# Jurnalul Oficial C 343/2018

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 343 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6125 septembrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 343

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6125 septembrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Adunarea Parlamentară Euronest |
| 2018/C 343/01 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la provocările cu care se confruntă țările Parteneriatului estic în materie de securitate și consolidarea rolului UE în abordarea acestora | 1 |
| 2018/C 343/02 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la investițiile străine directe în statele membre ale UE și în țările Parteneriatului estic | 8 |
| 2018/C 343/03 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la dezvoltarea eficienței energetice și la durabilitatea energetică în UE și în țările partenere din Europa de Est | 12 |
| 2018/C 343/04 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la combaterea muncii informale și nedeclarate și la îmbunătățirea securității sociale a lucrătorilor în Uniunea Europeană și în țările Parteneriatului estic | 19 |
| 2018/C 343/05 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la deținuții politici ucraineni din Rusia, în special la Oleg Sențov | 24 |
| 2018/C 343/06 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la accelerarea ratificării în parlamentele naționale ale statelor membre ale UE a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte | 26 |
| 2018/C 343/07 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la cadrul financiar multianual al UE după 2020 și dezvoltarea modelului de Parteneriat estic plus | 27 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

2018/C 343/01

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la provocările cu care se confruntă țările Parteneriatului estic în materie de securitate și consolidarea rolului UE în abordarea acestora

1

2018/C 343/02

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la investițiile străine directe în statele membre ale UE și în țările Parteneriatului estic

8

2018/C 343/03

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la dezvoltarea eficienței energetice și la durabilitatea energetică în UE și în țările partenere din Europa de Est

12

2018/C 343/04

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la combaterea muncii informale și nedeclarate și la îmbunătățirea securității sociale a lucrătorilor în Uniunea Europeană și în țările Parteneriatului estic

19

2018/C 343/05

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la deținuții politici ucraineni din Rusia, în special la Oleg Sențov

24

2018/C 343/06

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la accelerarea ratificării în parlamentele naționale ale statelor membre ale UE a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte

26

2018/C 343/07

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la cadrul financiar multianual al UE după 2020 și dezvoltarea modelului de Parteneriat estic plus

27

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

| 25.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 343/1

---

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la provocările cu care se confruntă țările Parteneriatului estic în materie de securitate și consolidarea rolului UE în abordarea acestora

(2018/C 343/01)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Declarația comună a reuniunii la nivel înalt privind Parteneriatul estic din 24 noiembrie 2017 care a avut loc la Bruxelles și declarațiile care au precedat-o, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a reuniunii la nivel înalt privind Parteneriatul estic din 24 noiembrie 2017 care a avut loc la Bruxelles și declarațiile care au precedat-o,

| — | având în vedere Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din iunie 2016 intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din iunie 2016 intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 9 iunie 2017, intitulat „Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020: Concentrarea pe prioritățile-cheie și pe obținerea unor rezultate tangibile) [SWD(2017) 300], |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 9 iunie 2017, intitulat „Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020: Concentrarea pe prioritățile-cheie și pe obținerea unor rezultate tangibile) [SWD(2017) 300],

| — | având în vedere Raportul comun din 18 mai 2017 al Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind punerea în aplicare a revizuirii politicii europene de vecinătate [JOIN(2017) 18], |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun din 18 mai 2017 al Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind punerea în aplicare a revizuirii politicii europene de vecinătate [JOIN(2017) 18],

| — | având în vedere Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Parteneriatul Estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Parteneriatul Estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (1),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2016 referitoare la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2016 referitoare la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (2),

| — | având în vedere Rezoluția bipartită a Parlamentului Georgiei din 21 martie 2018 referitoare la gravele încălcări ale drepturilor omului în regiunile ocupate Abhazia și Osetia de Sud și lista Oțhozoria-Tatunașvili, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția bipartită a Parlamentului Georgiei din 21 martie 2018 referitoare la gravele încălcări ale drepturilor omului în regiunile ocupate Abhazia și Osetia de Sud și lista Oțhozoria-Tatunașvili,

| — | având în vedere concluziile celei de a șasea sesiuni plenare a Adunării Parlamentare Euronest, care a avut loc la Kiev la 31 octombrie și 1 noiembrie 2017, în special în ceea ce privește problema securității cibernetice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de a șasea sesiuni plenare a Adunării Parlamentare Euronest, care a avut loc la Kiev la 31 octombrie și 1 noiembrie 2017, în special în ceea ce privește problema securității cibernetice,

| A. | întrucât UE și partenerii est-europeni au același interes fundamental de a asigura pacea și stabilitatea în Europa, ca o condiție primordială pentru stabilitatea, prosperitatea și dezvoltarea lor; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și partenerii est-europeni au același interes fundamental de a asigura pacea și stabilitatea în Europa, ca o condiție primordială pentru stabilitatea, prosperitatea și dezvoltarea lor;

| B. | întrucât securitatea internă, stabilitatea și pacea în UE și în țările partenere est-europene impun respectarea și susținerea dreptului și a ordinii internaționale, a suveranității și a valorilor fundamentale ale democrației, a statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât securitatea internă, stabilitatea și pacea în UE și în țările partenere est-europene impun respectarea și susținerea dreptului și a ordinii internaționale, a suveranității și a valorilor fundamentale ale democrației, a statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| C. | întrucât Parteneriatul estic urmărește obiectivele comune de promovare a stabilității, consolidare a încrederii și cooperare, de susținere a reformelor democratice, de întărire și de consolidare a instituțiilor democratice, a relațiilor de bună vecinătate, a soluționării pașnice a conflictelor și a cooperării regionale, de îmbunătățire a contactelor interpersonale și de stimulare a comerțului, pentru a intensifica dialogul și asocierea politică și a consolida cooperarea și integrarea economică; întrucât, pe lângă principiul diferențierii, fiecărei țări partenere i se oferă posibilitatea de a-și consolida relațiile politice și economice cu UE, în măsura în care acest lucru corespunde cu ambițiile țării respective; întrucât, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și cu Declarația de la Roma din 25 martie 2017, orice stat european poate solicita să devină membru al Uniunii Europene, cu condiția să adere la criteriile de la Copenhaga și la principiile democrației, să respecte libertățile fundamentale și drepturile omului, inclusiv drepturile minorităților, și să garanteze statul de drept; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parteneriatul estic urmărește obiectivele comune de promovare a stabilității, consolidare a încrederii și cooperare, de susținere a reformelor democratice, de întărire și de consolidare a instituțiilor democratice, a relațiilor de bună vecinătate, a soluționării pașnice a conflictelor și a cooperării regionale, de îmbunătățire a contactelor interpersonale și de stimulare a comerțului, pentru a intensifica dialogul și asocierea politică și a consolida cooperarea și integrarea economică; întrucât, pe lângă principiul diferențierii, fiecărei țări partenere i se oferă posibilitatea de a-și consolida relațiile politice și economice cu UE, în măsura în care acest lucru corespunde cu ambițiile țării respective; întrucât, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și cu Declarația de la Roma din 25 martie 2017, orice stat european poate solicita să devină membru al Uniunii Europene, cu condiția să adere la criteriile de la Copenhaga și la principiile democrației, să respecte libertățile fundamentale și drepturile omului, inclusiv drepturile minorităților, și să garanteze statul de drept;

| D. | întrucât toți partenerii est-europeni, în calitate de state suverane, ar trebui să dispună de libertatea de a lua decizii în materie de politică externă și de securitate, fără presiuni externe sau fără să fie expuși riscului de represalii militare sau economice, astfel cum prevede dreptul internațional; |
| --- | --- |

D.

întrucât toți partenerii est-europeni, în calitate de state suverane, ar trebui să dispună de libertatea de a lua decizii în materie de politică externă și de securitate, fără presiuni externe sau fără să fie expuși riscului de represalii militare sau economice, astfel cum prevede dreptul internațional;

| E. | întrucât, în cadrul reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic care a avut loc la Bruxelles în 2017, participanții au subliniat rolul Parteneriatului estic în consolidarea rezilienței statale, economice și societale în vecinătatea UE, astfel cum se subliniază și în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene și în revizuirea politicii europene de vecinătate; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cadrul reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic care a avut loc la Bruxelles în 2017, participanții au subliniat rolul Parteneriatului estic în consolidarea rezilienței statale, economice și societale în vecinătatea UE, astfel cum se subliniază și în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene și în revizuirea politicii europene de vecinătate;

| F. | întrucât buna guvernanță și progresul spre democrație, statul de drept și respectarea drepturilor omului, precum și dezvoltarea economică durabilă și reducerea sărăciei sunt elemente importante pentru asigurarea stabilității și consolidarea securității interne și pentru consolidarea rezistenței țărilor partenere, menite să le sprijine în crearea și asigurarea unui mediu propice dezvoltării unor economii mai reziliente și mai competitive; întrucât o societate civilă dinamică și independentă, precum și o mass-media independentă, sunt esențiale pentru crearea unor societăți reziliente; |
| --- | --- |

F.

întrucât buna guvernanță și progresul spre democrație, statul de drept și respectarea drepturilor omului, precum și dezvoltarea economică durabilă și reducerea sărăciei sunt elemente importante pentru asigurarea stabilității și consolidarea securității interne și pentru consolidarea rezistenței țărilor partenere, menite să le sprijine în crearea și asigurarea unui mediu propice dezvoltării unor economii mai reziliente și mai competitive; întrucât o societate civilă dinamică și independentă, precum și o mass-media independentă, sunt esențiale pentru crearea unor societăți reziliente;

| G. | întrucât în Europa au apărut provocări fără precedent în materie de securitate, care includ atât războiul convențional, cât și cel hibrid, extremismul și radicalizarea, criminalitatea cibernetică, terorismul și criminalitatea organizată, care nu pot fi soluționate fără cooperare și partajarea responsabilității; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Europa au apărut provocări fără precedent în materie de securitate, care includ atât războiul convențional, cât și cel hibrid, extremismul și radicalizarea, criminalitatea cibernetică, terorismul și criminalitatea organizată, care nu pot fi soluționate fără cooperare și partajarea responsabilității;

| H. | întrucât UE și-a reînnoit angajamentul de a promova stabilizarea și reziliența partenerilor săi și a alocat resurse suplimentare în acest scop în cadrul dimensiunii estice a politicii europene de vecinătate; întrucât UE a inclus combaterea criminalității cibernetice și a corupției și cooperarea judiciară în materie penală printre prioritățile sale în domeniul securității; întrucât este extrem de important să se asigure faptul că în cadrul financiar multianual (CFM) al UE post-2020 se menține un instrument financiar separat destinat politicii de vecinătate, ca dovadă clară a importanței politice pe care UE o acordă regiunii, precum și pentru a se asigura că reformele au un impact concret pe termen lung; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE și-a reînnoit angajamentul de a promova stabilizarea și reziliența partenerilor săi și a alocat resurse suplimentare în acest scop în cadrul dimensiunii estice a politicii europene de vecinătate; întrucât UE a inclus combaterea criminalității cibernetice și a corupției și cooperarea judiciară în materie penală printre prioritățile sale în domeniul securității; întrucât este extrem de important să se asigure faptul că în cadrul financiar multianual (CFM) al UE post-2020 se menține un instrument financiar separat destinat politicii de vecinătate, ca dovadă clară a importanței politice pe care UE o acordă regiunii, precum și pentru a se asigura că reformele au un impact concret pe termen lung;

| I. | întrucât atât în UE, cât și în țările partenere est-europene, cetățenii, întreprinderile și administrațiile se bazează în mare măsură pe tehnologiile informației și comunicațiilor și, prin urmare, sunt din ce în ce mai vulnerabili la criminalitatea cibernetică; întrucât pentru a răspunde la incidente cibernetice este nevoie de abilități, expertiză, tehnologii și informații care trebuie dezvoltate în statele membre ale UE și în țările partenere est-europene; întrucât este evident că guvernul rus se face vinovat de atacurile cibernetice împotriva mai multor state membre ale UE și state partenere; |
| --- | --- |

I.

întrucât atât în UE, cât și în țările partenere est-europene, cetățenii, întreprinderile și administrațiile se bazează în mare măsură pe tehnologiile informației și comunicațiilor și, prin urmare, sunt din ce în ce mai vulnerabili la criminalitatea cibernetică; întrucât pentru a răspunde la incidente cibernetice este nevoie de abilități, expertiză, tehnologii și informații care trebuie dezvoltate în statele membre ale UE și în țările partenere est-europene; întrucât este evident că guvernul rus se face vinovat de atacurile cibernetice împotriva mai multor state membre ale UE și state partenere;

| J. | întrucât, din noiembrie 2017, Comisia a inițiat o consultare cu privire la problemele generate de răspândirea informațiilor false prin intermediul mijloacelor de comunicare tradiționale și sociale și cu privire la cele mai bune metode de combatere a acesteia; |
| --- | --- |

J.

întrucât, din noiembrie 2017, Comisia a inițiat o consultare cu privire la problemele generate de răspândirea informațiilor false prin intermediul mijloacelor de comunicare tradiționale și sociale și cu privire la cele mai bune metode de combatere a acesteia;

| K. | întrucât, în septembrie 2015, UE a înființat grupul operativ pentru comunicații strategice privind Europa de Est (East StratCom), ca instrument de combatere a propagandei și a dezinformării rusești, care este în continuare subfinanțat; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în septembrie 2015, UE a înființat grupul operativ pentru comunicații strategice privind Europa de Est (East StratCom), ca instrument de combatere a propagandei și a dezinformării rusești, care este în continuare subfinanțat;

| L. | întrucât conflictele nesoluționate cu care se confruntă Armenia, Azerbaidjanul, Georgia și Republica Moldova și agresiunea militară rusă continuă în estul Ucrainei au provocat pierderi masive de vieți omenești și rămân o provocare majoră pentru dezvoltarea democrației și securitatea în regiune; |
| --- | --- |

L.

întrucât conflictele nesoluționate cu care se confruntă Armenia, Azerbaidjanul, Georgia și Republica Moldova și agresiunea militară rusă continuă în estul Ucrainei au provocat pierderi masive de vieți omenești și rămân o provocare majoră pentru dezvoltarea democrației și securitatea în regiune;

| M. | întrucât Rusia a provocat și a alimentat unele dintre aceste conflicte ca parte a strategiei sale de a juca un rol regional predominant în Europa de Est, precum și de a folosi prezența militară ca pârghie pentru a exercita presiuni asupra țărilor partenere, încălcându-și astfel angajamentele internaționale de a garanta ordinea juridică internațională; întrucât Rusia menține în mod ilegal forțe militare în teritoriile ocupate și în regiunile separatiste din Georgia și Republica Moldova și oferă coordonare, personal și echipamente militare forțelor separatiste din Ucraina; întrucât Rusia menține în mod ilegal forțe militare și cantități mari de muniție și echipamente militare pe teritoriul ocupat reprezentat de regiunea separatistă Transnistria a Republicii Moldova și a desfășurat, de asemenea, exerciții militare comune cu forțele militare ale regimului transnistrean; |
| --- | --- |

M.

întrucât Rusia a provocat și a alimentat unele dintre aceste conflicte ca parte a strategiei sale de a juca un rol regional predominant în Europa de Est, precum și de a folosi prezența militară ca pârghie pentru a exercita presiuni asupra țărilor partenere, încălcându-și astfel angajamentele internaționale de a garanta ordinea juridică internațională; întrucât Rusia menține în mod ilegal forțe militare în teritoriile ocupate și în regiunile separatiste din Georgia și Republica Moldova și oferă coordonare, personal și echipamente militare forțelor separatiste din Ucraina; întrucât Rusia menține în mod ilegal forțe militare și cantități mari de muniție și echipamente militare pe teritoriul ocupat reprezentat de regiunea separatistă Transnistria a Republicii Moldova și a desfășurat, de asemenea, exerciții militare comune cu forțele militare ale regimului transnistrean;

| N. | întrucât ocuparea de către Federația Rusă a regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud în urma războiului ruso-georgian din 2008 și anexarea peninsulei Crimeea de către Federația Rusă în 2014 au reprezentat dovezi brutale ale încălcării dreptului internațional; întrucât militarizarea totală a acestor teritorii de către autoritățile ruse ocupante reprezintă o amenințare semnificativă la adresa securității regionale și paneuropene; întrucât este evidentă deteriorarea situației drepturilor omului în teritoriile ocupate, mai ales uciderea și persecuția politică a cetățenilor georgieni și ucraineni, în special a tătarilor din Crimeea; |
| --- | --- |

N.

întrucât ocuparea de către Federația Rusă a regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud în urma războiului ruso-georgian din 2008 și anexarea peninsulei Crimeea de către Federația Rusă în 2014 au reprezentat dovezi brutale ale încălcării dreptului internațional; întrucât militarizarea totală a acestor teritorii de către autoritățile ruse ocupante reprezintă o amenințare semnificativă la adresa securității regionale și paneuropene; întrucât este evidentă deteriorarea situației drepturilor omului în teritoriile ocupate, mai ales uciderea și persecuția politică a cetățenilor georgieni și ucraineni, în special a tătarilor din Crimeea;

| O. | întrucât UE sprijină punerea deplină și efectivă în aplicare a acordurilor de la Minsk în estul Ucrainei și prelungirea perioadei de aplicare a sancțiunilor legate de punerea deplină în aplicare; întrucât UE susține decizia de la Istanbul, din 1999, a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) cu privire la Republica Moldova, precum și transformarea actualei operațiuni de menținere a păcii pe râul Nistru într-o misiune civilă cu mandat internațional și sprijină Grupul de la Minsk al OSCE și pe copreședinții săi în eforturile lor de a aplana conflictul din Nagorno-Karabah și de a evita orice nouă izbucnire a violenței și a luptelor armate; întrucât UE insistă asupra punerii depline în aplicare de către Federația Rusă a acordului intermediat de UE cu privire la încetarea focului între Georgia și Rusia și sprijină dezbaterile internaționale de la Geneva lansate pentru a aborda tema consecințelor războiului ruso-georgian din 2008, care utilizează instrumente de soluționare a conflictelor cum ar fi copreședinția dezbaterilor internaționale de la Geneva, desfășurarea unei misiuni de monitorizare a UE (EUMM) în teritoriile ocupate ale Georgiei, sprijinul deplin acordat politicii de nerecunoaștere și angajament, precum și abandonarea procesului de purificare etnică desfășurat de Federația Rusă; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE sprijină punerea deplină și efectivă în aplicare a acordurilor de la Minsk în estul Ucrainei și prelungirea perioadei de aplicare a sancțiunilor legate de punerea deplină în aplicare; întrucât UE susține decizia de la Istanbul, din 1999, a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) cu privire la Republica Moldova, precum și transformarea actualei operațiuni de menținere a păcii pe râul Nistru într-o misiune civilă cu mandat internațional și sprijină Grupul de la Minsk al OSCE și pe copreședinții săi în eforturile lor de a aplana conflictul din Nagorno-Karabah și de a evita orice nouă izbucnire a violenței și a luptelor armate; întrucât UE insistă asupra punerii depline în aplicare de către Federația Rusă a acordului intermediat de UE cu privire la încetarea focului între Georgia și Rusia și sprijină dezbaterile internaționale de la Geneva lansate pentru a aborda tema consecințelor războiului ruso-georgian din 2008, care utilizează instrumente de soluționare a conflictelor cum ar fi copreședinția dezbaterilor internaționale de la Geneva, desfășurarea unei misiuni de monitorizare a UE (EUMM) în teritoriile ocupate ale Georgiei, sprijinul deplin acordat politicii de nerecunoaștere și angajament, precum și abandonarea procesului de purificare etnică desfășurat de Federația Rusă;

| P. | întrucât UE desfășoară acțiuni care să vină în sprijinul acestor eforturi prin promovarea activităților de consolidare a încrederii și a păcii în contextul dezbinării cauzate de conflicte, printre altele, prin eforturile pozitive depuse de reprezentantul special al UE pentru Caucazul de Sud și prin punerea în aplicare a programului „Parteneriatul european pentru soluționarea pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah” (EPNK), care vizează apropierea societăților civile în cauză; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE desfășoară acțiuni care să vină în sprijinul acestor eforturi prin promovarea activităților de consolidare a încrederii și a păcii în contextul dezbinării cauzate de conflicte, printre altele, prin eforturile pozitive depuse de reprezentantul special al UE pentru Caucazul de Sud și prin punerea în aplicare a programului „Parteneriatul european pentru soluționarea pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah” (EPNK), care vizează apropierea societăților civile în cauză;

| Q. | întrucât pericolele prezentate de materialele chimice, biologice, radioactive și nucleare (CBRN) reprezintă o preocupare majoră în materie de securitate a populațiilor; întrucât atacul inițiat de guvernul rus cu gaze neurotoxice asupra fostului ofițer de informații Serghei Skripal și a fiicei sale, Iulia Skripal, produs la Salisbury, la 4 martie 2018, trebuie privit ca o amenințare directă la adresa securității europene; |
| --- | --- |

Q.

întrucât pericolele prezentate de materialele chimice, biologice, radioactive și nucleare (CBRN) reprezintă o preocupare majoră în materie de securitate a populațiilor; întrucât atacul inițiat de guvernul rus cu gaze neurotoxice asupra fostului ofițer de informații Serghei Skripal și a fiicei sale, Iulia Skripal, produs la Salisbury, la 4 martie 2018, trebuie privit ca o amenințare directă la adresa securității europene;

| R. | întrucât o abordare mai coerentă și categorică a UE și o hotărâre fermă de a se adresa la unison Federației Ruse, utilizând toate instrumentele aflate la dispoziția UE, în special condiționalități și sancțiuni, pot face ca acțiunea UE să devină mai eficientă în abordarea provocărilor în materie de securitate cu care se confruntă țările Parteneriatului estic, |
| --- | --- |

R.

întrucât o abordare mai coerentă și categorică a UE și o hotărâre fermă de a se adresa la unison Federației Ruse, utilizând toate instrumentele aflate la dispoziția UE, în special condiționalități și sancțiuni, pot face ca acțiunea UE să devină mai eficientă în abordarea provocărilor în materie de securitate cu care se confruntă țările Parteneriatului estic,

Promovarea stabilității prin consolidarea guvernanței democratice, a dezvoltării economice și sociale a partenerilor est-europeni

| 1. | subliniază că progresul către o bună guvernanță democratică, respectarea drepturilor omului, statul de drept, independența sistemului judiciar și reducerea corupției în țările partenere est-europene reprezintă soluția pentru menținerea securității acestora și reducerea vulnerabilităților lor societale la încercările de destabilizare interne și externe; invită partenerii est-europeni să continue reformele politice sau să inițieze reforme politice în conformitate cu principiile democratice și cu statul de drept, având în vedere că aceste reforme sunt esențiale pentru consolidarea încrederii cetățenilor în instituțiile statului; solicită partenerilor est-europeni, precum și UE să asigure drepturi egale pentru toți cetățenii, inclusiv pentru minoritățile naționale și limbile vorbite de acestea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că susținerea bunei guvernanțe în cadrul instituțiilor responsabile cu aplicarea legii, cu securitatea și cu apărarea este esențială pentru protejarea partenerilor est-europeni împotriva încercărilor de destabilizare; îndeamnă parlamentele statelor partenere să își exercite pe deplin controlul democratic asupra autorităților de aplicare a legii și asupra serviciilor militare și de securitate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază rolul organizațiilor de apărare a drepturilor omului, al presei independente și al organizațiilor societății civile în ceea ce privește contribuția la procesele de democratizare și la exercitarea supravegherii civice; solicită statelor partenere să se asigure că acestea beneficiază de o protecție solidă; îndeamnă partenerii să pună pe deplin în aplicare hotărârile restante ale Curții Europene a Drepturilor Omului, în special cele referitoare la încălcarea articolului 18 din Convenția europeană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină eforturile partenerilor, care vizează dezvoltarea sau transformarea economiilor lor, eliminarea monopolurilor și concentrarea proprietății în sectorul privat, garantarea unui cadru economic și juridic stabil, promovarea comerțului internațional și creșterea gradului de atractivitate a acestora pentru investitorii străini; consideră că partenerii ar trebui să relanseze reformele economice pentru a înregistra progrese în ceea ce privește economiile sociale de piață funcționale și durabile; subliniază că este necesar să fie luate în calcul măsuri suplimentare de intensificare a integrării regionale bilaterale și multilaterale în rândul partenerilor est-europeni, după caz, și de consolidare a infrastructurii regionale, inclusiv a infrastructurii energetice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încurajează Comisia și guvernele statelor partenere să se implice în discuții cu privire la perspectivele sprijinirii partenerilor pentru ca aceștia să avanseze pe traiectoria lor europeană, căutând noi căi pentru o integrare mai profundă, care, cu ajutorul exemplificării și în funcție de profunzimea și sfera de cuprindere a ambițiilor fiecărui partener, ar putea avea ca rezultat aderarea țărilor asociate la uniunea vamală, la uniunea energetică și la uniunea digitală, în concordanță cu interesele reciproce; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că sprijinul financiar al UE acordat partenerilor săi ar trebui să fie condiționat de adoptarea unor măsuri concrete de reformă și de punerea în aplicare efectivă a acestora și că abordarea bazată pe stimulente a UE va continua să ofere avantaje partenerilor angajați în reformele cele mai ambițioase, pe baza principiului „mai mult pentru mai mult”; subliniază, de asemenea, că sprijinul acordat de UE ar trebui să fie adaptat pentru a corespunde nivelului de ambiție comună în privința cooperării cu fiecare partener; invită Comisia, în acest context, să consolideze în continuare programele dedicate țărilor asociate, pentru a oferi o asistență solidă reformelor complexe derulate de partenerii asociați, în special pentru a sprijini eforturile de apropiere legislativă și de integrare sectorială; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recomandă ca parlamentarii și funcționarii publici din administrațiile centrale și din sistemul judiciar din țările partenere să utilizeze cât mai mult posibil instrumentul de asistență tehnică și de schimb de informații (TAIEX) al Comisiei în procesul de adaptare a legislației, a reglementărilor și a standardelor de calitate naționale pentru a corespunde cu cele ale statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

7.

Consolidarea cooperării în domeniul securității și apărării

| 8. | solicită ca dialogul în domeniul securității și al apărării desfășurat între UE și statele sale membre, pe de o parte, și partenerii est-europeni, pe de altă parte, să fie consolidat, dacă este cazul, și să se intensifice cooperarea în domeniul politicii externe și de securitate comune/politicii de securitate și apărare comune (PESC/PSAC); salută implicarea bazată pe valori a UE într-o serie de misiuni PSAC, de exemplu, EUMM în Georgia și misiunea UE de asistență la frontieră în Moldova și Ucraina (EUBAM) în Ucraina; salută contribuțiile partenerilor la PSAC, în special cele ale Georgiei, Moldovei și Ucrainei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea armelor CBRN și la implicarea Rusiei în atacul de la 4 martie 2018 împotriva fostului ofițer de informații Serghei Skripal și a fiicei sale, Iulia Skripal; solicită Rusiei să își respecte angajamentul asumat în cadrul Convenției privind armele chimice din 1997, care interzice producția, stocarea și utilizarea armelor chimice și a precursorilor acestora; solicită UE să consolideze cooperarea cu partenerii săi pentru a reduce riscurile generate de materialele CBRN și expertiza tehnologică aferentă; |
| --- | --- |

9.

Promovarea soluționării pașnice a conflictelor regionale

| 10. | reiterează faptul că suveranitatea, independența și soluționarea pașnică a litigiilor reprezintă principii fundamentale ale ordinii și securității europene; subliniază că soluționarea conflictelor din Europa de Est este esențială pentru îmbunătățirea securității și a stabilității întregului continent european; consideră că aceste conflicte rămân o amenințare majoră la adresa independenței și suveranității statelor partenere, a securității în regiune și în afara acesteia, precum și o potențială sursă de instabilitate pentru întreaga Europă; continuă să susțină cu fermitate principiul integrității teritoriale a partenerilor în cadrul frontierelor acestora, recunoscute pe plan internațional; susține că principiile consacrate în Carta ONU, în Actul final de la Helsinki din 1975 și în Carta de la Paris a OSCE din 1990 reprezintă piatra de temelie a unei Europe pașnice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este de părere că UE ar trebui să își asume o responsabilitate mai mare în combaterea crizelor de securitate din vecinătatea sa; invită UE să își intensifice eforturile în procesele de mediere a conflictelor, în structurile din care face deja parte; consideră că UE, în special Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vicepreședintele Comisiei (ÎR/VP), ar trebui să se implice mai activ și mai eficace, în calitate de actor, în rezolvarea conflictelor și consolidarea păcii; sprijină cu tărie asistența acordată de UE țărilor partenere pentru consolidarea capacității acestora și stimularea rezilienței, inclusiv în domeniile combaterii terorismului, comunicării strategice, apărării cibernetice, stocării munițiilor și reformei sectorului de securitate; solicită ca viitoarele negocieri privind instrumentele financiare ale UE după 2020 dedicate politicii europene de vecinătate să țină seama în mod corespunzător de nevoile din aceste domenii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | condamnă politica externă a Rusiei care urmărește să-și păstreze influența în procesul de elaborare a politicilor vecinilor săi prin încurajarea și sprijinirea autorităților de facto ale regiunilor separatiste din Ucraina și Republica Moldova și din teritoriile ocupate din Georgia, subminând în acest fel restabilirea suveranității țărilor respective asupra acestor regiuni și integritatea teritorială a acestora, precum și împiedicând returnarea în siguranță și cu demnitate a persoanelor strămutate în interiorul țării (PSI); consideră că agresiunea militară continuă a Rusiei în estul Ucrainei este cea mai importantă provocare a Europei în materie de securitate; își reafirmă sprijinul pentru punerea în aplicare deplină a acordurilor de la Minsk, dar este dezamăgit de lipsa progreselor; ia act de discuțiile în curs dintre reprezentanții speciali ai SUA și ai Rusiei cu privire la posibila desfășurare a unei operațiuni de menținere a păcii sub mandat ONU în estul Ucrainei; invită liderii formatului Normandia să se implice în discuții cu privire la această opțiune și să lanseze noi inițiative; continuă să sprijine toate eforturile de garantare a unei soluții pașnice pe termen lung, care să respecte unitatea, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei, în special prin desfășurarea – cu acordul autorităților ucrainene – a unei misiuni de consolidare și de menținere a păcii pe întreg teritoriul Ucrainei; solicită acces în siguranță și nerestricționat pentru monitorizarea internațională de-a lungul frontierei ruso-ucrainene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută faptul că politica UE de nerecunoaștere a ocupării de către Federația Rusă a teritoriilor din Georgia și din Ucraina a rămas fermă; solicită tuturor actorilor politici din UE, precum și celor din țările partenere să evite să se implice în orice inițiativă care ar submina politica de nerecunoaștere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că prelungirea perioadei de aplicare a sancțiunilor împotriva unor persoane și unor entități din Rusia reprezintă un rezultat inevitabil al eșecului punerii în aplicare a acordurilor de la Minsk și consideră în continuare că punerea în aplicare a acestor acorduri de către toate părțile constituie baza unei soluții politice sustenabile a conflictului din estul Ucrainei provocat de agresiunea militară a Rusiei; insistă asupra faptului că UE ar trebui să mențină deschisă opțiunea de a aplica în continuare sancțiuni progresive în cazul în care Rusia continuă să încalce dreptul internațional în detrimentul vecinilor săi; subliniază că anexarea Crimeii la Federația Rusă rămâne ilegală în conformitate cu dreptul internațional; invită comunitatea internațională să elaboreze formatul internațional pentru negocierile privind retragerea forțelor de ocupație din Crimeea (în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 16 martie 2017 (3)); condamnă ferm, în acest sens, încălcările sistematice ale drepturilor omului ale cetățenilor Georgiei de către reprezentanții forțelor de ocupație ale Federației Ruse, inclusiv crimele, tortura și răpirea lor, salutând, în același timp, adoptarea Rezoluției bipartite a Parlamentului Georgiei din 21 martie 2018 referitoare la gravele încălcări ale drepturilor omului în regiunile ocupate Abhazia și Osetia de sud și lista Oțhozoria-Tatunașvili, aceasta din urmă fiind o listă neagră a persoanelor care se fac vinovate sau sunt complice la astfel de încălcări, și invită statele membre și Consiliul să includă pe lista neagră, prin sancțiuni la nivel național și la nivelul UE, persoanele care apar sau care vor apărea pe lista Oțhozoria-Tatunașvili; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă încălcarea continuă de către autoritățile de facto din Transnistria a drepturilor fundamentale ale omului, inclusiv a libertății de circulație și de ședere, a dreptului de proprietate și a dreptului la educație în limba maternă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită UE să-și intensifice eforturile diplomatice în cadrul dezbaterilor internaționale de la Geneva cu privire la consecințele conflictului dintre Rusia și Georgia și în formatul 5 + 2 pentru procesul de soluționare a conflictului transnistrean; salută toate eforturile de soluționare pașnică a conflictelor și inițiativele menite să faciliteze reconcilierea, consolidarea încrederii și implicarea societăților divizate din cauza conflictelor și a liniilor de ocupație prin oferirea unui număr mai mare de oportunități de comerț, educație și standarde de viață mai bune; |
| --- | --- |

16.

| 17. | condamnă consolidarea în continuare de către Federația Rusă a capacității militare pe teritoriile ocupate din Georgia, fortificarea liniei de ocupație prin montarea unor garduri din sârmă ghimpată și a altor bariere artificiale, încălcarea continuă a drepturilor fundamentale ale omului, inclusiv încălcarea dreptului la viață, la libertatea de circulație și de ședere, a dreptului de proprietate, a dreptului la educație în limba maternă, precum și arestările arbitrare și răpirile; condamnă uciderea în arest a lui Archil Tatunașvili în Osetia de Sud, la 22 februarie 2018, și asasinarea unui alt cetățean georgian, Giga Oțhozoria, de-a lungul liniei de ocupație a Abhaziei în 2016; subliniază faptul că sute de mii de PSI și de refugiați nu își pot exercita încă dreptul la o returnare în condiții de siguranță și de demnitate la casele lor, iar etnicii georgieni din teritoriile ocupate din Georgia sunt în continuare ținta unei politici înăsprite de discriminare etnică; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Federația Rusă să anuleze recunoașterea așa-numitei independențe a regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud și să îndeplinească obligațiile internaționale care îi revin, inclusiv cele asumate în cadrul Acordului de încetare a focului din 12 august 2008, intermediat de UE, încheiat între Georgia și Rusia, printre altele, prin retragerea forțelor sale militare de pe teritoriul Georgiei; îndeamnă Federația Rusă să asigure imediat accesul nerestricționat al EUMM în regiunile georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că soluționarea conflictului din Nagorno-Karabah ar trebui să se bazeze pe dreptul internațional și pe principiile fundamentale ale copreședinților Grupului de la Minsk al OSCE din 2009, care, la rândul lor, se bazează pe principiile prevăzute în Actul final de la Helsinki; îndeamnă toate părțile interesate să se concentreze asupra negocierilor care urmează să se desfășoare la cel mai înalt nivel, cu obiectivul de a defini o foaie de parcurs cu pași concreți pentru soluționarea conflictului; invită părțile implicate în conflict să mențină încetarea focului, să reducă tensiunile pe linia de contact și să pună în aplicare măsuri de consolidare a încrederii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită o cooperare mai strânsă și o mai mare coordonare între UE, OSCE și Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) în ceea ce privește punerea în aplicare a activităților pe teren menite să contribuie la găsirea unor soluții pașnice la conflictele din Europa de Est; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată că economiile teritoriilor ocupate din Georgia și ale regiunilor separatiste din Republica Moldova rămân în mare parte dependente de Rusia; consideră că UE ar trebui să faciliteze legăturile economice, culturale și sociale dintre aceste regiuni și partenerii interesați, propunând încheierea unor acorduri comerciale specifice, care să respecte principiile și dispozițiile zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare dintre UE și Republica Moldova și, respectiv, dintre UE și Georgia, precum și găsirea unor modalități de includere a acestora în anumite programe ale UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută eforturile depuse de Parlamentul European pentru a aduce laolaltă lideri tineri și reprezentanți ai ONG-urilor din Armenia și Azerbaidjan, cu scopul de a facilita dialogul, a promova înțelegerea reciprocă și a deschide calea pentru soluționarea pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah; consideră că o astfel de inițiativă ar trebui derulată în mod regulat și că ar trebui lansate inițiative similare, inclusiv în ceea ce privește conflictele prelungite din Georgia și Republica Moldova; |
| --- | --- |

22.

Depășirea războiului informațional

| 23. | condamnă din nou politicile subversive de propagandă, de dezinformare și de infiltrare pe platformele de comunicare socială care vizează slăbirea societăților democratice prin discreditarea instituțiilor, manipularea opiniei publice, difuzarea unor știri false, alimentarea tensiunilor sociale și promovarea neîncrederii generale față de mass-media; denunță, în acest context, războiul informațional purtat de Rusia împotriva vecinilor săi prin intermediul mijloacelor de informare controlate de stat pentru a disemina, în mod deliberat, știri false cu scopul de a influența politica internă a țărilor vizate, inclusiv alegerile, și de a submina Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută eforturile grupului operativ East StratCom depuse pentru a explica, a analiza și a crește gradul de sensibilizare la retorica de dezinformare a Rusiei; solicită UE și statelor sale membre să aloce mai multe resurse umane și financiare grupului operativ, pentru ca acesta să-și mărească capacitatea de a colecta și analiza datele și de a oferi autorităților naționale competente ale statelor membre ale UE și ale statelor partenere know-how-ul său în combaterea dezinformării; |
| --- | --- |

24.

| 25. | îndeamnă SEAE și delegațiile UE să-și intensifice eforturile de combatere a răspândirii informațiilor false în țările partenere, prin acordarea de asistență mass-mediei locale și prin comunicarea informațiilor bazate pe fapte ca răspuns la informațiile false prezentate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ia act de propunerile Comisiei cu privire la noi inițiative de politici de combatere a „știrilor false” și a răspândirii dezinformării în mediul online, în urma unei consultări publice și a unei revizuiri de către un grup de experți la nivel înalt; invită Comisia să își împărtășească cunoștințele și know-how-ul dobândite cu organismele relevante din țările partenere; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită statelor partenere să ia măsuri pentru a combate campaniile de dezinformare și propaganda rusă, prin măsuri concrete de politică și prin măsuri legislative; consideră, în acest sens, că dezinformarea ar trebui combătută într-un mod eficient, prin protejarea libertății de exprimare și prin excluderea cenzurii, precum și prin protejarea libertății mass-mediei și prin creșterea rezistenței mass-mediei la presiunile externe; solicită UE și partenerilor săi să stabilească o cooperare structurată în problemele legislative și de reglementare din domeniul mass-mediei și platformelor sociale, inclusiv în ceea ce privește sancțiunile în temeiul dreptului penal, care pot sancționa practicile de dezinformare și pe autorii acestora; consideră, în acest context, că sancțiunile prevăzute de dreptul penal ar trebui să vizeze în mod prioritar platformele care difuzează conținut cu discursuri de incitare la ură și pe finanțatorii acestora; |
| --- | --- |

27.

| 28. | propune impunerea unor noi sancțiuni oligarhilor ruși care ascund și spală fonduri ilicite în statele membre, ajutând Rusia să își desfășoare activitățile antidemocratice, și care finanțează, acoperă și gestionează operațiuni în valoare de mai multe miliarde de euro, cum ar fi amestecul în alegeri, atacurile cibernetice, știrile false și campaniile de propagandă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă partenerii să elaboreze programe și campanii educative destinate publicului larg, prin care să crească nivelul de sensibilizare la practicile de manipulare răuvoitoare a opiniei și la modurile de identificare a mijloacelor de informare care difuzează propagandă; |
| --- | --- |

29.

Dezvoltarea capacității de apărare cibernetică

| 30. | subliniază caracterul tot mai agresiv și complexitatea atacurilor cibernetice împotriva sistemelor informatice, care vizează destabilizarea infrastructurilor de comunicații publice și private; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută pachetul Comisiei privind securitatea cibernetică adoptat la 13 septembrie 2017, care vizează îmbunătățirea în continuare a rezistenței și a răspunsului UE la amenințările cibernetice; salută dimensiunea externă a acestuia, inclusiv obiectivul de a institui „dialoguri cibernetice” cu țările din afara UE în scopul facilitării cooperării în domeniul securității cibernetice; consideră că ar trebui să se acorde prioritate implicării în „dialoguri cibernetice” cu partenerii; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sprijină instituirea cadrului destinat răspunsului diplomatic comun al UE la activitățile răuvoitoare – setul de instrumente pentru diplomația cibernetică; salută dezvoltarea de către Uniunea Europeană a Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) pentru promovarea culturii cibernetice și pentru stimularea funcționării corespunzătoare a pieței interne digitale, precum și crearea unui Centru european de excelență pentru combaterea amenințărilor hibride în cadrul cooperării UE-NATO; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută o serie de alte inițiative la nivel internațional, care vizează reducerea riscului de atacuri cibernetice și stimularea capacității naționale de combatere a amenințărilor cibernetice, în special crearea unui grup de experți guvernamentali ai ONU privind evoluțiile din domeniul informațiilor și telecomunicațiilor în contextul securității internaționale, precum și măsurile de consolidare a încrederii (CBM) ale OSCE pentru promovarea „diplomației cibernetice”; |
| --- | --- |

33.

| 34. | îndeamnă UE, statele sale membre și partenerii săi să dezvolte rezistența în materie de securitate cibernetică, prin crearea unor noi capacități de atenuare a amenințărilor cibernetice, prin descurajarea potențialilor agresori, prin examinarea incidentelor cibernetice și a atacurilor și prin investiții în cercetarea privind noile instrumente de apărare cibernetică; recomandă Comisiei să instituie sau să dezvolte activități de cooperare în domeniul securității cibernetice cu partenerii, inclusiv prin utilizarea eficientă a ENISA și a Centrului european de excelență, în vederea dezvoltării unui know-how comun, a mecanismelor de reacție și a interoperabilității în cazul atacurilor cibernetice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că diferiți actori statali, precum Rusia, au fost implicați în activități cibernetice răuvoitoare pentru a-și atinge obiective politice, economice sau de securitate, care au inclus atacuri asupra infrastructurii critice, spionaj cibernetic, campanii de dezinformare sau limitarea accesului la internet; subliniază că astfel de activități ar putea constitui fapte ilicite în temeiul dreptului internațional și ar putea duce la un răspuns comun al UE, cum ar fi folosirea setului de instrumente pentru diplomația cibernetică al UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale partenerilor din Europa de Est. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0440.

(2)  JO C 224, 27.6.2018, p. 58.

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la prizonierii ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea. Texte adoptate, P8_TA(2017)0087.

---

| 25.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 343/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 343/8

---

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la investițiile străine directe în statele membre ale UE și în țările Parteneriatului estic

(2018/C 343/02)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011 și Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011 și Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017,

| — | având în vedere acordurile de asociere între UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere între UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare,

| — | având în vedere Planul de acțiune pentru 2016-2017 al Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune pentru 2016-2017 al Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic,

| — | având în vedere rapoartele privind investițiile mondiale publicate de Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele privind investițiile mondiale publicate de Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare,

| — | având în vedere politica de investiții a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, precum și documentul intitulat „Investițiile străine directe (ISD) în cifre” din octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica de investiții a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, precum și documentul intitulat „Investițiile străine directe (ISD) în cifre” din octombrie 2017,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei Europene și al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 9 iunie 2017, intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate preconizate pentru 2020 – Axarea pe principalele priorități și rezultate tangibile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei Europene și al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 9 iunie 2017, intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate preconizate pentru 2020 – Axarea pe principalele priorități și rezultate tangibile”,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Armenia, semnat în noiembrie 2017 la Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Armenia, semnat în noiembrie 2017 la Bruxelles,

| — | având în vedere politica europeană de vecinătate (PEV) revizuită din 2015 și Instrumentul european de vecinătate (IEV) pentru perioada 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica europeană de vecinătate (PEV) revizuită din 2015 și Instrumentul european de vecinătate (IEV) pentru perioada 2014-2020,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată în cadrul Summitului Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă din 25 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată în cadrul Summitului Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă din 25 septembrie 2015,

| — | având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Grupului de la Vișegrad pe tema Parteneriatului estic, pe baza rezultatelor reuniunii lor de la Varșovia din 12 aprilie 2017, oferind perspective de aderare la UE pentru țările Parteneriatului estic care sunt interesate în acest sens, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Grupului de la Vișegrad pe tema Parteneriatului estic, pe baza rezultatelor reuniunii lor de la Varșovia din 12 aprilie 2017, oferind perspective de aderare la UE pentru țările Parteneriatului estic care sunt interesate în acest sens,

| A. | întrucât cooperarea din cadrul Adunării Parlamentare Euronest urmărește obținerea unor rezultate pozitive, servind drept platformă pentru schimburile de opinii, pentru identificarea unor poziții comune referitoare la actualele provocări globale cu privire la democrație, politică, economie, securitate energetică și afaceri sociale, precum și pentru consolidarea legăturilor dintre țările Parteneriatului estic și a legăturilor cu UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât cooperarea din cadrul Adunării Parlamentare Euronest urmărește obținerea unor rezultate pozitive, servind drept platformă pentru schimburile de opinii, pentru identificarea unor poziții comune referitoare la actualele provocări globale cu privire la democrație, politică, economie, securitate energetică și afaceri sociale, precum și pentru consolidarea legăturilor dintre țările Parteneriatului estic și a legăturilor cu UE;

| B. | întrucât legăturile stabilite prin intermediul Parteneriatului estic măresc puterea și capacitatea deopotrivă a UE și a partenerilor de a gestiona provocările interne și externe; întrucât Parteneriatul estic se bazează pe angajamentele față de principiile dreptului internațional și față de valorile fundamentale, care includ democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și economia de piață, dezvoltarea durabilă și buna guvernanță; întrucât Parteneriatul estic are drept obiectiv promovarea angajamentului incluziv al tuturor componentelor societății și consolidarea incluziunii economice, în special a egalității de gen, astfel cum este prevăzut în Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen; |
| --- | --- |

B.

întrucât legăturile stabilite prin intermediul Parteneriatului estic măresc puterea și capacitatea deopotrivă a UE și a partenerilor de a gestiona provocările interne și externe; întrucât Parteneriatul estic se bazează pe angajamentele față de principiile dreptului internațional și față de valorile fundamentale, care includ democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și economia de piață, dezvoltarea durabilă și buna guvernanță; întrucât Parteneriatul estic are drept obiectiv promovarea angajamentului incluziv al tuturor componentelor societății și consolidarea incluziunii economice, în special a egalității de gen, astfel cum este prevăzut în Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen;

| C. | întrucât, în cadrul Summitului Parteneriatului estic de la Bruxelles din 2017, toți participanții au subliniat rolul important jucat de acordurile de asociere pentru accelerarea asocierii politice și a integrării economice cu Uniunea Europeană și au confirmat sprijinul UE pentru punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în cadrul Summitului Parteneriatului estic de la Bruxelles din 2017, toți participanții au subliniat rolul important jucat de acordurile de asociere pentru accelerarea asocierii politice și a integrării economice cu Uniunea Europeană și au confirmat sprijinul UE pentru punerea în aplicare a acestora;

| D. | întrucât acordurile de asociere dintre UE și țările Parteneriatului estic și acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat încheiat cu Armenia ar trebui să se bazeze pe progresele concrete înregistrate de guvernele din cadrul Parteneriatului estic în punerea în aplicare a angajamentelor în materie de reformă economică; |
| --- | --- |

D.

întrucât acordurile de asociere dintre UE și țările Parteneriatului estic și acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat încheiat cu Armenia ar trebui să se bazeze pe progresele concrete înregistrate de guvernele din cadrul Parteneriatului estic în punerea în aplicare a angajamentelor în materie de reformă economică;

| E. | întrucât este larg acceptat faptul că investițiile străine directe (ISD) pot fi esențiale pentru creșterea economică pe termen lung și pot aduce beneficii colaterale prin intermediul transferului de tehnologie și de competențe; |
| --- | --- |

E.

întrucât este larg acceptat faptul că investițiile străine directe (ISD) pot fi esențiale pentru creșterea economică pe termen lung și pot aduce beneficii colaterale prin intermediul transferului de tehnologie și de competențe;

| F. | întrucât remiterile de bani de către expatriați reprezintă o parte semnificativă a ISD în cazul anumitor țări ale Parteneriatului estic; întrucât remiterile pot constitui o parte importantă din PIB în aceste țări; |
| --- | --- |

F.

întrucât remiterile de bani de către expatriați reprezintă o parte semnificativă a ISD în cazul anumitor țări ale Parteneriatului estic; întrucât remiterile pot constitui o parte importantă din PIB în aceste țări;

| G. | întrucât, în temeiul PEV, UE are drept obiectiv sprijinirea dezvoltării economice a țărilor sale partenere și îmbunătățirea aspirațiilor, speranțelor și perspectivele populațiilor locale, menținând în același timp un puternic accent pe buna guvernanță, democrație și statul de drept; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în temeiul PEV, UE are drept obiectiv sprijinirea dezvoltării economice a țărilor sale partenere și îmbunătățirea aspirațiilor, speranțelor și perspectivele populațiilor locale, menținând în același timp un puternic accent pe buna guvernanță, democrație și statul de drept;

| H. | întrucât instituirea zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, care elimină și obstacolele din calea fluxurilor de ISD și de capitaluri, poate oferi un spectru larg de beneficii potențiale părților contractante, care vor rezulta din sinergia dintre zonele respective și procesul de apropiere prevăzut de acordul de asociere; |
| --- | --- |

H.

întrucât instituirea zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, care elimină și obstacolele din calea fluxurilor de ISD și de capitaluri, poate oferi un spectru larg de beneficii potențiale părților contractante, care vor rezulta din sinergia dintre zonele respective și procesul de apropiere prevăzut de acordul de asociere;

| I. | întrucât cooperarea dintre Armenia și UE, precum și cooperarea dintre Armenia și Uniunea Economică Eurasiatică (UEE) servesc drept un bun exemplu de politici neconflictuale în ceea ce privește colaborarea cu diferite uniuni economice; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea dintre Armenia și UE, precum și cooperarea dintre Armenia și Uniunea Economică Eurasiatică (UEE) servesc drept un bun exemplu de politici neconflictuale în ceea ce privește colaborarea cu diferite uniuni economice;

| J. | întrucât comerțul cu UE reprezintă o proporție substanțială a fluxurilor comerciale și de capital internaționale, iar economiile țărilor din Parteneriatul estic sunt dependente de acesta; |
| --- | --- |

J.

întrucât comerțul cu UE reprezintă o proporție substanțială a fluxurilor comerciale și de capital internaționale, iar economiile țărilor din Parteneriatul estic sunt dependente de acesta;

| K. | întrucât investitorii străini ar putea lua în considerare legislația în curs de dezvoltare din țările Parteneriatului estic în domenii cum ar fi protecția muncii și a mediului etc., cu scopul de a diminua costurile pentru a obține avantaje competitive în materie de prețuri prin implicarea în investiții „nomade”, de scurtă durată, care creează și lasă în urmă probleme profunde de ocupare a forței de muncă; întrucât acest lucru contravine obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), susținute atât de UE și de statele sale membre, cât și de țările Parteneriatului estic, subliniază că este nevoie de o acțiune sustenabilă și decisivă împotriva corupției pentru ca ISD să aducă beneficii societății în ansamblu; |
| --- | --- |

K.

întrucât investitorii străini ar putea lua în considerare legislația în curs de dezvoltare din țările Parteneriatului estic în domenii cum ar fi protecția muncii și a mediului etc., cu scopul de a diminua costurile pentru a obține avantaje competitive în materie de prețuri prin implicarea în investiții „nomade”, de scurtă durată, care creează și lasă în urmă probleme profunde de ocupare a forței de muncă; întrucât acest lucru contravine obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), susținute atât de UE și de statele sale membre, cât și de țările Parteneriatului estic, subliniază că este nevoie de o acțiune sustenabilă și decisivă împotriva corupției pentru ca ISD să aducă beneficii societății în ansamblu;

1.

subliniază importanța strategică a PEV ca politică prin care se creează relații multistrat; subliniază faptul că provocarea fundamentală a PEV constă în realizarea de îmbunătățiri concrete și palpabile pentru cetățenii țărilor partenere; consideră că PEV ar trebui să devină o politică mai fermă și mai eficientă, printre altele prin consolidarea elementelor sale pozitive, incluzând o mai mare concentrare pe elaborarea de politici eficace în materie de investiții bazate pe bunele practici ale UE;

2.

crede în valoarea permanentă a obiectivului declarat inițial al PEV de a crea un spațiu de prosperitate, stabilitate, securitate și de bună vecinătate, care să aibă la bază valorile și principiile comune ale Uniunii Europene, prin asigurarea de asistență și stimulente în vederea realizării unor reforme economice structurale profunde în țările învecinate, sub răspunderea și cu acordul acestora, care să permită consolidarea raporturilor lor cu UE; subliniază, prin urmare, necesitatea de a atrage mai multe investiții străine directe cu scopul de a asigura dezvoltarea economică;

3.

subliniază că în centrul noii abordări ar trebui să figureze atragerea de ISD, transparența, buna guvernanță, răspunderea reciprocă și caracterul incluziv, pentru a garanta că beneficiile PEV ajung la toate nivelurile societății din țările vizate, și nu se concentrează în jurul anumitor grupuri;

4.

reamintește interesul comun al Uniunii Europene de a sprijini țările din Parteneriatul estic să continue creșterea economică pe termen lung, stabilă și robustă și să instituie o guvernanță economică modernă, care poate fi obținută prin corelarea economiilor țărilor din Parteneriatul estic cu piața unică a UE prin intermediul zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, cu respectarea deplină a unei mai mari diferențieri care să reflecte diversitatea existentă între țările din Parteneriatul estic; subliniază faptul că ISD sunt esențiale pentru a asigura o creștere a competitivității și că ele ar trebui să conducă la creșterea productivității, crearea de locuri de muncă și o creștere durabilă pe termen lung;

5.

subliniază că o integrare mai profundă a pieței între UE și țările din Parteneriatul estic ar putea contribui la stimularea creșterii economice atât în UE, cât și în țările din cadrul Parteneriatului estic, precum și la eliminarea dezechilibrelor economice regionale și a inegalităților sociale între și în interiorul acestor țări și regiuni, și, prin urmare, ar mări bunăstarea populațiilor respective, rezultat semnificativ în special într-un moment de redresare economică lentă și de creștere a inegalității sociale și economice, precum și de instabilitate geopolitică;

6.

subliniază faptul că ISD pot avea un rol esențial în realizarea schimbării de paradigmă economică spre investiții și exporturi productive și durabile; subliniază, de asemenea, că ISD pot contribui la necesara creștere a competitivității prin dezvoltarea competențelor și a infrastructurii, precum și prin deschiderea de noi piețe pentru bunuri și servicii din țările membre ale Parteneriatului estic și facilitarea participării acestora în lanțurile valorice paneuropene;

7.

recunoaște că, în tranziția lor către o economie de piață, țările Parteneriatului estic au manifestat deschidere față de ISD, dar că, până în prezent, au atras un număr destul de limitat; consideră că este nevoie de eforturi suplimentare pentru a asigura un mediu de afaceri stabil și pentru ca aceste țări să își atingă potențialul maxim în domeniul statului de drept;

8.

constată că investițiile străine directe ar putea ajuta partenerii estici să își diversifice oferta de energie și să își îmbunătățească infrastructura energetică și, astfel, să obțină independența aprovizionării și creșterea eficienței;

9.

constată că țările Parteneriatului estic au întreprins eforturi majore în sensul îmbunătățirii mediului general de investiții; constată, de asemenea că reformele recente și în curs de desfășurare s-au concentrat pe doi piloni principali, și anume alinierea la normele și reglementările UE, precum și introducerea bunelor practici internaționale în sprijinul dezvoltării sectorului privat;

10.

recunoaște că asistența financiară și tehnică finanțată de UE prin intermediul unor instrumente, cum ar fi IEV și AMF au contribuit la crearea unui climat de afaceri îmbunătățit în țările Parteneriatului estic și la atragerea unui număr mai mare de investiții străine directe;

11.

subliniază faptul că legile bune nu rezultă automat într-un climat investițional favorabil, iar calitatea administrației publice și capacitatea sa de a pune în aplicare aceste legi trebuie să joace un rol important; în acest sens, consideră că se impun eforturi suplimentare în țările Parteneriatului estic; consideră că punerea în aplicare a reformelor în administrația publică și sistemul judiciar, precum și combaterea corupției sunt esențiale pentru atingerea excelenței; consideră că administrația publică trebuie profesionalizată și mai bine remunerată și că reforma administrației publice va necesita o mai bună utilizare a echipamentelor informatice, formare și raționalizarea resurselor; consideră că un accent puternic trebuie pus și pe îmbunătățirea guvernanței;

12.

constată că țările Parteneriatului estic pot atrage mai multe investiții străine directe cu o mai mare valoare prin politici adecvate; afirmă că mai multe investiții străine directe ar contribui la realizarea obiectivelor de dezvoltare națională ale țărilor și a obiectivelor de dezvoltare durabilă prin contribuția la crearea de locuri de muncă, la transferul de tehnologie, la promovarea exporturilor, la creșterea durabilă și la reducerea sărăciei; constată că investițiile străine directe cu o valoare mai mare ar conduce la îmbunătățiri în dezvoltarea infrastructurii, la diversificarea sectorială și la îmbunătățirea sistemelor de educație;

13.

subliniază faptul că investițiile străine directe transparente ar putea avea un rol esențial în reducerea ponderii și a rolului economiei informale în țările Parteneriatului estic, contribuind astfel la combaterea evaziunii fiscale, a criminalității organizate și a corupției;

14.

consideră că crearea de locuri de muncă prin investiții străine directe ar putea fi avantajoasă în ceea ce privește reducerea șomajului în rândul tinerilor; de asemenea, consideră că investițiile străine directe în sectoare care necesită forță de muncă calificată ar contribui la reducerea numărului de tineri absolvenți șomeri sau prost plătiți atunci când sunt cuplate cu politici active privind piața forței de muncă și cu un accent pe competențele relevante în domeniul educației și formării profesionale;

15.

subliniază că promovarea antreprenoriatului în rândul femeilor ar putea fi un instrument eficace de stimulare a creșterii economice, de scădere a șomajului, de promovare a diversității și egalității de gen, precum și de reducere a dezechilibrelor sociale;

16.

subliniază importanța IMM-urilor pentru economiile țărilor Parteneriatului estic; susține că investițiile în IMM-uri oferă o oportunitate optimă de a genera o creștere durabilă, de a combate șomajul și de a stimula schimburile comerciale dintre țările Parteneriatului estic și UE; îndeamnă UE și statele sale membre, pe de o parte, și țările Parteneriatului estic, pe de altă parte, să colaboreze în vederea atragerii mai multor investiții străine directe către IMM-urile aflate în acestea din urmă;

17.

înțelege că, de asemenea, țările Parteneriatului estic vor fi mai în măsură să își reanalizeze baza de impozitare, ceea ce, la rândul său, va oferi finanțare pentru îmbunătățirea standardelor de viață și, cu timpul, va reduce dependența acestora de asistența internațională și de remiteri; consideră că acest lucru ar permite în cele din urmă țărilor Parteneriatului estic să apeleze la o impozitare progresivă sporită în scopul eliminării inegalităților și clivajelor sociale din societățile lor;

18.

recunoaște că, deși unul dintre obiectivele țărilor Parteneriatului estic este să primească mai multe investiții străine directe pe baza unei forțe de muncă calificate, partenerii trebuie să întreprindă eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți anumite competențe profesionale în rândul propriilor populații; subliniază că, deși investițiile străine directe pot contribui la acest proces în diferite moduri, nu pot acționa ca substitut pentru rolul sistemelor naționale de educație în furnizarea de competențe necesare pentru o economie puternică, pentru acest lucru responsabilitatea revenindu-le guvernelor;

19.

solicită o injectare mai importantă de investiții în infrastructura țărilor Parteneriatului estic, în competențele forței de muncă și în dezvoltarea economică, nelimitându-se la creșterea capacității sectorului public sau a sectorului privat de la nivel local;

20.

îndeamnă autoritățile țărilor Parteneriatului estic să conceapă un set de stimulente pentru crearea de locuri de muncă, în scopul de a atrage investiții străine directe, pentru a crește în mod semnificativ ponderea sectorului privat în generarea de locuri de muncă;

21.

solicită definirea priorităților și a obiectivelor strategice pe termen scurt, mediu și lung, ținând cont de faptul că PEV ar trebui să urmărească crearea unei abordări diferențiate pentru a promova atragerea investițiilor; subliniază că, atunci când își definește abordarea, UE ar trebui să țină cont de interesele și prioritățile sale și de cele ale țărilor individuale vizate, precum și de nivelul lor de dezvoltare, ținând cont de interesele și aspirațiile societăților lor, de ambițiile politice și de climatul geopolitic;

22.

îndeamnă UE să își concentreze relațiile cu partenerii estici, acolo unde este necesar, pe interese comune și beneficii specifice, în special pe dezvoltarea economică și atragerea investițiilor străine directe; de asemenea, îndeamnă UE să sprijine țările Parteneriatului estic să accelereze activitatea de reformă a politicii lor industriale, lucru care ar putea determina o tranziție la o economie competitivă bazată pe cunoaștere;

23.

îndeamnă autoritățile din țările Parteneriatului estic asociate cu UE, precum și pe cele care au semnat acorduri de parteneriat cuprinzătoare și consolidate cu UE, să accelereze apropierea legislațiilor lor de legislația UE referitoare la îmbunătățirea climatului investițional, așa cum se prevede în acordurile respective;

24.

solicită Comisiei Europene să își mărească sprijinul și asistența pentru consolidarea capacităților în cazul țărilor Parteneriatului estic care sunt angajate în punerea în aplicare a unor măsuri care au un impact asupra climatului investițional;

25.

invită Comisia și autoritățile din statele membre ale UE să sprijine țările Parteneriatului estic la elaborarea unor planuri naționale de atragere a investițiilor străine directe;

26.

solicită monitorizarea calității investițiilor, precum și evaluarea și identificarea măsurilor de selecție a investițiilor pe termen lung; solicită, de asemenea, ca orice rezultat problematic al monitorizării investițiilor să fie tratat în mod corespunzător;

27.

solicită parlamentelor naționale ale țărilor Parteneriatului estic să accelereze procesul de armonizare a legislațiilor economice naționale cu acquis-ul comunitar și sprijină măsurile luate de parlamentele naționale pentru adoptarea reformelor privind zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare prin adoptarea de recomandări relevante; încurajează crearea unor grupuri de lucru multilaterale pentru a le permite să se ajute reciproc în procesul de apropiere a reglementărilor în întregul spectru al acquis-ului UE în domeniul comerțului și al investițiilor;

28.

invită statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic să își intensifice cooperarea în vederea combaterii schimbărilor climatice, în special în contextul COP21; încurajează cooperarea în domeniul tehnologiilor eficiente din punct de vedere al resurselor și cu emisii scăzute, în special transferul și inovarea în acest domeniu, în scopul de a crește capacitatea de adaptare a economiilor țărilor în procesul de atragere de investiții străine directe; subliniază importanța cercetării și a inovării, în general, pentru consolidarea competitivității, a productivității, a durabilității și a creării de locuri de muncă; ia act de obiectivul UE de a investi 3 % din PIB în cercetare și dezvoltare până în 2020;

29.

subliniază importanța pe care consolidarea rolului diplomației în promovarea politicilor și a programelor, schimbul de lecții învățate și bune practici referitoare la atragerea investițiilor străine directe o au pentru țările Parteneriatului estic;

30.

subliniază importanța politicilor de comunicare, necesitatea de a demonstra avantajele reformelor pentru cetățenii țărilor Parteneriatului estic și, astfel, necesitatea de a continua să consolideze eforturile strategice de comunicare;

31.

sprijină punerea în aplicare a bunelor practici promovate de UE, de partenerii din Europa de Est și de organizațiile internaționale și regionale, inclusiv de instituțiile financiare, băncile și donatorii din țări individuale, pentru a promova investițiile străine directe;

32.

încurajează statele membre ale UE să dezvolte relații bilaterale și multilaterale mai solide cu țările Parteneriatului estic și să se implice activ în asistența de tranziție, asistența tehnică, consolidarea capacităților și schimbul de experiență în vederea promovării investițiilor străine directe, precum și a creșterii gradului de conștientizare cu privire la oportunitățile oferite de zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare;

33.

recunoaște că multe dintre provocările cu care se confruntă țările Parteneriatului estic sunt comune; prin urmare, încurajează o cooperare mai puternică și un dialog politic de perspectivă între țările Parteneriatului estic pentru a aborda provocările comune și pentru a încuraja investițiile;

34.

solicită să fie luate măsuri pentru a preveni spălarea banilor și pentru a asigura transparența și responsabilitatea socială în ceea ce privește investițiile străine;

35.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului European, Comisiei Europene, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocieri privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est.

---

| 25.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 343/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 343/12

---

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la dezvoltarea eficienței energetice și la durabilitatea energetică în UE și în țările partenere din Europa de Est

(2018/C 343/03)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016 intitulată „Accelerarea inovării în domeniul energiei curate” [COM(2016) 763], |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016 intitulată „Accelerarea inovării în domeniul energiei curate” [COM(2016) 763],

| — | având în vedere Declarația comună a summitului Parteneriatului estic, de la Riga, din 21-22 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a summitului Parteneriatului estic, de la Riga, din 21-22 mai 2015,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la aceasta,

| — | având în vedere Acordul de la Paris și Decizia 1/CP.21 a Conferinței părților, care a avut loc la Paris între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris și Decizia 1/CP.21 a Conferinței părților, care a avut loc la Paris între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015,

| — | având în vedere Acordul de la Paris din cadrul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, ratificat de Uniunea Europeană, la care au aderat și țările Parteneriatului estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris din cadrul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, ratificat de Uniunea Europeană, la care au aderat și țările Parteneriatului estic,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată la 25 septembrie 2015 în cadrul summitului ONU privind dezvoltarea durabilă, în special obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU din 2003 nr. 7 – „Energie nepoluantă și la prețuri accesibile” și nr. 13 – „Acțiune în domeniul climei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată la 25 septembrie 2015 în cadrul summitului ONU privind dezvoltarea durabilă, în special obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU din 2003 nr. 7 – „Energie nepoluantă și la prețuri accesibile” și nr. 13 – „Acțiune în domeniul climei”,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 22 martie 2016 referitoare la elaborarea politicilor privind gazele neconvenționale și impactul potențial asupra piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est și cea din 1 noiembrie 2017 referitoare la consolidarea cooperării din domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic, în vederea punerii în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice din 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 22 martie 2016 referitoare la elaborarea politicilor privind gazele neconvenționale și impactul potențial asupra piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est și cea din 1 noiembrie 2017 referitoare la consolidarea cooperării din domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic, în vederea punerii în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice din 2015,

| — | având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul energiei,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat (APCC), semnat la 24 noiembrie 2017, între UE, pe de o parte, și Armenia, pe de altă parte și ratificat de Armenia, în special dispozițiile privind cooperarea din domeniul energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat (APCC), semnat la 24 noiembrie 2017, între UE, pe de o parte, și Armenia, pe de altă parte și ratificat de Armenia, în special dispozițiile privind cooperarea din domeniul energiei,

| — | având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Grupului de la Vișegrad privind Parteneriatul estic, în urma rezultatelor reuniunii lor de la Varșovia din 12 aprilie 2017, care oferă perspective de aderare la UE pentru țările Parteneriatului estic care sunt interesate în acest sens, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Grupului de la Vișegrad privind Parteneriatul estic, în urma rezultatelor reuniunii lor de la Varșovia din 12 aprilie 2017, care oferă perspective de aderare la UE pentru țările Parteneriatului estic care sunt interesate în acest sens,

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și Conferința ONU din 2016 de la Marrakesh asupra schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și Conferința ONU din 2016 de la Marrakesh asupra schimbărilor climatice,

| — | având în vedere declarația ministerială din 18 octombrie 2016 a statelor membre ale UE și a țărilor Parteneriatului estic privind schimbările de mediu și climatice în cadrul Parteneriatului estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ministerială din 18 octombrie 2016 a statelor membre ale UE și a țărilor Parteneriatului estic privind schimbările de mediu și climatice în cadrul Parteneriatului estic,

| — | având în vedere pachetul legislativ al Comisiei din 30 noiembrie 2016 intitulat „Energie curată pentru toți europenii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul legislativ al Comisiei din 30 noiembrie 2016 intitulat „Energie curată pentru toți europenii”,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă din 15 decembrie 2016 intitulat „Parteneriatul estic – Axarea pe principalele priorități și rezultate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă din 15 decembrie 2016 intitulat „Parteneriatul estic – Axarea pe principalele priorități și rezultate”,

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică și revizuirea sa din 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică și revizuirea sa din 2016,

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE,

| — | având în vedere Directiva 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și revizuirea sa din 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și revizuirea sa din 2016,

| — | având în vedere documentul intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020” și Documentul de strategie de țară în domeniul energiei al Armeniei, Azerbaidjanului, Belarusului, Georgiei, Moldovei și Ucrainei pentru perioada până în 2020 și 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020” și Documentul de strategie de țară în domeniul energiei al Armeniei, Azerbaidjanului, Belarusului, Georgiei, Moldovei și Ucrainei pentru perioada până în 2020 și 2030,

| — | având în vedere instituirea Parteneriatului pentru promovarea eficienței energetice și a protecției mediului în Europa de Est (E5P) în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere instituirea Parteneriatului pentru promovarea eficienței energetice și a protecției mediului în Europa de Est (E5P) în 2009,

| — | având în vedere instituirea Fondului fiduciar de asistență tehnică al Parteneriatului estic în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere instituirea Fondului fiduciar de asistență tehnică al Parteneriatului estic în 2010,

| — | având în vedere instituirea, în 2008, a Facilității UE de investiții pentru vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere instituirea, în 2008, a Facilității UE de investiții pentru vecinătate,

| — | având în vedere programul EU4Energy, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul EU4Energy,

| — | având în vedere Raportul pe 2017 privind eficiența energetică elaborat de Agenția Internațională a Energiei (AIE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe 2017 privind eficiența energetică elaborat de Agenția Internațională a Energiei (AIE),

| — | având în vedere documentul intitulat „Accelerarea inițiativelor în domeniul eficienței energetice și a oportunităților din Europa de Est, Caucaz și Asia”, elaborat de Centrul pentru Eficiență energetică din Copenhaga (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Accelerarea inițiativelor în domeniul eficienței energetice și a oportunităților din Europa de Est, Caucaz și Asia”, elaborat de Centrul pentru Eficiență energetică din Copenhaga (2015),

| — | având în vedere documentul intitulat „Raport anual de implementare”, elaborat de Secretariatul Comunității Energiei (2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Raport anual de implementare”, elaborat de Secretariatul Comunității Energiei (2017),

| A. | întrucât cererea globală de energie este în creștere, cu o rată comparabilă cu rata de creștere a populației, a activității umane și a dezvoltării tehnologice, ceea ce intensifică, prin urmare, concurența globală pentru resursele de combustibili fosili; întrucât acest lucru reprezintă un risc pentru eficiența și durabilitatea noastră energetică; |
| --- | --- |

A.

întrucât cererea globală de energie este în creștere, cu o rată comparabilă cu rata de creștere a populației, a activității umane și a dezvoltării tehnologice, ceea ce intensifică, prin urmare, concurența globală pentru resursele de combustibili fosili; întrucât acest lucru reprezintă un risc pentru eficiența și durabilitatea noastră energetică;

| B. | întrucât sectorul transporturilor reprezintă o treime din consumul energetic al UE și joacă, așadar, un rol important în tranziția către noi soluții energetice și o societate cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul transporturilor reprezintă o treime din consumul energetic al UE și joacă, așadar, un rol important în tranziția către noi soluții energetice și o societate cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

| C. | întrucât 193 de țări au semnat Acordul de la Paris cu ocazia Conferinței Națiunilor Unite din 2015 asupra schimbărilor climatice; întrucât acest acord global stabilește obiective și mecanisme și prevede obligații la nivel național, cu scopul de a oferi un răspuns la schimbările climatice; întrucât UE, în calitate de parte semnatară a acordului, și-a luat angajamentul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră de la nivel național cu cel puțin 40 % până în 2030, în comparație cu 1990; întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2015; întrucât sunt necesare reduceri mai semnificative ale emisiilor pentru a atinge obiectivele prevăzute în Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

C.

întrucât 193 de țări au semnat Acordul de la Paris cu ocazia Conferinței Națiunilor Unite din 2015 asupra schimbărilor climatice; întrucât acest acord global stabilește obiective și mecanisme și prevede obligații la nivel național, cu scopul de a oferi un răspuns la schimbările climatice; întrucât UE, în calitate de parte semnatară a acordului, și-a luat angajamentul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră de la nivel național cu cel puțin 40 % până în 2030, în comparație cu 1990; întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2015; întrucât sunt necesare reduceri mai semnificative ale emisiilor pentru a atinge obiectivele prevăzute în Acordul de la Paris;

| D. | întrucât, pentru a obține reduceri importante ale emisiilor, părțile semnatare ale Acordului de la Paris trebuie să abordeze intensitatea emisiilor de dioxid de carbon a sistemelor lor energetice și să pună în aplicare strategii ambițioase în direcția unei tranziții către piețe cu emisii scăzute de dioxid de carbon într-o economie globală; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pentru a obține reduceri importante ale emisiilor, părțile semnatare ale Acordului de la Paris trebuie să abordeze intensitatea emisiilor de dioxid de carbon a sistemelor lor energetice și să pună în aplicare strategii ambițioase în direcția unei tranziții către piețe cu emisii scăzute de dioxid de carbon într-o economie globală;

| E. | întrucât eficiența energetică joacă un rol important în asigurarea pe viitor a unui sistem energetic sigur, fiabil, accesibil și durabil. Eficiența energetică reprezintă resursa energetică pe care fiecare țară o posedă din belșug și este modul cel mai rapid și cel mai puțin costisitor de a aborda securitatea energetică, provocările de mediu și economice; |
| --- | --- |

E.

întrucât eficiența energetică joacă un rol important în asigurarea pe viitor a unui sistem energetic sigur, fiabil, accesibil și durabil. Eficiența energetică reprezintă resursa energetică pe care fiecare țară o posedă din belșug și este modul cel mai rapid și cel mai puțin costisitor de a aborda securitatea energetică, provocările de mediu și economice;

| F. | întrucât eficiența energetică are potențialul de a sprijini creșterea economică, de a consolida dezvoltarea socială, de a promova durabilitatea mediului, de a asigura securitatea sistemului energetic și de a participa la crearea de bunăstare, de noi locuri de muncă, la creșterea veniturilor societăților, la economisirea surselor de energie, la prevenirea poluării, la consolidarea independenței energetice a statelor printr-un consum energetic eficace și prin folosirea unor echipamente electrice ecologice; întrucât consolidarea eficienței energetice poate contribui la reducerea sărăciei energetice prin furnizarea energiei la costuri mai accesibile; |
| --- | --- |

F.

întrucât eficiența energetică are potențialul de a sprijini creșterea economică, de a consolida dezvoltarea socială, de a promova durabilitatea mediului, de a asigura securitatea sistemului energetic și de a participa la crearea de bunăstare, de noi locuri de muncă, la creșterea veniturilor societăților, la economisirea surselor de energie, la prevenirea poluării, la consolidarea independenței energetice a statelor printr-un consum energetic eficace și prin folosirea unor echipamente electrice ecologice; întrucât consolidarea eficienței energetice poate contribui la reducerea sărăciei energetice prin furnizarea energiei la costuri mai accesibile;

| G. | întrucât, în cadrul reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic care s-a desfășurat la Riga în 2015, participanții și-au reafirmat intenția de a aprofunda și mai mult cooperarea bilaterală și multilaterală în domeniul schimbărilor climatice și al energiei; întrucât, în conformitate cu revizuirea din noiembrie 2015 a politicii europene de vecinătate, UE și țările partenere din Europa de Est au acordat mai multă atenție securității energetice, eficienței energetice, durabilității energetice și acțiunilor în domeniul climei; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în cadrul reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic care s-a desfășurat la Riga în 2015, participanții și-au reafirmat intenția de a aprofunda și mai mult cooperarea bilaterală și multilaterală în domeniul schimbărilor climatice și al energiei; întrucât, în conformitate cu revizuirea din noiembrie 2015 a politicii europene de vecinătate, UE și țările partenere din Europa de Est au acordat mai multă atenție securității energetice, eficienței energetice, durabilității energetice și acțiunilor în domeniul climei;

| H. | întrucât se preconizează că consumul de energie va crește în regiunea Europei de Est într-un ritm mai accelerat decât media de la nivelul UE, ca parte a unei tendințe generale care însoțește dezvoltarea economică și socială a regiunii; întrucât potențialul de eficiență energetică este în continuare imens; |
| --- | --- |

H.

întrucât se preconizează că consumul de energie va crește în regiunea Europei de Est într-un ritm mai accelerat decât media de la nivelul UE, ca parte a unei tendințe generale care însoțește dezvoltarea economică și socială a regiunii; întrucât potențialul de eficiență energetică este în continuare imens;

| I. | întrucât este, așadar, în interesul economic, social și ecologic atât al UE, cât și al țărilor partenere din Europa de Est să reducă emisiile de dioxid de carbon care rezultă din utilizarea combustibililor fosili, să dezvolte surse de energie alternative, durabile și rentabile și să sporească eficiența energetică; |
| --- | --- |

I.

întrucât este, așadar, în interesul economic, social și ecologic atât al UE, cât și al țărilor partenere din Europa de Est să reducă emisiile de dioxid de carbon care rezultă din utilizarea combustibililor fosili, să dezvolte surse de energie alternative, durabile și rentabile și să sporească eficiența energetică;

| J. | întrucât UE a instituit directive pentru a obține o energie sigură, durabilă și competitivă; întrucât UE a stabilit obiective, în special pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 40 %, în comparație cu nivelurile din 1990, și definește în prezent obiectivele de mărire a cotei de energie din surse regenerabile consumată la nivelul UE și de îmbunătățire a eficienței energetice cu cel puțin aproximativ 30 % în comparație cu previziunile pentru 2030; întrucât eficiența energetică reprezintă un factor de stimulare pentru economia durabilă și pentru sectorul construcțiilor din UE și din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE a instituit directive pentru a obține o energie sigură, durabilă și competitivă; întrucât UE a stabilit obiective, în special pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 40 %, în comparație cu nivelurile din 1990, și definește în prezent obiectivele de mărire a cotei de energie din surse regenerabile consumată la nivelul UE și de îmbunătățire a eficienței energetice cu cel puțin aproximativ 30 % în comparație cu previziunile pentru 2030; întrucât eficiența energetică reprezintă un factor de stimulare pentru economia durabilă și pentru sectorul construcțiilor din UE și din țările Parteneriatului estic;

| K. | întrucât dialogul regional privind politicile energetice în cadrul Parteneriatului estic s-a intensificat în ultimii ani, acoperind convergența piețelor energiei, diversificarea aprovizionării cu energie și a tranzitului, dezvoltarea de surse durabile de energie și infrastructuri de interes comun și regional; |
| --- | --- |

K.

întrucât dialogul regional privind politicile energetice în cadrul Parteneriatului estic s-a intensificat în ultimii ani, acoperind convergența piețelor energiei, diversificarea aprovizionării cu energie și a tranzitului, dezvoltarea de surse durabile de energie și infrastructuri de interes comun și regional;

| L. | întrucât măsurile în materie de economisire a energiei și de eficiență energetică, alături de o utilizare sporită a surselor regenerabile, ar contribui, de asemenea, la reducerea multiplelor forme de dependență energetică, inclusiv a dependenței financiare, tehnologice și de combustibili în sectoarele energiei nucleare și fosile, a achiziționării și deținerii infrastructurilor energetice strategice și a investițiilor în proiecte de energie efectuate de părți terțe nefiabile în UE și în țări partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

L.

întrucât măsurile în materie de economisire a energiei și de eficiență energetică, alături de o utilizare sporită a surselor regenerabile, ar contribui, de asemenea, la reducerea multiplelor forme de dependență energetică, inclusiv a dependenței financiare, tehnologice și de combustibili în sectoarele energiei nucleare și fosile, a achiziționării și deținerii infrastructurilor energetice strategice și a investițiilor în proiecte de energie efectuate de părți terțe nefiabile în UE și în țări partenere din Europa de Est;

| M. | întrucât țările partenere din Europa de Est și-au luat angajamentul de a adopta și de a pune în aplicare cadrele juridice și de politică aferente surselor regenerabile de energie și eficienței energetice; |
| --- | --- |

M.

întrucât țările partenere din Europa de Est și-au luat angajamentul de a adopta și de a pune în aplicare cadrele juridice și de politică aferente surselor regenerabile de energie și eficienței energetice;

| N. | întrucât, în 2013, Armenia, Georgia și Moldova au aderat la Parteneriatul pentru promovarea eficienței energetice și protecția mediului în Europa de Est (E5P), care a fost încheiat inițial cu Ucraina și care urmărește să promoveze eficiența energetică și investițiile ecologice în țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în 2013, Armenia, Georgia și Moldova au aderat la Parteneriatul pentru promovarea eficienței energetice și protecția mediului în Europa de Est (E5P), care a fost încheiat inițial cu Ucraina și care urmărește să promoveze eficiența energetică și investițiile ecologice în țările Parteneriatului estic;

| O. | întrucât instituțiile financiare internaționale continuă să joace un rol important prin mobilizarea de fonduri naționale și de împrumuturi pentru a investi în utilizarea durabilă a energiei și pentru dezvoltarea surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

O.

întrucât instituțiile financiare internaționale continuă să joace un rol important prin mobilizarea de fonduri naționale și de împrumuturi pentru a investi în utilizarea durabilă a energiei și pentru dezvoltarea surselor regenerabile de energie;

| P. | întrucât UE și țările partenere din Europa de Est trebuie să țină seama de competitivitatea globală a sectoarelor energiei și a economiilor lor atunci când elaborează politici adecvate pentru impunerea obligațiilor legate de eficiența energetică în sectoarele industriale, când dezvoltă surse regenerabile de energie și când le integrează în mixurile naționale de energie; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE și țările partenere din Europa de Est trebuie să țină seama de competitivitatea globală a sectoarelor energiei și a economiilor lor atunci când elaborează politici adecvate pentru impunerea obligațiilor legate de eficiența energetică în sectoarele industriale, când dezvoltă surse regenerabile de energie și când le integrează în mixurile naționale de energie;

Coerența acțiunilor

| 1. | împărtășește punctele de vedere exprimate de părțile la Acordul de la Paris privind schimbările climatice, întrucât aceste schimbări reprezintă o amenințare la adresa păcii și stabilității, la adresa prosperității economice mondiale, reducerii sărăciei și dezvoltării durabile; salută angajamentul părților de a desfășura acțiuni colective pentru a limita creșterea temperaturii medii globale la o cifră cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a evita efecte nefavorabile semnificative asupra climei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută angajamentul statelor membre ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est față de Acordul de la Paris; ia act de „contribuțiile preconizate stabilite la nivel național” (CPSN) prezentate de statele membre ale UE și de partenerii acestora pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră; solicită diferitelor guverne ale acestor state să-și adapteze CPSN la Acordul de la Paris și la obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU pentru 2030; ia act de importanța planurilor naționale privind energia și schimbările climatice în planificarea și asigurarea respectării angajamentelor luate în conformitate cu cadrul menționat anterior; subliniază că este în interesul comun al țărilor Parteneriatului estic să consolideze cooperarea bilaterală și multilaterală din domeniul energiei, în vederea îndeplinirii obiectivelor respective în domeniul climei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută comunicarea Comisiei care stabilește cadrul pentru accelerarea inovării în domeniul energiei curate în UE; subliniază nevoia de a dispune de un cadru de reglementare și de finanțare pentru inovarea în domeniul energiei, care să fie coerent cu Perspectiva energetică 2050 a UE și cu angajamentele asumate de UE în cadrul Acordului de la Paris și care să încurajeze utilizarea eficace și durabilă a tuturor surselor de energie, ceea ce ar conduce la economii de energie și la beneficii mai mari, inclusiv în domeniile sănătății, securității, a calității aerului și a apei, asigurând totodată competitivitatea industrială, aprovizionarea cu energie, precum și un răspuns cuprinzător la preocupările din domeniul mediului; recunoaște faptul că măsurile asociate cu intensificarea inovării UE în domeniul energiei curate reprezintă o parte integrantă dintr-un set mai larg de propuneri legislative stabilit în pachetul intitulat „Energie curată pentru toți europenii” și că aceste măsuri ar trebui, prin urmare, să consolideze diferitele elemente care compun acest pachet, angajamentele Uniunii luate în cadrul Acordului de la Paris și în general legislația Uniunii și principiile în domeniul energiei, în special cele reflectate în cadrul privind clima și energia pentru 2030 și în foaia de parcurs pentru 2050; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că realizarea obiectivelor stabilite în cadrul Acordului de la Paris va impune modificări importante și structurale ale economiilor și sistemelor energetice ale părților, inclusiv o trecere treptată către un mix energetic mai diversificat, promovarea surselor regenerabile de energie și îmbunătățirea eficienței energetice în toate sectoarele, inclusiv în sectoarele transporturilor și construcțiilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază importanța economiei de energie și a măsurilor privind eficiența energetică pentru securitatea energetică a UE și, în special, pentru țările Parteneriatului estic; constată faptul că, în medie, țările Parteneriatului estic înregistrează o intensitate energetică de trei ori mai mare decât media din statele membre ale UE și subliniază faptul că reducerea acestui decalaj constituie singura și cea mai eficientă metodă de a reduce dependența energetică a respectivelor țări ale Parteneriatului estic de o țară terță; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este de acord cu faptul că introducerea cu succes a inovării energetice este o provocare multidimensională care reunește UE și țările partenere din Europa de Est; subliniază faptul că această provocare presupune un angajament asumat de toate părțile interesate, cetățeni, mediul academic, organizații pentru cercetare și tehnologie, IMM-uri, întreprinderi nou-înființate, întreprinderi din domeniul energiei și al construcțiilor, furnizori de servicii de mobilitate, prestatori de servicii, producători de echipamente, societăți din domeniul tehnologiei informației și din domeniul telecomunicațiilor, instituții financiare, autorități de la nivelul Uniunii, național, regional și local, comunități care utilizează energie din surse regenerabile, ONG-uri, actori din domeniul educației și lideri de opinie; subliniază valoarea noilor modele de afaceri care utilizează tehnologii digitale inovatoare, printre altele pentru a optimiza producția proprie, stocarea, schimbul și autoconsumul de energie curată produsă la fața locului și pentru a spori accesul la surse regenerabile de energie, inclusiv pentru gospodăriile afectate de sărăcia energetică; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța dezvoltării tehnologiei în domeniul energiei din surse regenerabile și a îmbunătățirii eficienței energetice prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în toate sectoarele energetice, contribuind, așadar, la îndeplinirea angajamentelor individuale luate de părți în cadrul Acordului de la Paris; consideră că aceste politici sunt esențiale pentru creșterea economică și pentru ocuparea forței de muncă; solicită Comisiei Europene și autorităților naționale ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est să depună toate eforturile pentru un sistem integrat de măsuri comune pentru promovarea utilizării energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice; subliniază că aceste măsuri ar trebui să includă stimulente pentru economiile de energie în toate sectoarele economice, inclusiv în sectorul construcțiilor și al transporturilor; solicită, de asemenea, integrarea politicilor privind sursele regenerabile de energie și eficiența energetică în toate domeniile de interes pentru producerea, transportarea, distribuirea și stocarea energiei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită UE și țărilor partenere din Europa de Est să consolideze cooperarea regională și să încurajeze modernizarea propriilor rețele energetice; constată că acest lucru este posibil prin dezvoltarea și promovarea „rețelelor inteligente”, precum și prin construirea unor noi infrastructuri interconectate și transfrontaliere; subliniază că aceste eforturi trebuie să fie completate cu măsuri care pun accentul pe evoluții ale comportamentelor, pe economisirea de energie și pe sprijinul acordat consumatorilor; constată că este important ca aceste măsuri să evidențieze beneficiile trecerii de la combustibili fosili la energie din surse regenerabile, în special în sectoare precum încălzirea; subliniază, de asemenea, importanța dezvoltării unei rețele de internet solide, care să funcționeze drept bază pentru a sprijini operațiunile rețelei inteligente, dar și pentru a asigura securitatea cibernetică a infrastructurilor critice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul cheie jucat de autoritățile regionale și locale în punerea în aplicare a măsurilor privind eficiența energetică; pune accentul pe nevoia de a acorda sprijin acestor autorități și de a consolida competențele și cunoștințele acestora în acest domeniu; evidențiază nevoia de a stabili și a promova parteneriate ale municipalităților din țările Parteneriatului estic cu municipalități ale UE care pun în aplicare bune practici; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că diversificarea surselor de energie și a rutelor de aprovizionare, inclusiv crearea de rute pentru fluxurile inversate de gaze, este esențială pentru securitatea energetică a statelor membre ale UE și a țărilor partenere din Europa de Est și pentru capacitatea acestora de a-și îndeplini angajamentele în ceea ce privește politicile de eficiență energetică; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază faptul că crearea de noi rute nu trebuie să ducă la creșterea dependenței de furnizorii de gaze dominanți sau să submineze securitatea energetică regională și strategia UE privind uniunea energetică; subliniază faptul că toate părțile noi de pe mare și de pe uscat ale infrastructurii de conducte trebuie să respecte normele de mediu și principiile fundamentale consacrate în legislația UE relevantă; atrage atenția asupra faptului că conducta North Stream 2 va avea un impact negativ asupra obiectivului-cheie de diversificare a aprovizionării cu energie și va pune astfel în pericol perspectiva de a construi un ecosistem energetic eficient; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută punerea în funcțiune și dezvoltarea interconexiunilor gazoconductului și a fluxurilor inversate, a coridorului sudic al gazelor și a prelungirii sale concepute pentru a exploata resurse suplimentare de gaz din Turkmenistan, precum și a noilor instalații care permit exportul și importul de gaz natural lichefiat, inclusiv extracția gazului natural din surse convenționale și neconvenționale; remarcă importanța cooperării dintre UE și țările partenere din Europa de Est în ceea ce privește garantarea livrărilor de gaz, în special în ceea ce privește capacitățile de flux inversat de gaze naturale din Ungaria, Polonia și Slovacia spre Ucraina, precum și din România spre Moldova; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută punerea în funcțiune și dezvoltarea interconexiunilor gazoconductului și a fluxurilor inversate, a coridorului sudic al gazelor și a noilor instalații care permit exportul și importul de gaz natural lichefiat, inclusiv extracția gazului natural din surse convenționale și neconvenționale; remarcă importanța cooperării dintre UE și țările partenere din Europa de Est în ceea ce privește garantarea livrărilor de gaz, în special în ceea ce privește capacitățile de flux inversat de gaze naturale din Ungaria, Polonia și Slovacia spre Ucraina, precum și din România spre Moldova; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sprijină politicile energetice bazate pe piață, fundamentate pe concurența deschisă și loială între furnizorii de energie și pe transparența pieței; constată că uniunea energetică a UE determină crearea unei piețe paneuropene a energiei, în care țările partenere din Europa de Est sunt actori importanți; îndeamnă Comisia și autoritățile din țările partenere din Europa de Est să revizuiască în mod constant normele privind piața și să propună adaptări pentru a permite apariția unui mediu mai favorabil pentru investițiile în sursele regenerabile de energie, pentru a răspunde la eșecurile pieței și pentru a încuraja proiectele din domeniul eficienței energetice; evidențiază importanța creării unor stimulente menite să asigure condiții echitabile în sectorul energiei și a eliminării subvențiilor nejustificate pentru sursele de energie deja existente și care denaturează piețele energiei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea de a asigura un climat de afaceri atractiv și un cadru de reglementare adecvat pentru a încuraja sectorul privat să investească în energia din surse regenerabile, în infrastructurile aferente de transportare a energiei și în comercializarea energiei electrice produse din surse regenerabile la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază rolul și potențialul de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor și importanța reabilitării clădirilor ineficace din punct de vedere energetic în UE și în țările Parteneriatului estic în vederea unei eficiențe energetice maxime; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită autoritățile partenerilor care sunt asociate cu UE să accelereze apropierea legislațiilor lor cu legislația UE privind schimbările climatice și energia, astfel cum se prevede în acordurile de asociere; în această privință, subliniază importanța cooperării cu Comunitatea Energiei, Comisia Europeană și statele membre ale UE în vederea creării premiselor juridice, instituționale, financiare, economice și tehnologice necesare pentru a garanta o tranziție treptată și acceptabilă din punct de vedere social către o dezvoltare cu emisii scăzute de dioxid de carbon; salută recenta aderare a Georgiei la Comunitatea Energiei, subliniind, în același timp, necesitatea de a se respecta pe deplin dispozițiile aferente legate de aderare; salută solicitarea Belarusului de a obține statutul de observator în cadrul acestei organizații; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că cercetarea, dezvoltarea și investițiile în domeniul energiei curate depind în mod fundamental de o piață stabilă și de previzibilitatea și securitatea juridică a unui cadru de reglementare, ceea ce necesită o viziune politică pe termen lung, ambițioasă și realizabilă, inclusiv obiective și angajamente în domeniul energetic și climatic, stimulente specifice susținute și capitalul propriu stabil pentru a crea un mediu concurențial echitabil pentru tehnologii, facilitând astfel inovarea și aprovizionarea cu energie, reducând barierele de intrare pe piață și contribuind la atingerea de către inovarea în domeniul energiei curate a masei critice necesare pentru lansarea pe piață; subliniază că este necesar să se acorde o mai mare prioritate inovării sistemice în domeniul energiei și promovării educației și antreprenoriatului, dat fiind că inovarea nu este bazată numai pe tehnologie; subliniază că este nevoie ca această abordare sistemică să poată integra în mod eficient diferite soluții disponibile sau în curs de dezvoltare, în special în ceea ce privește eficiența energetică și integrarea energiilor din surse regenerabile; solicită să se utilizeze platformele de tehnologie și inovare de la nivel european și din țările Parteneriatului estic pentru identificarea unor potențiale inovări în domeniul energiei curate, care merită un sprijin specific; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază faptul că cercetarea și inovarea prin sectorul privat, și în special prin intermediul IMM-urilor, reprezintă elemente-cheie pentru sprijinirea energiei curate, a eficienței energetice, a durabilității energetice, prin îmbunătățirea și sprijinirea creării de locuri de muncă, prin consolidarea creșterii economice și a investițiilor în UE și în țările Parteneriatului estic; subliniază faptul că finanțările destinate IMM-urilor trebuie să fie adaptate necesităților acestora; consideră că, pentru a realiza o tranziție reușită către o economie durabilă și fără emisii de dioxid de carbon, trebuie să se asigure că piețele muncii pot răspunde în mod adecvat la noile cerințe ale sistemelor inovatoare în domeniul energiei curate, luând în considerare totodată nevoia unei tranziții juste și echitabile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că includerea unor informații relevante în planurile energetice și climatice naționale integrate ar putea să ducă la atingerea eficienței energetice; subliniază, în acest context, importanța promovării bunelor practici și a schimbului de informații, precum și a simplificării normelor privind participarea la programe de inovare energetică pentru toate organizațiile, întreprinderile, universitățile și institutele, atât din UE, cât și din țări ale Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază necesitatea de a încuraja în continuare finanțarea de tip colaborativ în domeniul energiei, dar și de a integra inovarea în domeniul energiei în alte provocări societale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este în continuare preocupat de complexitatea instrumentelor financiare actuale și subliniază nevoia unei coerențe mai mari între fondurile relevante dedicate proiectelor în domeniul energiei curate; solicită Comisiei să simplifice accesul și să majoreze bugetul, inclusiv să redirecționeze un mic procent din subvențiile directe pentru combustibilii fosili pentru a încuraja și a accelera dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | îndeamnă UE și țările Parteneriatului estic ca, în sectorul energetic și alte sectoare conexe, să își intensifice eforturile în sprijinul inovării în ceea ce privește aprovizionarea sustenabilă cu materii prime, o mai bună proiectare a produselor, reciclarea, refolosirea și utilizarea în cascadă a metalelor și a materialelor existente, în contextul economiei circulare și al economiilor de energie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază interesul UE și al Parteneriatului estic de a identifica și de a combate birocrația, corupția și practicile neloiale de pe piață datorită impactului negativ în etapele timpurii ale tehnologiilor emergente revoluționare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită UE și țările Parteneriatului estic să-și intensifice eforturile pentru a sprijini și a armoniza educația din domeniile academice legate de eficiența energetică; subliniază faptul că educația este indispensabilă pentru inovare și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recunoaște că sunt necesare sisteme de educație și angajament sistemice elaborate pentru a-i permite societății să se implice pe deplin în procesul de transformare a sistemului energetic și pentru a le permite europenilor de toate vârstele să progreseze treptat de la conștientizare și înțelegere la implicarea activă și autonomizare; invită UE și țările Parteneriatului estic să promoveze angajamentul cetățenilor în problematici legate de energie prin campanii de sensibilizare, printr-o informare masivă și accesibilă; subliniază nevoia de a prevedea măsuri adecvate de formare profesională pentru o tranziție acceptabilă din punct de vedere social către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

26.

| 27. | este de părere că, în zonele urbane, pe lângă decarbonizarea și renovarea clădirilor, există preocupări legate de spațiile verzi; recomandă să se acorde prioritate spațiilor verzi din zona urbană, având în vedere faptul că dispariția lor este ireversibilă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că sectorul transporturilor dispune de un enorm potențial și ar trebui să joace un rol vital în tranziție și încurajează UE și țările Parteneriatului estic să sprijine și să încurajeze mobilitatea cu emisii scăzute; |
| --- | --- |

28.

Cooperarea multilaterală și programe de succes

| 29. | salută schimbările adoptate de Armenia în ceea ce privește legislația privind economiile de energie și energia din sursele regenerabile, precum și planul de generare a 30 % din producția de energie electrică din surse regenerabile până în 2020; subliniază potențialul de a îmbunătăți utilizarea eficace a energiei în clădiri și pentru încălzire; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută eforturile Azerbaidjanului de a adopta noi acte legislative, precum și de a înlocui tehnologiile și instalațiile cu altele moderne; sprijină cu convingere noile programe create pentru a crește eficiența energetică până în 2020 și instituirea unei Agenții guvernamentale pentru sursele de energie alternativă și regenerabilă în vederea armonizării eficienței energetice; subliniază nevoia de a promova un institut pentru eficiență energetică și de a îmbunătăți eficiența energetică a clădirilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sprijină faptul că autoritățile pun din ce în ce mai mult accentul pe eficiența energetică, în special pe reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, mărind așadar cota de energie din surse regenerabile în mixul energetic și reducând consumul de energie; își reiterează, cu toate acestea, solicitarea adresată UE și autorităților din Belarus, pentru ca acestea să acorde prioritate siguranței centralei nucleare belaruse de la Ostroveț și să se asigure că progresul în relațiile UE-Belarus este condiționat de o mai mare deschidere și cooperare din partea Belarus și de respectarea deplină de către această țară a standardelor internaționale de siguranță nucleare și de mediu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sprijină cu tărie angajamentul Georgiei în domeniul eficienței energetice; salută aderarea la Comunitatea Energiei în 2017; salută eforturile deosebite depuse pentru dezvoltarea și finalizarea proiectelor de legi privind energia, eficiența energetică, etichetarea referitoare la eficiența energetică, performanța energetică a clădirilor și promovarea energiei din surse regenerabile, alături de planurile de acțiune pentru eficiența energetică și energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază importanța actualizării Strategiei energetice naționale 2030, adoptate de Republica Moldova în 2017, care prevede reducerea intensității energetice cu 10 % până în 2020 și a consumului energetic din clădiri cu 20 % până în 2020; salută punerea în aplicare cu succes a proiectului „Energie și Biomasă”, finanțat de UE, care a contribuit la creșterea producției de energie din surse regenerabile; subliniază importanța adoptării legislației privind eficiența energetică care transpune Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică; subliniază nevoia de a elabora un plan național privind eficiența energetică a clădirilor, care să ia în considerare factori externi și interni legați de climă; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută obiectivul Georgiei de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu 25 % sub nivelul modelului „business as usual” până în 2030, precum și participarea sa la contribuțiile preconizate stabilite la nivel național din cadrul Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută eforturile depuse de țările Parteneriatului estic de diversificare a surselor de energie; salută progresele semnificative realizate de Ucraina pentru a reduce intensitatea energetică foarte ridicată a economiei și a infrastructurii sale, inclusiv legea adoptată în Ucraina în ceea ce privește Comisia Națională pentru Reglementare în domeniul Energiei și al Utilităților Publice, care promovează crearea unei autorități independente de reglementare pe piața energiei în Ucraina în conformitate cu standardele UE; salută progresele înregistrate de Ucraina în ceea ce privește eficiența energetică, în special adoptarea legii privind Fondul pentru eficiență energetică și alte texte legislative relevante, care permit funcționarea Fondului pentru eficiență energetică în Ucraina încă de la începutul anului 2018, finanțat în parte de UE; salută inițierea procesului de separare juridică, în conformitate cu cel de-al treilea pachet al UE privind energia; salută adoptarea, în august 2017, a noii Strategii energetice a Ucrainei până în 2035 („Siguranță, eficiență energetică, competitivitate”), care definește toată gama de reforme pe scară largă în sectorul energiei, cu noi obiective legate de energia din surse regenerabile, precum și cu scopul de a reduce la jumătate intensitatea energetică a economiei până în 2030; subliniază nevoia unor proiecte de eficiență energetică la nivel local, care să aducă beneficii comunităților respective; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută lărgirea Parteneriatului pentru promovarea eficienței energetice și a protecției mediului în Europa de Est, EU4Energy, la toate țările partenere din Europa de Est, care vizează accelerarea punerii în aplicare a proiectelor de eficiență energetică, îmbunătățirea cadrului legislativ și reglementar și sprijinirea cooperării în cadrul proiectelor de infrastructură; invită la un schimb de experiență și bune practici rezultate din proiectele de eficiență energetică implementate cu succes, precum proiectul finanțat de UE intitulat „Energie și Biomasă” din Moldova și/sau măsurile luate de Georgia și de Ucraina, menite să crească eficiența energetică în sectorul locuințelor; sprijină cu putere angajamentul luat de Convenția primarilor – EST (CoM East), care reunește autorități locale și regionale ce colaborează pentru punerea în aplicare a obiectivelor de climă și energie; subliniază importanța celorlalte proiecte finanțate de UE, precum pachetul privind proiectul „Clima Est”, menit să ofere partenerilor instrumentele necesare pentru a realiza reducerile de emisii de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută faptul că Azerbaidjanul s-a clasat pe locul 28 în Indexul global de eficiență energetică, potrivit Indexului pe 2015 al productivității energetice și al prosperității economice; salută faptul că performanța productivității energetice a Azerbaidjanului crește anual cu 12,8 %, ceea ce reprezintă cea mai rapidă rată de creștere a productivității energetice la nivel mondial; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută obiectivul Azerbaidjanului de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu 30 % față de nivelurile din 1990 până în 2030, precum și participarea sa la contribuțiile preconizate stabilite la nivel național; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută aderarea SOCAR la inițiativa Băncii Mondiale intitulată „Zero arderi de rutină până în 2030”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est. |
| --- | --- |

40.

---

| 25.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 343/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 343/19

---

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la combaterea muncii informale și nedeclarate și la îmbunătățirea securității sociale a lucrătorilor în Uniunea Europeană și în țările Parteneriatului estic

(2018/C 343/04)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere acordurile de asociere (AA) între Uniunea Europeană, pe de o parte, și Moldova, Georgia și Ucraina, pe de altă parte, și Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat cu Armenia, în special capitolele din aceste acorduri privind comerțul, dezvoltarea durabilă, ocuparea forței de muncă, politica socială și egalitatea de șanse, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere (AA) între Uniunea Europeană, pe de o parte, și Moldova, Georgia și Ucraina, pe de altă parte, și Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat cu Armenia, în special capitolele din aceste acorduri privind comerțul, dezvoltarea durabilă, ocuparea forței de muncă, politica socială și egalitatea de șanse,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special preambulul la acesta și articolele 3 și 6, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special preambulul la acesta și articolele 3 și 6,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 și 168, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 și 168,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Carta socială europeană din 3 mai 1996, în special partea I și partea II articolul 3, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană din 3 mai 1996, în special partea I și partea II articolul 3,

| — | având în vedere Codul european de securitate socială din 1964 și versiunea revizuită a acestuia din 1990, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul european de securitate socială din 1964 și versiunea revizuită a acestuia din 1990,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1) și Convenția europeană de securitate socială (ETS nr. 78), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1) și Convenția europeană de securitate socială (ETS nr. 78),

| — | având în vedere Proclamația Pilonului european al drepturilor sociale din noiembrie 2017 și Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Proclamația Pilonului european al drepturilor sociale din noiembrie 2017 și Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (2),

| — | având în vedere Convenția și recomandările nr. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 și 204 ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), precum și Agenda OIM privind munca decentă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția și recomandările nr. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 și 204 ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), precum și Agenda OIM privind munca decentă,

| — | având în vedere Declarația comună a summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles, cele 20 de obiective stabilite pentru 2020 și arhitectura revizuită adoptată și anexată la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles, cele 20 de obiective stabilite pentru 2020 și arhitectura revizuită adoptată și anexată la acestea,

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 3 din TUE, Uniunea Europeană urmărește să acționeze pentru dezvoltarea durabilă a Europei, vizând ocuparea deplină a forței de muncă și progresul social, precum și pentru un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului; întrucât UE a proclamat Pilonul european al drepturilor sociale ca răspuns la provocările tot mai mari în materie de securitate socială și de protecție a cetățenilor UE; întrucât există un acquis social al UE întemeiat pe diverse instrumente juridice naționale, europene și internaționale, în special pe convențiile OIM și ale Consiliului Europei, care reglementează în general drepturile legate în principal de contractele de muncă, condițiile de muncă sau accesul la protecție socială; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 3 din TUE, Uniunea Europeană urmărește să acționeze pentru dezvoltarea durabilă a Europei, vizând ocuparea deplină a forței de muncă și progresul social, precum și pentru un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului; întrucât UE a proclamat Pilonul european al drepturilor sociale ca răspuns la provocările tot mai mari în materie de securitate socială și de protecție a cetățenilor UE; întrucât există un acquis social al UE întemeiat pe diverse instrumente juridice naționale, europene și internaționale, în special pe convențiile OIM și ale Consiliului Europei, care reglementează în general drepturile legate în principal de contractele de muncă, condițiile de muncă sau accesul la protecție socială;

| B. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene stabilește drepturi care sunt deosebit de relevante pentru lucrătorii care se deplasează în interiorul sau spre UE, în special demnitatea umană (articolul 1), interzicerea sclaviei și a muncii forțate (articolul 5), libertatea de alegere a ocupației și dreptul la muncă (articolul 15), nediscriminarea (articolul 21), dreptul lucrătorilor la informare și la consultare în cadrul întreprinderii (articolul 27), dreptul de negociere și de acțiune colectivă (articolul 28), dreptul de acces la serviciile de plasament (articolul 29), protecția în cazul concedierii nejustificate (articolul 30), condiții de muncă echitabile și corecte (articolul 31), interzicerea muncii copiilor și protecția tinerilor la locul de muncă (articolul 32), securitatea socială și asistența socială (articolul 34), protecția sănătății (articolul 35) și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47); |
| --- | --- |

B.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene stabilește drepturi care sunt deosebit de relevante pentru lucrătorii care se deplasează în interiorul sau spre UE, în special demnitatea umană (articolul 1), interzicerea sclaviei și a muncii forțate (articolul 5), libertatea de alegere a ocupației și dreptul la muncă (articolul 15), nediscriminarea (articolul 21), dreptul lucrătorilor la informare și la consultare în cadrul întreprinderii (articolul 27), dreptul de negociere și de acțiune colectivă (articolul 28), dreptul de acces la serviciile de plasament (articolul 29), protecția în cazul concedierii nejustificate (articolul 30), condiții de muncă echitabile și corecte (articolul 31), interzicerea muncii copiilor și protecția tinerilor la locul de muncă (articolul 32), securitatea socială și asistența socială (articolul 34), protecția sănătății (articolul 35) și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47);

| C. | întrucât nu există un mecanism obligatoriu de cooperare transfrontalieră între autoritățile relevante din statele membre ale UE pentru a aborda aspectele legate de munca nedeclarată; întrucât în mai 2016 s-a creat platforma europeană pentru combaterea muncii nedeclarate, care are ca scop schimbul de bune practici și de informații în acest domeniu și încurajarea cooperării dintre statele membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât nu există un mecanism obligatoriu de cooperare transfrontalieră între autoritățile relevante din statele membre ale UE pentru a aborda aspectele legate de munca nedeclarată; întrucât în mai 2016 s-a creat platforma europeană pentru combaterea muncii nedeclarate, care are ca scop schimbul de bune practici și de informații în acest domeniu și încurajarea cooperării dintre statele membre;

| D. | întrucât Comisia a propus o nouă directivă privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia a propus o nouă directivă privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă;

| E. | întrucât Comisia a prezentat o propunere de recomandare a Consiliului privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a prezentat o propunere de recomandare a Consiliului privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă;

| F. | întrucât Comisia a anunțat înființarea unei Autorități Europene a Muncii, care să asigure respectarea normelor UE în materie de mobilitate a lucrătorilor; întrucât Comisia a anunțat, de asemenea, că intenționează să introducă un număr european de asigurări sociale; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia a anunțat înființarea unei Autorități Europene a Muncii, care să asigure respectarea normelor UE în materie de mobilitate a lucrătorilor; întrucât Comisia a anunțat, de asemenea, că intenționează să introducă un număr european de asigurări sociale;

| G. | întrucât politica europeană de vecinătate, în special zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina, precum și acordurile de călătorie fără vize au implicații majore pentru piața muncii și pentru condițiile sociale ale lucrătorilor atât în statele membre ale UE, cât și în țările Parteneriatului estic; întrucât activitățile economice transfrontaliere necesită cooperare între organismele naționale de monitorizare și de asigurare a respectării legii în domeniul muncii, pentru a se asigura punerea în aplicare a legislației existente; |
| --- | --- |

G.

întrucât politica europeană de vecinătate, în special zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina, precum și acordurile de călătorie fără vize au implicații majore pentru piața muncii și pentru condițiile sociale ale lucrătorilor atât în statele membre ale UE, cât și în țările Parteneriatului estic; întrucât activitățile economice transfrontaliere necesită cooperare între organismele naționale de monitorizare și de asigurare a respectării legii în domeniul muncii, pentru a se asigura punerea în aplicare a legislației existente;

| H. | întrucât șomajul, corupția, guvernarea defectuoasă și conflictele violente din vecinătatea UE forțează oamenii să plece de acasă și să lucreze acolo unde reușesc să găsească un loc de muncă, inclusiv în străinătate; întrucât este mai probabil ca refugiații și imigranții să devină lucrători nedeclarați, lipsiți de protecție socială, și să fie angajați adesea ca lucrători necalificați; întrucât refugiații și migranții, în special femeile, reprezintă grupul cel mai vulnerabil de pe piața muncii și din societate în general; |
| --- | --- |

H.

întrucât șomajul, corupția, guvernarea defectuoasă și conflictele violente din vecinătatea UE forțează oamenii să plece de acasă și să lucreze acolo unde reușesc să găsească un loc de muncă, inclusiv în străinătate; întrucât este mai probabil ca refugiații și imigranții să devină lucrători nedeclarați, lipsiți de protecție socială, și să fie angajați adesea ca lucrători necalificați; întrucât refugiații și migranții, în special femeile, reprezintă grupul cel mai vulnerabil de pe piața muncii și din societate în general;

| I. | întrucât consecințele sociale ale crizei financiare și economice mondiale și procesele de transformare care au loc în statele membre ale UE și în țările Parteneriatului estic sunt foarte extinse, de la șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată la agravarea inegalităților și a sărăciei; întrucât aceste evoluții, care constituie adesea un efect secundar al măsurilor de austeritate, au condus la o serie de schimbări ale sistemelor de securitate socială din statele membre ale UE și din țările vecine, având ca efect reducerea standardelor, inclusiv în domeniul asistenței medicale și al pensiilor; întrucât reformele codurilor muncii au condus la dereglementare și la liberalizare, dar nu au redus economia informală; |
| --- | --- |

I.

întrucât consecințele sociale ale crizei financiare și economice mondiale și procesele de transformare care au loc în statele membre ale UE și în țările Parteneriatului estic sunt foarte extinse, de la șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată la agravarea inegalităților și a sărăciei; întrucât aceste evoluții, care constituie adesea un efect secundar al măsurilor de austeritate, au condus la o serie de schimbări ale sistemelor de securitate socială din statele membre ale UE și din țările vecine, având ca efect reducerea standardelor, inclusiv în domeniul asistenței medicale și al pensiilor; întrucât reformele codurilor muncii au condus la dereglementare și la liberalizare, dar nu au redus economia informală;

| J. | întrucât munca nedeclarată are, adesea, o dimensiune transfrontalieră; întrucât natura muncii nedeclarate poate să difere de la o țară la alta, în funcție de contextul economic, administrativ și social; întrucât dreptul național în materia muncii nedeclarate și definițiile utilizate la nivel național diferă de la o țară la alta; întrucât, prin urmare, măsurile care vizează combaterea muncii nedeclarate ar trebui adaptate pentru a ține seama de aceste diferențe; |
| --- | --- |

J.

întrucât munca nedeclarată are, adesea, o dimensiune transfrontalieră; întrucât natura muncii nedeclarate poate să difere de la o țară la alta, în funcție de contextul economic, administrativ și social; întrucât dreptul național în materia muncii nedeclarate și definițiile utilizate la nivel național diferă de la o țară la alta; întrucât, prin urmare, măsurile care vizează combaterea muncii nedeclarate ar trebui adaptate pentru a ține seama de aceste diferențe;

| K. | întrucât posibilitatea de a găsi un loc de muncă nedeclarat reprezintă un factor esențial în încurajarea imigrației ilegale; întrucât rezidenții fără forme legale sau cu statut nereglementat, care rămân de obicei în afara sistemului de securitate socială, primesc adesea oferte de muncă nedeclarată, în condiții inacceptabile din punct de vedere social și care încalcă normele de sănătate și siguranță în muncă sau contractele colective de muncă stabilite la nivel național; |
| --- | --- |

K.

întrucât posibilitatea de a găsi un loc de muncă nedeclarat reprezintă un factor esențial în încurajarea imigrației ilegale; întrucât rezidenții fără forme legale sau cu statut nereglementat, care rămân de obicei în afara sistemului de securitate socială, primesc adesea oferte de muncă nedeclarată, în condiții inacceptabile din punct de vedere social și care încalcă normele de sănătate și siguranță în muncă sau contractele colective de muncă stabilite la nivel național;

| L. | întrucât piețele muncii și societatea sunt în curs de transformare atât în statele membre ale UE, cât și în țările Parteneriatului estic, cu provocări considerabile generate de revoluția digitală, de modificarea modelelor de muncă și de evoluțiile demografice, ceea ce creează noi provocări și oportunități pentru piața muncii; |
| --- | --- |

L.

întrucât piețele muncii și societatea sunt în curs de transformare atât în statele membre ale UE, cât și în țările Parteneriatului estic, cu provocări considerabile generate de revoluția digitală, de modificarea modelelor de muncă și de evoluțiile demografice, ceea ce creează noi provocări și oportunități pentru piața muncii;

| M. | întrucât, deși formele grave de exploatare prin muncă sunt incriminate în legislația UE și a statelor membre, există totuși cazuri în care se tolerează exploatarea în sectorul activităților casnice, de exemplu a lucrătorilor care se ocupă de curățenie și de îngrijirea copiilor sau a vârstnicilor, |
| --- | --- |

M.

întrucât, deși formele grave de exploatare prin muncă sunt incriminate în legislația UE și a statelor membre, există totuși cazuri în care se tolerează exploatarea în sectorul activităților casnice, de exemplu a lucrătorilor care se ocupă de curățenie și de îngrijirea copiilor sau a vârstnicilor,

Observații cu caracter general

| 1. | subliniază că combaterea muncii nedeclarate și măsurile de garantare a securității sociale constituie o provocare comună serioasă pentru statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic și, prin urmare, ar trebui să facă obiectul eforturilor concertate și al cooperării; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște faptul că munca nedeclarată este o provocare complexă și solicitantă, în special pentru țările care se confruntă cu circumstanțe socioeconomice dificile marcate de rate ridicate ale șomajului, sărăcie prezentă la scară largă și excluziune socială, un mediu slab de afaceri și lipsa marjei de manevră bugetară; subliniază, totuși, că munca nedeclarată are consecințe grave pentru societăți în general, inclusiv pierderea veniturilor de către autoritățile fiscale naționale, subminarea alocării și distribuirii de fonduri în domeniul protecției sociale, condiții de muncă precare și riscuri sistemice legate de încălcarea drepturilor fundamentale ale lucrătorilor, lipsa de reprezentare colectivă și concurența neloială între întreprinderi; constată, prin urmare, că sunt necesare strategii naționale coerente și integrate, precum și o cooperare internațională pentru a facilita tranziția de la economia informală la economia formală; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă, așadar, că politica Parteneriatului estic nu s-a axat până în prezent pe rețeaua complexă de probleme legate de munca nedeclarată, de tranziția de la caracterul informal la cel formal în ceea ce privește economia și locurile de muncă și de securitatea socială a lucrătorilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază faptul că o administrație publică și un sistem judiciar în care cetățenii pot să aibă încredere descurajează munca nedeclarată; constată, prin urmare, că statul de drept, buna guvernanță și eradicarea corupției sunt esențiale pentru tranziția de la economia informală la economia formală; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă îngrijorarea cu privire la rata șomajului în rândul tinerilor și la numărul de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare din UE și din țările Parteneriatului estic, precum și cu privire la nivelul participării tinerilor la economia subterană; reamintește că tinerii sunt cei care transferă moștenirea culturală, economică și socială a unei țări în viitor și că, prin urmare, ar trebui să se acorde prioritate creării de locuri de muncă pentru tineri și măsurilor care încurajează lucrătorii nedeclarați să treacă în economia declarată; subliniază că următorul cadru financiar multianual (CFM) al UE și succesorul Instrumentului european de vecinătate (IEV) ar trebui să ofere mai mult sprijin pentru încadrarea tinerilor în locuri de muncă în economia formală, prin folosirea bunelor practici elaborate în cadrul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încurajează instituirea unui sistem de recunoaștere în UE a calificărilor obținute în țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiterează importanța politicilor de toleranță zero față de munca nedeclarată în cadrul atribuirii contractelor de achiziții publice și al acordării de împrumuturi de către instituțiile financiare internaționale (Banca Mondială, Societatea Financiară Internațională, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca Europeană de Investiții), inclusiv în lanțul de subcontractare și de aprovizionare; |
| --- | --- |

7.

Măsuri pe termen scurt

| 8. | solicită statelor membre ale UE și țărilor Parteneriatului estic să ridice gradul de conștientizare publică a nevoii urgente de acțiune și să-și intensifice eforturile de combatere a muncii nedeclarate, inclusiv prin campanii de sensibilizare a publicului desfășurate în colaborare cu partenerii sociali; solicită Comisiei să sprijine statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic în garantarea furnizării eficiente de informații cu privire la implicațiile muncii nedeclarate pentru lucrători, întreprinderi și societate, precum și cu privire la drepturile lucrătorilor care decurg din normele internaționale din domeniul muncii, consacrate în convențiile OIM, inclusiv cele care privesc procedurile de înregistrare a plângerilor și căile de atac; subliniază necesitatea de a crește gradul de conștientizare publică a faptului că lucrătorii nedeclarați pot fi exploatați în mod grav și de a promova un climat de toleranță zero față de exploatarea acestor lucrători, inclusiv față de exploatarea lor în gospodăriile private; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încurajează țările Uniunii și ale Parteneriatului estic care nu au făcut încă acest lucru să ratifice și să promoveze în practică convențiile și recomandările relevante ale OIM, inclusiv nr. 94 [clauzele privind condițiile de muncă (contractele publice)], 102 [securitatea socială (standardele minime)], 144 (consultarea tripartită), 155 (securitatea și sănătatea în muncă) și Protocolul la aceasta din 2002, 167 (securitatea și sănătatea în muncă în sectorul construcțiilor), 177 (munca la domiciliu), 184 (securitatea și sănătatea în muncă în sectorul agricol), 187 (cadrul de promovare pentru securitatea și sănătatea în muncă), 189 (personalul casnic), 202 (nivelurile minime de protecție socială), 204 (tranziția de la economia informală la economia formală) și 205 (încadrare în muncă și condiții de lucru decente pentru pace și reziliență); |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că ar trebui să se acorde o atenție mult mai mare punerii în aplicare a dispozițiilor din capitolele acordurilor bilaterale încheiate între UE și Parteneriatul estic referitoare la „comerț și dezvoltarea durabilă” și „ocuparea forței de muncă, politica socială și egalitatea de șanse”; solicită Comisiei să ofere informații extinse cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din acordurile de asociere/acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Moldova, Georgia și Ucraina în contextul rapoartelor anuale privind punerea în aplicare, precum și cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a dispozițiilor relevante din Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat UE-Armenia după ratificarea acestuia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită instituirea, în cadrul arhitecturii multilaterale a Parteneriatului estic, a unui mecanism de cooperare instituțională pentru combaterea muncii nedeclarate; recomandă crearea unei (sub)platforme multilaterale în cadrul Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune care să poată oferi organismelor Parteneriatului estic, inclusiv Platformei 2, informații privind aspectele sociale și de ocupare a forței de muncă ale cooperării comerciale și economice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că se poate institui un mecanism bazat pe schimbul de bune practici și pe îmbunătățirea colectării datelor, după modelul platformei europene pentru combaterea muncii nedeclarate; subliniază că un astfel de mecanism ar trebui să asigure un cadru pentru evaluarea factorilor, caracteristicilor, cauzelor și circumstanțelor aferente muncii informale și nedeclarate și condițiilor precare de muncă în context național și transfrontalier, precum și pentru schimbul de bune practici în ceea ce privește modalitățile de îmbunătățire a securității sociale a lucrătorilor și de promovare a muncii decente și a protecției sociale pentru toți; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită statelor membre și țărilor Parteneriatului estic să încheie acorduri bilaterale privind schimbul de date și cooperarea administrativă în materie de muncă transfrontalieră nedeclarată; subliniază necesitatea de a elabora instrumente practice de combatere a formelor și rețelelor organizate de muncă transfrontalieră nedeclarată; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută adoptarea Pilonului european al drepturilor sociale; solicită statelor membre ale UE și țărilor Parteneriatului estic să organizeze, cu ocazia următoarei întâlniri la nivel înalt, discuții privind modul în care se poate adapta politica Parteneriatului estic având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale și să creeze un cadru comun de examinare a situației în care se află punerea în aplicare a drepturilor sociale fundamentale, utilizând cele 20 de principii ale Pilonului european al drepturilor sociale și tabloul de bord al indicatorilor sociali ca referință, cu obiectivul pe termen lung ca țările Parteneriatului estic să adere la cele 20 de principii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că platforma europeană instituită pentru combaterea muncii nedeclarate poate contribui la consolidarea cooperării, reunind experți din UE și din țările Parteneriatului estic; solicită UE să ia în considerare instituirea unui mecanism care ar putea permite țărilor din afara UE să participe la activitățile platformei europene pentru combaterea muncii nedeclarate și să beneficieze de pe urma acestora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită ca țările Parteneriatului estic să aibă acces la programele de promovare a încadrării în muncă și a muncii decente; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că inspecțiile la locul de muncă au un rol important în ceea ce privește protejarea drepturilor lucrătorilor, garantarea sănătății și securității la locul de muncă și combaterea mediilor de lucru nesigure, prevenirea încălcării normelor privind protecția muncii, precum și promovarea unei creșteri economice echitabile și responsabile din punct de vedere social, în măsura în care contribuie la asigurarea plății efective a salariilor și a contribuțiilor la sistemele de asigurări sociale, crescând astfel veniturile fiscale și fondurile sistemelor de asigurări sociale și garantând că lucrătorii sunt asigurați în caz de boală și de accidente la locul de muncă și că beneficiază de pensii; regretă faptul că a avut loc slăbirea sau chiar desființarea autorităților responsabile pentru inspecția muncii ca urmare a măsurilor de austeritate și a proceselor de tranziție; solicită, în special țărilor Parteneriatului estic, să inverseze această tendință și să asigure autorităților lor naționale responsabile pentru inspecția muncii fonduri, personal și formare adecvate; solicită Comisiei să sprijine programele de formare transfrontaliere și alte forme de cooperare între autoritățile naționale responsabile pentru inspecția muncii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remarcă rolul important îndeplinit de partenerii sociali din multe state membre ale UE în combaterea muncii nedeclarate; subliniază necesitatea de a intensifica dialogul social și consultarea cu partenerii sociali din țările Parteneriatului estic, pentru a-i implica în îmbunătățirea condițiilor de muncă, a standardelor de pe piața muncii și a protecției sociale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recomandă autorităților naționale din statele membre ale UE să încurajeze crearea de alianțe interne împotriva muncii nedeclarate în domeniile cele mai afectate, cum ar fi construcțiile, transportul, turismul și agricultura; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază rolul important îndeplinit de organizațiile sindicale în combaterea muncii nedeclarate și protecția lucrătorilor nedeclarați, întrucât organizațiile sindicale sunt de obicei primele organisme care au cunoștință despre situațiile problematice, frauduloase, abuzive sau ilegale; constată cu îngrijorare dificultățile cu care se confruntă organizațiile sindicale din țările Parteneriatului estic, de la limitarea libertății de întrunire și de asociere până la obstacolele în calea dialogului social; solicită statelor membre ale UE și țărilor Parteneriatului estic să asigure condițiile necesare care permit organizațiilor sindicale să acționeze și solicită Comisiei Europene să continue să le ofere sprijin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încurajează membrii comunității de afaceri din UE și din țările Parteneriatului estic să își asume responsabilitatea socială de a combate munca nedeclarată, inclusiv în cadrul lanțurilor de aprovizionare; le reamintește acestora că munca nedeclarată creează concurență neloială pe piață; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută înființarea Grupului de lucru 5 pentru politici sociale și în domeniul muncii și al dialogului social în cadrul Forumului societății civile al Parteneriatului estic; propune ca acest grup de lucru să contribuie la discuțiile curente pe tema combaterii muncii nedeclarate prin oferirea perspectivei proprii asupra rolului societății civile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită UE să aloce acestui set complex de probleme o parte din asistența oferită țărilor Parteneriatului estic care va fi acordată prin intermediul instrumentelor financiare ale CFM de după 2020, inclusiv asistență pentru dezvoltarea instituțională a sistemelor de inspecția muncii, și să consolideze dialogul social și capacitățile partenerilor sociali, inclusiv la nivel sectorial, precum și dialogul civil și activitatea organizațiilor societății civile în general; |
| --- | --- |

23.

Măsuri pe termen lung

| 24. | subliniază că tranziția de la economia informală la economia formală ar trebui să facă parte dintr-o strategie mai amplă pe termen lung, care să vizeze crearea mai multor locuri de muncă structurate, îmbunătățirea calității locurilor de muncă și a accesului la sprijin pentru încadrarea în muncă, combaterea segmentării forței de muncă, lupta împotriva corupției, securizarea contribuțiilor la sistemele fiscale și de asigurări sociale, dezvoltarea sau extinderea unor sisteme cuprinzătoare de securitate socială și garantarea nivelurilor minime universale de protecție socială în conformitate cu Recomandarea nr. 202 a OIM; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că, după cum arată experiența acumulată, atât consolidarea capacității autorităților de a asigura respectarea legislației existente, cât și acordarea de stimulente – cum ar fi reducerea impozitului pe venit și sistemele de subvenții în vederea regularizării locurilor de muncă – contribuie cu succes la conversia muncii nedeclarate în muncă declarată; solicită statelor membre ale UE și țărilor Parteneriatului estic să elaboreze o foaie de parcurs pe termen lung, cu criterii de referință verificabile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încurajează țările Parteneriatului estic să dezvolte, la nivel național, capacități de prevenire și combatere a muncii nedeclarate, cu participarea largă a părților interesate, inclusiv a partenerilor sociali și a ONG-urilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că atractivitatea muncii nedeclarate poate fi redusă în mod eficace prin instituirea unor sisteme publice transparente, accesibile și atractive în domeniul fiscal și al protecției sociale; solicită statelor membre ale UE și țărilor Parteneriatului estic să elaboreze strategii naționale de creare a unor sisteme cuprinzătoare de securitate socială, în conformitate cu Recomandarea nr. 202 a OIM privind nivelurile minime de protecție socială și cu Convenția nr. 102 privind securitatea socială, astfel încât să extindă această protecție la lucrătorii din economia informală, care nu beneficiază de ea în prezent, și să abordeze în mod adecvat problema muncii nedeclarate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încurajează statele membre ale UE și țările Parteneriatului estic să încheie acorduri bilaterale, în special țările care se confruntă cu fluxuri de emigrație sau de imigrație, întrucât acestea generează în cele din urmă muncă nedeclarată; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită statelor membre ale UE și țărilor Parteneriatului estic să dezvolte un cadru comun de coordonare în domeniul securității sociale, pentru a garanta drepturile în materie de securitate socială ale lucrătorilor mobili; |
| --- | --- |

29.

| 30. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0010.

---

| 25.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 343/24

---

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la deținuții politici ucraineni din Rusia, în special la Oleg Sențov

(2018/C 343/05)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, îndeosebi rezoluția sa din 14 iunie 2018 referitoare la Rusia, în special la cazul deținutului politic ucrainean Oleg Sențov, precum și rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la deținuții ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, îndeosebi rezoluția sa din 14 iunie 2018 referitoare la Rusia, în special la cazul deținutului politic ucrainean Oleg Sențov, precum și rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la deținuții ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea,

| — | având în vedere declarația din 25 mai 2018 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la cazurile deținuților în sau din Crimeea și Sevastopol, teritorii anexate ilegal, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 25 mai 2018 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la cazurile deținuților în sau din Crimeea și Sevastopol, teritorii anexate ilegal,

| — | având în vedere schimbul de opinii referitor la Rusia, din cadrul Consiliului Afaceri Externe din 16 aprilie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimbul de opinii referitor la Rusia, din cadrul Consiliului Afaceri Externe din 16 aprilie 2018,

| — | având în vedere articolul 5 din Declarația universală a drepturilor omului și articolul 7 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, care prevăd că nimeni nu va fi supus torturii sau tratamentelor ori pedepselor cu cruzime, inumane sau degradante, Federația Rusă fiind parte semnatară a ambelor documente, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Declarația universală a drepturilor omului și articolul 7 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, care prevăd că nimeni nu va fi supus torturii sau tratamentelor ori pedepselor cu cruzime, inumane sau degradante, Federația Rusă fiind parte semnatară a ambelor documente,

| — | având în vedere Convenția de la Geneva privind protecția persoanelor civile în timp de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva privind protecția persoanelor civile în timp de război,

| A. | întrucât, în prezent, există peste 70 de deținuți politici ucraineni în Rusia și pe teritoriul ocupat al Crimeii; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în prezent, există peste 70 de deținuți politici ucraineni în Rusia și pe teritoriul ocupat al Crimeii;

| B. | întrucât cineastul ucrainean Oleg Sențov, care s-a opus anexării ilegale a peninsulei Crimeea de către Rusia, a fost arestat în mai 2014, fiind acuzat de desfășurarea unor activități în Crimeea; întrucât acesta a fost tratat ca cetățean rus, în ciuda faptului că deține cetățenia ucraineană; |
| --- | --- |

B.

întrucât cineastul ucrainean Oleg Sențov, care s-a opus anexării ilegale a peninsulei Crimeea de către Rusia, a fost arestat în mai 2014, fiind acuzat de desfășurarea unor activități în Crimeea; întrucât acesta a fost tratat ca cetățean rus, în ciuda faptului că deține cetățenia ucraineană;

| C. | întrucât apărătorii drepturilor omului și alți actori ai societății civile, în special tătari din Crimeea, se confruntă cu amenințări, intimidări și arestări; |
| --- | --- |

C.

întrucât apărătorii drepturilor omului și alți actori ai societății civile, în special tătari din Crimeea, se confruntă cu amenințări, intimidări și arestări;

| D. | întrucât numeroși prizonieri și deținuți sunt supuși unor condiții inumane și aspre în închisori, care le pun în pericol sănătatea fizică și psihologică; întrucât există deținuți care necesită asistență medicală și tratament de urgență; |
| --- | --- |

D.

întrucât numeroși prizonieri și deținuți sunt supuși unor condiții inumane și aspre în închisori, care le pun în pericol sănătatea fizică și psihologică; întrucât există deținuți care necesită asistență medicală și tratament de urgență;

1.

solicită ca autoritățile ruse să îi elibereze imediat și necondiționat pe Oleg Sențov și pe toți ceilalți cetățeni ucraineni deținuți ilegal în Rusia și în peninsula Crimeea; reamintește că, în prezent, există în total peste 70 (1) de deținuți politici ucraineni în Rusia și pe teritoriul ocupat al Crimeii;

2.

deplânge condamnarea unui alt acuzat în această cauză, Oleksandr Kolcenko, la zece ani de închisoare;

3.

ia act de faptul că un alt cetățean ucrainean deținut în mod ilegal, Vladimir Baluh, este în greva foamei din 19 martie;

4.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că mulți dintre deținuții politici ucraineni, precum Mykola Karpiyuk, Vladimir Prysych, Oleksiy Chyrniy și Yevhen Panov, au fost grav torturați;

5.

subliniază faptul că tratamentul aplicat tuturor deținuților trebuie să respecte standardele internaționale și că toți deținuții ar trebui să aibă acces la asistență juridică, la familiile lor, la reprezentanții lor diplomatici și la tratament medical;

6.

subliniază faptul că autoritățile ruse, în calitatea lor de putere de ocupație de facto care exercită un control efectiv asupra Crimeei, sunt pe deplin responsabile de protecția cetățenilor din Crimeea împotriva unor măsuri judiciare sau administrative arbitrare și că, în aceeași calitate, au obligația, potrivit dreptului internațional umanitar, să asigure protecția drepturilor omului în peninsulă;

7.

condamnă încălcarea de către Rusia a dreptului internațional în teritoriile ocupate din Crimeea, inclusiv în ceea ce privește aplicarea legislației ruse, militarizarea sistematică a peninsulei Crimeea, care amenință securitatea regională, și valul masiv de încălcări sistematice ale drepturilor omului din Crimeea, care vizează, în special, persoane de etnie ucraineană și tătari din Crimeea;

8.

solicită insistent Rusiei să garanteze acces neîngrădit și necondiționat observatorilor internaționali din domeniul drepturilor omului și misiunilor de monitorizare; solicită organizațiilor internaționale, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite, Consiliul Europei și Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, să monitorizeze situația drepturilor omului din Crimeea mai îndeaproape și să ia măsurile care se impun;

9.

invită Consiliul și statele membre ale UE să rămână ferme și unite în angajamentul lor de aplicare a sancțiunilor convenite împotriva Rusiei și să le prelungească, precum și să ia în considerare măsuri specifice împotriva persoanelor responsabile pentru arestarea și judecarea deținuților politici;

10.

subliniază că este importantă prezența Delegației Uniunii Europene în Rusia și a ambasadelor statelor membre ale UE în calitate de observatori la procesele apărătorilor drepturilor omului;

11.

solicită din nou vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și SEAE să garanteze că, în cadrul consultărilor dintre UE și Rusia pe tema drepturilor omului, atunci când acestea vor fi reluate, vor fi aduse în discuție toate cazurile persoanelor urmărite penal din motive politice și că reprezentanților Rusiei din cadrul acestor consultări li se va cere oficial să răspundă cu privire la fiecare caz și să informeze Parlamentul cu privire la schimburile avute cu autoritățile ruse;

12.

invită UE să facă o declarație prin care să condamne încălcările drepturilor omului în Rusia și încercarea de a le ascunde în spatele Campionatului Mondial de Fotbal;

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Parteneriatului estic, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse.

---

(1)  Lista neexhaustivă îi include pe: Teimur Abdullaiev, Uzeir Abdullaiev, Taliat Abdurakhmanov, Rustem Abiltarov, Zevri Abseitov, Muslim Aliiev, Refat Alimov, Kiazim Ametov, Ernes Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodymyr Balukh, Ali Bariev, Enver Bekirov, Memet Belialov, Oleksii Bessarabov, Rustem Vaitov, Resul Velilyaev, Valentyn Vygovskii, Pavlo Hryb, Mykola Dadeu, Konstatin Davydenko, Bekir Dehermendzhi, Mustafa Dehermendzhi, Emil Dzhemadenov, Arsen Dzhepparov, Dmitrii Dolgopolov, Volodymyr Dudka, Andriy Zakhtei, Ruslan Zeitullaiev, Server Zekiriaiev, Timur Ibragimov, Rustem Ismailov, Yevgenii Karakashev, Mykola Karpiuk, Stanislav Klykh, Andriy Kolomiiets, Oleksandr Kolchenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Hennadii Limeshko, Serhii Litvinov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Igor Movenko, Seiran Muradosilov, Seiran Mustafaiev, Server Mustafaiev, Yevhen Panov, Nuri Primov, Volodymyr Prisich, Ismail Ramazanov, Fevzi Sagandzhi, Ferat Saifullaiev, Aider Saledinov, Seiran Saliiev, Enver Seitosmanov, Oleg Sentsov, Oleksii Sizonovich, Vadym Siruk, Edem Smailov, Oleksandr Steshenko, Oleksii Stohniy, Renat Suleimanov, Anna Sukhonosova, Roman Sushchenko, Roman Temovsky, Ruslan Ametov, Asan Chapukh, Oleksii Chimii, Hlib Shablii, Mykola Shiptur, Dmytro Shtyblikov, Oleksandr Shumkov, Viktor Shur.

1

---

| 25.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 343/26

---

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la accelerarea ratificării în parlamentele naționale ale statelor membre ale UE a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte

(2018/C 343/06)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Declarația comună a reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic de la Bruxelles din 24 noiembrie 2017, precum și declarațiile sale anterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic de la Bruxelles din 24 noiembrie 2017, precum și declarațiile sale anterioare,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat (CEPA) dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat (CEPA) dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte,

| — | având în vedere documentul care prevede prioritățile parteneriatului UE-Armenia, semnat la Bruxelles, la 21 februarie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul care prevede prioritățile parteneriatului UE-Armenia, semnat la Bruxelles, la 21 februarie 2018,

| — | având în vedere mesajul Biroului Adunării Parlamentare Euronest transmis reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere mesajul Biroului Adunării Parlamentare Euronest transmis reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017,

| — | având în vedere documentul de lucru comun din 9 iunie 2017 intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020 axate pe priorități-cheie și pe rezultate tangibile” [SWD(2017) 300], |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun din 9 iunie 2017 intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020 axate pe priorități-cheie și pe rezultate tangibile” [SWD(2017) 300],

| A. | întrucât prin Declarația comună din cadrul reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles, participanții au salutat semnarea CEPA între Uniunea Europeană și Armenia în marja reuniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin Declarația comună din cadrul reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles, participanții au salutat semnarea CEPA între Uniunea Europeană și Armenia în marja reuniunii;

| B. | întrucât semnarea CEPA dintre UE și Armenia în marja reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles a permis Uniunii Europene și Armeniei să colaboreze mai îndeaproape în vederea abordării provocărilor existente; |
| --- | --- |

B.

întrucât semnarea CEPA dintre UE și Armenia în marja reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles a permis Uniunii Europene și Armeniei să colaboreze mai îndeaproape în vederea abordării provocărilor existente;

| C. | întrucât Armenia și-a reafirmat angajamentul față de acest parteneriat strategic și ambițios cu Uniunea Europeană, care are la bază valori și interese comune și înțelegere reciprocă, asumare și responsabilitate partajată, diferențiere și răspundere reciprocă și care apropie țările din cadrul Parteneriatului estic de Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

C.

întrucât Armenia și-a reafirmat angajamentul față de acest parteneriat strategic și ambițios cu Uniunea Europeană, care are la bază valori și interese comune și înțelegere reciprocă, asumare și responsabilitate partajată, diferențiere și răspundere reciprocă și care apropie țările din cadrul Parteneriatului estic de Uniunea Europeană;

| D. | întrucât în anul 2018, Adunarea Națională a Republicii Armenia a ratificat în unanimitate CEPA dintre UE și Armenia; |
| --- | --- |

D.

întrucât în anul 2018, Adunarea Națională a Republicii Armenia a ratificat în unanimitate CEPA dintre UE și Armenia;

| E. | întrucât CEPA dintre UE și Armenia a fost ratificat deja de Parlamentul Național al Republicii Estonia, al Republicii Letonia, al Republicii Lituania, respectiv al Republicii Bulgaria, |
| --- | --- |

E.

întrucât CEPA dintre UE și Armenia a fost ratificat deja de Parlamentul Național al Republicii Estonia, al Republicii Letonia, al Republicii Lituania, respectiv al Republicii Bulgaria,

Adunarea Parlamentară Euronest,

1.

îndeamnă parlamentele naționale ale tuturor statelor membre ale UE să ratifice fără întârzieri nejustificate CEPA dintre UE și Armenia;

2.

salută sprijinul acordat de Comisia Europeană, de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședintele Comisiei și de Consiliul Uniunii Europene în vederea ratificării CEPA de către parlamentele naționale din statele membre ale UE și speră să fie depuse eforturi suplimentare în acest scop;

3.

invită partidele politice din UE să contribuie la procesul de finalizare a procedurilor de ratificare a CEPA de către parlamentele naționale din țările lor.

---

| 25.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 343/27

---

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la cadrul financiar multianual al UE după 2020 și dezvoltarea modelului de Parteneriat estic plus

(2018/C 343/07)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere cele trei acorduri de asociere încheiate de UE cu Georgia, cu Ucraina și cu Republica Moldova, care au deschis un nou capitol din punct de vedere calitativ în relațiile țărilor asociate cu UE și furnizează o bază solidă pentru dezvoltarea progresivă a parteneriatelor dintre acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele trei acorduri de asociere încheiate de UE cu Georgia, cu Ucraina și cu Republica Moldova, care au deschis un nou capitol din punct de vedere calitativ în relațiile țărilor asociate cu UE și furnizează o bază solidă pentru dezvoltarea progresivă a parteneriatelor dintre acestea,

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, adoptată în 2016, precum și Raportul intermediar privind punerea sa în aplicare (care urmează să fie revizuit de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2018) și Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul estic, în perspectiva reuniunii la nivel înalt din noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, adoptată în 2016, precum și Raportul intermediar privind punerea sa în aplicare (care urmează să fie revizuit de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2018) și Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul estic, în perspectiva reuniunii la nivel înalt din noiembrie 2017,

| — | având în vedere comunicările Comisiei și ale Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind politica europeană de vecinătate (PEV) și concluziile Consiliului Afaceri Externe privind PEV și Parteneriatul estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei și ale Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind politica europeană de vecinătate (PEV) și concluziile Consiliului Afaceri Externe privind PEV și Parteneriatul estic,

| — | având în vedere Declarația comună a parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei, comunicatul comun al președinților Comisiilor pentru integrare europeană din cadrul parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei și Declarația comună de la Kiev a președinților parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei privind intenția de a crea o adunare interparlamentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei, comunicatul comun al președinților Comisiilor pentru integrare europeană din cadrul parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei și Declarația comună de la Kiev a președinților parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei privind intenția de a crea o adunare interparlamentară,

| A. | întrucât asistența UE este de o importanță fundamentală pentru capacitatea partenerilor asociați de a-și pune în aplicare programul ambițios de reformă în conformitate cu acordurile de asociere respective; |
| --- | --- |

A.

întrucât asistența UE este de o importanță fundamentală pentru capacitatea partenerilor asociați de a-și pune în aplicare programul ambițios de reformă în conformitate cu acordurile de asociere respective;

| B. | întrucât asistența financiară și tehnică solidă a UE pentru țările asociate a contribuit la înființarea instituțiilor democratice, la asigurarea statului de drept și a respectării drepturilor omului, la dezvoltarea unei economii de piață și a unui mediu de afaceri competitiv, la alinierea politicilor sectoriale cu standardele europene și la dezvoltarea unor legături politice și economice puternice cu UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară și tehnică solidă a UE pentru țările asociate a contribuit la înființarea instituțiilor democratice, la asigurarea statului de drept și a respectării drepturilor omului, la dezvoltarea unei economii de piață și a unui mediu de afaceri competitiv, la alinierea politicilor sectoriale cu standardele europene și la dezvoltarea unor legături politice și economice puternice cu UE;

| C. | întrucât, având în vedere puterea sa durabilă de atracție, așa cum se afirmă în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, UE trebuie să continue să funcționeze ca un pol de atracție pentru țările asociate; |
| --- | --- |

C.

întrucât, având în vedere puterea sa durabilă de atracție, așa cum se afirmă în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, UE trebuie să continue să funcționeze ca un pol de atracție pentru țările asociate;

| D. | întrucât independența, suveranitatea și integritatea teritorială a țărilor asociate sunt amenințate de conflictele regionale nerezolvate provocate de Rusia; |
| --- | --- |

D.

întrucât independența, suveranitatea și integritatea teritorială a țărilor asociate sunt amenințate de conflictele regionale nerezolvate provocate de Rusia;

| E. | întrucât politica agresivă a Rusiei față de țările asociate, care ia în special forma agresiunii, a ocupării, a anexării și a finanțării și înarmării separatiștilor, reprezintă o amenințare pentru securitatea, stabilitatea și dezvoltarea țărilor asociate și a întregului continent european, |
| --- | --- |

E.

întrucât politica agresivă a Rusiei față de țările asociate, care ia în special forma agresiunii, a ocupării, a anexării și a finanțării și înarmării separatiștilor, reprezintă o amenințare pentru securitatea, stabilitatea și dezvoltarea țărilor asociate și a întregului continent european,

1.

solicită depunerea unor eforturi conjugate pentru soluționarea pașnică a conflictelor prelungite din țările asociate, prin implicarea principalelor organizații internaționale, cum ar fi ONU, OSCE și Consiliul Europei;

2.

condamnă încălcările drepturilor omului și ale libertăților fundamentale comise de Rusia pe teritoriile ocupate ale țărilor asociate;

3.

își reafirmă sprijinul puternic pentru suveranitatea și integritatea teritorială a țărilor Parteneriatului estic în cadrul frontierelor lor recunoscute la nivel internațional;

4.

subliniază necesitatea de a oferi susținere de urgență și sprijin juridic și financiar pentru țările asociate, în vederea rezolvării situației privind persoanele strămutate în interiorul țării;

5.

solicită consolidarea, după caz, a dialogului de securitate dintre UE și partenerii estici și cooperarea în domeniul politicii de securitate și apărare comună;

6.

salută cele 20 de rezultate pentru 2020, precum și domeniile prioritare fundamentale care includ: dezvoltarea economică și oportunitățile de piață; consolidarea instituțiilor și buna guvernanță; conectivitatea, eficiența energetică, mediul și schimbările climatice și mobilitatea și contactele interpersonale;

7.

salută dezvoltarea în continuare a conceptului „Parteneriatul estic+”, care este bazat pe consolidarea integrării sectoriale dintre UE și partenerii estici;

8.

sprijină perspectiva asocierii Georgiei, a Republicii Moldova și a Ucrainei cu spațiul Schengen și a integrării acestora în uniunea vamală, în uniunea energetică și în piața unică digitală a UE;

9.

consideră că noul CFM ar trebui să reflecte, în mod explicit, prioritatea strategică de susținere a țărilor partenere din Europa de Est în eforturile lor către integrarea în UE și că statutul special de state europene învecinate cu UE este un factor determinant care trebuie recunoscut în CFM;

10.

consideră că fuziunea Instrumentului european de vecinătate (IEV) tradițional cu alte instrumente de finanțare create pentru diferite regiuni ar trimite celorlalte țări un semnal politic greșit și dăunător, în special partenerilor asociați, și ar fi interpretată ca un semn al interesului politic redus din partea UE în ceea ce privește regiunea Parteneriatului estic;

11.

solicită menținerea principiilor diferențierii și „mai mult pentru mai mult”, pentru a stimula eforturile de reformă ale partenerilor, observând că fuziunea tuturor instrumentelor externe în unul singur ar putea reprezenta o provocare pentru abordarea bazată pe performanță și ar putea reorienta atenția de la țările cu performanțe mai bune la cele care se confruntă cu provocări mai acute;

12.

îndeamnă instituțiile UE să mențină IEV ca un instrument de finanțare separat, adaptat vecinătății UE, pentru a aborda în mod eficient prioritățile, nevoile și provocările existente ale țărilor asociate și pentru a asigura securitatea și stabilitatea regiunii și a UE, precum și sustenabilitatea și coerența asistenței UE.

---