hlasovanie pri výkone funkcie,“ a keďže poslanca parlamentu „nemožno za spáchanie trestného činu alebo prečinu zatknúť alebo inak odňať či obmedziť jeho slobodu“ bez súhlasu parlamentu;

| D. | keďže podľa článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie poslanci Európskeho parlamentu nepodliehajú žiadnej forme vyšetrovania, zadržania ani súdneho stíhania vo vzťahu k vyjadreným názorom alebo hlasovaniu pri plnení svojich povinností; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie poslanci Európskeho parlamentu nepodliehajú žiadnej forme vyšetrovania, zadržania ani súdneho stíhania vo vzťahu k vyjadreným názorom alebo hlasovaniu pri plnení svojich povinností;

| E. | keďže v súlade s článkom 5 ods. 2 rokovacieho poriadku nie je poslanecká imunita osobnou výsadou poslanca, ale zárukou nezávislosti Európskeho parlamentu ako celku a jeho poslancov; |
| --- | --- |

E.

keďže v súlade s článkom 5 ods. 2 rokovacieho poriadku nie je poslanecká imunita osobnou výsadou poslanca, ale zárukou nezávislosti Európskeho parlamentu ako celku a jeho poslancov;

| F. | keďže ustanovenia o poslaneckej imunite sa musia vykladať vzhľadom na hodnoty, ciele a zásady zmlúv; |
| --- | --- |

F.

keďže ustanovenia o poslaneckej imunite sa musia vykladať vzhľadom na hodnoty, ciele a zásady zmlúv;

| G. | keďže sa táto absolútna imunita poslancov Európskeho parlamentu vzťahuje nielen na názory vyjadrené poslancom na oficiálnych schôdzach Európskeho parlamentu, ale aj na názory vyjadrené na iných miestach, napríklad v médiách, ak existuje „spojitosť medzi vyjadreným názorom a poslaneckými úlohami“ (2); |
| --- | --- |

G.

keďže sa táto absolútna imunita poslancov Európskeho parlamentu vzťahuje nielen na názory vyjadrené poslancom na oficiálnych schôdzach Európskeho parlamentu, ale aj na názory vyjadrené na iných miestach, napríklad v médiách, ak existuje „spojitosť medzi vyjadreným názorom a poslaneckými úlohami“ (2);

| H. | keďže neexistuje spojitosť medzi sporným vyhlásením a poslaneckou prácou Jeana-Mariho Le Pena a keďže z tohto dôvodu Jean-Marie Le Pen nekonal ako poslanec Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

H.

keďže neexistuje spojitosť medzi sporným vyhlásením a poslaneckou prácou Jeana-Mariho Le Pena a keďže z tohto dôvodu Jean-Marie Le Pen nekonal ako poslanec Európskeho parlamentu;

| I. | keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 požívajú poslanci počas zasadnutí Európskeho parlamentu na území ich vlastného štátu imunitu priznanú členom ich parlamentu; |
| --- | --- |

I.

keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 požívajú poslanci počas zasadnutí Európskeho parlamentu na území ich vlastného štátu imunitu priznanú členom ich parlamentu;

| J. | keďže zbaviť možno len imunity, na ktorú odkazuje článok 9 (3); |
| --- | --- |

J.

keďže zbaviť možno len imunity, na ktorú odkazuje článok 9 (3);

| K. | keďže účelom takejto imunity je chrániť Európsky parlament a jeho poslancov pred súdnym konaním týkajúcim sa činností súvisiacich s výkonom poslaneckých úloh, ktoré nemožno od výkonu týchto úloh oddeliť; |
| --- | --- |

K.

keďže účelom takejto imunity je chrániť Európsky parlament a jeho poslancov pred súdnym konaním týkajúcim sa činností súvisiacich s výkonom poslaneckých úloh, ktoré nemožno od výkonu týchto úloh oddeliť;

| L. | keďže v prípadoch, keď sa takéto konanie netýka výkonu poslaneckých úloh, by poslanec mal byť zbavený imunity s výnimkou prípadov, keď sa zdá, že zámerom súdneho konania by mohlo byť poškodenie politickej činnosti poslanca a v dôsledku toho aj poškodenie nezávislosti Európskeho parlamentu (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

L.

keďže v prípadoch, keď sa takéto konanie netýka výkonu poslaneckých úloh, by poslanec mal byť zbavený imunity s výnimkou prípadov, keď sa zdá, že zámerom súdneho konania by mohlo byť poškodenie politickej činnosti poslanca a v dôsledku toho aj poškodenie nezávislosti Európskeho parlamentu (fumus persecutionis);

| M. | keďže z informácií poskytnutých k tomuto prípadu vyplýva, že neexistuje žiadny dôvod domnievať sa, že zámerom konania týkajúceho sa Jeana-Mariho Le Pena je poškodenie jeho politickej činnosti ako poslanca Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

M.

keďže z informácií poskytnutých k tomuto prípadu vyplýva, že neexistuje žiadny dôvod domnievať sa, že zámerom konania týkajúceho sa Jeana-Mariho Le Pena je poškodenie jeho politickej činnosti ako poslanca Európskeho parlamentu;

| 1. | rozhodol zbaviť Jeana-Mariho Le Pena imunity; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby ihneď postúpil toto rozhodnutie a správu gestorského výboru príslušnému orgánu Francúzskej republiky a Jeanovi-Marimu Le Penovi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 1964, Wagner/Fohrmann a Krier, C-101/63, ECLI:EÚ:C:1964:28; rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Wybot/Faure a iní, C-149/85, ECLI:EÚ:C:1986:310; rozsudok Všeobecného súdu z 15. októbra 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EÚ:T:2008:440; rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2008, Marra/De Gregorio a Clemente, C-200/07 a C-201/07, ECLI:EÚ:C:2008:579; rozsudok Všeobecného súdu z 19. marca 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EÚ:T:2010:102; rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EÚ:C:2011:543; rozsudok Všeobecného súdu zo 17. januára 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 a T-347/11, ECLI:EÚ:T:2013:23.

(2)  Rozsudok vo veci Patriciello, už citovaný, bod 33.

(3)  Rozsudok vo veci Marra, už citovaný, bod 45.

---

Štvrtok 15. júna 2017

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/157 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/157

---

P8_TA(2017)0266

Žiadosť o zbavenie imunity Marine Le Penovej

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Marine Le Penovej (2017/2021(IMM))

(2018/C 331/25)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Marine Le Penovej, ktorú 9. decembra 2016 podal Pascal Guinot, generálny prokurátor odvolacieho súdu v Aix-en-Provence a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 19. januára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Marine Le Penovej, ktorú 9. decembra 2016 podal Pascal Guinot, generálny prokurátor odvolacieho súdu v Aix-en-Provence a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 19. januára 2017,

| — | so zreteľom na pozvanie pani Marine Le Penovej na vypočutie konané 29. mája a 12. júna 2017 v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozvanie pani Marine Le Penovej na vypočutie konané 29. mája a 12. júna 2017 v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976,

| — | so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1),

| — | so zreteľom na článok 23 prvý odsek, článok 29 prvý odsek, článok 30 a článok 31 prvý odsek zákona z 29. júla 1881 a články 93-2 a 93-3 zákona z 29. júla 1982, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 23 prvý odsek, článok 29 prvý odsek, článok 30 a článok 31 prvý odsek zákona z 29. júla 1881 a články 93-2 a 93-3 zákona z 29. júla 1982,

| — | so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0223/2017),

| A. | keďže generálny prokurátor odvolacieho súdu v Aix-en-Provence požiadal o zbavenie imunity poslankyne Európskeho parlamentu Marine Le Penovej v súvislosti s vyšetrovaním údajného prečinu; |
| --- | --- |

A.

keďže generálny prokurátor odvolacieho súdu v Aix-en-Provence požiadal o zbavenie imunity poslankyne Európskeho parlamentu Marine Le Penovej v súvislosti s vyšetrovaním údajného prečinu;

| B. | keďže podľa článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie poslanci Európskeho parlamentu nesmú podliehať žiadnej forme vyšetrovania, zadržania ani súdneho stíhania vo vzťahu k vyjadreným názorom alebo hlasovaniu pri plnení svojich povinností; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie poslanci Európskeho parlamentu nesmú podliehať žiadnej forme vyšetrovania, zadržania ani súdneho stíhania vo vzťahu k vyjadreným názorom alebo hlasovaniu pri plnení svojich povinností;

| C. | keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 požívajú poslanci počas zasadnutí Európskeho parlamentu na území ich vlastného štátu imunitu priznanú členom ich parlamentu; |
| --- | --- |

C.

keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 požívajú poslanci počas zasadnutí Európskeho parlamentu na území ich vlastného štátu imunitu priznanú členom ich parlamentu;

| D. | keďže podľa článku 26 druhého odseku Ústavy Francúzskej republiky môže byť poslanec parlamentu zadržaný za závažný trestný čin alebo iný závažný prečin alebo vzatý do väzby, alebo môže byť obmedzená jeho osobná sloboda iba na základe súhlasu zhromaždenia, ktorého je poslanec členom, pričom tento súhlas sa nevyžaduje v prípade prichytenia pri páchaní závažného trestného činu alebo iného závažného prečinu, alebo ak bol poslanec právoplatne odsúdený; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa článku 26 druhého odseku Ústavy Francúzskej republiky môže byť poslanec parlamentu zadržaný za závažný trestný čin alebo iný závažný prečin alebo vzatý do väzby, alebo môže byť obmedzená jeho osobná sloboda iba na základe súhlasu zhromaždenia, ktorého je poslanec členom, pričom tento súhlas sa nevyžaduje v prípade prichytenia pri páchaní závažného trestného činu alebo iného závažného prečinu, alebo ak bol poslanec právoplatne odsúdený;

| E. | keďže Marine Le Penová je obvinená z ohovárania verejne voleného úradníka na verejnosti, prečinu ustanoveného vo francúzskom práve, a to v článku 23 prvom odseku, článku 29 prvom odseku, článku 30 a článku 31 prvom odseku zákona z 29. júla 1881 a v článkoch 93-2 a 93-3 zákona z 29. júla 1982; |
| --- | --- |

E.

keďže Marine Le Penová je obvinená z ohovárania verejne voleného úradníka na verejnosti, prečinu ustanoveného vo francúzskom práve, a to v článku 23 prvom odseku, článku 29 prvom odseku, článku 30 a článku 31 prvom odseku zákona z 29. júla 1881 a v článkoch 93-2 a 93-3 zákona z 29. júla 1982;

| F. | keďže Christian Estrosi predložil 28. júla 2015 vrchnému vyšetrujúcemu sudcovi v Nice návrh na začatie občiansko-právneho konania voči Marine Le Penovej vo veci ohovárania na verejnosti verejne voleného úradníka s dočasným poverením; keďže Christian Estrosi tvrdí, že v programe Le Grand Rendez-vous vysielanom 3. mája 2015 súčasne na kanáloch iTÉLÉ a Europe 1 Marine Le Penová uviedla tieto tvrdenia alebo obvinenia, ktoré poškodzujú jeho česť alebo vážnosť:
  „Pozrite sa, ja len viem, že pán Estrosi financoval Úniu islamských organizácií vo Francúzsku, UOIF. V správnom súdnom konaní bolo rozhodnuté o jeho vine v súvislosti s tým, že jednej mešite UOIF dal také nízke nájomné, že ho dokonca aj správny súd klepol po prstoch. Poukazuje to na to, ako títo starostovia nelegálne financujú mešity, čím porušujú zákon z roku 1905; takže keď niekoho priamo pristihnú pri čine a priživovaní sa v duchu klientelizmu a náboženského spolčovania, tak je samozrejme potrebné kričať a hovoriť veci, ktoré šokujú, ale ja prikladám malý význam slovám, prikladám význam činom ...“; A na otázku „takže Estrosi je komplicom džihádistov?“, pani Le Penová údajne odpovedala: „Pomoc, poskytovanie prostriedkov a pomoci; keď niekto pomáha islamskému fundamentalizmu, aby sa usadil, šíril a získaval stúpencov, potom sa ten človek z morálneho hľadiska istým spôsobom na tom podieľa, áno, sčasti je komplicom“; |
| --- | --- |

F.

keďže Christian Estrosi predložil 28. júla 2015 vrchnému vyšetrujúcemu sudcovi v Nice návrh na začatie občiansko-právneho konania voči Marine Le Penovej vo veci ohovárania na verejnosti verejne voleného úradníka s dočasným poverením; keďže Christian Estrosi tvrdí, že v programe Le Grand Rendez-vous vysielanom 3. mája 2015 súčasne na kanáloch iTÉLÉ a Europe 1 Marine Le Penová uviedla tieto tvrdenia alebo obvinenia, ktoré poškodzujú jeho česť alebo vážnosť:

„Pozrite sa, ja len viem, že pán Estrosi financoval Úniu islamských organizácií vo Francúzsku, UOIF. V správnom súdnom konaní bolo rozhodnuté o jeho vine v súvislosti s tým, že jednej mešite UOIF dal také nízke nájomné, že ho dokonca aj správny súd klepol po prstoch. Poukazuje to na to, ako títo starostovia nelegálne financujú mešity, čím porušujú zákon z roku 1905; takže keď niekoho priamo pristihnú pri čine a priživovaní sa v duchu klientelizmu a náboženského spolčovania, tak je samozrejme potrebné kričať a hovoriť veci, ktoré šokujú, ale ja prikladám malý význam slovám, prikladám význam činom ...“; A na otázku „takže Estrosi je komplicom džihádistov?“, pani Le Penová údajne odpovedala: „Pomoc, poskytovanie prostriedkov a pomoci; keď niekto pomáha islamskému fundamentalizmu, aby sa usadil, šíril a získaval stúpencov, potom sa ten človek z morálneho hľadiska istým spôsobom na tom podieľa, áno, sčasti je komplicom“;

| G. | keďže Marine Le Penová bola dvakrát pozvaná na vypočutie v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku; keďže však nevyužila možnosť predložiť svoje pripomienky príslušnému výboru; |
| --- | --- |

G.

keďže Marine Le Penová bola dvakrát pozvaná na vypočutie v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku; keďže však nevyužila možnosť predložiť svoje pripomienky príslušnému výboru;

| H. | keďže údajné konanie nemá priamu alebo zjavnú súvislosť s plnením povinností Marine Le Penovej ako poslankyne Európskeho parlamentu a ani jej slová nepredstavujú názory alebo hlasovanie vyjadrené pri výkone jej povinností poslankyne Európskeho parlamentu na účely článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie; |
| --- | --- |

H.

keďže údajné konanie nemá priamu alebo zjavnú súvislosť s plnením povinností Marine Le Penovej ako poslankyne Európskeho parlamentu a ani jej slová nepredstavujú názory alebo hlasovanie vyjadrené pri výkone jej povinností poslankyne Európskeho parlamentu na účely článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie;

| I. | keďže vzhľadom na článok 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie obvinenia zjavne nesúvisia s postavením Marine Le Penovej ako poslankyne Európskeho parlamentu a vzťahujú sa na činnosti výlučne vnútroštátnej alebo regionálnej povahy, a keďže sa článok 8 preto neuplatňuje; |
| --- | --- |

I.

keďže vzhľadom na článok 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie obvinenia zjavne nesúvisia s postavením Marine Le Penovej ako poslankyne Európskeho parlamentu a vzťahujú sa na činnosti výlučne vnútroštátnej alebo regionálnej povahy, a keďže sa článok 8 preto neuplatňuje;

| J. | keďže je možné zbaviť len imunity, na ktorú sa vzťahuje článok 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie; |
| --- | --- |

J.

keďže je možné zbaviť len imunity, na ktorú sa vzťahuje článok 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie;

| K. | keďže so zreteľom na článok 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie tu neexistuje podozrenie, že žiadosť o zbavenie imunity bola podaná s cieľom zabrániť parlamentnej práci Marine Le Penovej alebo s úmyslom politicky ju poškodiť (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

keďže so zreteľom na článok 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie tu neexistuje podozrenie, že žiadosť o zbavenie imunity bola podaná s cieľom zabrániť parlamentnej práci Marine Le Penovej alebo s úmyslom politicky ju poškodiť (fumus persecutionis);

| 1. | rozhodol zbaviť Marine Le Penovú imunity; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby ihneď postúpil toto rozhodnutie a správu gestorského výboru príslušnému orgánu Francúzskej republiky a Marine Le Penovej. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 1964, Wagner/Fohrmann a Krier, C-101/63, ECLI:EÚ:C:1964:28; rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Wybot/Faure a iní, C-149/85, ECLI:EÚ:C:1986:310; rozsudok Všeobecného súdu z 15. októbra 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EÚ:T:2008:440; rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2008, Marra/De Gregorio a Clemente, C-200/07 a C-201/07, ECLI:EÚ:C:2008:579; rozsudok Všeobecného súdu z 19. marca 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EÚ:T:2010:102; rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EÚ:C:2011:543; rozsudok Všeobecného súdu zo 17. januára 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 a T-347/11, ECLI:EÚ:T:2013:23.

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Utorok 13. júna 2017

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/159

---

P8_TA(2017)0249

Účasť Únie v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA)***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o účasti Únie v partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 331/26)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0662), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0662),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a články 185 a 188 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0421/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a články 185 a 188 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0421/2016),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 26. januára 2017 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 26. januára 2017 (1),

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 26. apríla 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 26. apríla 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A8-0112/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A8-0112/2017),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahradí, podstatne zmení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 80.

---

P8_TC1-COD(2016)0325

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o účasti Únie na Partnerstve pre výskum a inováciu v oblasti Stredozemia (PRIMA), na ktorom sa spoločne podieľajú niektoré členské štáty

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2017/1324.)

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenie Komisie o finančných zárukách vykonávacej štruktúry programu PRIMA

1.

V súvislosti s iniciatívou PRIMA sa v nariadení EÚ o rozpočtových pravidlách v článku 58 ods. 1 písm. c) bode vi) stanovuje, že Komisia môže zveriť úlohy súvisiace s plnením rozpočtu Únie súkromnoprávnemu subjektu poverenému vykonávaním verejnej služby (vykonávacia štruktúra – IS). Takýto orgán musí poskytovať primerané finančné záruky.

2.

V záujme riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ by tieto záruky mali zahŕňať bez obmedzenia rozsahu alebo súm každý dlh IS vo vzťahu k Únii vzťahujúci sa na všetky úlohy súvisiace s plnením rozpočtu, ako sa predpokladá v dohode o delegovaní. Komisia od ručiteľov očakáva, že prijmú spoločnú a nerozdielnu zodpovednosť za dlhy IS.

3.

| — | pri zohľadnení zásady proporcionality môžu byť finančné záruky požadované od IS obmedzené na maximálnu výšku príspevku Únie, |
| --- | --- |

—

pri zohľadnení zásady proporcionality môžu byť finančné záruky požadované od IS obmedzené na maximálnu výšku príspevku Únie,

| — | v súlade s tým môže byť zodpovednosť každého ručiteľa úmerná podielu jeho príspevku do PRIMA. |
| --- | --- |

—

v súlade s tým môže byť zodpovednosť každého ručiteľa úmerná podielu jeho príspevku do PRIMA.

Ručitelia sa môžu dohodnúť na spôsoboch, akými budú kryť túto zodpovednosť vo svojich listoch obsahujúcich vyhlásenie o zodpovednosti.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/162 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/162

---

P8_TA(2017)0250

Osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 331/27)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0778), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0778),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 177 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0489/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 177 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0489/2016),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 22. februára 2017 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 22. februára 2017 (1),

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 24. mája 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 24. mája 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A8-0070/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A8-0070/2017),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahradí, podstatne zmení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 38.

---

P8_TC1-COD(2016)0384

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2017/1199.)

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/163

---

P8_TA(2017)0251

Označovanie energetickej účinnosti ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec pre označovanie energetickej účinnosti a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 331/28)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0341), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0341),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0189/2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0189/2015),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. januára 2016 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. januára 2016 (1),

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 5. apríla 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 5. apríla 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A8-0213/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A8-0213/2016),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a Rady, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahradí, podstatným spôsobom zmení, alebo má v úmysle podstatným spôsobom zmeniť svoj pôvodný návrh; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 82, 3.3.2016, s. 6.

(2)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce návrhy prijaté 6. júla 2016 (Prijaté texty, P8_TA(2016)0304).

---

P8_TC1-COD(2015)0149

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2017/1369.)

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie k článkom 290 a 291 ZFEÚ

Pripomínajúc Medziinštitucionálnu dohodu z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva, najmä jej odsek 26, Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlasujú, že ustanoveniami tohto nariadenia nie je dotknutá žiadna budúca pozícia týchto inštitúcií, pokiaľ ide o uplatňovanie článkov 290 a 291 ZFEÚ v iných legislatívnych spisoch.

Vyhlásenie Komisie k otázke finančného odškodnenia spotrebiteľov

Vzhľadom na neustále úsilie zamerané na posilnenie presadzovania harmonizačných právnych predpisov Únie týkajúcich sa výrobkov by Komisia mala preskúmať, či možno uplatniť odškodnenie spotrebiteľov v prípade nesúladu, pokiaľ ide o triedu energetickej účinnosti uvedenú na štítku, aby sa im nahradila prípadná finančná ujma z dôvodu nesprávne označených výrobkov alebo nižšej skutočnej energetickej účinnosti či horších environmentálnych parametrov v porovnaní s údajmi uvedenými na štítku.

---

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/165

---

P8_TA(2017)0252

Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 331/29)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0400), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2016)0400),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 167 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 167 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0223/2016),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 24. mája 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 24. mája 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0061/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0061/2017),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahradí, podstatne zmení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0186

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. júna 2017 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2017/1545.)

---

Streda 14. júna 2017

| 18.9.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 331/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 331/166

---

P8_TA(2017)0256

Záväzné ročné znižovanie emisií skleníkových plynov v záujme splnenia záväzkov podľa Parížskej dohody ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 v záujme odolnej energetickej únie a splnenia záväzkov podľa Parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 331/30)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Návrh | Návrh |
| NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY | NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY |
| o 
  záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi
  v 
  rokoch 2021 až 2030
  v záujme
  odolnej energetickej únie a
  splnenia záväzkov podľa parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy | o 
  opatreniach
  v 
  oblasti klímy
  v záujme splnenia záväzkov podľa Parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy
  („nariadenie o opatreniach v oblasti klímy, ktorým sa vykonáva Parížska dohoda“) |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Návrh

Návrh

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o 
  záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi
  v 
  rokoch 2021 až 2030
  v záujme
  odolnej energetickej únie a
  splnenia záväzkov podľa parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy

o 
  opatreniach
  v 
  oblasti klímy
  v záujme splnenia záväzkov podľa Parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy
  („nariadenie o opatreniach v oblasti klímy, ktorým sa vykonáva Parížska dohoda“)

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Citácia 1 a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | so zreteľom na Protokol č. 1 k Zmluve o fungovaní Európskej únie o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

so zreteľom na Protokol č. 1 k Zmluve o fungovaní Európskej únie o úlohe národných parlamentov v Európskej únii,

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Citácia 1 b (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | so zreteľom na Protokol č. 2 k Zmluve o fungovaní Európskej únie o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

so zreteľom na Protokol č. 2 k Zmluve o fungovaní Európskej únie o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Komisia


  10
  .
  júna
  2016
  predložila návrh
  ,
  aby EÚ ratifikovala parížsku dohodu
  .
  Tento legislatívny návrh tvorí súčasť plnenia záväzku EÚ
  ,
  ktorý jej ukladá parížska dohoda. Únia potvrdila svoj záväzok znížiť emisie
  v 
  celom hospodárstve stanovením plánovaného vnútroštátne stanoveného príspevku EÚ
  a 
  jej členských štátov
  , ktorý
  bol predložený sekretariátu UNFCCC 6. marca 2015
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Komisia


  10
  .
  júna
  2016
  predložila návrh
  ,
  aby EÚ ratifikovala parížsku dohodu
  .
  Tento legislatívny návrh tvorí súčasť plnenia záväzku EÚ
  ,
  ktorý jej ukladá parížska dohoda. Únia potvrdila svoj záväzok znížiť emisie
  v 
  celom hospodárstve stanovením plánovaného vnútroštátne stanoveného príspevku EÚ
  a 
  jej členských štátov
  , ktorý
  bol predložený sekretariátu UNFCCC 6. marca 2015
  .

| (3) | Rada ratifikovala Parížsku dohodu 5. októbra 2016 po súhlase, ktorý udelil Európsky parlament 4. októbra 2016. Parížska dohoda nadobudla platnosť 4. novembra 2016 a jej cieľom je v zmysle článku 2 „posilniť celosvetovú odozvu na hrozbu zmeny klímy
  ,
  v kontexte trvalého rozvoja a snahy o odstránenie chudoby, vrátane nasledujúcich nástrojov: a) udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia, čo by významne znížilo riziká a dôsledky zmeny klímy; b) zvýšiť schopnosť prispôsobiť sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy a podporovať odolnosť proti zmenám klímy a nízko emisný rozvoj, spôsobom, ktorý neohrozí produkciu potravín; zosúladiť finančné toky s cestou k nízkym emisiám skleníkových plynov a vývoju odolnému proti zmenám klímy.
  “


  V Parížskej dohode sa od zmluvných strán vyžaduje, aby prijali kroky na zachovanie a prípadne posilnenie záchytov a rezervoárov skleníkových plynov vrátane lesov.


  Tento legislatívny návrh tvorí súčasť plnenia záväzku EÚ, ktorý jej ukladá Parížska dohoda. Únia potvrdila svoj záväzok znížiť emisie v celom hospodárstve stanovením plánovaného vnútroštátne stanoveného príspevku EÚ a jej členských štátov, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 6. marca 2015. |
| --- | --- |

(3)

Rada ratifikovala Parížsku dohodu 5. októbra 2016 po súhlase, ktorý udelil Európsky parlament 4. októbra 2016. Parížska dohoda nadobudla platnosť 4. novembra 2016 a jej cieľom je v zmysle článku 2 „posilniť celosvetovú odozvu na hrozbu zmeny klímy
  ,
  v kontexte trvalého rozvoja a snahy o odstránenie chudoby, vrátane nasledujúcich nástrojov: a) udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia, čo by významne znížilo riziká a dôsledky zmeny klímy; b) zvýšiť schopnosť prispôsobiť sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy a podporovať odolnosť proti zmenám klímy a nízko emisný rozvoj, spôsobom, ktorý neohrozí produkciu potravín; zosúladiť finančné toky s cestou k nízkym emisiám skleníkových plynov a vývoju odolnému proti zmenám klímy.
  “

V Parížskej dohode sa od zmluvných strán vyžaduje, aby prijali kroky na zachovanie a prípadne posilnenie záchytov a rezervoárov skleníkových plynov vrátane lesov.

Tento legislatívny návrh tvorí súčasť plnenia záväzku EÚ, ktorý jej ukladá Parížska dohoda. Únia potvrdila svoj záväzok znížiť emisie v celom hospodárstve stanovením plánovaného vnútroštátne stanoveného príspevku EÚ a jej členských štátov, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 6. marca 2015.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Parížska dohoda nahrádza prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997, v ktorom sa po roku 2020 nebude pokračovať. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Parížska dohoda nahrádza prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997, v ktorom sa po roku 2020 nebude pokračovať.

| (4) | Parížska dohoda nahrádza prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997, v ktorom sa po roku 2020 nebude pokračovať.
  Preto sa ukončia aj programy zelených investícií súvisiace s Kjótskym protokolom, ktoré poskytujú finančnú podporu na projekty znižovania emisií v členských štátoch s nižšími príjmami. |
| --- | --- |

(4)

Parížska dohoda nahrádza prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997, v ktorom sa po roku 2020 nebude pokračovať.
  Preto sa ukončia aj programy zelených investícií súvisiace s Kjótskym protokolom, ktoré poskytujú finančnú podporu na projekty znižovania emisií v členských štátoch s nižšími príjmami.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Rada pre životné prostredie na zasadnutí z 21. októbra 2009 podporila cieľ Únie, a to v kontexte znížení, ktoré sú podľa IPCC potrebné zo strany rozvinutých krajín ako skupiny, znížiť emisie do roku 2050 o 80 % až 95 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4a)

Rada pre životné prostredie na zasadnutí z 21. októbra 2009 podporila cieľ Únie, a to v kontexte znížení, ktoré sú podľa IPCC potrebné zo strany rozvinutých krajín ako skupiny, znížiť emisie do roku 2050 o 80 % až 95 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Prechod na čistú energiu si vyžaduje zmeny
  investičného správania a stimuly
  naprieč celým spektrom
  politík. Jednou z kľúčových priorít
  Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu
  s cieľom poskytovať občanom
  bezpečnú, udržateľnú,
  konkurencieschopnú
  a 
  finančne dostupnú energiu
  . Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy v tomto nariadení a pokrok pri iných aspektoch energetickej únie, ako sa stanovuje v rámcovej stratégii odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy (16). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Prechod na čistú energiu si vyžaduje zmeny
  investičného správania a stimuly
  naprieč celým spektrom
  politík. Jednou z kľúčových priorít
  Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu
  s cieľom poskytovať občanom
  bezpečnú, udržateľnú,
  konkurencieschopnú
  a 
  finančne dostupnú energiu
  . Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy v tomto nariadení a pokrok pri iných aspektoch energetickej únie, ako sa stanovuje v rámcovej stratégii odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy (16).

| (5) | Prechod na čistú energiu
  a biohospodárstvo
  si vyžaduje zmeny investičného správania naprieč celým spektrom politík
  a stimuly pre malé a stredné podniky (MSP) s nižším kapitálom a pre malé poľnohospodárske podniky na prispôsobenie ich obchodných modelov.
  Jednou z kľúčových priorít Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu
  , ktorá bude uprednostňovať energetickú účinnosť a bude mať za cieľ poskytovať
  bezpečnú, udržateľnú
  a cenovo dostupnú energiu pre svojich občanov
  ,
  ako aj uplatňovať prísne politiky trvalej udržateľnosti
  a 
  znižovania emisií na využívanie biologických zdrojov s cieľom nahradiť fosílne zdroje
  . Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy v tomto nariadení a pokrok pri iných aspektoch energetickej únie, ako sa stanovuje v rámcovej stratégii odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy (16). |
| --- | --- |

(5)

Prechod na čistú energiu
  a biohospodárstvo
  si vyžaduje zmeny investičného správania naprieč celým spektrom politík
  a stimuly pre malé a stredné podniky (MSP) s nižším kapitálom a pre malé poľnohospodárske podniky na prispôsobenie ich obchodných modelov.
  Jednou z kľúčových priorít Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu
  , ktorá bude uprednostňovať energetickú účinnosť a bude mať za cieľ poskytovať
  bezpečnú, udržateľnú
  a cenovo dostupnú energiu pre svojich občanov
  ,
  ako aj uplatňovať prísne politiky trvalej udržateľnosti
  a 
  znižovania emisií na využívanie biologických zdrojov s cieľom nahradiť fosílne zdroje
  . Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy v tomto nariadení a pokrok pri iných aspektoch energetickej únie, ako sa stanovuje v rámcovej stratégii odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy (16).

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | V koncepcii ročných záväzných vnútroštátnych limitov zakotvenej v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady 406/2009/ES (19) by sa malo pokračovať aj v období 2021 až 2030, pričom výpočet vývoja emisií by sa mal začať od roku
  2020
  a vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov v období rokov 2016 až 2018, pričom konečným bodom by mal byť limit na rok 2030 stanovený pre každý členský štát. Členským štátom, ktoré majú jednak kladný limit podľa rozhodnutia 406/2009/ES a narastajúce ročne pridelené emisné kvóty v rokoch 2017 až 2020 stanovené v súlade s rozhodnutiami 2013/162/EÚ a 2013/634/EÚ, sa v roku 2021 poskytne úprava pridelených limitov s cieľom zohľadniť kapacitu na zvýšené emisie za uvedené roky. Európska rada dospela k záveru, že dostupnosť a využitie existujúcich nástrojov flexibility v sektoroch mimo ETS by sa mali výrazne posilniť, aby sa zabezpečila nákladová účinnosť kolektívneho úsilia EÚ a konvergencia objemu emisií na obyvateľa do roku 2030. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

V koncepcii ročných záväzných vnútroštátnych limitov zakotvenej v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady 406/2009/ES (19) by sa malo pokračovať aj v období 2021 až 2030, pričom výpočet vývoja emisií by sa mal začať od roku
  2020
  a vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov v období rokov 2016 až 2018, pričom konečným bodom by mal byť limit na rok 2030 stanovený pre každý členský štát. Členským štátom, ktoré majú jednak kladný limit podľa rozhodnutia 406/2009/ES a narastajúce ročne pridelené emisné kvóty v rokoch 2017 až 2020 stanovené v súlade s rozhodnutiami 2013/162/EÚ a 2013/634/EÚ, sa v roku 2021 poskytne úprava pridelených limitov s cieľom zohľadniť kapacitu na zvýšené emisie za uvedené roky. Európska rada dospela k záveru, že dostupnosť a využitie existujúcich nástrojov flexibility v sektoroch mimo ETS by sa mali výrazne posilniť, aby sa zabezpečila nákladová účinnosť kolektívneho úsilia EÚ a konvergencia objemu emisií na obyvateľa do roku 2030.

| (9) | V koncepcii ročných záväzných vnútroštátnych limitov zakotvenej v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady
  č.
  406/2009/ES (19) by sa malo pokračovať aj v období 2021 až 2030, pričom výpočet vývoja emisií by sa mal začať od roku
  2018
  a vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov v období rokov 2016 až 2018
  alebo z úrovne ročne pridelených emisných kvót na rok 2020 podľa toho, ktorá hodnota je nižšia
  , pričom konečným bodom by mal byť limit na rok 2030 stanovený pre každý členský štát.
  S cieľom podporiť včasné opatrenia a členské štáty s nižšou kapacitou investovania by za určitých podmienok členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa je nižší než priemer EÚ, ktoré mali v období 2013 až 2020 nižšie emisie, ako ich ročne pridelené emisné kvóty na obdobie 2013 – 2020 podľa rozhodnutia 406/2009/ES, mohli požiadať o dodatočné pridelené prostriedky z rezervy.
  Členským štátom, ktoré majú jednak kladný limit podľa rozhodnutia 406/2009/ES a narastajúce ročne pridelené emisné kvóty v rokoch 2017 až 2020 stanovené v súlade s rozhodnutiami 2013/162/EÚ a 2013/634/EÚ, sa v roku 2021 poskytne
  dodatočná
  úprava pridelených limitov s cieľom zohľadniť kapacitu na zvýšené emisie za uvedené roky. Európska rada dospela k záveru, že dostupnosť a využitie existujúcich nástrojov flexibility v sektoroch mimo ETS by sa mali výrazne posilniť, aby sa zabezpečila nákladová účinnosť kolektívneho úsilia EÚ a konvergencia objemu emisií na obyvateľa do roku 2030. |
| --- | --- |

(9)

V koncepcii ročných záväzných vnútroštátnych limitov zakotvenej v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady
  č.
  406/2009/ES (19) by sa malo pokračovať aj v období 2021 až 2030, pričom výpočet vývoja emisií by sa mal začať od roku
  2018
  a vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov v období rokov 2016 až 2018
  alebo z úrovne ročne pridelených emisných kvót na rok 2020 podľa toho, ktorá hodnota je nižšia
  , pričom konečným bodom by mal byť limit na rok 2030 stanovený pre každý členský štát.
  S cieľom podporiť včasné opatrenia a členské štáty s nižšou kapacitou investovania by za určitých podmienok členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa je nižší než priemer EÚ, ktoré mali v období 2013 až 2020 nižšie emisie, ako ich ročne pridelené emisné kvóty na obdobie 2013 – 2020 podľa rozhodnutia 406/2009/ES, mohli požiadať o dodatočné pridelené prostriedky z rezervy.
  Členským štátom, ktoré majú jednak kladný limit podľa rozhodnutia 406/2009/ES a narastajúce ročne pridelené emisné kvóty v rokoch 2017 až 2020 stanovené v súlade s rozhodnutiami 2013/162/EÚ a 2013/634/EÚ, sa v roku 2021 poskytne
  dodatočná
  úprava pridelených limitov s cieľom zohľadniť kapacitu na zvýšené emisie za uvedené roky. Európska rada dospela k záveru, že dostupnosť a využitie existujúcich nástrojov flexibility v sektoroch mimo ETS by sa mali výrazne posilniť, aby sa zabezpečila nákladová účinnosť kolektívneho úsilia EÚ a konvergencia objemu emisií na obyvateľa do roku 2030.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | S cieľom nasmerovať Úniu na cestu k nízkouhlíkovému hospodárstvu stanovuje toto nariadenie trajektóriu dlhodobého znižovania emisií skleníkových plynov od roku 2031, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Nariadením sa zároveň prispieva k cieľom Parížskej dohody na dosiahnutie rovnováhy medzi antropogénnymi emisiami zo zdrojov a záchytmi skleníkových plynov v druhej polovici tohto storočia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9a)

S cieľom nasmerovať Úniu na cestu k nízkouhlíkovému hospodárstvu stanovuje toto nariadenie trajektóriu dlhodobého znižovania emisií skleníkových plynov od roku 2031, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Nariadením sa zároveň prispieva k cieľom Parížskej dohody na dosiahnutie rovnováhy medzi antropogénnymi emisiami zo zdrojov a záchytmi skleníkových plynov v druhej polovici tohto storočia.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | S cieľom zachovať plnú účinnosť trhovej stabilizačnej rezervy zriadenej rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814

   (1a)

  by sa pri určovaní celkového množstva kvót v obehu v danom roku v zmysle rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 zrušenie kvót v dôsledku využívania flexibility stanovenej v tomto nariadení po znížení kvót EU ETS nemalo považovať za zrušenie kvót podľa smernice 2003/87/ES. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10a)

S cieľom zachovať plnú účinnosť trhovej stabilizačnej rezervy zriadenej rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814

   (1a)

  by sa pri určovaní celkového množstva kvót v obehu v danom roku v zmysle rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 zrušenie kvót v dôsledku využívania flexibility stanovenej v tomto nariadení po znížení kvót EU ETS nemalo považovať za zrušenie kvót podľa smernice 2003/87/ES.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Množstvo opatrení Únie posilňuje schopnosť členských štátov plniť si záväzky v oblasti klímy a sú kľúčové pri dosahovaní potrebného zníženia emisií v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Patria sem právne predpisy o fluórovaných skleníkových plynoch a znižovaní emisií CO2 z cestných vozidiel, energetickej hospodárnosti budov, obnoviteľných
  zdrojoch
  energie,
  energetickej efektívnosti
  a 
  obehovom hospodárstve
  , ako aj nástroje financovania Únie zamerané na investície v oblasti zmeny klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Množstvo opatrení Únie posilňuje schopnosť členských štátov plniť si záväzky v oblasti klímy a sú kľúčové pri dosahovaní potrebného zníženia emisií v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Patria sem právne predpisy o fluórovaných skleníkových plynoch a znižovaní emisií CO2 z cestných vozidiel, energetickej hospodárnosti budov, obnoviteľných
  zdrojoch
  energie,
  energetickej efektívnosti
  a 
  obehovom hospodárstve
  , ako aj nástroje financovania Únie zamerané na investície v oblasti zmeny klímy.

| (11) | Množstvo opatrení Únie posilňuje schopnosť členských štátov plniť si záväzky v oblasti klímy a sú kľúčové pri dosahovaní potrebného zníženia emisií v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Patria sem právne predpisy o fluórovaných skleníkových plynoch a znižovaní emisií CO2 z cestných vozidiel,
  zlepšenie
  energetickej hospodárnosti budov,
  rast
  obnoviteľných
  zdrojov
  energie,
  väčšia energetická efektívnosť
  a 
  podpora obehového hospodárstva
  , ako aj nástroje financovania Únie zamerané na investície v oblasti zmeny klímy. |
| --- | --- |

(11)

Množstvo opatrení Únie posilňuje schopnosť členských štátov plniť si záväzky v oblasti klímy a sú kľúčové pri dosahovaní potrebného zníženia emisií v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Patria sem právne predpisy o fluórovaných skleníkových plynoch a znižovaní emisií CO2 z cestných vozidiel,
  zlepšenie
  energetickej hospodárnosti budov,
  rast
  obnoviteľných
  zdrojov
  energie,
  väčšia energetická efektívnosť
  a 
  podpora obehového hospodárstva
  , ako aj nástroje financovania Únie zamerané na investície v oblasti zmeny klímy.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | Na dosiahnutie uvedeného zníženia emisií a v snahe maximalizovať úlohu odvetvia poľnohospodárstva je dôležité, aby členské štáty podporovali inovatívne opatrenia s najväčším potenciálom zmierenia vplyvu vrátane: premeny ornej pôdy na trvalé trávnaté plochy; správy živých plotov, nárazníkových zón a stromov na poľnohospodárskej pôde; nových režimov agrolesníctva a výsadby lesov; predchádzania výrubu stromov a odlesňovaniu; plytkej alebo žiadnej orby a využívania krycích plodín a medziplodín a zvyškov plodín na pôde; plánov riadenia hodnotenia emisií uhlíka a pôdy/pôdnych živín; zlepšenia účinnosti dusíka a nitrifikačnej inhibície; obnovy a ochrany mokradí a rašelinísk; a zlepšenia chovu dobytka, kŕmenia a metód riadenia v záujme zníženia emisií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11a)

Na dosiahnutie uvedeného zníženia emisií a v snahe maximalizovať úlohu odvetvia poľnohospodárstva je dôležité, aby členské štáty podporovali inovatívne opatrenia s najväčším potenciálom zmierenia vplyvu vrátane: premeny ornej pôdy na trvalé trávnaté plochy; správy živých plotov, nárazníkových zón a stromov na poľnohospodárskej pôde; nových režimov agrolesníctva a výsadby lesov; predchádzania výrubu stromov a odlesňovaniu; plytkej alebo žiadnej orby a využívania krycích plodín a medziplodín a zvyškov plodín na pôde; plánov riadenia hodnotenia emisií uhlíka a pôdy/pôdnych živín; zlepšenia účinnosti dusíka a nitrifikačnej inhibície; obnovy a ochrany mokradí a rašelinísk; a zlepšenia chovu dobytka, kŕmenia a metód riadenia v záujme zníženia emisií.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11b) | Týmto nariadením vrátane dostupných možností flexibility sa poskytuje podnet na znižovanie emisií v súlade s inými právnymi aktmi Únie v oblasti klímy a energetiky pre sektory, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, okrem iného aj v oblasti energetickej účinnosti. Vzhľadom na to, že viac ako 75 % emisií skleníkových plynov súvisí s energetikou, zvýšenie efektívnosti využívania energie a úspory energie budú zohrávať dôležitú úlohu pri zabezpečovaní takýchto znížení emisií. Ambiciózne politiky v oblasti energetickej účinnosti sú preto kľúčové nielen v záujme vyšších úspor pri dovoze fosílnych palív, čo zaisťuje energetickú bezpečnosť a nižšie výdavky spotrebiteľov, ale aj intenzívnejšieho využívania technológií na úsporu energie v budovách, priemysle a doprave, posilnenia hospodárskej konkurencieschopnosti, miestnej tvorby pracovných miest, ako aj zlepšenia zdravotných podmienok a boja proti energetickej chudobe. Keďže sa časom splatia, opatrenia prijaté v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sú nákladovo efektívnym spôsobom, ako pomôcť členským štátom dosiahnuť ich ciele podľa tohto nariadenia. Preto je dôležité, aby členské štáty pri vykonávaní tohto nariadenia v rámci vnútroštátnych politík venovali osobitnú pozornosť konkrétnym a rôznym možnostiam zlepšovania energetickej efektívnosti vo všetkých odvetviach. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11b)

Týmto nariadením vrátane dostupných možností flexibility sa poskytuje podnet na znižovanie emisií v súlade s inými právnymi aktmi Únie v oblasti klímy a energetiky pre sektory, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, okrem iného aj v oblasti energetickej účinnosti. Vzhľadom na to, že viac ako 75 % emisií skleníkových plynov súvisí s energetikou, zvýšenie efektívnosti využívania energie a úspory energie budú zohrávať dôležitú úlohu pri zabezpečovaní takýchto znížení emisií. Ambiciózne politiky v oblasti energetickej účinnosti sú preto kľúčové nielen v záujme vyšších úspor pri dovoze fosílnych palív, čo zaisťuje energetickú bezpečnosť a nižšie výdavky spotrebiteľov, ale aj intenzívnejšieho využívania technológií na úsporu energie v budovách, priemysle a doprave, posilnenia hospodárskej konkurencieschopnosti, miestnej tvorby pracovných miest, ako aj zlepšenia zdravotných podmienok a boja proti energetickej chudobe. Keďže sa časom splatia, opatrenia prijaté v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sú nákladovo efektívnym spôsobom, ako pomôcť členským štátom dosiahnuť ich ciele podľa tohto nariadenia. Preto je dôležité, aby členské štáty pri vykonávaní tohto nariadenia v rámci vnútroštátnych politík venovali osobitnú pozornosť konkrétnym a rôznym možnostiam zlepšovania energetickej efektívnosti vo všetkých odvetviach.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11c) | Odvetvie dopravy je nielen odvetvím s významnými emisiami skleníkových plynov, ale aj najrýchlejšie rastúcim sektorom v spotrebe energie od roku 1990. Je preto dôležité, aby Komisia a členské štáty vyvíjali ďalšie úsilie na zlepšenie energetickej efektívnosti, podporovali posun smerom k udržateľnej doprave a k zníženiu vysokej závislosti sektoru od uhlíka. Dekarbonizácia energetického mixu podporou energie s nízkymi emisiami v doprave, napríklad trvalo udržateľných biopalív a vozidiel na elektrický pohon, prispeje k cieľu zníženia emisií CO2 v súlade s cieľmi parížskej dohody. To by sa mohlo uľahčiť tým, že sa zabezpečí, že sektor bude mať jasný a dlhodobý rámec, aby mohol poskytnúť istotu, z ktorej by vychádzalo investovanie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11c)

Odvetvie dopravy je nielen odvetvím s významnými emisiami skleníkových plynov, ale aj najrýchlejšie rastúcim sektorom v spotrebe energie od roku 1990. Je preto dôležité, aby Komisia a členské štáty vyvíjali ďalšie úsilie na zlepšenie energetickej efektívnosti, podporovali posun smerom k udržateľnej doprave a k zníženiu vysokej závislosti sektoru od uhlíka. Dekarbonizácia energetického mixu podporou energie s nízkymi emisiami v doprave, napríklad trvalo udržateľných biopalív a vozidiel na elektrický pohon, prispeje k cieľu zníženia emisií CO2 v súlade s cieľmi parížskej dohody. To by sa mohlo uľahčiť tým, že sa zabezpečí, že sektor bude mať jasný a dlhodobý rámec, aby mohol poskytnúť istotu, z ktorej by vychádzalo investovanie.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11d) | Vplyv energetiky a sektorových politík na záväzky Únie a vnútroštátne záväzky v oblasti klímy by sa mal posudzovať spoločnými kvantifikovanými metódami tak, aby ich vplyvy boli transparentné a overiteľné. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11d)

Vplyv energetiky a sektorových politík na záväzky Únie a vnútroštátne záväzky v oblasti klímy by sa mal posudzovať spoločnými kvantifikovanými metódami tak, aby ich vplyvy boli transparentné a overiteľné.

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Nariadením [] [o začlenení emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030] sa stanovujú pravidlá započítavania emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (land use, land-use change and forestry – LULUCF). Zatiaľ čo environmentálny výsledok podľa tohto nariadenia z hľadiska úrovne znížení emisií skleníkových plynov
  , ktoré sa majú dosiahnuť,
  je ovplyvnený zohľadnením množstva, ktoré zodpovedá najviac
  výške
  celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy
  a
  z obhospodarovaných trávnych porastov, ako sa vymedzuje v nariadení [], mala by sa umožniť flexibilita v podobe maximálneho množstva 280 miliónov ton ekvivalentu CO2 z týchto záchytov
  rozdelených
  medzi členské štáty podľa údajov v prílohe III, ako dodatočná možnosť, ktorú členské štáty budú môcť v prípade potreby využiť na plnenie svojich záväzkov. Ak sa prijíma delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa v súvislosti s článkom 7 mala delegovať na Komisiu, aby vo flexibilite zakotvenej v uvedenom článku bol zohľadnený príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda. Pred prijatím takéhoto delegovaného aktu by Komisia mala posúdiť spoľahlivosť započítavania za obhospodarovanú lesnú pôdu na základe dostupných údajov, a predovšetkým konzistentnosť predpokladaných a skutočných údajov o ťažbe. Okrem toho by sa podľa tohto nariadenia mala povoliť možnosť dobrovoľne zrušiť ročné pridelené jednotky emisných kvót, aby sa takéto sumy mohli brať do úvahy pri posudzovaní toho, či členské štáty dodržiavajú požiadavky podľa nariadenia []. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Nariadením [] [o začlenení emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030] sa stanovujú pravidlá započítavania emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (land use, land-use change and forestry – LULUCF). Zatiaľ čo environmentálny výsledok podľa tohto nariadenia z hľadiska úrovne znížení emisií skleníkových plynov
  , ktoré sa majú dosiahnuť,
  je ovplyvnený zohľadnením množstva, ktoré zodpovedá najviac
  výške
  celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy
  a
  z obhospodarovaných trávnych porastov, ako sa vymedzuje v nariadení [], mala by sa umožniť flexibilita v podobe maximálneho množstva 280 miliónov ton ekvivalentu CO2 z týchto záchytov
  rozdelených
  medzi členské štáty podľa údajov v prílohe III, ako dodatočná možnosť, ktorú členské štáty budú môcť v prípade potreby využiť na plnenie svojich záväzkov. Ak sa prijíma delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa v súvislosti s článkom 7 mala delegovať na Komisiu, aby vo flexibilite zakotvenej v uvedenom článku bol zohľadnený príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda. Pred prijatím takéhoto delegovaného aktu by Komisia mala posúdiť spoľahlivosť započítavania za obhospodarovanú lesnú pôdu na základe dostupných údajov, a predovšetkým konzistentnosť predpokladaných a skutočných údajov o ťažbe. Okrem toho by sa podľa tohto nariadenia mala povoliť možnosť dobrovoľne zrušiť ročné pridelené jednotky emisných kvót, aby sa takéto sumy mohli brať do úvahy pri posudzovaní toho, či členské štáty dodržiavajú požiadavky podľa nariadenia [].

| (12) | Nariadením [] [o začlenení emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030] sa stanovujú pravidlá započítavania emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (land use, land-use change and forestry – LULUCF). Zatiaľ čo environmentálny výsledok podľa tohto nariadenia z hľadiska úrovne
  dosiahnutých
  znížení emisií skleníkových plynov je ovplyvnený zohľadnením množstva, ktoré zodpovedá najviac
  súčtu
  celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy, z obhospodarovaných trávnych porastov
  a v prípade potreby z obhospodarovaných mokradí
  , ako sa vymedzuje v nariadení [], mala by sa umožniť flexibilita v podobe maximálneho množstva 280 miliónov ton ekvivalentu CO2 z týchto záchytov
  rozdeleného
  medzi členské štáty podľa údajov v prílohe III ako dodatočná možnosť, ktorú členské štáty budú môcť v prípade potreby využiť na plnenie svojich záväzkov. Ak sa prijíma delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa v súvislosti s článkom 7 mala delegovať na Komisiu, aby vo flexibilite
  v objeme 280 miliónov
  zakotvenej v uvedenom článku bol zohľadnený
  vyvážený
  príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda. Pred prijatím takéhoto delegovaného aktu by Komisia mala posúdiť spoľahlivosť započítavania za obhospodarovanú lesnú pôdu na základe dostupných údajov, a predovšetkým konzistentnosť predpokladaných a skutočných údajov o ťažbe. Okrem toho by sa podľa tohto nariadenia mala povoliť možnosť dobrovoľne zrušiť ročné pridelené jednotky emisných kvót, aby sa takéto sumy mohli brať do úvahy pri posudzovaní toho, či členské štáty dodržiavajú požiadavky podľa nariadenia []. |
| --- | --- |

(12)

Nariadením [] [o začlenení emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030] sa stanovujú pravidlá započítavania emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (land use, land-use change and forestry – LULUCF). Zatiaľ čo environmentálny výsledok podľa tohto nariadenia z hľadiska úrovne
  dosiahnutých
  znížení emisií skleníkových plynov je ovplyvnený zohľadnením množstva, ktoré zodpovedá najviac
  súčtu
  celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy, z obhospodarovaných trávnych porastov
  a v prípade potreby z obhospodarovaných mokradí
  , ako sa vymedzuje v nariadení [], mala by sa umožniť flexibilita v podobe maximálneho množstva 280 miliónov ton ekvivalentu CO2 z týchto záchytov
  rozdeleného
  medzi členské štáty podľa údajov v prílohe III ako dodatočná možnosť, ktorú členské štáty budú môcť v prípade potreby využiť na plnenie svojich záväzkov. Ak sa prijíma delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa v súvislosti s článkom 7 mala delegovať na Komisiu, aby vo flexibilite
  v objeme 280 miliónov
  zakotvenej v uvedenom článku bol zohľadnený
  vyvážený
  príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda. Pred prijatím takéhoto delegovaného aktu by Komisia mala posúdiť spoľahlivosť započítavania za obhospodarovanú lesnú pôdu na základe dostupných údajov, a predovšetkým konzistentnosť predpokladaných a skutočných údajov o ťažbe. Okrem toho by sa podľa tohto nariadenia mala povoliť možnosť dobrovoľne zrušiť ročné pridelené jednotky emisných kvót, aby sa takéto sumy mohli brať do úvahy pri posudzovaní toho, či členské štáty dodržiavajú požiadavky podľa nariadenia [].

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Vzájomne ucelené dosiahnutie viacerých cieľov Únie viazané na odvetvie poľnohospodárstva vrátane zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa zmene klímy, kvality ovzdušia, ochrany biodiverzity a ekosystémových služieb a podpory vidieckeho hospodárstva si bude vyžadovať zmeny, pokiaľ ide o investície a stimuly, podporované opatreniami Únie, ako je napríklad SPP. Je potrebné, aby sa v tomto nariadení zohľadňovali ciele, ktoré prispievajú k plneniu cieľov stratégie Únie v oblasti lesného hospodárstva na podporu konkurencieschopných a trvalo udržateľných dodávok dreva pre biohospodárstvo Únie, k plneniu vnútroštátnych lesohospodárskych politík členských štátov, stratégie Únie v oblasti biodiverzity a stratégie obehového hospodárstva Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12a)

Vzájomne ucelené dosiahnutie viacerých cieľov Únie viazané na odvetvie poľnohospodárstva vrátane zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa zmene klímy, kvality ovzdušia, ochrany biodiverzity a ekosystémových služieb a podpory vidieckeho hospodárstva si bude vyžadovať zmeny, pokiaľ ide o investície a stimuly, podporované opatreniami Únie, ako je napríklad SPP. Je potrebné, aby sa v tomto nariadení zohľadňovali ciele, ktoré prispievajú k plneniu cieľov stratégie Únie v oblasti lesného hospodárstva na podporu konkurencieschopných a trvalo udržateľných dodávok dreva pre biohospodárstvo Únie, k plneniu vnútroštátnych lesohospodárskych politík členských štátov, stratégie Únie v oblasti biodiverzity a stratégie obehového hospodárstva Únie.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | S cieľom zabezpečiť efektívne, transparentné a nákladovo efektívne nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov a ostatných informácií potrebných na posúdenie pokroku v oblasti ročných pridelených emisných kvót členského štátu, požiadavky na každoročné nahlasovanie a hodnotenie podľa tohto nariadenia sa zlučujú s príslušnými článkami podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ktoré by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Zmena uvedeného nariadenia by tiež mala zabezpečiť, aby sa aj naďalej každoročne hodnotil pokrok členských štátov pri znižovaní emisií, pričom sa zohľadní pokrok v politikách Únie a opatrenia a informácie od členských štátov. Každé dva roky by toto hodnotenie malo zahŕňať predpokladaný pokrok Únie pri plnení jej záväzkov znižovania emisií a členských štátov pri plnení ich povinností.
  Uplatnenie odpočítania
  by sa
  malo zvažovať iba v päťročných intervaloch, aby bolo možné zohľadniť potenciálny príspevok
  z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy a z obhospodarovaných trávnych porastov
  dosiahnutý
  podľa nariadenia []. Nie je tým dotknutá povinnosť Komisie zabezpečiť súlad s povinnosťami členských štátov vyplývajúcimi z tohto nariadenia ani právomoc Komisie začať konania o porušení povinnosti na tento účel. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

S cieľom zabezpečiť efektívne, transparentné a nákladovo efektívne nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov a ostatných informácií potrebných na posúdenie pokroku v oblasti ročných pridelených emisných kvót členského štátu, požiadavky na každoročné nahlasovanie a hodnotenie podľa tohto nariadenia sa zlučujú s príslušnými článkami podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ktoré by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Zmena uvedeného nariadenia by tiež mala zabezpečiť, aby sa aj naďalej každoročne hodnotil pokrok členských štátov pri znižovaní emisií, pričom sa zohľadní pokrok v politikách Únie a opatrenia a informácie od členských štátov. Každé dva roky by toto hodnotenie malo zahŕňať predpokladaný pokrok Únie pri plnení jej záväzkov znižovania emisií a členských štátov pri plnení ich povinností.
  Uplatnenie odpočítania
  by sa
  malo zvažovať iba v päťročných intervaloch, aby bolo možné zohľadniť potenciálny príspevok
  z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy a z obhospodarovaných trávnych porastov
  dosiahnutý
  podľa nariadenia []. Nie je tým dotknutá povinnosť Komisie zabezpečiť súlad s povinnosťami členských štátov vyplývajúcimi z tohto nariadenia ani právomoc Komisie začať konania o porušení povinnosti na tento účel.

| (13) | S cieľom zabezpečiť efektívne, transparentné a nákladovo efektívne nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov a ostatných informácií potrebných na posúdenie pokroku v oblasti ročných pridelených emisných kvót členského štátu, požiadavky na každoročné nahlasovanie a hodnotenie podľa tohto nariadenia sa zlučujú s príslušnými článkami podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ktoré by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Zmena uvedeného nariadenia by tiež mala zabezpečiť, aby sa aj naďalej každoročne hodnotil pokrok členských štátov pri znižovaní emisií, pričom sa zohľadní pokrok v politikách Únie a opatrenia a informácie od členských štátov. Každé dva roky by toto hodnotenie malo zahŕňať predpokladaný pokrok Únie pri plnení jej záväzkov znižovania emisií a členských štátov pri plnení ich povinností.
  Každé dva roky by sa mala vykonať úplná kontrola súladu. Uplatnenie potenciálneho príspevku
  z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy a z obhospodarovaných trávnych porastov
  , ktorý sa uskutočňuje
  podľa nariadenia []
  , by sa malo zvažovať v intervaloch stanovených v uvedenom nariadení
  . Nie je tým dotknutá povinnosť Komisie zabezpečiť súlad s povinnosťami členských štátov vyplývajúcimi z tohto nariadenia ani právomoc Komisie začať konania o porušení povinnosti na tento účel. |
| --- | --- |

(13)

S cieľom zabezpečiť efektívne, transparentné a nákladovo efektívne nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov a ostatných informácií potrebných na posúdenie pokroku v oblasti ročných pridelených emisných kvót členského štátu, požiadavky na každoročné nahlasovanie a hodnotenie podľa tohto nariadenia sa zlučujú s príslušnými článkami podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ktoré by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Zmena uvedeného nariadenia by tiež mala zabezpečiť, aby sa aj naďalej každoročne hodnotil pokrok členských štátov pri znižovaní emisií, pričom sa zohľadní pokrok v politikách Únie a opatrenia a informácie od členských štátov. Každé dva roky by toto hodnotenie malo zahŕňať predpokladaný pokrok Únie pri plnení jej záväzkov znižovania emisií a členských štátov pri plnení ich povinností.
  Každé dva roky by sa mala vykonať úplná kontrola súladu. Uplatnenie potenciálneho príspevku
  z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy a z obhospodarovaných trávnych porastov
  , ktorý sa uskutočňuje
  podľa nariadenia []
  , by sa malo zvažovať v intervaloch stanovených v uvedenom nariadení
  . Nie je tým dotknutá povinnosť Komisie zabezpečiť súlad s povinnosťami členských štátov vyplývajúcimi z tohto nariadenia ani právomoc Komisie začať konania o porušení povinnosti na tento účel.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Keďže sektory, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, produkujú viac ako polovicu emisií skleníkových plynov Únie, politiky v oblasti znižovania emisií v týchto sektoroch sú veľmi dôležité na splnenie záväzkov Únie v súlade s Parížskou dohodou. Monitorovanie, podávanie správ a následné postupy v rámci tohto nariadenia by preto mali byť úplne transparentné. Členské štáty a Komisia by mali zverejňovať informácie o dodržiavaní tohto nariadenia a mali by zabezpečiť riadne zapojenie zainteresovaných strán a verejnosti do procesu preskúmania tohto nariadenia. Komisia sa tiež vyzýva, aby vytvorila efektívny a transparentný systém monitorovania výsledkov zavedených flexibilít. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Keďže sektory, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, produkujú viac ako polovicu emisií skleníkových plynov Únie, politiky v oblasti znižovania emisií v týchto sektoroch sú veľmi dôležité na splnenie záväzkov Únie v súlade s Parížskou dohodou. Monitorovanie, podávanie správ a následné postupy v rámci tohto nariadenia by preto mali byť úplne transparentné. Členské štáty a Komisia by mali zverejňovať informácie o dodržiavaní tohto nariadenia a mali by zabezpečiť riadne zapojenie zainteresovaných strán a verejnosti do procesu preskúmania tohto nariadenia. Komisia sa tiež vyzýva, aby vytvorila efektívny a transparentný systém monitorovania výsledkov zavedených flexibilít.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Ako prostriedok na zvýšenie všeobecnej nákladovej efektívnosti celkových znížení by členské štáty mali mať možnosť previesť časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát. Mala by sa zabezpečiť transparentnosť takýchto prevodov a tieto by sa mali realizovať vzájomne vyhovujúcim spôsobom, a to napríklad aj formou aukcií, využívania trhových sprostredkovateľov pôsobiacich v podobe agentúr alebo dvojstrannými dohodami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Ako prostriedok na zvýšenie všeobecnej nákladovej efektívnosti celkových znížení by členské štáty mali mať možnosť previesť časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát. Mala by sa zabezpečiť transparentnosť takýchto prevodov a tieto by sa mali realizovať vzájomne vyhovujúcim spôsobom, a to napríklad aj formou aukcií, využívania trhových sprostredkovateľov pôsobiacich v podobe agentúr alebo dvojstrannými dohodami.

| (14) | Ako prostriedok na zvýšenie všeobecnej nákladovej efektívnosti celkových znížení by členské štáty mali mať možnosť
  uložiť alebo si požičať časť svojich ročne pridelených emisných kvót. Členské štáty by takisto mali mať možnosť
  previesť časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát. Mala by sa zabezpečiť transparentnosť takýchto prevodov a tieto by sa mali realizovať vzájomne vyhovujúcim spôsobom, a to napríklad aj formou aukcií, využívania trhových sprostredkovateľov pôsobiacich v podobe agentúr alebo dvojstrannými dohodami. |
| --- | --- |

(14)

Ako prostriedok na zvýšenie všeobecnej nákladovej efektívnosti celkových znížení by členské štáty mali mať možnosť
  uložiť alebo si požičať časť svojich ročne pridelených emisných kvót. Členské štáty by takisto mali mať možnosť
  previesť časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát. Mala by sa zabezpečiť transparentnosť takýchto prevodov a tieto by sa mali realizovať vzájomne vyhovujúcim spôsobom, a to napríklad aj formou aukcií, využívania trhových sprostredkovateľov pôsobiacich v podobe agentúr alebo dvojstrannými dohodami.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | Cieľom Európskej environmentálnej agentúry je podporovať udržateľný rozvoj a pomáhať pri dosahovaní výrazného a merateľného zlepšenia stavu európskeho životného prostredia poskytovaním včasných, cielených, dôležitých a spoľahlivých informácií tvorcom politík, verejným inštitúciám a verejnosti. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii v súlade s jej ročným pracovným programom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

Cieľom Európskej environmentálnej agentúry je podporovať udržateľný rozvoj a pomáhať pri dosahovaní výrazného a merateľného zlepšenia stavu európskeho životného prostredia poskytovaním včasných, cielených, dôležitých a spoľahlivých informácií tvorcom politík, verejným inštitúciám a verejnosti. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii v súlade s jej ročným pracovným programom.

| (15) | Cieľom Európskej environmentálnej agentúry je podporovať udržateľný rozvoj a pomáhať pri dosahovaní výrazného a merateľného zlepšenia stavu európskeho životného prostredia poskytovaním včasných, cielených, dôležitých a spoľahlivých informácií tvorcom politík, verejným inštitúciám a verejnosti. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii v súlade s jej ročným pracovným programom
  a priamo a účinne prispievať k zvládnutiu zmeny klímy
  . |
| --- | --- |

(15)

Cieľom Európskej environmentálnej agentúry je podporovať udržateľný rozvoj a pomáhať pri dosahovaní výrazného a merateľného zlepšenia stavu európskeho životného prostredia poskytovaním včasných, cielených, dôležitých a spoľahlivých informácií tvorcom politík, verejným inštitúciám a verejnosti. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii v súlade s jej ročným pracovným programom
  a priamo a účinne prispievať k zvládnutiu zmeny klímy
  .

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | V záujme zabezpečenia jednotných podmienok na vykonávanie článku 4, podľa ktorého sa budú členským štátom stanovovať ročné emisné limity
  ,
  by sa vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu. Uvedené právomoci by
  sa
  mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011

   (21). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

V záujme zabezpečenia jednotných podmienok na vykonávanie článku 4, podľa ktorého sa budú členským štátom stanovovať ročné emisné limity
  ,
  by sa vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu. Uvedené právomoci by
  sa
  mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011

   (21).

| (17) | Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa mala delegovať na Komisiu
  ,
  pokiaľ ide o doplnenie tohto nariadenia o určenie, aké ročné emisné limity
  sa
  stanovia pre členské štáty
  . |
| --- | --- |

(17)

Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa mala delegovať na Komisiu
  ,
  pokiaľ ide o doplnenie tohto nariadenia o určenie, aké ročné emisné limity
  sa
  stanovia pre členské štáty
  .

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19a) | Popri úsilí znížiť svoje vlastné emisie by Únia mala v súlade s cieľom zvýšiť svoj pozitívny vplyv na tzv. globálnu uhlíkovú stopu zvažovať spolu s tretími krajinami riešenia v oblasti klímy prostredníctvom realizácie spoločných projektov s týmito krajinami v kontexte politiky v oblasti zmeny klímy do roku 2030 vzhľadom na to, že Parížska dohoda odkazuje na nový mechanizmus medzinárodnej spolupráce zameranej na boj proti zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19a)

Popri úsilí znížiť svoje vlastné emisie by Únia mala v súlade s cieľom zvýšiť svoj pozitívny vplyv na tzv. globálnu uhlíkovú stopu zvažovať spolu s tretími krajinami riešenia v oblasti klímy prostredníctvom realizácie spoločných projektov s týmito krajinami v kontexte politiky v oblasti zmeny klímy do roku 2030 vzhľadom na to, že Parížska dohoda odkazuje na nový mechanizmus medzinárodnej spolupráce zameranej na boj proti zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (20) | Toto nariadenie by sa malo preskúmať v roku 2024 a následne každých 5 rokov s cieľom vyhodnotiť jeho celkové fungovanie. Toto preskúmanie by malo zohľadniť meniace sa vnútroštátne okolnosti a vychádzať z výsledkov globálneho hodnotenia podľa parížskej dohody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20)

Toto nariadenie by sa malo preskúmať v roku 2024 a následne každých 5 rokov s cieľom vyhodnotiť jeho celkové fungovanie. Toto preskúmanie by malo zohľadniť meniace sa vnútroštátne okolnosti a vychádzať z výsledkov globálneho hodnotenia podľa parížskej dohody.

| (20) | Toto nariadenie by sa malo preskúmať v roku 2024 a následne každých 5 rokov s cieľom vyhodnotiť jeho celkové fungovanie. Toto preskúmanie by malo zohľadniť meniace sa vnútroštátne okolnosti a vychádzať z výsledkov globálneho hodnotenia podľa parížskej dohody.


  Na dosiahnutie súladu s Parížskou dohodou je nutné, aby Únia postupne vynakladala väčšie úsilie a oznamovala každých päť rokov príspevok, ktorý bude odrážať jej čo najvyššie ambície.




  V rámci tohto preskúmania by sa preto mal zohľadňovať cieľ Únie znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2050 o 80 % až 95 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990 a cieľ Parížskej dohody, ktorým je dosiahnutie rovnováhy medzi antropogénnymi emisiami zo zdrojov a záchytmi skleníkových plynov v druhej polovici tohto storočia. Jeho základ by mali tvoriť najlepšie dostupné vedecké poznatky a malo by vychádzať z prípravnej správy Európskej environmentálnej agentúry.




  Preskúmanie zníženia emisií členských štátov za obdobie od roku 2031 by malo zohľadňovať zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti. |
| --- | --- |

(20)

Toto nariadenie by sa malo preskúmať v roku 2024 a následne každých 5 rokov s cieľom vyhodnotiť jeho celkové fungovanie. Toto preskúmanie by malo zohľadniť meniace sa vnútroštátne okolnosti a vychádzať z výsledkov globálneho hodnotenia podľa parížskej dohody.

Na dosiahnutie súladu s Parížskou dohodou je nutné, aby Únia postupne vynakladala väčšie úsilie a oznamovala každých päť rokov príspevok, ktorý bude odrážať jej čo najvyššie ambície.

V rámci tohto preskúmania by sa preto mal zohľadňovať cieľ Únie znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2050 o 80 % až 95 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990 a cieľ Parížskej dohody, ktorým je dosiahnutie rovnováhy medzi antropogénnymi emisiami zo zdrojov a záchytmi skleníkových plynov v druhej polovici tohto storočia. Jeho základ by mali tvoriť najlepšie dostupné vedecké poznatky a malo by vychádzať z prípravnej správy Európskej environmentálnej agentúry.

Preskúmanie zníženia emisií členských štátov za obdobie od roku 2031 by malo zohľadňovať zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Týmto nariadením sa stanovujú povinnosti týkajúce sa minimálnych príspevkov členských štátov k splneniu záväzku zníženia emisií skleníkových plynov v Únii počas obdobia rokov 2021 až 2030, pravidlá určovania ročne pridelených emisných kvót a hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení ich minimálnych príspevkov. | Týmto nariadením sa stanovujú povinnosti týkajúce sa minimálnych príspevkov členských štátov k splneniu záväzku zníženia emisií skleníkových plynov v Únii počas obdobia rokov 2021 až 2030, pravidlá určovania ročne pridelených emisných kvót a hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení ich minimálnych príspevkov.
  Od členských štátov sa v ňom vyžaduje, aby znížili emisie skleníkových plynov uvedené v článku 2 s cieľom splniť cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005 zníženie aspoň o 30 %, a to spravodlivým a nákladovo efektívnym spôsobom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Týmto nariadením sa stanovujú povinnosti týkajúce sa minimálnych príspevkov členských štátov k splneniu záväzku zníženia emisií skleníkových plynov v Únii počas obdobia rokov 2021 až 2030, pravidlá určovania ročne pridelených emisných kvót a hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení ich minimálnych príspevkov.

Týmto nariadením sa stanovujú povinnosti týkajúce sa minimálnych príspevkov členských štátov k splneniu záväzku zníženia emisií skleníkových plynov v Únii počas obdobia rokov 2021 až 2030, pravidlá určovania ročne pridelených emisných kvót a hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení ich minimálnych príspevkov.
  Od členských štátov sa v ňom vyžaduje, aby znížili emisie skleníkových plynov uvedené v článku 2 s cieľom splniť cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005 zníženie aspoň o 30 %, a to spravodlivým a nákladovo efektívnym spôsobom.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Všeobecným cieľom tohto nariadenia je nasmerovať Úniu na cestu k nízkouhlíkovému hospodárstvu prostredníctvom predvídateľného dlhodobého plánu znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2050 o 80 % až 95 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Všeobecným cieľom tohto nariadenia je nasmerovať Úniu na cestu k nízkouhlíkovému hospodárstvu prostredníctvom predvídateľného dlhodobého plánu znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2050 o 80 % až 95 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Na účely tohto nariadenia sa emisie CO2 z kategórie zdroja „1.A.3.A civilná letecká doprava“ podľa IPCC považujú za nulové. | 3.   Na účely tohto nariadenia sa emisie CO2 z kategórie zdroja „1.A.3.A civilná letecká doprava“ podľa IPCC
  , na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES,
  považujú za nulové. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

3.   Na účely tohto nariadenia sa emisie CO2 z kategórie zdroja „1.A.3.A civilná letecká doprava“ podľa IPCC považujú za nulové.

3.   Na účely tohto nariadenia sa emisie CO2 z kategórie zdroja „1.A.3.A civilná letecká doprava“ podľa IPCC
  , na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES,
  považujú za nulové.

Pozmeňujúci návrh 28

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 3 a (nový)

Článok 2 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie CO2 z kategórie zdroja „1.A.3.D lodná doprava“, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie CO2 z kategórie zdroja „1.A.3.D lodná doprava“, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES.

Pozmeňujúci návrh 29

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4

Článok 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 4 | Článok 4 |
| Ročné úrovne emisií na obdobie rokov 2021 až 2030 | Ročné úrovne emisií na obdobie rokov 2021 až 2030 |
| 1.   Každý členský štát do roku 2030 obmedzí svoje emisie skleníkových plynov najmenej o percentuálnu hodnotu, ktorá je pre daný členský štát stanovená v prílohe I k tomuto nariadeniu vzhľadom na jeho emisie v roku 2005 určené podľa odseku 3. | 1.   Každý členský štát do roku 2030 obmedzí svoje emisie skleníkových plynov najmenej o percentuálnu hodnotu, ktorá je pre daný členský štát stanovená v prílohe I k tomuto nariadeniu vzhľadom na jeho emisie v roku 2005 určené podľa odseku 3. |
| 2.   S výhradou flexibility stanovenej v článkoch 5, 6 a 7, úpravy podľa článku 10 ods. 2 a po zohľadnení akýchkoľvek odpočítaní vyplývajúcich z uplatňovania článku 7 rozhodnutia 406/2009/ES, každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov v žiadnom roku v období rokov 2021 až 2029 nepresiahli úroveň vymedzenú lineárnou trajektóriou so začiatkom v roku
  2020
  na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v priebehu rokov 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3, a koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v prílohe I k tomuto nariadeniu. | 2.   S výhradou flexibility stanovenej v článkoch 5, 6 a 7, úpravy podľa článku 10 ods. 2 a po zohľadnení akýchkoľvek odpočítaní vyplývajúcich z uplatňovania článku 7 rozhodnutia
  č.
  406/2009/ES, každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov v žiadnom roku v období rokov 2021 až 2029 nepresiahli úroveň vymedzenú lineárnou trajektóriou so začiatkom v roku
  2018 buď
  na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v priebehu rokov 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3
  , alebo na úrovni ročne pridelených emisných kvót stanovených v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 10 rozhodnutia č. 406/2009/ES, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia
  , a koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v prílohe I k tomuto nariadeniu. |
| 3.   Komisia prijme
  vykonávací akt
  ,
  ktorým
  stanoví ročne pridelené emisné kvóty na roky 2021 až 2030 vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2 podľa odsekov 1 a 2. Na účely
  tohto vykonávacieho aktu
  Komisia vykoná komplexné preskúmanie údajov v najnovších národných inventúrach za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018 predložených členskými štátmi podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 525/2013. | 3.   Komisia prijme
  delegované akty v súlade s článkom 12 s cieľom doplniť toto nariadenie tým
  ,
  že
  stanoví ročne pridelené emisné kvóty na roky 2021 až 2030 vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2 podľa odsekov 1 a 2. Na účely
  uvedených delegovaných aktov
  Komisia vykoná komplexné preskúmanie údajov v najnovších národných inventúrach za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018 predložených členskými štátmi podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 525/2013. |
| 4.   Týmto
  vykonávacím
  aktom sa na základe percentuálnych údajov oznámených členskými štátmi podľa článku 6 ods. 2 stanovia aj množstvá, ktoré možno zohľadniť pri posudzovaní ich dodržiavania súladu podľa článku 9 medzi rokmi 2021 a 2030. Ak súčet množstiev všetkých členských štátov presiahne spoločné celkové množstvo vo výške 100 miliónov, množstvá pre každý členský štát sa znížia pomerným dielom tak, aby sa neprekročilo spoločné celkové množstvo. | 4.   Týmto
  delegovaným
  aktom sa na základe percentuálnych údajov oznámených členskými štátmi podľa článku 6 ods. 2 stanovia aj množstvá, ktoré možno zohľadniť pri posudzovaní ich dodržiavania súladu podľa článku 9 medzi rokmi 2021 a 2030. Ak súčet množstiev všetkých členských štátov presiahne spoločné celkové množstvo vo výške 100 miliónov, množstvá pre každý členský štát sa znížia pomerným dielom tak, aby sa neprekročilo spoločné celkové množstvo. |
| 5.
     
  Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13. | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 4

Článok 4

Ročné úrovne emisií na obdobie rokov 2021 až 2030

Ročné úrovne emisií na obdobie rokov 2021 až 2030

1.   Každý členský štát do roku 2030 obmedzí svoje emisie skleníkových plynov najmenej o percentuálnu hodnotu, ktorá je pre daný členský štát stanovená v prílohe I k tomuto nariadeniu vzhľadom na jeho emisie v roku 2005 určené podľa odseku 3.

1.   Každý členský štát do roku 2030 obmedzí svoje emisie skleníkových plynov najmenej o percentuálnu hodnotu, ktorá je pre daný členský štát stanovená v prílohe I k tomuto nariadeniu vzhľadom na jeho emisie v roku 2005 určené podľa odseku 3.

2.   S výhradou flexibility stanovenej v článkoch 5, 6 a 7, úpravy podľa článku 10 ods. 2 a po zohľadnení akýchkoľvek odpočítaní vyplývajúcich z uplatňovania článku 7 rozhodnutia 406/2009/ES, každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov v žiadnom roku v období rokov 2021 až 2029 nepresiahli úroveň vymedzenú lineárnou trajektóriou so začiatkom v roku
  2020
  na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v priebehu rokov 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3, a koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v prílohe I k tomuto nariadeniu.

2.   S výhradou flexibility stanovenej v článkoch 5, 6 a 7, úpravy podľa článku 10 ods. 2 a po zohľadnení akýchkoľvek odpočítaní vyplývajúcich z uplatňovania článku 7 rozhodnutia
  č.
  406/2009/ES, každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov v žiadnom roku v období rokov 2021 až 2029 nepresiahli úroveň vymedzenú lineárnou trajektóriou so začiatkom v roku
  2018 buď
  na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v priebehu rokov 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3
  , alebo na úrovni ročne pridelených emisných kvót stanovených v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 10 rozhodnutia č. 406/2009/ES, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia
  , a koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v prílohe I k tomuto nariadeniu.

3.   Komisia prijme
  vykonávací akt
  ,
  ktorým
  stanoví ročne pridelené emisné kvóty na roky 2021 až 2030 vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2 podľa odsekov 1 a 2. Na účely
  tohto vykonávacieho aktu
  Komisia vykoná komplexné preskúmanie údajov v najnovších národných inventúrach za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018 predložených členskými štátmi podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 525/2013.

3.   Komisia prijme
  delegované akty v súlade s článkom 12 s cieľom doplniť toto nariadenie tým
  ,
  že
  stanoví ročne pridelené emisné kvóty na roky 2021 až 2030 vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2 podľa odsekov 1 a 2. Na účely
  uvedených delegovaných aktov
  Komisia vykoná komplexné preskúmanie údajov v najnovších národných inventúrach za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018 predložených členskými štátmi podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 525/2013.

4.   Týmto
  vykonávacím
  aktom sa na základe percentuálnych údajov oznámených členskými štátmi podľa článku 6 ods. 2 stanovia aj množstvá, ktoré možno zohľadniť pri posudzovaní ich dodržiavania súladu podľa článku 9 medzi rokmi 2021 a 2030. Ak súčet množstiev všetkých členských štátov presiahne spoločné celkové množstvo vo výške 100 miliónov, množstvá pre každý členský štát sa znížia pomerným dielom tak, aby sa neprekročilo spoločné celkové množstvo.

4.   Týmto
  delegovaným
  aktom sa na základe percentuálnych údajov oznámených členskými štátmi podľa článku 6 ods. 2 stanovia aj množstvá, ktoré možno zohľadniť pri posudzovaní ich dodržiavania súladu podľa článku 9 medzi rokmi 2021 a 2030. Ak súčet množstiev všetkých členských štátov presiahne spoločné celkové množstvo vo výške 100 miliónov, množstvá pre každý členský štát sa znížia pomerným dielom tak, aby sa neprekročilo spoločné celkové množstvo.

5.
     
  Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13.

Pozmeňujúci návrh 30

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 a (nový)

Článok 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 4a |
| | Dlhodobá trajektória znižovania emisií od roku 2031 |
| | Ak sa nerozhodne inak v prvom alebo jednom z následných preskúmaní podľa článku 14 ods. 2, každý členský štát pokračuje v každom roku od roku 2031 do roku 2050 v znižovaní emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov v žiadnom roku v období medzi rokmi 2031 a 2051 nepresiahli úroveň definovanú lineárnou trajektóriou so začiatkom na úrovni svojich ročných pridelených emisných kvót na rok 2030 a koncom v roku 2050 na úrovni emisií, ktorá je o 80 % nižšia ako úroveň z roku 2005 pre daný členský štát. |
| | Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 12 s cieľom doplniť toto nariadenie tým, že stanoví ročne pridelené emisné kvóty na roky 2031 až 2050 vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 4a

Článok 4a

Dlhodobá trajektória znižovania emisií od roku 2031

Dlhodobá trajektória znižovania emisií od roku 2031

Ak sa nerozhodne inak v prvom alebo jednom z následných preskúmaní podľa článku 14 ods. 2, každý členský štát pokračuje v každom roku od roku 2031 do roku 2050 v znižovaní emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov v žiadnom roku v období medzi rokmi 2031 a 2051 nepresiahli úroveň definovanú lineárnou trajektóriou so začiatkom na úrovni svojich ročných pridelených emisných kvót na rok 2030 a koncom v roku 2050 na úrovni emisií, ktorá je o 80 % nižšia ako úroveň z roku 2005 pre daný členský štát.

Ak sa nerozhodne inak v prvom alebo jednom z následných preskúmaní podľa článku 14 ods. 2, každý členský štát pokračuje v každom roku od roku 2031 do roku 2050 v znižovaní emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov v žiadnom roku v období medzi rokmi 2031 a 2051 nepresiahli úroveň definovanú lineárnou trajektóriou so začiatkom na úrovni svojich ročných pridelených emisných kvót na rok 2030 a koncom v roku 2050 na úrovni emisií, ktorá je o 80 % nižšia ako úroveň z roku 2005 pre daný členský štát.

Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 12 s cieľom doplniť toto nariadenie tým, že stanoví ročne pridelené emisné kvóty na roky 2031 až 2050 vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2.

Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 12 s cieľom doplniť toto nariadenie tým, že stanoví ročne pridelené emisné kvóty na roky 2031 až 2050 vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2

Pozmeňujúci návrh 31

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5

Článok 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 5 | Článok 5 |
| Nástroje flexibility na dosiahnutie ročných limitov | Nástroje flexibility na dosiahnutie ročných limitov |
| 1.   Členské štáty môžu využívať možnosti flexibility stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v článkoch 6 a 7. | 1.   Členské štáty môžu využívať možnosti flexibility stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v článkoch 6 a 7. |
| 2.   Na obdobie rokov 2021 až 2029 si členský štát môže požičať až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok. | 2.   Na obdobie rokov 2021 až
  2025 si členský štát môže požičať až 10 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok. Na obdobie rokov 2026 až
  2029 si členský štát môže požičať až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok. |
| 3.   Členský štát, ktorého emisie skleníkových plynov v danom roku sú pod úrovňou jeho ročne pridelených emisných kvót na daný rok s prihliadnutím na využívanie flexibilít podľa tohto článku a článku 6, si môže uložiť
  daný prebytok
  svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúce roky až do roku 2030. | 3.   Členský štát, ktorého emisie skleníkových plynov v danom roku sú pod úrovňou jeho ročne pridelených emisných kvót na daný rok s prihliadnutím na využívanie flexibilít podľa tohto článku a článku 6, si
  na obdobie rokov 2021 až 2025
  môže uložiť
  najviac 10 % daného prebytku svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúce roky až do roku 2025. Na obdobie rokov 2026 až 2029 si môže členský štát uložiť najviac 5 % daného prebytku svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúce roky až do roku 2030. |
| 4.   
  Členský
  štát môže previesť na iné členské štáty až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót za príslušný rok. Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030. | 4.   
  Na obdobie rokov 2021 až 2025 členský
  štát môže previesť na iné členské štáty až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót za príslušný rok
  a až 10 %, pokiaľ ide o roky 2026 až 2030
  . Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030. |
| 5.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty časť svojich ročne pridelených emisných kvót za daný rok, ktorá prekračuje jeho emisie skleníkových plynov v danom roku, s prihliadnutím na využívanie flexibilít v zmysle odsekov 2 až 4 a článku 6. Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za daný rok alebo kedykoľvek neskôr až do roku 2030. | 5.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty časť svojich ročne pridelených emisných kvót za daný rok, ktorá prekračuje jeho emisie skleníkových plynov v danom roku, s prihliadnutím na využívanie flexibilít v zmysle odsekov 2 až 4 a článku 6. Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za daný rok alebo kedykoľvek neskôr až do roku 2030. |
| | 5a.
     
  Členský štát nemôže previesť žiadnu časť svojich ročne pridelených emisných kvót, ak v čase prevodu členský štát presiahne svoje ročne pridelené emisné kvóty. |
| 6.   Členské štáty smú na účely dodržania súladu podľa článku 9 používať kredity z projektov vydané podľa článku 24a ods. 1 smernice 2003/87/ES bez akéhokoľvek kvantitatívneho limitu, pričom musia zabrániť dvojitému započítaniu. | 6.   Členské štáty smú na účely dodržania súladu podľa článku 9 používať kredity z projektov vydané podľa článku 24a ods. 1 smernice 2003/87/ES bez akéhokoľvek kvantitatívneho limitu, pričom musia zabrániť dvojitému započítaniu.
  Členské štáty môžu pre takéto projekty podporiť vytvorenie súkromno-súkromných a verejno-súkromných partnerstiev. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 5

Článok 5

Nástroje flexibility na dosiahnutie ročných limitov

Nástroje flexibility na dosiahnutie ročných limitov

1.   Členské štáty môžu využívať možnosti flexibility stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v článkoch 6 a 7.

1.   Členské štáty môžu využívať možnosti flexibility stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v článkoch 6 a 7.

2.   Na obdobie rokov 2021 až 2029 si členský štát môže požičať až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.

2.   Na obdobie rokov 2021 až
  2025 si členský štát môže požičať až 10 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok. Na obdobie rokov 2026 až
  2029 si členský štát môže požičať až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.

3.   Členský štát, ktorého emisie skleníkových plynov v danom roku sú pod úrovňou jeho ročne pridelených emisných kvót na daný rok s prihliadnutím na využívanie flexibilít podľa tohto článku a článku 6, si môže uložiť
  daný prebytok
  svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúce roky až do roku 2030.

3.   Členský štát, ktorého emisie skleníkových plynov v danom roku sú pod úrovňou jeho ročne pridelených emisných kvót na daný rok s prihliadnutím na využívanie flexibilít podľa tohto článku a článku 6, si
  na obdobie rokov 2021 až 2025
  môže uložiť
  najviac 10 % daného prebytku svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúce roky až do roku 2025. Na obdobie rokov 2026 až 2029 si môže členský štát uložiť najviac 5 % daného prebytku svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúce roky až do roku 2030.

4.   
  Členský
  štát môže previesť na iné členské štáty až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót za príslušný rok. Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030.

4.   
  Na obdobie rokov 2021 až 2025 členský
  štát môže previesť na iné členské štáty až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót za príslušný rok
  a až 10 %, pokiaľ ide o roky 2026 až 2030
  . Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030.

5.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty časť svojich ročne pridelených emisných kvót za daný rok, ktorá prekračuje jeho emisie skleníkových plynov v danom roku, s prihliadnutím na využívanie flexibilít v zmysle odsekov 2 až 4 a článku 6. Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za daný rok alebo kedykoľvek neskôr až do roku 2030.

5.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty časť svojich ročne pridelených emisných kvót za daný rok, ktorá prekračuje jeho emisie skleníkových plynov v danom roku, s prihliadnutím na využívanie flexibilít v zmysle odsekov 2 až 4 a článku 6. Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za daný rok alebo kedykoľvek neskôr až do roku 2030.

5a.
     
  Členský štát nemôže previesť žiadnu časť svojich ročne pridelených emisných kvót, ak v čase prevodu členský štát presiahne svoje ročne pridelené emisné kvóty.

6.   Členské štáty smú na účely dodržania súladu podľa článku 9 používať kredity z projektov vydané podľa článku 24a ods. 1 smernice 2003/87/ES bez akéhokoľvek kvantitatívneho limitu, pričom musia zabrániť dvojitému započítaniu.

6.   Členské štáty smú na účely dodržania súladu podľa článku 9 používať kredity z projektov vydané podľa článku 24a ods. 1 smernice 2003/87/ES bez akéhokoľvek kvantitatívneho limitu, pričom musia zabrániť dvojitému započítaniu.
  Členské štáty môžu pre takéto projekty podporiť vytvorenie súkromno-súkromných a verejno-súkromných partnerstiev.

Pozmeňujúci návrh 32

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 3 a (nový)

Článok 6 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Prístup k flexibilite uvedenej v tomto článku a v prílohe II sa povoľuje za predpokladu, že dotknuté členské štáty sa zaviažu vykonať zmierňujúce opatrenia v ďalších sektoroch, v ktorých neboli v minulosti dosiahnuté dostatočné výsledky. Komisia doplní toto nariadenie prijatím delegovaného aktu v súlade s článkom 12, ktorým stanoví zoznam takýchto opatrení a sektorov do 31. decembra 2019. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  Prístup k flexibilite uvedenej v tomto článku a v prílohe II sa povoľuje za predpokladu, že dotknuté členské štáty sa zaviažu vykonať zmierňujúce opatrenia v ďalších sektoroch, v ktorých neboli v minulosti dosiahnuté dostatočné výsledky. Komisia doplní toto nariadenie prijatím delegovaného aktu v súlade s článkom 12, ktorým stanoví zoznam takýchto opatrení a sektorov do 31. decembra 2019.

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – názov

Článok 7 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Použitie dodatočných čistých záchytov z 
  odlesnenej
  pôdy, zo
  zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej
  pôdy a z 
  obhospodarovaných trávnych porastov
  až do výšky 280 miliónov | Použitie dodatočných čistých záchytov z 
  využívania
  pôdy, zo
  zmeny vo využívaní
  pôdy a z 
  lesného hospodárstva
  až do výšky 280 miliónov |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Použitie dodatočných čistých záchytov z 
  odlesnenej
  pôdy, zo
  zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej
  pôdy a z 
  obhospodarovaných trávnych porastov
  až do výšky 280 miliónov

odlesnenej

zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej

obhospodarovaných trávnych porastov

Použitie dodatočných čistých záchytov z 
  využívania
  pôdy, zo
  zmeny vo využívaní
  pôdy a z 
  lesného hospodárstva
  až do výšky 280 miliónov

využívania

zmeny vo využívaní

lesného hospodárstva

Pozmeňujúci návrh 34

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1

Článok 7 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Pokiaľ emisie členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za príslušný rok, na účely dodržiavania súladu zo strany tohto členského štátu podľa článku 9 tohto nariadenia možno za daný rok zohľadniť množstvo nepresahujúce súčet celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z kombinovaných kategórií započítavania, ktorými sú odlesnená pôda, zalesnená pôda, obhospodarovaná orná pôda
  a
  obhospodarované trávne porasty
  uvedené
  v článku 2
  [nariadenia]
  [LULUCF], a to za predpokladu, že: | 1.   Pokiaľ emisie členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za príslušný rok
  vrátane všetkých pridelených emisných kvót uložených podľa článku 5 ods. 3
  , na účely dodržiavania súladu zo strany tohto členského štátu podľa článku 9 tohto nariadenia možno za daný rok zohľadniť množstvo nepresahujúce súčet celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z kombinovaných kategórií započítavania, ktorými sú odlesnená pôda, zalesnená pôda, obhospodarovaná orná pôda, obhospodarované trávne porasty
  , kde je to vhodné obhospodarované mokrade a
  v 
  zmysle delegovaného aktu prijatého podľa
  článku 2
  nariadenia []
  [LULUCF]
  obhospodarovaná lesná pôda
  , a to za predpokladu, že: |
| | -a) | členský štát predloží do 1. januára 2019 Komisii akčný plán, v ktorom stanoví opatrenia, prípadne aj také, ktoré sú zamerané na využívanie financovania Únie, v oblasti efektívneho poľnohospodárstva, využívania pôdy a lesného hospodárstva, ktoré sú šetrné ku klíme a preukáže, ako tieto opatrenia prispejú k znižovaniu emisií skleníkových plynov podľa tohto nariadenia a k rozšíreniu požiadaviek podľa článku 4 nariadenia [][LULUCF] na obdobie od roku 2021 do roku 2030; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Pokiaľ emisie členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za príslušný rok, na účely dodržiavania súladu zo strany tohto členského štátu podľa článku 9 tohto nariadenia možno za daný rok zohľadniť množstvo nepresahujúce súčet celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z kombinovaných kategórií započítavania, ktorými sú odlesnená pôda, zalesnená pôda, obhospodarovaná orná pôda
  a
  obhospodarované trávne porasty
  uvedené
  v článku 2
  [nariadenia]
  [LULUCF], a to za predpokladu, že:

1.   Pokiaľ emisie členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za príslušný rok
  vrátane všetkých pridelených emisných kvót uložených podľa článku 5 ods. 3
  , na účely dodržiavania súladu zo strany tohto členského štátu podľa článku 9 tohto nariadenia možno za daný rok zohľadniť množstvo nepresahujúce súčet celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z kombinovaných kategórií započítavania, ktorými sú odlesnená pôda, zalesnená pôda, obhospodarovaná orná pôda, obhospodarované trávne porasty
  , kde je to vhodné obhospodarované mokrade a
  v 
  zmysle delegovaného aktu prijatého podľa
  článku 2
  nariadenia []
  [LULUCF]
  obhospodarovaná lesná pôda
  , a to za predpokladu, že:

-a)

-a)

členský štát predloží do 1. januára 2019 Komisii akčný plán, v ktorom stanoví opatrenia, prípadne aj také, ktoré sú zamerané na využívanie financovania Únie, v oblasti efektívneho poľnohospodárstva, využívania pôdy a lesného hospodárstva, ktoré sú šetrné ku klíme a preukáže, ako tieto opatrenia prispejú k znižovaniu emisií skleníkových plynov podľa tohto nariadenia a k rozšíreniu požiadaviek podľa článku 4 nariadenia [][LULUCF] na obdobie od roku 2021 do roku 2030;

| a) | súhrnné množstvo zohľadnené pre daný členský štát za všetky roky v období rokov 2021 až 2030 nepresahuje úroveň stanovenú v prílohe III pre príslušný členský štát; |
| --- | --- |

a)

súhrnné množstvo zohľadnené pre daný členský štát za všetky roky v období rokov 2021 až 2030 nepresahuje úroveň stanovenú v prílohe III pre príslušný členský štát;

| a) | súhrnné množstvo zohľadnené pre daný členský štát za všetky roky v období rokov 2021 až 2030 nepresahuje úroveň stanovenú v prílohe III pre príslušný členský štát; |
| --- | --- |

a)

súhrnné množstvo zohľadnené pre daný členský štát za všetky roky v období rokov 2021 až 2030 nepresahuje úroveň stanovenú v prílohe III pre príslušný členský štát;

| b) | toto množstvo presahuje požiadavky daného členského štátu podľa článku 4 nariadenia [][LULUCF]; |
| --- | --- |

b)

toto množstvo presahuje požiadavky daného členského štátu podľa článku 4 nariadenia [][LULUCF];

| b) | toto množstvo
  preukázateľne
  presahuje požiadavky daného členského štátu podľa článku 4
  nariadenia [][LULUCF] počas päťročných období stanovených v článku 12
  nariadenia [][LULUCF]; |
| --- | --- |

b)

toto množstvo
  preukázateľne
  presahuje požiadavky daného členského štátu podľa článku 4
  nariadenia [][LULUCF] počas päťročných období stanovených v článku 12
  nariadenia [][LULUCF];

preukázateľne

nariadenia [][LULUCF] počas päťročných období stanovených v článku 12

| c) | členský štát nezískal od iných členských štátov viac čistých záchytov podľa nariadenia [][LULUCF] než previedol; ako aj |
| --- | --- |

c)

členský štát nezískal od iných členských štátov viac čistých záchytov podľa nariadenia [][LULUCF] než previedol; ako aj

| c) | členský štát nezískal od iných členských štátov viac čistých záchytov podľa nariadenia [][LULUCF] než previedol; ako aj |
| --- | --- |

c)

členský štát nezískal od iných členských štátov viac čistých záchytov podľa nariadenia [][LULUCF] než previedol; ako aj

| d) | členský štát spĺňa požiadavky nariadenia [][LULUCF]. |
| --- | --- |

d)

členský štát spĺňa požiadavky nariadenia [][LULUCF].

| d) | členský štát spĺňa požiadavky nariadenia [][LULUCF]. |
| --- | --- |

d)

členský štát spĺňa požiadavky nariadenia [][LULUCF].

Komisia môže k akčným plánom predkladaným členskými štátmi podľa písmena -a) vydávať odporúčania.

Komisia môže k akčným plánom predkladaným členskými štátmi podľa písmena -a) vydávať odporúčania.

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2

Článok 7 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ak sa prijme delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], Komisia sa splnomocňuje na prijatie delegovaného aktu s cieľom upraviť odsek 1 tohto článku, aby bol zohľadnený príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda, v súlade s článkom 12 tohto nariadenia. | 2.   Ak sa prijme delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], Komisia sa splnomocňuje na prijatie delegovaného aktu s cieľom upraviť odsek 1 tohto článku
  a kategórie započítavania v prílohe III
  , aby bol zohľadnený
  vyvážený
  príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda, v súlade s článkom 12 tohto nariadenia
  bez toho, aby bol prekročený celkový objem 280 miliónov dostupný podľa tohto článku
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ak sa prijme delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], Komisia sa splnomocňuje na prijatie delegovaného aktu s cieľom upraviť odsek 1 tohto článku, aby bol zohľadnený príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda, v súlade s článkom 12 tohto nariadenia.

2.   Ak sa prijme delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], Komisia sa splnomocňuje na prijatie delegovaného aktu s cieľom upraviť odsek 1 tohto článku
  a kategórie započítavania v prílohe III
  , aby bol zohľadnený
  vyvážený
  príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda, v súlade s článkom 12 tohto nariadenia
  bez toho, aby bol prekročený celkový objem 280 miliónov dostupný podľa tohto článku
  .

Pozmeňujúci návrh 36

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1

Článok 9 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Ak
  preskúmané emisie skleníkových plynov niektorého členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za akýkoľvek konkrétny rok obdobia podľa odseku 2 tohto článku a flexibility využité podľa článkov 5
  a
   7,
  v rokoch 2027 a 2032
  sa
  a uplatnia
  tieto opatrenia: | 1.   
  Každé dva roky Komisia vykoná kontrolu dodržiavania tohto nariadenia zo strany členských štátov. Ak
  preskúmané emisie skleníkových plynov niektorého členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za akýkoľvek konkrétny rok obdobia podľa odseku 2 tohto článku a flexibility využité podľa článkov 5
  až
  7,
  uplatnia
  sa tieto opatrenia: |
| a) | zvýšenie objemu emisií členského štátu v nasledujúcom roku o objem rovnajúci sa množstvu nadmerných emisií skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 vynásobený koeficientom 1,08 v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 11; ako aj |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Ak
  preskúmané emisie skleníkových plynov niektorého členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za akýkoľvek konkrétny rok obdobia podľa odseku 2 tohto článku a flexibility využité podľa článkov 5
  a
   7,
  v rokoch 2027 a 2032
  sa
  a uplatnia
  tieto opatrenia:

1.   
  Každé dva roky Komisia vykoná kontrolu dodržiavania tohto nariadenia zo strany členských štátov. Ak
  preskúmané emisie skleníkových plynov niektorého členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za akýkoľvek konkrétny rok obdobia podľa odseku 2 tohto článku a flexibility využité podľa článkov 5
  až
  7,
  uplatnia
  sa tieto opatrenia:

a)

zvýšenie objemu emisií členského štátu v nasledujúcom roku o objem rovnajúci sa množstvu nadmerných emisií skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 vynásobený koeficientom 1,08 v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 11; ako aj

| a) | zvýšenie objemu emisií členského štátu v nasledujúcom roku o objem rovnajúci sa množstvu nadmerných emisií skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 vynásobený koeficientom 1,08 v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 11; ako aj |
| --- | --- |

a)

zvýšenie objemu emisií členského štátu v nasledujúcom roku o objem rovnajúci sa množstvu nadmerných emisií skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 vynásobený koeficientom 1,08 v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 11; ako aj

| b) | členskému štátu sa dočasne zakáže, aby prevádzal akúkoľvek časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát, až kým neobnoví svoj súlad s týmto nariadením. Ústredný správca zohľadní tento zákaz v registri uvedenom v článku 11. |
| --- | --- |

b)

členskému štátu sa dočasne zakáže, aby prevádzal akúkoľvek časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát, až kým neobnoví svoj súlad s týmto nariadením. Ústredný správca zohľadní tento zákaz v registri uvedenom v článku 11.

| b) | členskému štátu sa dočasne zakáže, aby prevádzal akúkoľvek časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát, až kým neobnoví svoj súlad s týmto nariadením. Ústredný správca zohľadní tento zákaz v registri uvedenom v článku 11. |
| --- | --- |

b)

členskému štátu sa dočasne zakáže, aby prevádzal akúkoľvek časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát, až kým neobnoví svoj súlad s týmto nariadením. Ústredný správca zohľadní tento zákaz v registri uvedenom v článku 11.

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 a (nový)

Článok 9 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 9a |
| | Rezerva pre včasné opatrenia |
| | 1.
     
  S cieľom zohľadniť včasné opatrenia do roku 2020 sa na žiadosť členského štátu množstvo nepresahujúce celkový objem 90 miliónov ton v rámci ročne pridelených emisných kvót v období rokov 2026 až 2030 zohľadní pre súlad daného členského štátu na účely poslednej kontroly súladu podľa článku 9 tohto nariadenia za predpokladu, že: |
| | a) | jeho celkové ročne pridelené emisné kvóty na obdobie rokov 2013 až 2020 stanovené podľa článku 3 ods. 2 a článku 10 rozhodnutia č. 406/2009/ES prekračujú jeho celkové ročné overené emisie skleníkových plynov na obdobie rokov 2013 až 2020; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 9a

Článok 9a

Rezerva pre včasné opatrenia

Rezerva pre včasné opatrenia

1.
     
  S cieľom zohľadniť včasné opatrenia do roku 2020 sa na žiadosť členského štátu množstvo nepresahujúce celkový objem 90 miliónov ton v rámci ročne pridelených emisných kvót v období rokov 2026 až 2030 zohľadní pre súlad daného členského štátu na účely poslednej kontroly súladu podľa článku 9 tohto nariadenia za predpokladu, že:

a)

a)

jeho celkové ročne pridelené emisné kvóty na obdobie rokov 2013 až 2020 stanovené podľa článku 3 ods. 2 a článku 10 rozhodnutia č. 406/2009/ES prekračujú jeho celkové ročné overené emisie skleníkových plynov na obdobie rokov 2013 až 2020;

jeho celkové ročne pridelené emisné kvóty na obdobie rokov 2013 až 2020 stanovené podľa článku 3 ods. 2 a článku 10 rozhodnutia č. 406/2009/ES prekračujú jeho celkové ročné overené emisie skleníkových plynov na obdobie rokov 2013 až 2020;

| b) | jeho HDP na obyvateľa pri trhových cenách v roku 2013 je nižší ako priemer EÚ; |
| --- | --- |

b)

b)

jeho HDP na obyvateľa pri trhových cenách v roku 2013 je nižší ako priemer EÚ;

jeho HDP na obyvateľa pri trhových cenách v roku 2013 je nižší ako priemer EÚ;

| c) | v maximálnej možnej miere využil flexibility podľa článkov 6 a 7 na úrovne uvedené v prílohách II a III; |
| --- | --- |

c)

c)

v maximálnej možnej miere využil flexibility podľa článkov 6 a 7 na úrovne uvedené v prílohách II a III;

v maximálnej možnej miere využil flexibility podľa článkov 6 a 7 na úrovne uvedené v prílohách II a III;

| d) | v maximálnej možnej miere využil flexibility podľa článku 5 ods. 2 a 3 a nepreviedol pridelené emisné kvóty na iný členský štát podľa článku 5 ods. 4 a 5; ako aj |
| --- | --- |

d)

d)

v maximálnej možnej miere využil flexibility podľa článku 5 ods. 2 a 3 a nepreviedol pridelené emisné kvóty na iný členský štát podľa článku 5 ods. 4 a 5; ako aj

v maximálnej možnej miere využil flexibility podľa článku 5 ods. 2 a 3 a nepreviedol pridelené emisné kvóty na iný členský štát podľa článku 5 ods. 4 a 5; ako aj

| e) | Únia ako celok plní svoj cieľ podľa článku 1 ods. 1. |
| --- | --- |

e)

e)

Únia ako celok plní svoj cieľ podľa článku 1 ods. 1.

Únia ako celok plní svoj cieľ podľa článku 1 ods. 1.

2.
     
  Maximálny podiel členského štátu na celkovom objeme uvedenom v odseku 1, ktorý je možno zohľadniť na účely súladu, sa vytvorí na základe pomeru na jednej strane rozdielu medzi jeho celkovými ročne pridelenými emisnými kvótami na obdobie rokov 2013 až 2020 a jeho celkovými overenými ročnými emisiami skleníkových plynov v rovnakom období, a na druhej strane rozdielu medzi celkovými ročne pridelenými emisnými kvótami na obdobie rokov 2013 až 2020 všetkých členských štátov spĺňajúcich kritérium uvedené v odseku 1 bode b) a celkovými overenými ročnými emisiami skleníkových plynov v týchto členských štátoch v rovnakom období.

Ročne pridelené emisné kvóty a overené ročné emisie sa stanovia podľa odseku 3.

Ročne pridelené emisné kvóty a overené ročné emisie sa stanovia podľa odseku 3.

3.
     
  Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 12 s cieľom doplniť toto nariadenie tak, že pre každý členský štát stanoví maximálne podiely vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2 podľa odsekov 1 a 2. Na účely týchto delegovaných aktov Komisia použije ročne pridelené emisné kvóty stanovené v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 10 rozhodnutia č. 406/2009/ES a prehodnotené inventarizačné údaje za roky 2013 až 2020 podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013.

Pozmeňujúci návrh 38

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2

Článok 10 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ku kvótam prideleným na rok 2021 pre každý členský štát uvedený v danej prílohe sa pripočítava
  suma uvedená
  v prílohe IV k tomuto nariadeniu. | 2.   Ku kvótam prideleným na rok 2021 pre každý členský štát uvedený
  v prílohe IV
  k tomuto nariadeniu sa pripočítava
  množstvo uvedené
  v danej prílohe
  , ktoré celkovo predstavuje 39,14  milióna ton ekvivalentu CO2

  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ku kvótam prideleným na rok 2021 pre každý členský štát uvedený v danej prílohe sa pripočítava
  suma uvedená
  v prílohe IV k tomuto nariadeniu.

2.   Ku kvótam prideleným na rok 2021 pre každý členský štát uvedený
  v prílohe IV
  k tomuto nariadeniu sa pripočítava
  množstvo uvedené
  v danej prílohe
  , ktoré celkovo predstavuje 39,14  milióna ton ekvivalentu CO2

  .

Pozmeňujúci návrh 39

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – nadpis

Článok 11 – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Register | Európsky register |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Register

Register

Európsky register

Európsky register

Pozmeňujúci návrh 40

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 1

Článok 11 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia zabezpečuje presné započítavanie podľa tohto nariadenia prostredníctvom registra Únie zriadeného podľa článku 10 nariadenia (EÚ) č. 525/2013
  vrátane
  ročne
  pridelených emisných kvót
  ,
  flexibilít využívaných
  podľa článkov 4 až 7,
  súladu
  podľa článku 9 a 
  zmien
  v pokrytí podľa článku 10 tohto nariadenia. Ústredný správca vykonáva automatizovanú kontrolu každej transakcie podľa tohto nariadenia a v prípade potreby transakcie zastaví, aby nedošlo k nezrovnalostiam. Tieto informácie sa sprístupnia verejnosti. | 1.   Komisia zabezpečuje presné započítavanie podľa tohto nariadenia prostredníctvom registra Únie zriadeného podľa článku 10 nariadenia (EÚ) č. 525/2013
  . Komisia na tento účel prijme delegovaný akt v súlade s článkom 12 s cieľom doplniť toto nariadenie, najmä pokiaľ ide o
  ročne
  pridelené emisné kvóty
  ,
  flexibility využívané
  podľa článkov 4 až 7,
  súlad
  podľa článku 9 a 
  zmeny
  v pokrytí podľa článku 10 tohto nariadenia. Ústredný správca vykonáva automatizovanú kontrolu každej transakcie podľa tohto nariadenia a v prípade potreby transakcie zastaví, aby nedošlo k nezrovnalostiam.
  Systém európskeho registra musí byť transparentný a musí zahŕňať všetky relevantné informácie týkajúce sa prevodu kvót medzi členskými štátmi
  Tieto informácie sa sprístupnia verejnosti
  prostredníctvom osobitného webového sídla Komisie
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia zabezpečuje presné započítavanie podľa tohto nariadenia prostredníctvom registra Únie zriadeného podľa článku 10 nariadenia (EÚ) č. 525/2013
  vrátane
  ročne
  pridelených emisných kvót
  ,
  flexibilít využívaných
  podľa článkov 4 až 7,
  súladu
  podľa článku 9 a 
  zmien
  v pokrytí podľa článku 10 tohto nariadenia. Ústredný správca vykonáva automatizovanú kontrolu každej transakcie podľa tohto nariadenia a v prípade potreby transakcie zastaví, aby nedošlo k nezrovnalostiam. Tieto informácie sa sprístupnia verejnosti.

1.   Komisia zabezpečuje presné započítavanie podľa tohto nariadenia prostredníctvom registra Únie zriadeného podľa článku 10 nariadenia (EÚ) č. 525/2013
  . Komisia na tento účel prijme delegovaný akt v súlade s článkom 12 s cieľom doplniť toto nariadenie, najmä pokiaľ ide o
  ročne
  pridelené emisné kvóty
  ,
  flexibility využívané
  podľa článkov 4 až 7,
  súlad
  podľa článku 9 a 
  zmeny
  v pokrytí podľa článku 10 tohto nariadenia. Ústredný správca vykonáva automatizovanú kontrolu každej transakcie podľa tohto nariadenia a v prípade potreby transakcie zastaví, aby nedošlo k nezrovnalostiam.
  Systém európskeho registra musí byť transparentný a musí zahŕňať všetky relevantné informácie týkajúce sa prevodu kvót medzi členskými štátmi
  Tieto informácie sa sprístupnia verejnosti
  prostredníctvom osobitného webového sídla Komisie
  .

Pozmeňujúci návrh 41

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 2

Článok 11 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisia je na vykonanie odseku 1 splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 12 tohto nariadenia. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.
     
  Komisia je na vykonanie odseku 1 splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 12 tohto nariadenia.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 a (nový)

Článok 11 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 11a |
| | Vplyv financovania Únie na klímu |
| | Komisia vypracuje komplexnú medziodvetvovú štúdiu o vplyve financovania poskytnutého z rozpočtu Únie alebo iným spôsobom v súlade s právom Únie v oblasti zmierňovania zmeny klímy. |
| | Komisia do 1. januára 2019 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o záveroch tejto štúdie, ktorá sa v prípade potreby doplní legislatívnymi návrhmi, ktorých cieľom je ukončenie akéhokoľvek financovania Únie, ktoré nie je zlučiteľné s cieľmi v oblasti znižovania emisií CO2 alebo s politikami Únie. To zahŕňa návrh povinnej kontroly zlučiteľnosti s právnymi predpismi v oblasti klímy ex ante, ktorá sa vzťahuje na každú novú investíciu v rámci Únie od 1. januára 2020, ako aj povinnosť, aby sa výsledky tejto kontroly zverejnili transparentným a prístupným spôsobom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 11a

Článok 11a

Vplyv financovania Únie na klímu

Vplyv financovania Únie na klímu

Komisia vypracuje komplexnú medziodvetvovú štúdiu o vplyve financovania poskytnutého z rozpočtu Únie alebo iným spôsobom v súlade s právom Únie v oblasti zmierňovania zmeny klímy.

Komisia vypracuje komplexnú medziodvetvovú štúdiu o vplyve financovania poskytnutého z rozpočtu Únie alebo iným spôsobom v súlade s právom Únie v oblasti zmierňovania zmeny klímy.

Komisia do 1. januára 2019 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o záveroch tejto štúdie, ktorá sa v prípade potreby doplní legislatívnymi návrhmi, ktorých cieľom je ukončenie akéhokoľvek financovania Únie, ktoré nie je zlučiteľné s cieľmi v oblasti znižovania emisií CO2 alebo s politikami Únie. To zahŕňa návrh povinnej kontroly zlučiteľnosti s právnymi predpismi v oblasti klímy ex ante, ktorá sa vzťahuje na každú novú investíciu v rámci Únie od 1. januára 2020, ako aj povinnosť, aby sa výsledky tejto kontroly zverejnili transparentným a prístupným spôsobom.

Komisia do 1. januára 2019 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o záveroch tejto štúdie, ktorá sa v prípade potreby doplní legislatívnymi návrhmi, ktorých cieľom je ukončenie akéhokoľvek financovania Únie, ktoré nie je zlučiteľné s cieľmi v oblasti znižovania emisií CO2 alebo s politikami Únie. To zahŕňa návrh povinnej kontroly zlučiteľnosti s právnymi predpismi v oblasti klímy ex ante, ktorá sa vzťahuje na každú novú investíciu v rámci Únie od 1. januára 2020, ako aj povinnosť, aby sa výsledky tejto kontroly zverejnili transparentným a prístupným spôsobom.

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 2

Článok 12 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 2 a 
  v
  článku 11 sa Komisii udeľuje na
  neurčito odo dňa
  nadobudnutia účinnosti tohto
  nariadenia
  . | 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku
  4 ods. 3, článku 4a, článku 6 ods. 3a, článku
  7 ods. 2
  , článku 9
  a 
  a
  článku 11
  tohto nariadenia
  sa Komisii udeľuje na
  obdobie piatich rokov od ... [dátum
  nadobudnutia účinnosti tohto
  nariadenia]. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 2 a 
  v
  článku 11 sa Komisii udeľuje na
  neurčito odo dňa
  nadobudnutia účinnosti tohto
  nariadenia
  .

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku
  4 ods. 3, článku 4a, článku 6 ods. 3a, článku
  7 ods. 2
  , článku 9
  a 
  a
  článku 11
  tohto nariadenia
  sa Komisii udeľuje na
  obdobie piatich rokov od ... [dátum
  nadobudnutia účinnosti tohto
  nariadenia]. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

Pozmeňujúci návrh 44

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 3

Článok 12 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 2 a 
  v
  článku 11 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. | 3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku
  4 ods. 3, článku 4a, článku 6 ods. 3a, článku
  7 ods. 2
  , článku 9a
  a článku 11 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 2 a 
  v
  článku 11 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku
  4 ods. 3, článku 4a, článku 6 ods. 3a, článku
  7 ods. 2
  , článku 9a
  a článku 11 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

Pozmeňujúci návrh 45

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 6

Článok 12 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 2 a článku 11 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. | 6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku
  4 ods. 3, článku 4a, článku 6 ods. 3a, článku
  7 ods. 2
  , článku 9a
  a článku 11 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 2 a článku 11 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku
  4 ods. 3, článku 4a, článku 6 ods. 3a, článku
  7 ods. 2
  , článku 9a
  a článku 11 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13

Článok 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 13 | vypúšťa sa |
| komitologický postup | |
| 1.
     
  Komisii pomáha Výbor pre zmenu klímy zriadený nariadením (EÚ) č. 525/2013. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. | |
| 2.
     
  Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 13

Článok 13

vypúšťa sa

vypúšťa sa

komitologický postup

komitologický postup

1.
     
  Komisii pomáha Výbor pre zmenu klímy zriadený nariadením (EÚ) č. 525/2013. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.
     
  Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 1

Článok 14 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Komisia do šiestich mesiacov od facilitačného dialógu v rámci UNFCCC v roku 2018 zverejní oznámenie, v ktorom vyhodnotí súlad právnych aktov Únie v oblasti klímy a energetiky s cieľmi Parížskej dohody. Komisia v oznámení predovšetkým preskúma úlohu a primeranosť povinností stanovených v tomto nariadení z hľadiska plnenia týchto cieľov a súlad legislatívnych aktov Únie v oblasti klímy a energetiky, vrátane energetickej efektívnosti, požiadaviek na energiu z obnoviteľných zdrojov, ako aj legislatívnych aktov v oblasti poľnohospodárstva a dopravy so záväzkom EÚ znížiť emisie skleníkových plynov. |
| Komisia do 28. februára 2024
  a následne každých päť rokov
  predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní tohto nariadenia, jeho príspevku k celkovému cieľu EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 a jeho príspevku k dosiahnutiu cieľov parížskej dohody, a v prípade potreby môže predkladať návrhy. | 2.
     
  Komisia
  do 28. februára 2024
  v nadväznosti na prvé globálne hodnotenie vykonávania Parížskej dohody v roku 2023 a následné globálne hodnotenia
  predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní tohto nariadenia, jeho príspevku k celkovému cieľu EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 a jeho príspevku k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody, a v prípade potreby môže predkladať návrhy.
  K správe sa v prípade potreby pripoja legislatívne návrhy na zintenzívnenie znižovania emisií členských štátov. |
| | V preskúmaní týkajúcom sa znižovania emisií členských štátov na obdobie od roku 2031 sa zohľadnia zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti distribúcie medzi členské štáty. |
| | Takisto sa v ňom zohľadní pokrok Únie a tretích krajín na ceste k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody, ako aj pokrok dosiahnutý pri získavaní a udržaní súkromných finančných prostriedkov na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.
     
  Komisia do šiestich mesiacov od facilitačného dialógu v rámci UNFCCC v roku 2018 zverejní oznámenie, v ktorom vyhodnotí súlad právnych aktov Únie v oblasti klímy a energetiky s cieľmi Parížskej dohody. Komisia v oznámení predovšetkým preskúma úlohu a primeranosť povinností stanovených v tomto nariadení z hľadiska plnenia týchto cieľov a súlad legislatívnych aktov Únie v oblasti klímy a energetiky, vrátane energetickej efektívnosti, požiadaviek na energiu z obnoviteľných zdrojov, ako aj legislatívnych aktov v oblasti poľnohospodárstva a dopravy so záväzkom EÚ znížiť emisie skleníkových plynov.

Komisia do 28. februára 2024
  a následne každých päť rokov
  predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní tohto nariadenia, jeho príspevku k celkovému cieľu EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 a jeho príspevku k dosiahnutiu cieľov parížskej dohody, a v prípade potreby môže predkladať návrhy.

a následne každých päť rokov

2.
     
  Komisia
  do 28. februára 2024
  v nadväznosti na prvé globálne hodnotenie vykonávania Parížskej dohody v roku 2023 a následné globálne hodnotenia
  predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní tohto nariadenia, jeho príspevku k celkovému cieľu EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 a jeho príspevku k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody, a v prípade potreby môže predkladať návrhy.
  K správe sa v prípade potreby pripoja legislatívne návrhy na zintenzívnenie znižovania emisií členských štátov.

V preskúmaní týkajúcom sa znižovania emisií členských štátov na obdobie od roku 2031 sa zohľadnia zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti distribúcie medzi členské štáty.

V preskúmaní týkajúcom sa znižovania emisií členských štátov na obdobie od roku 2031 sa zohľadnia zásady spravodlivosti a nákladovej efektívnosti distribúcie medzi členské štáty.

Takisto sa v ňom zohľadní pokrok Únie a tretích krajín na ceste k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody, ako aj pokrok dosiahnutý pri získavaní a udržaní súkromných finančných prostriedkov na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo.

Takisto sa v ňom zohľadní pokrok Únie a tretích krajín na ceste k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody, ako aj pokrok dosiahnutý pri získavaní a udržaní súkromných finančných prostriedkov na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo.

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 a (nový)

Rozhodnutie 2015/1814/EÚ

Článok 1 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 15a |
| | Zmena rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 |
| | V článku 1 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa odsek 4 nahrádza takto: |
| | „4.
     


  Komisia zverejní celkové množstvo kvót v obehu každoročne, a to do 15. mája nasledujúceho roku. Celkové množstvo kvót v obehu v danom roku predstavuje kumulatívne množstvo kvót vydaných v období od 1. januára 2008 vrátane množstva vydaného podľa článku 13 ods. 2 smernice 2003/87/ES v uvedenom období a nárokov na používanie medzinárodných kreditov, ktoré sa vykonávajú zariadeniami v rámci systému EU ETS v súvislosti s emisiami do 31. decembra daného roku, mínus kumulatívne tony overených emisií zo zariadení v rámci systému EU ETS od 1. januára 2008 do 31. decembra toho istého daného roku, všetky kvóty zrušené v súlade s článkom 12 ods. 4 smernice 2003/87/ES, okrem emisných kvót zrušených v súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/...

   (*1)

  Európskeho parlamentu a Rady a množstvo kvót v rezerve. Nezohľadňujú sa emisie počas trojročného obdobia, ktoré sa začína v roku 2005 a končí v roku 2007, ani kvóty vydané v súvislosti s týmito emisiami. Prvé zverejnenie sa uskutoční do 15. mája 2017. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 15a

Článok 15a

Zmena rozhodnutia (EÚ) 2015/1814

Zmena rozhodnutia (EÚ) 2015/1814

V článku 1 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa odsek 4 nahrádza takto:

V článku 1 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.
     


  Komisia zverejní celkové množstvo kvót v obehu každoročne, a to do 15. mája nasledujúceho roku. Celkové množstvo kvót v obehu v danom roku predstavuje kumulatívne množstvo kvót vydaných v období od 1. januára 2008 vrátane množstva vydaného podľa článku 13 ods. 2 smernice 2003/87/ES v uvedenom období a nárokov na používanie medzinárodných kreditov, ktoré sa vykonávajú zariadeniami v rámci systému EU ETS v súvislosti s emisiami do 31. decembra daného roku, mínus kumulatívne tony overených emisií zo zariadení v rámci systému EU ETS od 1. januára 2008 do 31. decembra toho istého daného roku, všetky kvóty zrušené v súlade s článkom 12 ods. 4 smernice 2003/87/ES, okrem emisných kvót zrušených v súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2017/...

   (*1)

  Európskeho parlamentu a Rady a množstvo kvót v rezerve. Nezohľadňujú sa emisie počas trojročného obdobia, ktoré sa začína v roku 2005 a končí v roku 2007, ani kvóty vydané v súvislosti s týmito emisiami. Prvé zverejnenie sa uskutoční do 15. mája 2017.

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A8-0208/2017).

1

(16)  COM(2015)0080

16

(16)  COM(2015)0080

16

(19)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

19

(19)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

19

(1a)  
  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 zo 6. októbra 2015 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 264, 9.10.2015, s. 1).

1a

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 zo 6. októbra 2015 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 264, 9.10.2015, s. 1).

(21)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

21

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

---