# Euroopa Liidu C 337/20.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 337 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik20. september 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 337

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik20. september 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–201811.–14. septembri 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 89, 8.3.2018 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–201811.–14. septembri 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 89, 8.3.2018 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 89, 8.3.2018

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 12. september 2017 |
| 2018/C 337/01 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (vahendusmenetluse direktiiv) rakendamise kohta (2016/2066(INI)) | 2 |
| 2018/C 337/02 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon frantsiisimise toimimise kohta jaemüügisektoris (2016/2244(INI)) | 6 |
| 2018/C 337/03 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa kosmosestrateegia kohta (2016/2325(INI)) | 11 |
| 2018/C 337/04 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon akadeemilise täiendushariduse ja kaugõppe kui Euroopa elukestva õppe strateegia osa kohta (2016/2142(INI)) | 20 |
| 2018/C 337/05 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon vaalapüügi kohta Norras (2017/2712(RSP)) | 30 |
| 2018/C 337/06 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (2016/2301(INI)) | 33 |
| | Kolmapäev, 13. september 2017 |
| 2018/C 337/07 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta Indiaga (2017/2025(INI)) | 48 |
| 2018/C 337/08 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051451 – 2017/2780(RSP)) | 54 |
| 2018/C 337/09 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse kohta, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/6 sööda ja toidu osas, millele kehtivad Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid kehtestatud eritingimused (D051561/01 – 2017/2837(RSP)) | 59 |
| 2018/C 337/10 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (2017/2029(INI)) | 63 |
| 2018/C 337/11 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2017/2027(INI)) | 71 |
| 2018/C 337/12 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon korruptsiooni ja inimõiguste kohta kolmandates riikides (2017/2028(INI)) | 82 |
| | Neljapäev, 14. september 2017 |
| 2018/C 337/13 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (2017/2829(RSP)) | 99 |
| 2018/C 337/14 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Gaboni ja sealse opositsiooni represseerimise kohta (2017/2830(RSP)) | 102 |
| 2018/C 337/15 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Laose ning eelkõige Somphone Phimmasone, Lod Thammavongi ja Soukane Chaithadi juhtumite kohta (2017/2831(RSP)) | 106 |
| 2018/C 337/16 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Myanmari, eriti rohingjade olukorra kohta (2017/2838(RSP)) | 109 |
| 2018/C 337/17 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Tšiili assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamist käsitlevateks läbirääkimisteks (2017/2057(INI)) | 113 |
| 2018/C 337/18 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi institutsioonide läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse kohta (2015/2041(INI)) | 120 |
| 2018/C 337/19 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon programmi Erasmus+ tuleviku kohta (2017/2740(RSP)) | 131 |
| 2018/C 337/20 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (2017/2002(INI)) | 135 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. september 2017

2018/C 337/01

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (vahendusmenetluse direktiiv) rakendamise kohta (2016/2066(INI))

2

2018/C 337/02

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon frantsiisimise toimimise kohta jaemüügisektoris (2016/2244(INI))

6

2018/C 337/03

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa kosmosestrateegia kohta (2016/2325(INI))

11

2018/C 337/04

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon akadeemilise täiendushariduse ja kaugõppe kui Euroopa elukestva õppe strateegia osa kohta (2016/2142(INI))

20

2018/C 337/05

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon vaalapüügi kohta Norras (2017/2712(RSP))

30

2018/C 337/06

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (2016/2301(INI))

33

Kolmapäev, 13. september 2017

2018/C 337/07

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta Indiaga (2017/2025(INI))

48

2018/C 337/08

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051451 – 2017/2780(RSP))

54

2018/C 337/09

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse kohta, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/6 sööda ja toidu osas, millele kehtivad Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid kehtestatud eritingimused (D051561/01 – 2017/2837(RSP))

59

2018/C 337/10

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (2017/2029(INI))

63

2018/C 337/11

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2017/2027(INI))

71

2018/C 337/12

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon korruptsiooni ja inimõiguste kohta kolmandates riikides (2017/2028(INI))

82

Neljapäev, 14. september 2017

2018/C 337/13

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (2017/2829(RSP))

99

2018/C 337/14

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Gaboni ja sealse opositsiooni represseerimise kohta (2017/2830(RSP))

102

2018/C 337/15

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Laose ning eelkõige Somphone Phimmasone, Lod Thammavongi ja Soukane Chaithadi juhtumite kohta (2017/2831(RSP))

106

2018/C 337/16

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Myanmari, eriti rohingjade olukorra kohta (2017/2838(RSP))

109

2018/C 337/17

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Tšiili assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamist käsitlevateks läbirääkimisteks (2017/2057(INI))

113

2018/C 337/18

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi institutsioonide läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse kohta (2015/2041(INI))

120

2018/C 337/19

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon programmi Erasmus+ tuleviku kohta (2017/2740(RSP))

131

2018/C 337/20

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (2017/2002(INI))

135

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 12. september 2017 |
| 2018/C 337/21 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta otsus Marie-Christine Boutonnet’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2063(IMM)) | 154 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. september 2017

2018/C 337/21

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta otsus Marie-Christine Boutonnet’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2063(IMM))

154

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 12. september 2017 |
| 2018/C 337/22 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Simon Busuttil Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee liikmeks (2017/2132(INS)) | 157 |
| 2018/C 337/23 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (11782/2016 – C8-0123/2017 – 2016/0252(NLE)) | 158 |
| 2018/C 337/24 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE)) | 159 |
| 2018/C 337/25 | P8_TA(2017)0325Siseveeteede ja autovedude sektorit käsitlevate aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1101/89 ning määrused (EÜ) nr 2888/2000 ja (EÜ) nr 685/2001 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 2888/2000 ja (EÜ) nr 685/2001 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 1101/89 | 160 |
| 2018/C 337/26 | P8_TA(2017)0326Internetiühenduse edendamine kohalikes kogukondades ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 seoses internetiühenduse edendamisega maapiirkondades (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 seoses internetiühenduse edendamisega kohalikes kogukondades | 161 |
| 2018/C 337/27 | P8_TA(2017)0327Gaasivarustuskindluse tagamise meetmed ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 | 164 |
| 2018/C 337/28 | Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE)) | 167 |
| | Kolmapäev, 13. september 2017 |
| 2018/C 337/29 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 12. juuni 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 otsese eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite jaotamise osas integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide vahel (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA)) | 176 |
| 2018/C 337/30 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE)) | 177 |
| 2018/C 337/31 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu N-(1-fenetüülpiperidiin-4-üül)-N-fenüülakrüülamiidi (akrüloüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE)) | 178 |
| 2018/C 337/32 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Itaaliale (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD)) | 179 |
| 2018/C 337/33 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2017 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Itaaliale (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD)) | 181 |
| 2018/C 337/34 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD)) | 183 |
| 2018/C 337/35 | Euroopa Parlamendi 13. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD)) | 187 |
| 2018/C 337/36 | Euroopa Parlamendi 13. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevad kasvuhoonegaaside heited ja nende gaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) | 206 |
| 2018/C 337/37 | P8_TA(2017)0340Ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks | 237 |
| 2018/C 337/38 | Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2017 kohta, millega suurendatakse noorte tööhõive algatuse assigneeringuid eesmärgiga vähendada noorte töötust Euroopa Liidus ning ajakohastatakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) ja ühisettevõtte SESAR2 ametikohtade loetelu (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD)) | 238 |
| | Neljapäev, 14. september 2017 |
| 2018/C 337/39 | Euroopa Parlamendi 14. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)) | 240 |
| 2018/C 337/40 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE)) | 341 |
| 2018/C 337/41 | Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelisele assotsiatsioonilepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE)) | 342 |
| 2018/C 337/42 | P8_TA(2017)0355Euroopa statistikaprogrammi pikendamine aastani 2020 ***IEuroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastateks 2018–2020 (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastani 2020 | 343 |
| 2018/C 337/43 | P8_TA(2017)0356Euroopa riskikapitalifondid ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***IEuroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta | 344 |
| 2018/C 337/44 | Euroopa Parlamendi 14. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) | 345 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. september 2017

2018/C 337/22

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Simon Busuttil Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee liikmeks (2017/2132(INS))

157

2018/C 337/23

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (11782/2016 – C8-0123/2017 – 2016/0252(NLE))

158

2018/C 337/24

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE))

159

2018/C 337/25

P8_TA(2017)0325Siseveeteede ja autovedude sektorit käsitlevate aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1101/89 ning määrused (EÜ) nr 2888/2000 ja (EÜ) nr 685/2001 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 2888/2000 ja (EÜ) nr 685/2001 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 1101/89

160

2018/C 337/26

P8_TA(2017)0326Internetiühenduse edendamine kohalikes kogukondades ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 seoses internetiühenduse edendamisega maapiirkondades (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 seoses internetiühenduse edendamisega kohalikes kogukondades

161

2018/C 337/27

P8_TA(2017)0327Gaasivarustuskindluse tagamise meetmed ***IEuroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010

164

2018/C 337/28

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE))

167

Kolmapäev, 13. september 2017

2018/C 337/29

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 12. juuni 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 otsese eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite jaotamise osas integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide vahel (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))

176

2018/C 337/30

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE))

177

2018/C 337/31

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu N-(1-fenetüülpiperidiin-4-üül)-N-fenüülakrüülamiidi (akrüloüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE))

N

N

178

2018/C 337/32

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Itaaliale (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD))

179

2018/C 337/33

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2017 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Itaaliale (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD))

181

2018/C 337/34

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD))

183

2018/C 337/35

Euroopa Parlamendi 13. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))

187

2018/C 337/36

Euroopa Parlamendi 13. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevad kasvuhoonegaaside heited ja nende gaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

206

2018/C 337/37

P8_TA(2017)0340Ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks ***IEuroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks

237

2018/C 337/38

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2017 kohta, millega suurendatakse noorte tööhõive algatuse assigneeringuid eesmärgiga vähendada noorte töötust Euroopa Liidus ning ajakohastatakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) ja ühisettevõtte SESAR2 ametikohtade loetelu (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD))

238

Neljapäev, 14. september 2017

2018/C 337/39

Euroopa Parlamendi 14. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))

240

2018/C 337/40

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE))

341

2018/C 337/41

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelisele assotsiatsioonilepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE))

342

2018/C 337/42

P8_TA(2017)0355Euroopa statistikaprogrammi pikendamine aastani 2020 ***IEuroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastateks 2018–2020 (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastani 2020

343

2018/C 337/43

P8_TA(2017)0356Euroopa riskikapitalifondid ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***IEuroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta

344

2018/C 337/44

Euroopa Parlamendi 14. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

345

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

20.9.2018

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2017–2018

11.–14. septembri 2017. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 89, 8.3.2018
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. september 2017

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/2

---

P8_TA(2017)0321

Vahendusmenetluse direktiivi kohaldamine

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (vahendusmenetluse direktiiv) rakendamise kohta (2016/2066(INI))

(2018/C 337/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) (vahendusmenetluse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/52/EÜ vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) (vahendusmenetluse direktiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/52/EÜ (vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) kohaldamise kohta (COM(2016)0542), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/52/EÜ (vahendusmenetluse teatavate aspektide kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) kohaldamise kohta (COM(2016)0542),

| — | võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi süvaanalüüside kogumit „Vahendusmenetluse direktiivi rakendamine – 29. november 2016“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi süvaanalüüside kogumit „Vahendusmenetluse direktiivi rakendamine – 29. november 2016“ (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 2014. aasta uuringut „Uuring direktiivi 2008/52/EÜ (vahendusmenetluse direktiiv) hindamise ja rakendamise kohta“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2014. aasta uuringut „Uuring direktiivi 2008/52/EÜ (vahendusmenetluse direktiiv) hindamise ja rakendamise kohta“ (3),

| — | võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi uuringut „Vahendusmenetluse direktiivi taaskäivitamine: direktiivi rakendamise piiratud mõju hindamine ja meetmete kavandamine vahendusmenetluste arvu suurendamiseks ELis“ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi uuringut „Vahendusmenetluse direktiivi taaskäivitamine: direktiivi rakendamise piiratud mõju hindamine ja meetmete kavandamine vahendusmenetluste arvu suurendamiseks ELis“ (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse mõju järelhindamise üksuse hinnangut vahendusmenetluse rakendamisele Euroopas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse mõju järelhindamise üksuse hinnangut vahendusmenetluse rakendamisele Euroopas (5),

| — | võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi uuringut „Vahendusmenetluse mittekasutamise kulu kvantifitseerimine – andmeanalüüs“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi uuringut „Vahendusmenetluse mittekasutamise kulu kvantifitseerimine – andmeanalüüs“ (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 67 ja artikli 81 lõike 2 punkti g, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 67 ja artikli 81 lõike 2 punkti g,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0238/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0238/2017),

| A. | arvestades, et direktiiv 2008/52/EÜ on oluline tähis vahendusmenetluse kasutuselevõtul ja kasutamisel Euroopa Liidus; arvestades, et direktiivi rakendamine on liikmesriigiti siiski väga erinev, sõltuvalt sellest, kas enne olid riigis olemas vahendusmenetluse süsteemid või mitte, kusjuures mõned liikmesriigid on valinud suhteliselt sõnasõnalise direktiivi sätete rakendamise, teised on aga vaadanud põhjalikult läbi vaidluste lahendamise alternatiivsed võimalused (näiteks Itaalia kasutab vahendusmenetlust kuus korda sagedamini kui ülejäänud Euroopa riigid) ja ülejäänud on leidnud, et juba kehtivad õigusaktid on kooskõlas vahendusmenetluse direktiiviga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiiv 2008/52/EÜ on oluline tähis vahendusmenetluse kasutuselevõtul ja kasutamisel Euroopa Liidus; arvestades, et direktiivi rakendamine on liikmesriigiti siiski väga erinev, sõltuvalt sellest, kas enne olid riigis olemas vahendusmenetluse süsteemid või mitte, kusjuures mõned liikmesriigid on valinud suhteliselt sõnasõnalise direktiivi sätete rakendamise, teised on aga vaadanud põhjalikult läbi vaidluste lahendamise alternatiivsed võimalused (näiteks Itaalia kasutab vahendusmenetlust kuus korda sagedamini kui ülejäänud Euroopa riigid) ja ülejäänud on leidnud, et juba kehtivad õigusaktid on kooskõlas vahendusmenetluse direktiiviga;

| B. | arvestades, et enamik liikmesriike laiendas oma ülevõtmismeetmete kohaldamisala ka riigisisestele juhtumitele ja ainult kolm liikmesriiki otsustas direktiivi üle võtta üksnes piiriüleste juhtumite puhul (7), kusjuures ülevõtmine on kindlasti avaldanud soodsat mõju liikmesriikide seadustele ja asjaomastele vaidluste kategooriatele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enamik liikmesriike laiendas oma ülevõtmismeetmete kohaldamisala ka riigisisestele juhtumitele ja ainult kolm liikmesriiki otsustas direktiivi üle võtta üksnes piiriüleste juhtumite puhul (7), kusjuures ülevõtmine on kindlasti avaldanud soodsat mõju liikmesriikide seadustele ja asjaomastele vaidluste kategooriatele;

| C. | arvestades, direktiivi ülevõtmise käigus ilmnenud raskused peegeldavad suuresti õiguskultuuri erinevusi eri liikmesriikide õigussüsteemides; arvestades, et seetõttu tuleks eelistada muudatust õigusmõtlemises, arendades vahendamise kultuuri, mis põhineb vaidluste lahendamisel poolte kokkuleppel – see on küsimus, mille on korduvalt tõstatatud õiguspraktikute Euroopa võrgustikud alates liidu direktiivi läbivaatamisest ja seejärel selle ülevõtmise käigus liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, direktiivi ülevõtmise käigus ilmnenud raskused peegeldavad suuresti õiguskultuuri erinevusi eri liikmesriikide õigussüsteemides; arvestades, et seetõttu tuleks eelistada muudatust õigusmõtlemises, arendades vahendamise kultuuri, mis põhineb vaidluste lahendamisel poolte kokkuleppel – see on küsimus, mille on korduvalt tõstatatud õiguspraktikute Euroopa võrgustikud alates liidu direktiivi läbivaatamisest ja seejärel selle ülevõtmise käigus liikmesriikide poolt;

| D. | arvestades, et vahendusmenetluse direktiivi rakendamine on andnud ELile lisaväärtust, sest on suurendanud riikide seadusandjate teadlikkust vahendusmenetluse eelistest ja viinud teataval määral ühtlustanud liikmesriikide menetlusõigust ja erinevaid tavasid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vahendusmenetluse direktiivi rakendamine on andnud ELile lisaväärtust, sest on suurendanud riikide seadusandjate teadlikkust vahendusmenetluse eelistest ja viinud teataval määral ühtlustanud liikmesriikide menetlusõigust ja erinevaid tavasid;

| E. | arvestades, et vahendusmenetlus kui alternatiivne, vabatahtlik ja konfidentsiaalne kohtuväline menetlus võib olla kasulik vahend, mis aitab teatavatel juhtudel ja vajalike tagatiste olemasolu korral vähendada kohtusüsteemi ülekoormust ning võimaldab füüsilistel ja juriidilistel isikutel kiiresti ja odavalt lahendada vaidlusi kohtuväliselt, samuti on liiga pikad kohtumenetlused vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, kuid vahendusmenetlus tagab õiguskaitse parema kättesaadavuse ja aitab kaasa majanduskasvule; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vahendusmenetlus kui alternatiivne, vabatahtlik ja konfidentsiaalne kohtuväline menetlus võib olla kasulik vahend, mis aitab teatavatel juhtudel ja vajalike tagatiste olemasolu korral vähendada kohtusüsteemi ülekoormust ning võimaldab füüsilistel ja juriidilistel isikutel kiiresti ja odavalt lahendada vaidlusi kohtuväliselt, samuti on liiga pikad kohtumenetlused vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, kuid vahendusmenetlus tagab õiguskaitse parema kättesaadavuse ja aitab kaasa majanduskasvule;

| F. | arvestades, et vahendusmenetluse direktiivi artiklis 1 sõnastatud eesmärke, mis on suunatud vahendusmenetluse kasutamise julgustamisele ja eelkõige „tasakaalu vahendus- ja kohtumenetluste vahel“ saavutamisele, ei ole ilmselgelt saavutatud, sest vahendusmenetlust kasutatakse enamikus liikmesriikidest keskmiselt vähem kui 1 % juhtumitest kohtutes (8); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vahendusmenetluse direktiivi artiklis 1 sõnastatud eesmärke, mis on suunatud vahendusmenetluse kasutamise julgustamisele ja eelkõige „tasakaalu vahendus- ja kohtumenetluste vahel“ saavutamisele, ei ole ilmselgelt saavutatud, sest vahendusmenetlust kasutatakse enamikus liikmesriikidest keskmiselt vähem kui 1 % juhtumitest kohtutes (8);

| G. | arvestades, et vahendusmenetluse direktiiv ei ole loonud liidu kohtuvälise vaidluste lahendamise süsteemi rangeimas mõttes, kui välja arvata konkreetsete sätete kehtestamine kohtumenetluses aegumistähtaegade möödumise valdkonnas, kui püütakse jõuda vahenduseni, ja konfidentsiaalsuskohustuste valdkonnas vahendajate ja nende halduspersonali jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vahendusmenetluse direktiiv ei ole loonud liidu kohtuvälise vaidluste lahendamise süsteemi rangeimas mõttes, kui välja arvata konkreetsete sätete kehtestamine kohtumenetluses aegumistähtaegade möödumise valdkonnas, kui püütakse jõuda vahenduseni, ja konfidentsiaalsuskohustuste valdkonnas vahendajate ja nende halduspersonali jaoks;

Peamised järeldused

| 1. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et paljudes liikmesriikides on vahendussüsteemides hiljuti tehtud muudatusi ja neid on läbi vaadatud ning teistes liikmesriikides kavandatakse kohaldatavate õigusaktide muutmist (9); |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka asjaolu, et kolm liikmesriiki on otsustanud direktiivi siseriiklikku õigusse üle võtta üksnes piiriüleste juhtumite suhtes, ning märgib, et riikide vahendussüsteemide toimimisega on teatavaid probleeme, mis tulenevad peamiselt võistleva menetluse traditsioonist ja vahenduskultuuri puudumisest liikmesriikides, samuti vähesest teadlikkusest vahendusmenetlusest enamikus liikmesriikides, puudulikest teadmistest, kuidas lahendada piiriüleseid juhtumeid, ja vahendajate kvaliteedikontrolli mehhanismide toimimisest (10); |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab ühtlasi, et kõik liikmesriigid näevad kohtutele ette võimaluse teha pooltele ettepanek kasutada vahendusmenetlust või võtta vähemalt osa vahendusmenetlust käsitlevast teabeüritusest; märgib, et mõnes liikmesriigis on kõnealustest teabeüritustest osavõtmine kohustuslik kas kohtuniku algatusel (11) või on see seadusega ette nähtud konkreetsete vaidluste puhul, näiteks pereasjades (12); märgib samuti, et mõned liikmesriigid nõuavad advokaatidelt oma kliendi teavitamist vahendusmenetluse võimalusest või kohtule tehtavas avalduses kinnitust selle kohta, et vahendusmenetluse kasutamist on üritatud, või põhjendust selle kohta, mis seda takistab; märgib siiski, et vahendusmenetluse direktiivi artikliga 8 tagatakse, et pooltelt, kes püüavad vaidlust lahendada vahendusmenetluse teel, ei võeta hiljem vahendusmenetlusele kulutatud aja tõttu õigust pöörduda kohtu poole; rõhutab, et liikmesriikidel ei ole selles küsimuses erilisi probleeme tekkinud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et paljud liikmesriigid pakuvad osapooltele vahendusmenetluses osalemiseks rahalisi stiimuleid kas kulude vähendamise, õigusabi või vahendusmenetluse kaalumisest põhjendamatult keeldumise sanktsioneerimise kujul; märgib, et neis riikides saavutatud tulemused tõestavad, et vahendusmenetlus võib toimida kulutõhusa ja kiire kohtuvälise vaidluste lahendamisena menetluste abil, mis on kohandatud osapoolte vajadustega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et tegevusjuhendite vastuvõtmine on oluline vahend vahendusmenetluse kvaliteedi tagamiseks; märgib sellega seoses, et sidusrühmad on kasutanud vahendajate Euroopa tegevusjuhendit või koostatud selle eeskujul siseriiklikud või valdkondlikud tegevusjuhendid; märgib ühtlasi, et enamik liikmesriike on kehtestanud vahendajatele kohustuslikud akrediteerimise korra ja/või on loodud vahendajate register; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et raske on saada laiaulatuslikke andmeid vahendusmenetluse kohta, sealhulgas vahendatud juhtumite arvu, keskmine kestuse ja vahendusmenetluste õnnestumise määra kohta; märgib, et ilma usaldusväärse andmebaasita on väga keeruline vahendusmenetlust edasi arendada ja suurendada avalikkuse usaldust selle tõhususe vastu; toob teisalt esile Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku suureneva rolli riikide kohta andmete kogumise parandamisel vahendusmenetluse direktiivi kohaldamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et vahendusel on eriti oluline perekonnaõiguse valdkonnas (eelkõige menetluste puhul, mis käsitlevad lapse hooldusõigust, suhtlusõigust ja lapseröövi juhtumeid), kus vahendus võib luua soodsa õhkkonna arutelu tekkeks ja tagada vanemate võrdse kohtlemise; märgib ühtlasi, et lahendused poolte kokkuleppel on tõenäoliselt pikaajalised ja lapse huvides, sest need võivad puudutada ka lapse peamist elukohta, külastuskorda ja lapse ülalpidamisega seotud kokkuleppeid; rõhutab sellega seoses tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku olulist rolli soovituste koostamisel eesmärgiga suurendada perelepituse kasutamist piiriüleses kontekstis, eriti lapseröövi juhtumite puhul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust arendada välja ja hallata Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis eraldi osa, mis keskendub piiriülesele vahendusmenetlusele perekonnaküsimustes ja annab teavet riiklike vahendusmenetluse süsteemide kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt komisjoni pühendumise üle kaasrahastada seetõttu eri projekte, mille eesmärk on edendada vahendusmenetlust ning koolitada liikmesriikides kohtunikke ja erialatöötajaid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et hoolimata vahendusmenetluse vabatahtlikust laadist, tuleb astuda täiendavaid samme, et tagada vahendatud kokkulepete täidetavus kiirel ja taskukohasel viisil, austades täiel määral põhiõigusi ning liidu ja siseriiklikku õigust; tuletab sellega seoses meelde, et ühes liikmesriigis poolte vahel saavutatud kokkuleppe täidetavaks tunnistamiseks on üldjuhul vaja see kinnitada mõnes riigiasutuses, mis tekitab lisakulusid ja on kokkuleppe pooltele aeganõudev, mistõttu võib sellel olla ebasoodne mõju teises riigis tehtud vahendusmenetluse kokkulepetele, eriti väiksemate kohtuvaidluste puhul; |
| --- | --- |

10.

Soovitused

| 11. | kutsub liikmesriike suurendama jõupingutusi, et edendada vahendusmenetluse kasutamist tsiviil- ja kaubandusvaidlustes, sealhulgas asjakohaste teabekampaaniate abil, millega antakse kodanikele ja juriidilistele isikutele asjakohast ja põhjalikku teavet menetluse eesmärgi ja eeliste kohta aja ja raha säästmise seisukohast, ning parandada selleks õiguspraktikute vahelist koostööd; rõhutab sellega seoses vajadust vahetada eri riikide jurisdiktsioonide häid tavasid ja toetada seda sobivate meetmetega liidu tasandil, et suurendada teadlikkust vahendusmenetluse kasulikkusest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil hinnata vajadust töötada välja kogu ELi hõlmavad kvaliteedistandardid vahendusteenuste osutamiseks, eriti järjepidevust tagavate miinimumstandardite kujul, võttes samas arvesse põhiõigust õiguskaitsele juurdepääsuks ja samuti kohalikke erinevusi vahenduskultuuris, et veelgi edendada vahendusmenetluse kasutamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil samuti hinnata, kas liikmesriikidel on vaja luua ja pidada siseriiklikke vahendusmenetluse registreid, mis oleksid teabeallikaks mitte ainult komisjonile, vaid neid saaksid kasutada ka riikide vahendajad, et tutvuda heade tavadega üle kogu Euroopa; rõhutab, et kõik sellised registrid peavad olema täielikult kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega (määrus (EL) 2016/679) (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil teha üksikasjaliku uuringu, mis käsitleb tõkkeid välismaiste vahenduskokkulepete vabale ringlusele liidus ja eri võimalusi, kuidas edendada vahendusmenetluse kasutamist usaldusväärse, taskukohase ja tõhusa viisina konfliktide lahendamiseks siseriiklike ja piiriüleste vaidluste korral liidus, võttes arvesse õigusriigi põhimõtet ja jätkuvaid rahvusvahelisi arengusuundumusi kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni leidma õigusnormide läbivaatamise käigus lahendused vahendusmenetluse kohaldamisala tõhusaks laiendamiseks ka muudele tsiviil- ja haldusasjadele, kus see on võimalik; rõhutab siiski, et erilist tähelepanu tuleb pöörata mõjule, mida vahendusmenetlus võib avaldada teatavatele sotsiaalküsimustele, näiteks perekonnaõiguse vallas; soovitab sellega seoses komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada ja rakendada asjakohaseid kaitsemeetmeid vahendusprotsessi ohtude vähendamiseks nõrgemate poolte jaoks, kaitsta neid protsessi või tugevama osapoole seisundi võimaliku kuritarvitamise eest ning esitada asjakohased põhjalikud statistilised andmed; rõhutab ühtlasi, et oluline on tagada kulude osas õiglaste kriteeriumide järgimine, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade huvide kaitsmist silmas pidades; märgib siiski, et vahendusmenetlus võib kaotada oma atraktiivsuse ja lisaväärtuse, kui poolte jaoks kehtestatakse liiga ranged standardid; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT L 136, 24.5.2008, lk 3.

(2)  PE 571.395.

(3)  http://bookshop.europa.eu/et/study-for-an-evaluation-and-implementation-of-directive-2008-52-ec-the-mediation-directive--pbDS0114825/

(4)  PE 493.042.

(5)  PE 593.789.

(6)  PE 453.180.

(7)  Vt COM(2016)0542, lk 5.

(8)  PE 571.395, p.25.

(9)  Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Madalmaad, Poola, Portugal, Slovakkia ja Ungari.

(10)  Vt COM(2016)0542, lk 4.

(11)  Nt Tšehhi Vabariigis.

(12)  Nt Leedus, Luksemburgis, Inglismaal ja Walesis.

(13)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/6

---

P8_TA(2017)0322

Frantsiisimise toimimine jaemüügisektoris

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon frantsiisimise toimimise kohta jaemüügisektoris (2016/2244(INI))

(2018/C 337/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni kõigi osaliste huvides toimiva Euroopa jaekaubanduse tegevuskava kohta (1), eriti selle punkti 29, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni kõigi osaliste huvides toimiva Euroopa jaekaubanduse tegevuskava kohta (1), eriti selle punkti 29,

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni ebaõiglaste kaubandustavade kohta toiduainete tarneahelas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni ebaõiglaste kaubandustavade kohta toiduainete tarneahelas (2),

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud 2016. aasta aprilli uuringut frantsiisimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud 2016. aasta aprilli uuringut frantsiisimise kohta (3),

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud 2016. aasta septembri uuringut pealkirjaga „ELi frantsiisimise probleemid ja õigusraamistik õiguslikust vaatenurgast“ (Legal Perspective of the Regulatory Framework and Challenges for Franchising in the EU) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud 2016. aasta septembri uuringut pealkirjaga „ELi frantsiisimise probleemid ja õigusraamistik õiguslikust vaatenurgast“ (Legal Perspective of the Regulatory Framework and Challenges for Franchising in the EU) (4),

| — | võttes arvesse ülevaadet pealkirjaga „ELi tuleviku poliitilised võimalused frantsiisimise valdkonnas: ebaausate kaubandustavadega võitlemine“ (Future Policy Options in Franchising in the EU: Confronting Unfair Trading Practices) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülevaadet pealkirjaga „ELi tuleviku poliitilised võimalused frantsiisimise valdkonnas: ebaausate kaubandustavadega võitlemine“ (Future Policy Options in Franchising in the EU: Confronting Unfair Trading Practices) (5),

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni korraldatud 12. juuli 2016. aasta õpikoda pealkirjaga „Suhted frantsiisiandjate ja -võtjate vahel: õigusraamistik ja praegused probleemid“ (Relations between franchisors and franchisees: regulatory framework and current challenges), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni korraldatud 12. juuli 2016. aasta õpikoda pealkirjaga „Suhted frantsiisiandjate ja -võtjate vahel: õigusraamistik ja praegused probleemid“ (Relations between franchisors and franchisees: regulatory framework and current challenges),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A8-0199/2017),

| A. | arvestades, et frantsiisimise jaoks ei ole frantsiisilepingute erinevuste tõttu ühist Euroopa määratlust ning frantsiisilepingud on ettevõtete lõikes erinevad, kuid frantsiisilepingute peamine tunnus on vabatahtlikult sõlmitud lepinguline partnerlus selliste ettevõtjate või füüsiliste või juriidiliste isikute vahel, kes on üksteisest õiguslikult ja rahaliselt sõltumatud, kus üks pool (frantsiisiandja) annab teisele poolele (frantsiisivõtjale) õiguse kasutada tema frantsiisimudelit, nime ja kaubamärke ning jagab oskusteavet, mis põhineb frantsiisiandja tehnilisel ja organisatsioonilisel ekspertteabel, ning abi lepingu kestuse jaoks, mille puhul sõltuvad kliendid frantsiisisüsteemi ühtsusest, ning mille puhul nii frantsiisiandja kui ka -võtja eesmärk on omandada kiiresti uusi turge piiratud investeeringute ja suurema eduvõimalusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et frantsiisimise jaoks ei ole frantsiisilepingute erinevuste tõttu ühist Euroopa määratlust ning frantsiisilepingud on ettevõtete lõikes erinevad, kuid frantsiisilepingute peamine tunnus on vabatahtlikult sõlmitud lepinguline partnerlus selliste ettevõtjate või füüsiliste või juriidiliste isikute vahel, kes on üksteisest õiguslikult ja rahaliselt sõltumatud, kus üks pool (frantsiisiandja) annab teisele poolele (frantsiisivõtjale) õiguse kasutada tema frantsiisimudelit, nime ja kaubamärke ning jagab oskusteavet, mis põhineb frantsiisiandja tehnilisel ja organisatsioonilisel ekspertteabel, ning abi lepingu kestuse jaoks, mille puhul sõltuvad kliendid frantsiisisüsteemi ühtsusest, ning mille puhul nii frantsiisiandja kui ka -võtja eesmärk on omandada kiiresti uusi turge piiratud investeeringute ja suurema eduvõimalusega;

| B. | arvestades, et oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsioonis pooldas parlament frantsiisimist kui ettevõtlusmudelit, mis toetab uusi ettevõtteid ja väikeettevõtete omandit, kuid võttis teadmiseks teatavatel juhtudel kehtivad ebaõiglased lepingutingimused ning nõudis läbipaistvaid ja õiglasi lepingutingimusi; lisaks juhtis ta komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu eeskätt probleemidele, millega puutuvad kokku frantsiisivõtjad, kes tahavad oma ettevõtet müüa või ärimudelit muuta, aga tegutseda edasi samas sektoris, ning palus, et komisjon uuriks frantsiisisüsteemidele kehtestatud hinnakokkuleppemehhanisme käsitleva keelu ja konkurentsivõimet käsitlevate pikaajaliste klauslite, ostuvõimaluste ja mitmekordse frantsiisivõtmise keelu mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsioonis pooldas parlament frantsiisimist kui ettevõtlusmudelit, mis toetab uusi ettevõtteid ja väikeettevõtete omandit, kuid võttis teadmiseks teatavatel juhtudel kehtivad ebaõiglased lepingutingimused ning nõudis läbipaistvaid ja õiglasi lepingutingimusi; lisaks juhtis ta komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu eeskätt probleemidele, millega puutuvad kokku frantsiisivõtjad, kes tahavad oma ettevõtet müüa või ärimudelit muuta, aga tegutseda edasi samas sektoris, ning palus, et komisjon uuriks frantsiisisüsteemidele kehtestatud hinnakokkuleppemehhanisme käsitleva keelu ja konkurentsivõimet käsitlevate pikaajaliste klauslite, ostuvõimaluste ja mitmekordse frantsiisivõtmise keelu mõju;

| C. | arvestades, et frantsiisimisel on täielik potentsiaal ärimudelina, mis võib aidata jaekaubandussektoris täiendada ühtset turgu, sest see võib olla mugavaks vahendiks äriühingu loomiseks frantsiisiandja ja -võtja jagatud investeeringute kaudu; seepärast avaldab kahetsust asjaolu pärast, et praegu ei ole see ELis saavutanud soovitud tulemusi ja moodustab SKPst ainult 1,89 %, kuid näiteks USAs on sama näitaja 5,95 % ja Austraalias 10,83 %, ning 83,5 % frantsiisimise käibest on koondunud vaid seitsmesse liikmesriiki (6), mistõttu on oluline innustada selle ärimudeli laialdasemat levitamist kogu ELis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et frantsiisimisel on täielik potentsiaal ärimudelina, mis võib aidata jaekaubandussektoris täiendada ühtset turgu, sest see võib olla mugavaks vahendiks äriühingu loomiseks frantsiisiandja ja -võtja jagatud investeeringute kaudu; seepärast avaldab kahetsust asjaolu pärast, et praegu ei ole see ELis saavutanud soovitud tulemusi ja moodustab SKPst ainult 1,89 %, kuid näiteks USAs on sama näitaja 5,95 % ja Austraalias 10,83 %, ning 83,5 % frantsiisimise käibest on koondunud vaid seitsmesse liikmesriiki (6), mistõttu on oluline innustada selle ärimudeli laialdasemat levitamist kogu ELis;

| D. | arvestades, et frantsiisimisel on märkimisväärne piiriülene mõõde, see on tähtis siseturu toimimise jaoks ja võib seega aidata kaasa töökohtade loomusele, VKEde ja ettevõtluse arendamisele ning uute võimete ja oskuste omandamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et frantsiisimisel on märkimisväärne piiriülene mõõde, see on tähtis siseturu toimimise jaoks ja võib seega aidata kaasa töökohtade loomusele, VKEde ja ettevõtluse arendamisele ning uute võimete ja oskuste omandamisele;

| E. | arvestades, et frantsiisimist kui ettevõtlusmudelit reguleerivad kehtivad õigusaktid on liikmesriigiti väga erinevad, mis põhjustab tehnilisi tõkkeid ja võib pärssida frantsiisiandjate ja -võtjate huvi oma tegevust piiriüleselt laiendada; arvestades, et see omakorda võib mõjutada lõpptarbijaid nende valiku piiramise kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et frantsiisimist kui ettevõtlusmudelit reguleerivad kehtivad õigusaktid on liikmesriigiti väga erinevad, mis põhjustab tehnilisi tõkkeid ja võib pärssida frantsiisiandjate ja -võtjate huvi oma tegevust piiriüleselt laiendada; arvestades, et see omakorda võib mõjutada lõpptarbijaid nende valiku piiramise kaudu;

| F. | arvestades, et leebema ja rangema frantsiisimise vahel on erinevusi, mis sõltuvad frantsiisilepingu tingimustest; lisaks iseloomustavad selliseid alternatiivseid ärimudeleid nagu sõltumatute jaemüüjate rühmi erilised omadused ning frantsiisimist käsitlevad eeskirjad peaksid neid mõjutama ainult niivõrd, kuivõrd nad vastavad frantsiisimise määratlusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et leebema ja rangema frantsiisimise vahel on erinevusi, mis sõltuvad frantsiisilepingu tingimustest; lisaks iseloomustavad selliseid alternatiivseid ärimudeleid nagu sõltumatute jaemüüjate rühmi erilised omadused ning frantsiisimist käsitlevad eeskirjad peaksid neid mõjutama ainult niivõrd, kuivõrd nad vastavad frantsiisimise määratlusele;

| G. | arvestades, et frantsiisimise toimimise kohta eri sektorites ei ole piisavalt teavet, kuna asjakohast teavet kirjalikul kujul ei ole või seda on käsitletud ainult kaaskirjades, mis on lisatud frantsiisilepingule, mis on konfidentsiaalne ja ei ole seega avalik, ning ELi tasandil puudub mehhanism potentsiaalselt ebaausate lepingutingimuste või lepingute ebaausa rakendamise kohta teabe kogumiseks, mistõttu on sellist olulist teavet sisaldav platvorm vajalik, et suurendada frantsiisivõtjate ja -andjate teadlikkust oma kohustustest ja õigustest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et frantsiisimise toimimise kohta eri sektorites ei ole piisavalt teavet, kuna asjakohast teavet kirjalikul kujul ei ole või seda on käsitletud ainult kaaskirjades, mis on lisatud frantsiisilepingule, mis on konfidentsiaalne ja ei ole seega avalik, ning ELi tasandil puudub mehhanism potentsiaalselt ebaausate lepingutingimuste või lepingute ebaausa rakendamise kohta teabe kogumiseks, mistõttu on sellist olulist teavet sisaldav platvorm vajalik, et suurendada frantsiisivõtjate ja -andjate teadlikkust oma kohustustest ja õigustest;

| H. | arvestades, et e-kaubandus laieneb ja tarbijad kasutavad seda üha rohkem ning seetõttu tuleks e-kaubandust frantsiisilepingutes paremini kajastada; arvestades, et digitaalse ühtse turu rakendamisega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata frantsiisiandjate ja -võtjate vahel e-kaubandusega seoses tekkivatele pingetele, näiteks seoses frantsiisivõtja ainuõigusega konkreetsele geograafilisele alale, ja tarbija andmete suurenevale tähtsusele frantsiisi ärimudelite jaoks, eriti kuna praegu ei sisalda frantsiisilepingud neid küsimusi käsitlevaid sätteid, jättes ruumi ebavajalikuks ebakindluseks ja konfliktideks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et e-kaubandus laieneb ja tarbijad kasutavad seda üha rohkem ning seetõttu tuleks e-kaubandust frantsiisilepingutes paremini kajastada; arvestades, et digitaalse ühtse turu rakendamisega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata frantsiisiandjate ja -võtjate vahel e-kaubandusega seoses tekkivatele pingetele, näiteks seoses frantsiisivõtja ainuõigusega konkreetsele geograafilisele alale, ja tarbija andmete suurenevale tähtsusele frantsiisi ärimudelite jaoks, eriti kuna praegu ei sisalda frantsiisilepingud neid küsimusi käsitlevaid sätteid, jättes ruumi ebavajalikuks ebakindluseks ja konfliktideks;

| I. | arvestades, et komisjon on määratlenud ebaausate kaubandustavadena „üldisemalt tavad, mis kalduvad suurel määral kõrvale heast äritavast ning on vastuolus hea usu ja ausa kauplemise põhimõttega ning kehtestatakse sageli ebavõrdses olukorras tugevama osapoole poolt nõrgema suhtes“ (7); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon on määratlenud ebaausate kaubandustavadena „üldisemalt tavad, mis kalduvad suurel määral kõrvale heast äritavast ning on vastuolus hea usu ja ausa kauplemise põhimõttega ning kehtestatakse sageli ebavõrdses olukorras tugevama osapoole poolt nõrgema suhtes“ (7);

| 1. | on seisukohal, et jaemüügisektoris ühtse turu lõpuleviimisel võib frantsiisimine täita veelgi olulisemat osa, pidades silmas selle praegust alarakendatust ELis võrreldes teiste arenenud majandustega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab oluliseks, et liikmesriigid rakendavad kõigi frantsiisi valdkonnas kasutatavate ebaausate kauplemistavade suhtes tõhusaid meetmeid, kuid märgib, et liikmesriikide vahel valitseb selles vallas endiselt suur lahknevus ja mitmekesisus; peab seepärast oluliseks kehtestada muud kui seadusandlikud ühtsed eeskirjad, mis käsitlevad jaekaubanduse sektoris frantsiisimise toimimise parimaid tavasid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles kehtestama suunised frantsiisilepingute kohta, et paremini kujundada frantsiisilepingute normatiivset keskkonda ning tagada tööstandardite järgimine ning asjakohased ja kõrgetasemelised teenused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et arvestades frantsiisimise tugevat piiriülest komponenti, on soovitav võtta vastu ühtne lähenemisviis ebaausate kaubandustavade parandamiseks ELi tasandil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks, et riiklikul tasandil on jõustatud õigusakte frantsiisivõtjate kaitsmiseks, kuid rõhk on lepingueelsel etapil, et kehtestada teabe avaldamise kohustus frantsiisiandjale; peab kahetsusväärseks, et riiklike süsteemidega ei ole ette nähtud tõhusaid jõustamismehhanisme frantsiisisuhte jätkumise tagamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et frantsiisivõtjad on tihti nõrgemad lepinguosalised, eriti siis, kui nad esindavad VKEsid, kuna frantsiisimudeli töötab tavaliselt välja frantsiisiandja ning frantsiisivõtjad on tavaliselt frantsiisiandjast rahaliselt nõrgemas olukorras ja võivad seepärast olla vähem teadlikud kui frantsiisiandja ning sõltuvad seetõttu suurel määral frantsiisiandja oskusteabest; rõhutab asjaolu, et frantsiisisüsteemid sõltuvad suurel määral frantsiisiandja ja -võtjate toimivast koostööst, pidades silmas, et frantsiisisüsteem sõltub kõigi osaliste poolsest heast rakendamisest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et frantsiisimine on kahe õiguslikult iseseisva ettevõtja vaheline lepinguline suhe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et määrus peaks säilitama ja suurendama turu usaldust frantsiisimise kui ettevõtlusvormi vastu, kuna see innustab ettevõtlust mitte ainult frantsiisiandjatest mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, vaid ka inimeste hulgas, kellest saavad frantsiisivõtjad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nendib, et frantsiisiandjad on oma huvide esindamiseks organiseerunud nii riikide kui Euroopa tasandil, kuid seevastu frantsiisivõtjatel pole tihti sageli vahendite puudumise tõttu selliseid esindusorganisatsioone, kes kaitseksid nende kollektiivseid huve, mistõttu nad tegutsevad jätkuvalt enamasti individuaalsetel alustel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama frantsiisiandjate ja -võtjate ning poliitikakujundajate vahelist dialoogi, edendama frantsiisivõtjaid esindavate ühenduste loomist ning tagama, et viimaseid võetakse kuulda, kui valmistatakse ette poliitikameetmeid või õigusakte, mis neid mõjutada võivad, et tagada poolte võrdne esindatus, rõhutades samal ajal, et liikmelisus nendes organisatsioonides peaks jääma vabatahtlikuks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab, et jaemüügisektoris ei ole endiselt piisavalt teavet frantsiisimise toimimise kohta, ning kutsub liikmesriike üles määrama koostöös komisjoniga kontaktpunktid, mille kaudu oleks võimalik saada teavet frantsiisiandjate ja -võtjate kogetud probleemide kohta, kui see on kättesaadav, ning kutsub komisjoni üles parandama muu hulgas nendest kontaktpunktidest saadud teabe põhjal andmete kogumist ELi tasandil, tagades samal ajal sel viisil saadud teabe konfidentsiaalsuse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles aktiivselt uurima frantsiisimise toimimist jaemüügisektoris, sealhulgas ebaausate lepingutingimuste või muude ebaausate kaubandustavade olemasolu, ning paluma Eurostatil sektori kohta statistiliste andmete kogumisel sellele mudelile erilist tähelepanu pöörata, ilma et see tooks kaasa täiendavat haldus- või muud koormust ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks Euroopa frantsiisimise eetikakoodeksi, mille on välja töötanud Euroopa Frantsiiside Föderatsioon (European Franchise Federation), mis võib olla tõhus vahend parimate tavade edendamiseks frantsiisimissektoris eneseregulatsiooni korras, kuid võtab ka teadmiseks, et frantsiisivõtjad on koodeksit olulisel määral kritiseerinud, tuues muu hulgas esile selle, et enne 2016. aasta läbivaatamist olid frantsiisiandja kohustused koodeksis rangemalt sõnastatud; ergutab frantsiisiandjaid ja -võtjaid tagama mõlema poole tasakaalustatud ja õiglase esindatuse, et leida sobiv lahendus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | avaldab siiski kahetsust, et koodeks hõlmab ainult väikest osa ELis tegutsevatest frantsiisidest, sest enamik frantsiise ei kuulu EFFile ega riiklikele ühendustele, kes on koodeksi vastu võtnud, ning mitmes liikmesriigis riiklikud frantsiisiühendused üldse puuduvad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et muret tekitab Euroopa eetikakoodeksiga seotud sõltumatu jõustamismehhanismi puudumine, ning märgib, et mõnes liikmesriigis on sõltumatu jõustamise puudumine toonud kaasa selliste õigusaktide vastuvõtmise, mis ennetavad ja käsitlevad ebaausaid kaubandustavasid frantsiisimise valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et eetikakoodeks kujutab endast frantsiisiandjate poolt lisaks seadusega nõutud eeskirjadele vastu võetud eeskirjade kogumit; on veendunud, et eetikakoodeks peaks jääma alati lisaväärtuseks kõigile neile, kes soovivad neid eeskirju järgida; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kaalub vajadust hinnata isereguleeriva raamistiku ja ELi tarneahela algatuse tulemuslikkust, sest liikmesus riikide frantsiisiorganisatsioonides on selles algatuses osalemise eeltingimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | leiab, et frantsiisilepingud peaksid täielikult järgima tasakaalustatud partnerluse põhimõtteid, mille kohaselt peavad frantsiisiandja ja -võtja olema üksteise suhtes mõistlikud ja õiglased ning lahendama kaebused, probleemid ja vaidlused avameelse, läbipaistva, mõistliku ja otsese teabevahetuse kaudu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub liikmesriike üles edastama kontaktpunkti kaudu või muul viisil saadud kaebused ja muu olulise teabe komisjonile; kutsub komisjoni üles koostama selle teabe alusel mittetäieliku loetelu ebaõiglastest lepingutingimustest ja -tavadest, mis tuleks avalikustada ja teha kõikidele huvitatud osapooltele kättesaadavaks; kutsub lisaks komisjoni üles looma vajaduse korral ekspertide platvormi, et saada lisateavet frantsiisimistavade kohta jaemüügisektoris, eelkõige ebaausate kaubandustavade vormide kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toob eeskätt esile vajaduse kindlate põhimõtete järele, et tagada poolte tasakaalustatud lepingulised õigused ja kohustused, nagu vajaduse selge, õige ja põhjaliku lepingueelse teabe järele, sealhulgas frantsiisimudeli tulemuslikkust käsitleva teabe järele nii üldiselt kui ka frantsiisivõtja kavandatud asukohas, ning selged piirid konfidentsiaalsuse nõuete osas, kusjuures teave peab olema kirjalikul kujul ja piisava etteteatamisega aegsasti kättesaadav enne lepingu sõlmimist, ning vajaduse korral lepingu sõlmimisele järgneva viiepäevase järelemõtlemisaja järele; juhib samuti tähelepanu vajadusele, et frantsiisiandja jätkaks lepingu kestuse ajal jätkuva ärialase ja tehnilise abi osutamist frantsiisivõtjale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toonitab vajadust spetsialiseeritud kutsealusõppe järele, kus vajalik, ning frantsiisiandja pakutava asjakohase juhendamise järele, mida antakse frantsiisivõtjale lepingu kestuse ajal; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde frantsiisivõtjate kohustust anda endast parim frantsiisialase äri edendamiseks ning frantsiisivõrgustiku ühise identiteedi ja maine säilitamiseks ning teha selleks lojaalselt koostööd kõigi võrgustiku partneritega ning järgida frantsiisimudeliga seotud tööstus- ja intellektuaalomandiõigust ning konkurentsiõigust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | lisab, et mõnikord nõuavad frantsiisiandjad frantsiisivõtjatelt, et viimased ostaksid tooteid ja teenuseid, mis pole seotud frantsiisimudeliga; sellist nõuet ei tohiks käsitleda osana frantsiisivõtja kohustustest, mis on seotud frantsiisivõrgustiku hoolduse ning ühise identiteedi ja mainega, kuid see võib endast kujutada ebaausat kaubandustava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toonitab, et konkurentsi keelavad klauslid peaksid olema selgelt sõnastatud, põhjendatud ja proportsionaalsed ning neid ei tohiks kohalduda kauem, kui on rangelt vajalik, arvestades eeskätt frantsiisivõtjate võimalikku vajadust muuta oma frantsiisimudelit, kui nende naabrus ja seeläbi kaupade või teenuste nõudlus muutub; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunneb muret vaidluste pärast, mis tulenevad internetimüügist, kuna see moodustab üha olulisema osa frantsiisi ärimudelist, kuid ei hõlma traditsioonilisi frantsiisilepinguid, mis ei võta arvesse mõju, mis interneti kaudu müümisel võib olla neis lepingutes esitatud sätetele; soovitab seetõttu lisada internetimüüki käsitlevad sätted vajaduse korral frantsiisilepingutesse, eelkõige juhtudel, kui frantsiisiandja ja frantsiisivõtja võim ei ole tasakaalus, eeskätt juhul, kui frantsiisivõtja on VKE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et komisjon algataks avaliku konsultatsiooni, et saada erapooletut teavet tegeliku olukorra kohta frantsiisimises ja koostada muud kui seadusandlikud suunised, milles kajastatakse frantsiisimise jaemüügisektoris toimimise alaseid parimaid tavasid, eelkõige seoses viimaste tehnoloogiliste ja turuarengutega, nagu internetimüük, ja esitada need parlamendile hiljemalt 2018. aasta jaanuaris; kutsub komisjoni üles tegema sellega seoses analüüsi selle kohta, millised on liikmesriikide seadusandlikud tavad ning olemasolevad enesereguleerimise vahendid frantsiisimise valdkonnas jaemüügisektoris ning esitama parlamendile oma tulemused, sealhulgas soovitus frantsiisimissektori edasise arendamise kohta ELis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et Euroopa Parlament peaks olema aktiivselt kaasatud kogu jaemüügisektori frantsiisimist puudutavasse töösse, sealhulgas ka siis, kui frantsiisimist käsitlevaid määruseid ja direktiive kohandatakse, et saavutada järjekindlam ja sidusam õigusraamistik; |
| --- | --- |

27.

Konkurentsiõigus

| 28. | rõhutab, et komisjoni 20. aprilli 2010. aasta määrust (EL) nr 330/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (8) tuleb ühtselt kohaldada kõigis liikmesriikides ning peab kahetsusväärseks teabe puudumist selle kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et komisjon peaks uurima, kas määruse ebaühtlane kohaldamine liikmesriikides ei kahjusta selle määruse kasulikku mõju ja kas see on eelkõige lepingujärgse olukorra erandiklauslite ja ostutingimuste osas turu viimaste arengutega kooskõlas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et komisjon peaks kontrollima, mil määral oleks võimalik määruse kohaldamist täiustada, kasutades selleks Euroopa konkurentsiasutuste võrgustiku hindamismehhanismi; rõhutab, et komisjoni ebajärjekindlad järelmeetmed takistavad piiriülest jaemüüki ning nendega ei suudeta tagada ühtsel turul võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on veendunud, et määruse parem rakendamine riiklikul tasandil aitaks parandada levikut, suurendaks teiste liikmesriikide ettevõtete turulepääsu ning tagaks lõppkokkuvõttes parema lahenduse lõpptarbijale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on veendunud, et komisjon peaks analüüsima ka konkurentsiõiguse soovimatut mõju igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ergutab komisjoni alustama avalikku konsultatsiooni ja teavitama parlamenti selle mudeli sobivusest, millel tulevane grupierandi määrus põhineb; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles tagama maksusoodustuste abil saadud ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmise frantsiisimise valdkonnas ning ilmutama läbiviidavates uurimistes vankumatut suhtumist; rõhutab lisaks, et ELil peavad olema selgemad õigusaktid maksualaste eelotsuste kohta; kutsub komisjoni üles heastama kõik rikkumised frantsiisimise valdkonnas, et tagada õiglane konkurents kogu ühtsel turul; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil aidata korrigeerida turutõrkeid ja tagada tõhus võitlus maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmisega frantsiisimise valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles uurima, kas oleks vaja määrus läbi vaadata, ning sellega seoses kontrollima (ühtlasi teavitades tulemustest Euroopa Parlamenti), 1) milline on horisontaalse lähenemisviisi mõju frantsiisimise toimimisele; 2) kas määruses vastu võetud frantsiisimismudel kajastab turutegelikkust; 3) millises ulatuses on nn lubatud vertikaalsed piirangud, st tingimused, mille alusel frantsiisivõtjad võivad osta, müüa või edasi müüa teatavaid kaupu või teenuseid, proportsionaalsed, ja millisel määral on neil negatiivne mõju turule ja tarbijatele; 4) millised on uued probleemid, millega frantsiisiandjad ja frantsiisivõtjad peavad silmitsi seisma seoses e-kaubanduse ja digiteerimisega üldiselt; ning 5) koguma turuteavet uute suundumuste, võrgustiku korraldusega seotud turuarengute ja tehnoloogia arengu kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi eeskirjad määruse jõustamise kohta liikmesriikides, kohandades määruse eesmärgi saavutamiseks proportsionaalselt selle kohaldamist; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  ELT C 468, 15.12.2016, lk 140.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0250.

(3)  IP/A/IMCO/2015-05, PE 578.978.

(4)  IP/A/IMCO/2016-08, PE 587.317.

(5)  PE 587.325.

(6)  IMCO-komisjoni tellitud uuring „ELi frantsiisimise probleemid ja õigusraamistik õiguslikust vaatenurgast“ (Legal Perspective of the Regulatory Framework and Challenges for Franchising in the EU), september 2016, lk 12.

(7)  „Ebaausate kauplemistavade vastu võitlemine ettevõtjatevahelises toiduainete tarneahelas“, COM(2014)0472.

(8)  ELT L 102, 23.4.2010, lk 1.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/11

---

P8_TA(2017)0323

Euroopa kosmosestrateegia

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa kosmosestrateegia kohta (2016/2325(INI))

(2018/C 337/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 4 ja XIX jaotise artiklit 189, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 4 ja XIX jaotise artiklit 189,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. oktoobri 2016. aasta teatist „Euroopa kosmosestrateegia“ (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. oktoobri 2016. aasta teatist „Euroopa kosmosestrateegia“ (COM(2016)0705),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. veebruari 2013. aasta teatist „ELi kosmosetööstuse poliitika“ (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. veebruari 2013. aasta teatist „ELi kosmosetööstuse poliitika“ (COM(2013)0108),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. aprilli 2011. aasta teatist „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine“ (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. aprilli 2011. aasta teatist „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine“ (COM(2011)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (COM(2016)0587) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (COM(2016)0587) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0300),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (COM(2016)0588) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (COM(2016)0588) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0306),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (COM(2016)0590),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. juuni 2010. aasta teatist „Globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava“ (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. juuni 2010. aasta teatist „Globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava“ (COM(2010)0308),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsust nr 541/2014/EL, millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsust nr 541/2014/EL, millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 512/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 512/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (4),

| — | võttes arvesse nõukogu asjakohaseid järeldusi ja ministrite 14. aprilli 2016. aasta Amsterdami deklaratsiooni ühendatud ja automatiseeritud sõidukite juhtimise valdkonnas tehtava koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu asjakohaseid järeldusi ja ministrite 14. aprilli 2016. aasta Amsterdami deklaratsiooni ühendatud ja automatiseeritud sõidukite juhtimise valdkonnas tehtava koostöö kohta,

| — | võttes arvesse Haagi 2016. aasta juuni manifesti kosmosepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haagi 2016. aasta juuni manifesti kosmosepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Euroopa Kosmoseagentuuri ühisavaldust Euroopa kosmosetuleviku ühtse visiooni ja ühtsete eesmärkide kohta, millele kirjutasid komisjon ja agentuur alla 26. oktoobril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Euroopa Kosmoseagentuuri ühisavaldust Euroopa kosmosetuleviku ühtse visiooni ja ühtsete eesmärkide kohta, millele kirjutasid komisjon ja agentuur alla 26. oktoobril 2016,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni kosmosealase suutlikkuse kohta Euroopa julgeolekus ja kaitses (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni kosmosealase suutlikkuse kohta Euroopa julgeolekus ja kaitses (5),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni kosmoseandmete kasutuselevõtu kohta turul (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni kosmoseandmete kasutuselevõtu kohta turul (6),

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi kosmosetööstuse poliitika ja kosmosesektori majanduskasvu potentsiaali avamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi kosmosetööstuse poliitika ja kosmosesektori majanduskasvu potentsiaali avamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2012. aasta resolutsiooni kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2012. aasta resolutsiooni kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2011. aasta resolutsiooni globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide transpordirakenduste kohta – ELi poliitika lühikeses ja keskpikas perspektiivis (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2011. aasta resolutsiooni globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide transpordirakenduste kohta – ELi poliitika lühikeses ja keskpikas perspektiivis (9),

| — | võttes arvesse 2016. aasta jaanuaris avaldatud uuringut „Space Market Uptake in Europe“, mis käsitleb kosmoseandmete turul kasutuselevõttu Euroopas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta jaanuaris avaldatud uuringut „Space Market Uptake in Europe“, mis käsitleb kosmoseandmete turul kasutuselevõttu Euroopas (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0250/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0250/2017),

| A. | arvestades, et kosmosest tuleneb ühiskonnale mitmesuguseid hüvesid, mis võivad paljude uute toodete ja teenuste väljatöötamise stimuleerimise ning põllumajanduse, metsanduse, kalanduse ja meretranspordi toetamise kaudu aidata muuta Euroopa majandust konkurentsivõimelisemaks; arvestades, et satelliittehnoloogia võib aidata parandada juurdepääsu kommunikatsioonitehnoloogiatele ja kõrglahutusega Maa jälgimise süsteemidele, mis võimaldavad vahetada teavet reaalajas, reageerida kiiresti loodusõnnetustele ning teostada tõhusamat piiri- ja turvakontrolli; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kosmosest tuleneb ühiskonnale mitmesuguseid hüvesid, mis võivad paljude uute toodete ja teenuste väljatöötamise stimuleerimise ning põllumajanduse, metsanduse, kalanduse ja meretranspordi toetamise kaudu aidata muuta Euroopa majandust konkurentsivõimelisemaks; arvestades, et satelliittehnoloogia võib aidata parandada juurdepääsu kommunikatsioonitehnoloogiatele ja kõrglahutusega Maa jälgimise süsteemidele, mis võimaldavad vahetada teavet reaalajas, reageerida kiiresti loodusõnnetustele ning teostada tõhusamat piiri- ja turvakontrolli;

| B. | arvestades, et kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused võivad toetada mitmeid ELi avaliku poliitika valdkondi ja peamisi poliitilisi prioriteete, nagu digitaalse ühtse turu edendamine, Euroopa majanduse elavdamine ja kliimamuutustega tegelemine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused võivad toetada mitmeid ELi avaliku poliitika valdkondi ja peamisi poliitilisi prioriteete, nagu digitaalse ühtse turu edendamine, Euroopa majanduse elavdamine ja kliimamuutustega tegelemine;

| C. | arvestades, et kosmos ei tähenda Euroopa kodanikele mitte kulu, vaid investeeringut, ning et ambitsioonikas kosmosestrateegia võib tagada ELi sõltumatuse ja positsiooni strateegilises kosmosevaldkonnas, edendades samal ajal majanduskasvu, tõstes konkurentsivõimet ja luues kosmosevaldkonnaga seotud tootmises, toimingutes ja järgneval teenusteturul töökohti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kosmos ei tähenda Euroopa kodanikele mitte kulu, vaid investeeringut, ning et ambitsioonikas kosmosestrateegia võib tagada ELi sõltumatuse ja positsiooni strateegilises kosmosevaldkonnas, edendades samal ajal majanduskasvu, tõstes konkurentsivõimet ja luues kosmosevaldkonnaga seotud tootmises, toimingutes ja järgneval teenusteturul töökohti;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt 2007. aastal tehtud poliitiliste otsuste tulemusena eraldati eelarvevahendid Euroopa satelliitnavigatsiooni programmidele Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ja Galileo ning nendes sätestati kokkulepe kõnealuste programmide juhtimisstruktuuri kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt 2007. aastal tehtud poliitiliste otsuste tulemusena eraldati eelarvevahendid Euroopa satelliitnavigatsiooni programmidele Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ja Galileo ning nendes sätestati kokkulepe kõnealuste programmide juhtimisstruktuuri kohta;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise „Euroopa kosmosestrateegia“ puhul ning kiidab heaks komisjoni kindla kavatsuse maksimeerida kosmosest tulenevaid majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, edendades kosmosetehnoloogia ja -rakenduste kasutamist avaliku poliitika valdkondade toetamiseks, soodustades ülemaailmselt konkurentsivõimelist ja innovaatilist Euroopa kosmosesektorit, suurendades Euroopa sõltumatust kosmosevaldkonnas ning tõhustades nii Euroopa rolli ülemaailmse osalejana kui ka rahvusvahelist kosmosekoostööd; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab komisjonile meelde vajadust tingimata tagada ELi kosmoseprogrammide jätkumine ning arutelu Galileo ja Copernicuse edasise arengu üle, eelkõige selleks, et tekitada väärtusahela järgmistes etappides positiivne ja prognoositav investeerimiskliima; on seisukohal, et seda saab saavutada vaid juhul, kui kosmosealaste juhtprogrammide ja järgmise etapi andmetaristu avalikest vahenditest rahastamine on pikaajaliselt tagatud, tunnistades samas erasektori ulatusliku kaasamise vajadust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu liikmesriikide, Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsiooni (EUMETSAT) saavutustele kosmoses uute tehnoloogiate, uurimismissioonide ning Maa seire ja meteoroloogia alaste võimekuste valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et enne, kui komisjon esitab järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ühe osana oma uued seadusandlikud ettepanekud, tuleb hinnata Galileo ja Copernicuse programme; leiab, et selle hindamise käigus tuleb käsitleda muu hulgas: Euroopa GNSSi Agentuuri (GSA) tulevast rolli programmis Galileo ja võimalikku rolli Copernicuse programmis; GSA ja ESA vaheliste suhete lihtsamaks muutmise võimalusi; ning ESA põhiülesannete ja talle delegeeritud ülesannete vahel tekkinud vastuolusid; sellega seoses nõuab, et komisjon enne GSA-le uute ülesannete jagamist tagaks tema suutlikkuse neid täita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et hindamise tulemused peaksid andma ka ainest tulevasteks aruteludeks ELi ja ESA vaheliste suhete üle, võttes arvesse 26. oktoobril 2016. aastal allkirjastatud ELi ja ESA ühisavaldust; kutsub komisjoni üles uurima koostöös ESAga võimalusi Euroopa kosmosevaldkonna juhtimise keerulise institutsioonilise struktuuri lihtsustamiseks, mis parandaks vastutuse jagamist ning suurendaks tulemuslikkust ja kulutõhusust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Euroopa GNSSi programmide tõrgeteta toimimiseks ja kasutamiseks peaks GSA-l olema piisavalt töötajaid; palub komisjonil praeguseid ja tulevasi ülesandeid arvestades hinnata, kas GSAle eraldatud vahendid on piisavad; on seisukohal, et personalipoliitika ja -menetlused tuleks kohandada vastavalt 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega agentuurile antud uutele ülesannetele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et praeguste ja tulevaste probleemide lahendamiseks peaks järgmine ELi eelarve hõlmama praegusest suuremat kosmose-eelarvet, et toetada kogu väärtusahelat (kosmose- ja maapealset segmenti, Maa seiret ning sidet ja navigeerimist), ning et see tuleb tagada mitmeaastase finantsraamistiku tulevase läbivaatamise käigus; kordab, et järgnevate turgude edukas areng sõltub eelkõige Galileo ja Copernicuse programmide õigeaegsest rakendamisest ja pidevast arendamisest, mille puhul peaks olema esmatähtis piisav rahastamine; rõhutab, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku eelarve küsimuste otsustamisel tuleb säilitada ja arendada ELi kosmoseprogrammide unikaalset panust ja neist saadavat Euroopa lisaväärtust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil uurida võimalust kasutada ELi kosmoseprogrammide vahelist sünergiat tulemuslikkuse ja kulutõhususe parandamiseks; on ka veendunud vajaduses tõhustada ELi kosmosepoliitikaga seotud ELi asutuste vahelist teabevahetust täiendava sünergia saavutamiseks; osutab eri tegevusvaldkondade üha suuremale lähenemisele; palub, et komisjon avaldaks igal aastal aruande ELi asutuste vahelise koostöö iseloomu ja ulatuse kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, kui tähtis on tuvastada ja vähendada praegu kosmosealaste toodete ja teenuste valdkonnas siseturu toimimist segavaid tõkkeid; |
| --- | --- |

9.

Kosmosevaldkonnast ühiskonnale ja ELi majandusele tulenevate hüvede maksimeerimine

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et kosmoseprogrammid ja nende teenused on suur väärtus sellistes poliitika ja majanduse valdkondades nagu energeetika, kliima, keskkond, kaitse ja julgeolek, tervishoid, põllumajandus, metsandus, kalandus, transport, turism, digitaalne turg ja mobiilside, regionaalpoliitika ja kohalik planeerimistegevus; on veendunud kosmoseprogrammide tohutus potentsiaalis näiteks rände, piirihalduse ja säästva arenguga seotud probleemidega lahendamisel; juhib ka tähelepanu Euroopa kosmosestrateegia tähtsusele igakülgses ELi merenduspoliitikas; märgib, et ühiskond saab olulist kasu kaugseiresatelliitide ja -süsteemide kasutamisest majanduses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et komisjon kiirendaks programmide EGNOS, Galileo ja Copernicus täiemahulist kasutamist majanduses ning selleks: seaks asjakohased sihid turul kasutuselevõtuks; parandaks Copernicuse programmi andmete kättesaadavust ja töötlemist, nii et ettevõtjad ja eelkõige VKEd ja idufirmad saaksid kosmoseandmete põhjal rakendusi luua; tagaks parema ühildamise muude digitaalteenustega, näiteks arukate transpordisüsteemide, Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi, jõeteabeteenuste, SafeSeaNeti ja tavapäraste navigatsioonisüsteemidega, ning avardaks kosmoselahenduste potentsiaali; rõhutab satelliitnavigatsiooni ja Maa seire andmetest ja teenustest kodanikele ja ettevõtjatele tulenevat kasu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab kiiduväärseks komisjoni tegevust pilveplatvormide hankel Maa seire andmete jaoks, et Euroopa saaks oma kosmosealastest juhtprogrammidest täiel määral majanduslikku kasu ning et tagada kasutajatele jätkusuutlik juurdepääs ja pädevuste arendamine; nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks oma tööd selles valdkonnas, nii et esimesed andmeplatvormid oleksid 2018. aastal toimivad; on veendunud, et kõik nende platvormide hankemenetlused peaksid olema avatud ka erasektori osalejatele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil hinnata Copernicuse volitatud üksuste toimimist, eelkõige selleks, et lihtsustada ja ühtlustada nende hankemenetlusi ja muuta seeläbi nendes osalemine VKEdele lihtsamaks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab kosmosevaldkonnaga arvestavate õigusaktide vajalikkust ning kordab eelnimetatud, kosmoseandmete turul kasutuselevõttu käsitlevas resolutsioonis komisjonile esitatud palvet viia enne mis tahes seadusandliku ja muu kui seadusandliku ettepaneku esitamist süstemaatiliselt läbi nn kosmosekontroll; palub komisjonil kõrvaldada tõkked, mis takistavad avalikul sektoril kosmosetehnoloogia kasutamist, nt uute ja kehtivate ELi õigusaktide nõuete täitmise kontrollimisel; usub, et avalikku poliitikat saab kosmosetehnoloogia abil oluliselt täiustada, tuginedes sellistele näidetele nagu eCall ja digitaalne sõidumeerik; palub komisjonil ja liikmesriikidel stimuleerida kosmosetehnoloogia kasutuselevõtmist Euroopa, riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste poolt, näiteks ostes poliitikaeesmärkide täitmiseks Maa seire Euroopa programmi andmeid või teenuseid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu nn puhtama kosmose katseprojektile, milles tegeletakse kosmoseprügi kõrvaldamise ja uuenduslike materjalide kasutamisega kosmoseseadmetes, et katsetada kosmosesektoris kohaldatava tulevase ühise tehnoloogiaalgatuse teostatavust ja tulemuslikkust; tunnistab, et nii avaliku kui ka erasektori piisavad vahendid on olulised selleks, et tagada Euroopa kosmosesektori jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime ning arendada ELi kui üleilmse kosmoses osaleja rolli; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on veendunud, et Copernicuse programmi panust kliimamuutuste leevendamisse tuleks edasi arendada; palub, et komisjon looks viivitamata Copernicuse programmile tugineva kasvuhoonegaaside, sealhulgas CO2 heitkoguste seire võime (praegu tegeletakse sellega programmi „Horisont 2020“ raames (11)), et rahuldada Pariisi kliimakokkuleppes sätestatud vajadused ja see kokkulepe tõhusalt ellu viia; toetab tulevaste, CO2 ja metaani heitkoguste seireks mõeldud satelliitide väljatöötamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt 15. detsembri 2016. aasta avalduse üle programmi Galileo esialgsete teenuste kohta; rõhutab, et Galileo signaali ulatuslik kasutamine on eeltingimus kosmosepõhiste rakenduste ja teenuste tugeva järgneva turu loomiseks ning et tuleks võtta piisavaid, sealhulgas vajaduse korral regulatiivseid meetmeid, et muuta reegliks ELis müüdavate seadmete täielik ühilduvus Galileo ja EGNOSega ning õhutada Galileo ja EGNOSega ühilduvate seadmete kasutuselevõttu maailmaturul; lisaks kutsub komisjoni üles kaaluma meetmeid Euroopa GNSSi järgnevate sektorite konkurentsivõime suurendamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub, et komisjon tagaks elutähtsate taristute ülemaailmsel satelliitnavigatsioonisüsteemil põhinevate kellade ühilduvuse Galileo ja EGNOSega, mis on äärmiselt oluline turvalisuse seisukohast; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et satelliidid saavad pakkuda katkematut ja ülikiiret ühenduvust, eelkõige kõrvalistes ja äärepoolseimates piirkondades, mis on oluline digitaalse lõhe ületamiseks, kiirete võrkude arendamiseks ja asjade interneti laiendamiseks, mis võimaldavad selliseid teenuseid nagu juhita sõidukid, sõidukipargi ja veoste arukas haldamine ning e-valitsuse, e-õppe ja e-tervise rakendused; rõhutab maapealsete ja kosmosetehnoloogiate vastastikust täiendavust ülivõimsate võrkude tagamisel; nõuab, et komisjon seda tunnustaks ja võtaks nõuetekohaselt arvesse satelliitide panust kõnealuses valdkonnas; rõhutab ka vajadust eraldada selliste satelliitteenuste käitamiseks piisavad sagedusalad; nõuab antud küsimuse käsitlemist käimasolevas telekommunikatsioonivõrke puudutavas õigusloometöös ning piisavaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse; on samas veendunud, et Euroopa kosmosestrateegia rakendamine peaks toimuma kooskõlas komisjoni digitaalstrateegiatega ning liikmesriikide ja tööstuse toetusel, et edendada satelliitside tõhusat ja nõudluspõhist kasutamist ning saavutada kogu ELis kõikjal kättesaadav internetiühendus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toonitab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide olulist rolli kosmose järelturgude hoogustamisel, eelkõige riigihangete kaudu ning kaasates ka riike, millel ei ole veel suurt kosmosesektorit, ning märgib vajadust seda küsimust käsitleda käimasolevates aruteludes ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle; toetab sihipäraste suutlikkuse tõstmise meetmete kasutuselevõtmist, millega abistatakse kujunemisjärgus kosmosealase suutlikkusega liikmesriike ja piirkondi; juhib tähelepanu asjaolule, et kosmosest tulenevate hüvede kodanikeni toomiseks on oluline piirkondlik mõõde ning et kohalike ja piirkondlike ametiasutuste kaasamine võib luua koostoime aruka spetsialiseerumise strateegiate ja ELi linnade tegevuskavaga; toetab seepärast piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumite ulatuslikumat kaasamist edukasse ELi kosmosepoliitikasse; rõhutab, et Regioonide Komitee peaks olema Copernicuse kasutajate foorumi liige, et juhtida tähelepanu piirkondlike ja kohalike osalejate tähtsusele Copernicuse andmete kasutajatena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et sellised kasutajad nagu VKEd ning kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused ei ole veel piisavalt teadlikud Galileo või Copernicuse programmiga seotud projektide rahastamise, sealhulgas EIP pakutava rahastamise võimalustest, ning et teabe sihipärast levitamist nende võimaluste kohta tuleb kiiresti parandada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnistab kosmosetehnoloogiate ja kahe ELi kosmosealase juhtprogrammi osa maa-, mere-, õhu- ja kosmosetranspordi muutmisel arukamaks, ohutumaks, turvalisemaks ja kestlikumaks ning lõimituks selliste tulevikus oluliste valdkondadega nagu juhita ja andmesideühendusega sõidukid ja mehitamata õhusõidukid; on veendunud, et kosmosestrateegia võib aidata rahuldada transpordi valdkonnas selliseid uusi vajadusi nagu turvaline ja tõrgeteta ühenduvus, usaldusväärsem positsioneerimine, ühendveod ja koostalitlusvõime; soovitab komisjonil kaasata transpordi sidusrühmi kosmosesektoriga peetavasse dialoogi, et tagada läbipaistvus ja hõlbustada Euroopa kosmosetehnoloogia kasutuselevõtmist transporditurul ning tõsta ELi transporditeenuste konkurentsivõimet Euroopa ja maailma turgudel; palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata tähelepanu kosmoseturismi arendamisele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub komisjonil toetada EGNOSel põhinevate maandumisprotseduuride rakendamist nii väiksemates kui ka suuremates lennujaamades; rõhutab majanduslikke eeliseid ning suuremat täpsust, vastupanuvõimet ja ohutust, mida EGNOS võib pakkuda ohutuse seisukohast oluliste rakenduste kasutamisel, ning rõhutab, et tähtis on hõlmata EGNOSega kõigepealt ka Kagu- ja Ida-Euroopa ning seejärel Aafrika ja Lähis-Ida; on lisaks seisukohal, et Galileol võiks olla keskne koht lennujuhtimises, kus võiks sellele tuginedes minna üle radaripõhiselt satelliidipõhisele seirele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab lisaks, kui tähtis on varustada õhusõidukid kosmosepõhise üldsaatega automaatse sõltuva seire (ADS-B) tehnoloogiaga ning kohustada õhusõidukite käitajaid varustama õhusõidukid ADS-Bga, et tagada reaalajas õhusõiduki täpne ja usaldusväärne seire ning säästa kütust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab ELi kosmoseprogrammide tähtsust mere- ja merendusküsimuste, kalandustegevuse ja meremajanduse jaoks üldiselt, kus need võivad aidata: võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; jälgida ja hinnata ookeanide ja kalavarude üldist ja tervislikku seisundit; tõsta kalakasvanduste tootlikkust; toetada mereuuringuid; ning pakkuda pääste- ja otsinguteenuseid ja satelliidiühendust pardal olevate meditsiiniseadmete jaoks; sellega seoses viitab kosmosepõhise ookeaniseire võimekuse ning Galileo, EGNOSe ja Copernicuse teenuste hea kooskõlastamise vajalikkusele; |
| --- | --- |

25.

Ülemaailmselt konkurentsivõimelise ja uuendusliku Euroopa kosmosesektori tugevdamine

| 26. | rõhutab, et kosmosesektori edu ja konkurentsivõime ning murrangulise tähtsusega tehnoloogiate väljatöötamine sõltub väga suurel määral teadusuuringutest ja innovatsioonist; nõuab üheksanda raamprogrammi eelarves kosmosevaldkonnale eraldatud vahendite suurendamist ja nende kasutusaja pikendamist; juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on ELi, ESA ja liikmesriikide igakülgne koostöö tõhususe tagamiseks ja dubleerimise vältimiseks, eriti valdkondades, kus teadusuuringuid rahastab mitu osalejat; on veendunud, et eripalgeliste kosmosetehnoloogiate tarvis tuleb ergutada ja rahastada teadusuuringuid ja innovatsiooni; nõuab tungivalt, et komisjon pikendaks VKEde rahastamisvahendi kasutamist, et avardada kosmosepõhiste toodete ja teenuste ärivõimalusi nii programmis „Horisont 2020“ kui ka tulevastes raamprogrammides; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub, et komisjon tagaks riigihangetel ELi ettevõtjate õiglase kohtlemise kolmandate riikide ettevõtjatega võrreldes, arvestades eelkõige, milliseid hindu ettevõtjad küsivad muudelt klientidelt kogu maailmas, ning võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks püüaks tagada eeskirjade järgimist ja seda, et turuosalised toimiksid ausalt; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa kosmosetööstus tegutseb üha ägedama rahvusvahelise konkurentsi tingimustes; peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut hoogustada uuenduslike hankemenetluste kasutamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toonitab, kui tähtis on tugevdada Euroopa tööstusbaasi ja tagada ELi strateegiline sõltumatus ning selleks mitmekesistada tarneallikaid ja kasutada parimal viisil ELi arvukaid tarnijaid; on seetõttu seisukohal, et tuleb tasakaalustatult edendada tööstuse kaasamist igal tasandil, ning palub, et komisjon toetaks Euroopa kosmosesektorit kogu väärtusahela ulatuses; on veendunud, et kosmosetööstuse strateegias võib olla kasu nn kosmoseklastritest; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles toetama kogu Euroopas niisuguste kosmosevaldkonna uute ärimudelite ja tehnoloogiate arendamist, mis võivad sektorit pöördeliselt muuta ja kulusid vähendada (nt Euroopa tehnoloogiad, mis võimaldavad saata kosmosesse väikseid satelliite, näiteks taaskasutatavaid õhupalle või kanderakette; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palub, et komisjon kosmoseettevõtetele võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks kaaluks kosmosetaristu ja -teenuste valdkonna riigihangete kestuse määratlemisel VKEde olukorda ja vajadusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab vajadust investeerida otsustavamalt Euroopa kodanike harimisse ja koolitamisse kosmose valdkonnas, sealhulgas selleks, et üleminekul digitaalühiskonnale täiel määral ära kasutada kosmose loodavaid võimalusi; juhib tähelepanu kosmosepoliitika saavutuste tähtsusele uute põlvkondade innustamisel ja Euroopa identiteedi tugevdamisel; rõhutab seepärast vajadust jätkata ja laiendada Euroopa kosmosehariduse kooskõlastatud käsitlust, kuna see võib panna noori mõtlema tööalasele karjäärile kosmoseteaduse ja -tehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et osalemine ESA valikprogrammides, st raamistikus, kus Euroopa ettevõtjad ja ülikoolid või uurimisinstituudid saavad osaleda tipptasemel tehnoloogia ettevalmistamisel kosmosemissioonide ja -süsteemide tarbeks, on Euroopa kosmosetööstuse suutlikkuse arendamise peamine ja põhjapanev vahend; rõhutab, et sellistes programmides osalemine avab tee ettevõtlusele selles valdkonnas ning juurdepääsule ülimalt tehnoloogiamahukatele ja teadmuspõhistele teadusprojektidele, millel võib ühtlasi olla soodne mõju transpordisektorile; |
| --- | --- |

32.

Euroopa sõltumatuse kindlustamine kosmosesse pääsemisel ja kosmose kasutamisel ohutus ja turvalises keskkonnas

| 33. | tuletab meelde, et ELi kosmoseprogrammid on tsiviilsuunitlusega, ning kordab oma eesmärki hoiduda kosmose militariseerimisest; tunnistab sellegipoolest kosmosevaldkonna strateegilist mõõdet Euroopa jaoks ja vajadust parandada tsiviil- ning julgeoleku- ja kaitseaspektide vahelist koostoimet ning kasutada kosmosealast suutlikkust kaitse- ja julgeolekuvajaduste rahuldamiseks, võttes arvesse geopoliitilist olukorda ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat; on veendunud, et komisjon peaks analüüsima Euroopa kosmoseprogrammide ja 2016. aasta novembris esitatud Euroopa kaitsealase tegevuskava vahelist koostoimet, et tagada selle strateegilise valdkonna üldine sidusus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub komisjonil koondada Euroopa Liidu ja liikmesriikide institutsioonidest klientide nõuded, et tagada sõltumatu, kulutõhus ja kindel pääs kosmosesse Euroopa kanderakettide Ariane ja Vega ning nende edasiarenduste kasutamise teel; on veendunud selle ülimas strateegilises tähtsuses hädaolukorra ja kriisiohjamise funktsioonide täitmisel ning tugeva Euroopa kaitse- ja julgeolekupoliitika huvides; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toetab komisjoni eesmärki hinnata sõltumatuse, julgeoleku ja konkurentsivõime seisukohast eri viise Euroopa kanderaketitaristute toetamiseks, kui see on vajalik ELi poliitiliste eesmärkide ja vajaduste täitmiseks; sellest tulenevalt rõhutab Prantsuse Guajaanas asuva Euroopa kosmodroomi strateegilist tähtsust ja vajadust hoolikalt arvestada, millist majanduslikku ja sotsiaalset kasu see võib anda oma asukohaterritooriumile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et sõltumatut pääsu kosmosesse ei saa käsitleda eraldi Euroopa sõltumatust suutlikkusest kosmosesüsteeme kavandada, arendada, käivitada, käitada ja kasutada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et kanderakettide (Ariane 6 ja Vega C) programmi jätkamine Euroopas ei ole järgmise kolme kuni nelja aasta pärast piisavalt prognoositav, seda ka programmi rahalise seisu tõttu; väljendab muret mis tahes keskpika kuni pikaajalise kanderakette käsitleva programmi puudumise pärast; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa kanderakettide tööprogrammi järgmiseks 20 aastaks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni edendama alternatiivsete kanderaketitehnoloogiate arengut ja rakendama kõikide kanderakettide ja kosmoseseadmete puhul ökodisaini põhimõtteid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et järgmise põlvkonna satelliitsüsteemides tuleks edasi arendada Galileo taristu, sealhulgas selle maapealse segmendi turvalisust, ning Galileo ja Copernicuse kahesuguse kasutuse võimet koos täpsuse ja krüpteerimise parandamisega; tuletab meelde, et Galileo avalik reguleeritud teenus, mida saavad kasutada vaid valitsuse volitatud kasutajad, võiks tulevikus täita olulist osa tekkivatele ohtudele, eriti kriisidele reageerimisel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | juhib tähelepanu kosmosetaristute tundlikkusele riiklikelt ja mitteriiklikelt osalejatelt lähtuvate häiringute või rünnakute suhtes ning reale muudele ohtudele, näiteks kosmoseprügi või teiste satelliitidega kokkupõrkamise võimalusele; kordab taas, kui tähtis on kindlustada elutähtsa taristu ja side turvalisus ning arendada vastupidavaid tehnoloogilisi lahendusi; tunnistab kosmose ja kosmosetehnoloogiate kasvavat tähtsust kahesugusel kasutamisel, eelkõige side, luure, seire ja eelluure, katastroofidele reageerimise ja relvastuskontrolli valdkonnas, ning toonitab kosmosealase suutlikkuse elulist tähtsust terrorismivastases võitluses; ergutab veelgi enam investeerima, et kiirendada uue kosmosealase suutlikkuse ja tehnoloogia arengut; peab vajalikuks parandada võimet tulla toime uute tekkivate ohtudega kosmoses, mis omakorda parandaks Euroopa kosmosesektori suutlikkust reageerida muutuvatele turgudele, osalejatele ja tehnoloogiatele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil kosmoseprügist tulenevate ohtude leevendamiseks tõhustada praeguseid kosmose jälgimise ja seire (SST) teenuseid eesmärgiga koostada programm sõltumatule süsteemile, mis suudaks tuvastada kosmoseprügist Euroopa kosmosetaristutele põhjustatavaid ohte, rõhutades kokkupõrgete vältimise meetmeid ja hiljem jäätmete aktiivset kõrvaldamist; toetab kava laiendada ELi kosmose jälgimise ja seire ulatust, nii et see võimaldaks anda kosmosevaatlustel põhinevaid ilmaprognoose, ning teeb ettepaneku keskenduda lisaks maalähedastele objektidele, et hoida ära katastroofe, mida võib põhjustada mõne sellise objekti kokkupõrge Maaga; rõhutab vajadust lähtuda ESA praegusest suutlikkusest ja asjatundlikkusest neis valdkondades ja seda edasi arendada; kinnitab vajadust tagada võimalikult palju avatud andmeid, et soodustada teadusuuringuid ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde küberturvalisuse kasvavat tähtsust kosmoseprogrammides ning märgib, et see probleem on eriti tõsine seetõttu, et suur osa meie majandusest vajab kosmosega seotud teenuseid; palub komisjonil leevendada ELi kosmosevarasid ähvardavaid ohtusid ja võtta piisavaid meetmeid kosmosetaristu kaitsmiseks küberohtude eest, kasutades vajaduse korral muu hulgas krüpteerimist; lisaks palub komisjonil tagada, et kõigil asjaomastel asutustel oleksid vastu võetud hädaolukorra lahendamise kavad võimaliku küberrünnaku puhuks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | peab kavandatavat riiklikku satelliitside algatust väga paljutõotavaks abinõuks, mis teeks Euroopa institutsioonilistele osalejatele kättesaadavaks turvalised, tõhusad ja kulutõhusad teenused, rahuldades tarbijate vajadused terves reas valdkondades ning ergutades samal ajal majanduskasvu, konkurentsivõimet ja innovatsiooni kogu Euroopa satelliitside sektoris; palub, et komisjon küllalt positiivse mõjuhinnangu korral kavandaks riikliku satelliitside algatuse kulutõhusal viisil, mis võib hõlmata ka võimekuste jagamist ja ühiskasutust või teenuste ostmist sertifitseeritud äriotstarbelistelt sidesatelliitidelt, ning tagaks selle, et algatusega luuakse olulist lisaväärtust ja ei dubleerita olemasolevaid struktuure; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, kui oluline on kõikehõlmav Euroopa kosmosepoliitika, mille eesmärk on aidata tulemuslikult tugevdada ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, tagades asjaomastele institutsioonidele sõltumatu teabe, näiteks ülevaate olukorrast reaalajas; |
| --- | --- |

44.

Euroopa kui ülemaailmse osaleja rolli kindlustamine ja rahvusvahelise koostöö edendamine

| 45. | palub, et komisjon oma välissuhete kõigis asjaomastes aspektides edendaks ELi kosmosevarasid ja kosmosetööstuse võimekust; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on veendunud, et rahumeelse ja ohutu kosmosekeskkonna tagamiseks on vaja koostööd rahvusvaheliste partneritega, et edendada vastutustundliku käitumise ja kestlikkuse norme, eriti kosmoseuuringute osas, ning palub komisjonil teha selles küsimuses tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikidega; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab kosmoseliikluse ja kosmoseprügi haldamise rahvusvahelise kooskõlastamise vajalikkust, kusjuures kosmosejäätmete hulk kasvab satelliitide nn megakogumite kavandatava kasutuselevõtmise ning maalähedaste objektide üha suurema arvu tõttu, mis võib tuleneda satelliitide orbiidile viimise kulude jätkuvast alandamisest; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub komisjonil jälgida praegusi erasektori eesmärke sellistes valdkondades nagu kosmosekaevandused, ning mõelda, kuidas need võiksid mõjutada praegust õigusraamistikku ja eelkõige avakosmoselepingut; leiab, et nimetatud lepingu aluspõhimõtteid tuleks järgida ning et peab hoiduma võidujooksust kosmoses leiduvate ammenduvate ressursside järele; nõuab, et liikmesriigid püüaksid koostada vastavat üleeuroopalist kooskõlastatud käsitlust, ning palub komisjonil konsensuse saavutamise protsessi juhtida; tunnistab, et kosmos on inimkonna ühispärand; |
| --- | --- |

48.

| 49. | väljendab suurt heameelt komisjoni kavatsuse üle kasutada majandusdiplomaatiat Euroopa kosmosetööstusele uute ärivõimaluste loomiseks; rõhutab, et komisjon ja vajaduse korral liikmesriikide ametiasutused kas individuaalselt või ESA kaudu, samuti asutused nagu Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) peaksid toetama Euroopa osalejaid kolmandate riikide turgudel; soovitab sellise kooskõlastatud toetuse andmise kavad eelnevalt välja töötada; |
| --- | --- |

49.

Tulemusliku elluviimise tagamine

| 50. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlament peaks ELi kosmosepoliitikat aktiivselt arendama ning et ta tuleks kaasata kõikidesse komisjoni, nõukogu, Euroopa välisteenistuse ja ESA kosmosevaldkonnaga seotud teabevahetustesse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab tähtsaks demokraatlikku toetus kosmoseinvesteeringutele; palub komisjonil esitada põhjalikult kavandatud ja kõikehõlmav kommunikatsioonistrateegia kosmosetehnoloogia hüvede tutvustamiseks kodanikele ja ettevõtjatele; nõuab, et komisjon selle strateegia elluviimisel tugineks järgmistele kolmele sambale, millest igaühel on üks oluline sihtrühm: a) üldsuse teadlikkuse tõstmine kosmoseinvesteeringute vajalikkusest; b) VKEde ja ettevõtjate teavitamine kosmosealaste juhtprogrammide võimalustest; c) kosmosealase hariduse kaasamine oskuste nappuse leevendamiseks; palub komisjonil esitada esimesel võimalusel Euroopa Parlamendile sellise kommunikatsioonistrateegia koostamise tegevuskava; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub, et komisjon koostaks ajakava strateegias kavandatud meetmete rakendamiseks, annaks regulaarselt aru selle täitmise kohta, esitaks vajaduse korral seadusandlikke ettepanekuid ning kavandaks täiendavaid konkreetseid ja käegakatsutavaid meetmeid strateegias välja toodud eesmärkide õigeaegseks täitmiseks; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Kosmoseagentuurile. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  ELT L 122, 24.4.2014, lk 44.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

(3)  ELT L 158, 27.5.2014, lk 227.

(4)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 72.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0267.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0268.

(7)  ELT C 468, 15.12.2016, lk 12.

(8)  ELT C 227 E, 6.8.2013, lk 16.

(9)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 1.

(10)  Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni tellimusel koostatud uuring „Space Market Uptake in Europe“, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond A, 2016, ISBN 978-92-823-8537-1.

(11)  https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/wp/2016_2017/main/h2020-wp1617-leit-space_en.pdf, lk 48.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/20

---

P8_TA(2017)0324

Akadeemiline täiendusharidus ja kaugõpe kui Euroopa elukestva õppe strateegia osa

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon akadeemilise täiendushariduse ja kaugõppe kui Euroopa elukestva õppe strateegia osa kohta (2016/2142(INI))

(2018/C 337/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 8, 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 8, 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse 30. novembri 2002. aasta Kopenhaageni deklaratsiooni, milles käsitletakse koostöö tugevdamist Euroopa kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. novembri 2002. aasta Kopenhaageni deklaratsiooni, milles käsitletakse koostöö tugevdamist Euroopa kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (1),

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 2012. aasta ühisaruannet Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) rakendamise kohta „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 2012. aasta ühisaruannet Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) rakendamise kohta „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas“ (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi tõhusa õpetajahariduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi tõhusa õpetajahariduse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruannet hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) rakendamise kohta „Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruannet hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) rakendamise kohta „Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid“ (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2011. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2011. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ (COM(2012)0669),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (6),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille EL ratifitseeris 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille EL ratifitseeris 2010. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldusi säästva arengu alase hariduse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldusi säästva arengu alase hariduse kohta (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks (11),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (12),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2016. aasta resolutsiooni hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) järelmeetmete kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2016. aasta resolutsiooni hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) järelmeetmete kohta (13),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 31. jaanuari 2014. aasta arvamust „Avatud haridusruum“ (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 31. jaanuari 2014. aasta arvamust „Avatud haridusruum“ (14),

| — | võttes arvesse komisjoni uuringut, mis käsitleb 2020. aastani kehtivat hariduse ja koolituse strateegilist raamistikku: täiskasvanuõppe põhimõtete ja pakkumise parandamine Euroopas (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni uuringut, mis käsitleb 2020. aastani kehtivat hariduse ja koolituse strateegilist raamistikku: täiskasvanuõppe põhimõtete ja pakkumise parandamine Euroopas (15),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (16),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020 (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020 (17),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2017. aasta järeldusi „Naiste ja meeste oskuste parandamine ELi tööturul“ (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2017. aasta järeldusi „Naiste ja meeste oskuste parandamine ELi tööturul“ (18),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2011. aasta soovitust täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2011. aasta soovitust täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekute vormis seisukohta (A8-0252/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekute vormis seisukohta (A8-0252/2017),

| A. | arvestades, et haridussüsteemid peavad digitaalse ümberkujundamise tõttu tegelema märkimisväärsete probleemidega, mis mõjutavad õpetamise ja õppimise protsesse, samuti on vaja edendada sotsiaalse kaasatuse ning kodanikuosaluse suutlikkust ja ka isiklikku arengut ning soodustada Euroopa demokraatlikke väärtusi ja sallivust, pidades silmas avatud suhtumise edendamist ja mis tahes sallimatuse ennetamist; arvestades, et digitaalne mõjuvõim ja enesekindlus on tugevate ühiskondade loomise ning ELi sees ühtsuse ja integratsiooniprotsessidele kaasa aitamise oluliseks eeltingimuseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et haridussüsteemid peavad digitaalse ümberkujundamise tõttu tegelema märkimisväärsete probleemidega, mis mõjutavad õpetamise ja õppimise protsesse, samuti on vaja edendada sotsiaalse kaasatuse ning kodanikuosaluse suutlikkust ja ka isiklikku arengut ning soodustada Euroopa demokraatlikke väärtusi ja sallivust, pidades silmas avatud suhtumise edendamist ja mis tahes sallimatuse ennetamist; arvestades, et digitaalne mõjuvõim ja enesekindlus on tugevate ühiskondade loomise ning ELi sees ühtsuse ja integratsiooniprotsessidele kaasa aitamise oluliseks eeltingimuseks;

| B. | arvestades, et Euroopa elukestva õppe strateegiat tuleks tugevdada; arvestades, et igal inimesel peaks igas eluetapis olema elukestva õppimise võimalus, et omandada teadmisi ja oskusi, mida nad vajavad nii oma isiklikuks arenguks kui ka ametialasteks edusammudeks; arvestades, et kodanikuaktiivsust ja tööalast konkurentsivõimet edendav formaalne, mitteformaalne ja informaalne elukestev õpe on oluline hariduse aspekt, mida need muutused mõjutavad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa elukestva õppe strateegiat tuleks tugevdada; arvestades, et igal inimesel peaks igas eluetapis olema elukestva õppimise võimalus, et omandada teadmisi ja oskusi, mida nad vajavad nii oma isiklikuks arenguks kui ka ametialasteks edusammudeks; arvestades, et kodanikuaktiivsust ja tööalast konkurentsivõimet edendav formaalne, mitteformaalne ja informaalne elukestev õpe on oluline hariduse aspekt, mida need muutused mõjutavad;

| C. | arvestades, et vaja on teha täiendavaid pingutusi, suurendamaks koostoimet hariduse ja tööhõive vahel, hõlbustades nii tööturule sisenemist kui ka võimaldades üksikisikutel oma oskusi karjääri jooksul pidevalt ajakohastada või omandada uusi oskusi; arvestades, et liikmesriigid peavad leidma võimaluse kaitsta või soodustada pikemaajalisi investeeringuid haridusse, teadustöösse ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vaja on teha täiendavaid pingutusi, suurendamaks koostoimet hariduse ja tööhõive vahel, hõlbustades nii tööturule sisenemist kui ka võimaldades üksikisikutel oma oskusi karjääri jooksul pidevalt ajakohastada või omandada uusi oskusi; arvestades, et liikmesriigid peavad leidma võimaluse kaitsta või soodustada pikemaajalisi investeeringuid haridusse, teadustöösse ja innovatsiooni;

| D. | arvestades, et akadeemiline täiendus- ja kaugõpe annavad märkimisväärse panuse üksikisikute isiklikku arengusse ja inimkapitali tekkimisele ning see peaks muutuma Euroopa elukestva õppe strateegia lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et akadeemiline täiendus- ja kaugõpe annavad märkimisväärse panuse üksikisikute isiklikku arengusse ja inimkapitali tekkimisele ning see peaks muutuma Euroopa elukestva õppe strateegia lahutamatuks osaks;

| E. | arvestades, et akadeemilisel täiendus- ja kaugõppel on üha olulisem roll töötajate majanduslike ja tehnoloogiliste muutustega kohanemise hõlbustamisel kogu nende ametialase elu vältel; arvestades, et 2025. aastaks on ELis 49 % kõigi vabade töökohtade (sealhulgas nii uued kui ka vabanevad töökohad) jaoks vaja kõrget kvalifikatsiooni, 40 % töökohtade puhul keskmise tasemega kvalifikatsiooni ning üksnes 11 % töökohti eeldab madala tasemega kvalifikatsiooni või kvalifikatsiooni puudumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et akadeemilisel täiendus- ja kaugõppel on üha olulisem roll töötajate majanduslike ja tehnoloogiliste muutustega kohanemise hõlbustamisel kogu nende ametialase elu vältel; arvestades, et 2025. aastaks on ELis 49 % kõigi vabade töökohtade (sealhulgas nii uued kui ka vabanevad töökohad) jaoks vaja kõrget kvalifikatsiooni, 40 % töökohtade puhul keskmise tasemega kvalifikatsiooni ning üksnes 11 % töökohti eeldab madala tasemega kvalifikatsiooni või kvalifikatsiooni puudumist;

| F. | arvestades, et kaugõpe ja akadeemiline täiendusharidus on tähtsad vahendid, mille abil pakutakse paindlikke, individuaalseid haridusvõimalusi kõigile, kedagi diskrimineerimata (19); rõhutab sellega seoses juurdepääsustrateegiate laiendamise olulisust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaugõpe ja akadeemiline täiendusharidus on tähtsad vahendid, mille abil pakutakse paindlikke, individuaalseid haridusvõimalusi kõigile, kedagi diskrimineerimata (19); rõhutab sellega seoses juurdepääsustrateegiate laiendamise olulisust;

| G. | arvestades, et täiendusharidus ja kaugõpe ning uute tehnoloogiate kasutamine võib aidata suurendada tütarlaste ja naiste teadlikkust uutest karjäärivõimalustest, eelkõige valdkondades, kus nad on alaesindatud; arvestades, et kuigi üha suuremal osal naistest on kõrgema astme keskkooli diplomid ja kõrghariduse kraadid, on siiski vajadus suurendada naiste esindatust kutsehariduses ja loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud sektorites; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et täiendusharidus ja kaugõpe ning uute tehnoloogiate kasutamine võib aidata suurendada tütarlaste ja naiste teadlikkust uutest karjäärivõimalustest, eelkõige valdkondades, kus nad on alaesindatud; arvestades, et kuigi üha suuremal osal naistest on kõrgema astme keskkooli diplomid ja kõrghariduse kraadid, on siiski vajadus suurendada naiste esindatust kutsehariduses ja loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud sektorites;

| H. | arvestades, et kaugõpe on akadeemilise täiendushariduse kontekstis üks võimalik lähenemisviis, kuna paindlikkuse tõttu soodustab see eriti suurel määral tasakaalu tagamist õppimise, töö ja eraelu vahel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaugõpe on akadeemilise täiendushariduse kontekstis üks võimalik lähenemisviis, kuna paindlikkuse tõttu soodustab see eriti suurel määral tasakaalu tagamist õppimise, töö ja eraelu vahel;

| I. | arvestades, et kaugõpe (20) viitab õppe korraldamise viisile, mis võimaldab tänu digitaalsetele haridustehnoloogiatele õppimisel suurt paindlikkust, mitte statsionaarse hariduse asendusena, vaid pakkudes alternatiivi õppuritele, kes ei saa statsionaarses õppes osaleda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kaugõpe (20) viitab õppe korraldamise viisile, mis võimaldab tänu digitaalsetele haridustehnoloogiatele õppimisel suurt paindlikkust, mitte statsionaarse hariduse asendusena, vaid pakkudes alternatiivi õppuritele, kes ei saa statsionaarses õppes osaleda;

| J. | arvestades, et kaugõppe näol on tegemist õpetamismeetodiga, mis pakub õppimisel paindlikkust kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutamise abil, kuid ei asenda statsionaarset õpet, olles aga samas üheks alternatiiviks neile õppuritele, kes ei saa statsionaarses õppes osaleda, ning töötajatele, kes soovivad ühendada töö ja õppimise; seetõttu võidakse digiteerimist kasutada vahendina, mille abil pakutakse uusi viise kõrgharidusele juurdepääsuks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kaugõppe näol on tegemist õpetamismeetodiga, mis pakub õppimisel paindlikkust kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutamise abil, kuid ei asenda statsionaarset õpet, olles aga samas üheks alternatiiviks neile õppuritele, kes ei saa statsionaarses õppes osaleda, ning töötajatele, kes soovivad ühendada töö ja õppimise; seetõttu võidakse digiteerimist kasutada vahendina, mille abil pakutakse uusi viise kõrgharidusele juurdepääsuks;

| K. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi üks aluspõhimõtetest, mis on sätestatud liidu aluslepingutes ning on üks liidu eesmärkidest ja ülesannetest; arvestades, et võrdõiguslikkus hariduses pakub naistele rohkem võimalusi ning aitab kaasa ühiskonna sotsiaalsele, kultuurilisele ja majanduslikule arengule; arvestades, et haridus on peamine vahend sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi üks aluspõhimõtetest, mis on sätestatud liidu aluslepingutes ning on üks liidu eesmärkidest ja ülesannetest; arvestades, et võrdõiguslikkus hariduses pakub naistele rohkem võimalusi ning aitab kaasa ühiskonna sotsiaalsele, kultuurilisele ja majanduslikule arengule; arvestades, et haridus on peamine vahend sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks;

| L. | arvestades, et naiste keskmine tööhõive määr on otseselt seotud nende haridustasemega, 25–49-aastaste kolmanda taseme hariduse omandanud naiste tööhõive määr on 20 % suurem kui algkoolieelse, alghariduse ja madalama kesktaseme haridusega naiste puhul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naiste keskmine tööhõive määr on otseselt seotud nende haridustasemega, 25–49-aastaste kolmanda taseme hariduse omandanud naiste tööhõive määr on 20 % suurem kui algkoolieelse, alghariduse ja madalama kesktaseme haridusega naiste puhul;

| M. | arvestades, et kaugõppel võib olla positiivne mõju naiste IKT alastele oskustele; arvestades, et suurema arvu naiste sisenemine IKT-sektorisse stimuleeriks turgu, kus ennustatakse tööjõu puudust ja kus naiste võrdne osalemine annaks igal aastal ELi SKP-sse juurde ligikaudu 9 miljardit eurot; arvestades, et naised on endiselt IKT kraadiõppe programmides suures vähemuses, moodustades ainult 20 % nende programmide lõpetajatest, ja et ainult 3 %-l ülikooli lõpetanud naistest on IKT valdkonna kõrgharidus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaugõppel võib olla positiivne mõju naiste IKT alastele oskustele; arvestades, et suurema arvu naiste sisenemine IKT-sektorisse stimuleeriks turgu, kus ennustatakse tööjõu puudust ja kus naiste võrdne osalemine annaks igal aastal ELi SKP-sse juurde ligikaudu 9 miljardit eurot; arvestades, et naised on endiselt IKT kraadiõppe programmides suures vähemuses, moodustades ainult 20 % nende programmide lõpetajatest, ja et ainult 3 %-l ülikooli lõpetanud naistest on IKT valdkonna kõrgharidus;

| N. | arvestades, et kaugõppe vormis programmid jõuavad märkimisväärse arvu naisteni ühiskondades, kus naistel puuduvad võrdsed võimalused osaleda hariduse ja koolituse tavapärastes vormides, kuna naised veedavad ikka veel meestest rohkem aega tasustamata kodust tööd tehes ja perekonna eest hoolitsedes; arvestades, sellised kursused pakuvad neile paindlikkust töö- ja eraelu tasakaalu saavutamisel ning arvestades, et kaugõpe on suunatud eelkõige ebatraditsiooniliste õppurite kategooriale; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kaugõppe vormis programmid jõuavad märkimisväärse arvu naisteni ühiskondades, kus naistel puuduvad võrdsed võimalused osaleda hariduse ja koolituse tavapärastes vormides, kuna naised veedavad ikka veel meestest rohkem aega tasustamata kodust tööd tehes ja perekonna eest hoolitsedes; arvestades, sellised kursused pakuvad neile paindlikkust töö- ja eraelu tasakaalu saavutamisel ning arvestades, et kaugõpe on suunatud eelkõige ebatraditsiooniliste õppurite kategooriale;

| O. | arvestades, et akadeemiline täiendusharidus on üks kõrghariduse avaliku teenuse osutamise ülesannetest ning viitab kursustele akadeemilises asutuses, mida on võimalik läbida samaaegselt täisajaga töötamise kõrvalt, enamasti tuginedes tööalastele kogemustele ning tavaliselt eeldusel, et omandatud on akadeemiline kraad; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et akadeemiline täiendusharidus on üks kõrghariduse avaliku teenuse osutamise ülesannetest ning viitab kursustele akadeemilises asutuses, mida on võimalik läbida samaaegselt täisajaga töötamise kõrvalt, enamasti tuginedes tööalastele kogemustele ning tavaliselt eeldusel, et omandatud on akadeemiline kraad;

| P. | arvestades, et kiirenevate majanduslike ja tehnoloogiliste muutustega kohanemine on suur probleem vananevale tööjõule ja et selle probleemi lahendamine on üks peamine tegur, millega tagada ELi majanduse pikaajaline konkurentsivõime; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kiirenevate majanduslike ja tehnoloogiliste muutustega kohanemine on suur probleem vananevale tööjõule ja et selle probleemi lahendamine on üks peamine tegur, millega tagada ELi majanduse pikaajaline konkurentsivõime;

| Q. | arvestades, et elukestva õppe ja karjääriarengu poliitikat oleks võimalik hoogustada varasemate õpingute tunnustamise kaudu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et elukestva õppe ja karjääriarengu poliitikat oleks võimalik hoogustada varasemate õpingute tunnustamise kaudu;

| R. | arvestades, et inimestele isikliku arengu ja koolituse jaoks vaba aja võimaldamine tuleb kasuks nii nende endi heaolule kui ka selgemalt määratletud isiklike ja ametialaste oskustega võimestamise kaudu kogu ühiskonnale; arvestades, et akadeemiline kaugõpe pakub paindlikke õppevorme, mis aitavad inimestel saavutada parema töö- ja eraelu tasakaalu; arvestades, et ülikooli elukestev õpe peaks olema osa Euroopa digiteerimise strateegiast; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et inimestele isikliku arengu ja koolituse jaoks vaba aja võimaldamine tuleb kasuks nii nende endi heaolule kui ka selgemalt määratletud isiklike ja ametialaste oskustega võimestamise kaudu kogu ühiskonnale; arvestades, et akadeemiline kaugõpe pakub paindlikke õppevorme, mis aitavad inimestel saavutada parema töö- ja eraelu tasakaalu; arvestades, et ülikooli elukestev õpe peaks olema osa Euroopa digiteerimise strateegiast;

| S. | arvestades, et digiteerimine võimaldab haridusprotsessi paindlikkust ja interaktiivsust ning see on keskne tegur akadeemilise täiendus- ja kaugõppe edasiarendamisel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et digiteerimine võimaldab haridusprotsessi paindlikkust ja interaktiivsust ning see on keskne tegur akadeemilise täiendus- ja kaugõppe edasiarendamisel;

| T. | arvestades, et tehnilised muutused nõuavad tugevamaid ja järjepidevamaid sidemeid hariduse ja tööhõive vahel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tehnilised muutused nõuavad tugevamaid ja järjepidevamaid sidemeid hariduse ja tööhõive vahel;

| U. | arvestades, et kuna akadeemilised asutused ei ole tavaliselt altid muutustele, on õppekavade ning kursuseid ja eksameid ning sisseastumisnõudeid reguleerivate eeskirjade reformimine keeruline; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kuna akadeemilised asutused ei ole tavaliselt altid muutustele, on õppekavade ning kursuseid ja eksameid ning sisseastumisnõudeid reguleerivate eeskirjade reformimine keeruline;

| V. | arvestades, et akadeemiline täiendus- ja kaugõpe on kiirelt laienevad sektorid, millel on märkimisväärne potentsiaal majanduskasvu ja töökohtade loomise seisukohast; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et akadeemiline täiendus- ja kaugõpe on kiirelt laienevad sektorid, millel on märkimisväärne potentsiaal majanduskasvu ja töökohtade loomise seisukohast;

| W. | arvestades, et endiselt on akadeemilise täiendushariduse ja kaugõppe vallas palju takistusi (21); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et endiselt on akadeemilise täiendushariduse ja kaugõppe vallas palju takistusi (21);

Täiendusharidus ja kaugõpe peaksid saatma ühiskondlikke ja majanduslikke muutusi

| 1. | sedastab, et internetipõhine õpe ja avatud haridus muudavad seda, mil viisil toimub hariduse vahenditega varustamine, pakkumine ja omandamine; rõhutab lisaks sellega seoses, kui tähtsad on avatud õppematerjalid, mis tagavad hariduse kõigile kättesaadavuse ja parandavad tööalast konkurentsivõimet, toetades elukestvat õpet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et paljudel haridus- ja koolitusasutustel on raskusi meie ühiskondades ja majandustes asetleidvatele põhjalikele ja keerulistele muutustele reageerimisega ning nad peavad tegema põhjalikke muutusi juhtimise, korraldusliku struktuuri ja toimimisviiside osas; rõhutab, et uued, paindlikud ja juurdepääsetavad elukestva õppe vormid, mis sobivad igas vanuses isikutele, võivad edukalt tegelda mõnede nende probleemidega, nagu sotsiaalne tõrjutus, haridussüsteemist varakult lahkumine ja oskuste vajadustele mittevastavus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnistab, et nende probleemide lahendamisel täidavad tähtsat rolli digiteerumine ning haridusplatvormide loomine koostöö ja parimate tavade vahetamise eesmärgil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles tegema rohkem, et digitaalsete oskuste riiklike strateegiate osana kõrvaldada eksisteeriv tehnoloogiline lõhe hästi ja kehvemini varustatud haridusasutuste vahel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et elukestva õppe meetmed on keskse tähtsusega naistele selliste oskuste andmisel, mis võimaldaksid neil uuesti tööle naasta või oma tööd, sissetulekut ja töötingimusi parandada; rõhutab vajadust parandada veelgi naiste esindatust kõrgematel akadeemilistel tasanditel ja nende tasandite kättesaadavust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui tähtis on võidelda hariduses soostereotüüpide vastu; kutsub seetõttu komisjoni üles edendama algatusi, mis pakuvad tuge naistele mõeldud ametialaste kaugõppeprogrammide rakendamisel, sealhulgas kõrgharidus teaduse, tehnoloogia ja IT valdkonnas, töötades välja soolise võrdõiguslikkuse alased koolitusprogrammid haridustöötajatele ning ennetades stereotüüpide edasikandumist õppekavade ja pedagoogiliste materjalide kaudu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et akadeemilised asutused peavad kodanikke ette valmistama teadmistel põhinevateks ühiskondadeks ja pidevalt muutuvateks majandusteks ning andma neile iseseisva õppimise oskused, ettevõtliku meelelaadi ja valdkonnaülesed pädevused, nagu probleemide lahendamise oskus ja kohanemisvalmidus, et nad saaksid ise oma tee leida ja oma võimeid maksimaalselt rakendada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab ühtlasi, et akadeemilistel institutsioonidel on oluline roll kodanikuaktiivsuse edendamisel ja nad peavad andma üliõpilastele sellised valdkonnaülesed pädevused nagu kodaniku- ja sotsiaalne pädevus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sedastab, et õpilasekeskne lähenemine haridusele vähendab koolist väljalangemise määra ning aitab õppuritel oma potentsiaali täies ulatuses realiseerida (22); rõhutab sellega seoses kõigile mõeldud eluaegse karjäärinõustamise olulisust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sedastab, et teadmiste jagamine võib aidata parandada kodanike aktiivset osalemist ja ka rahvusvahelist mõistmist pidevalt muutuvates ühiskondades; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab vajadust suurendada tihedat koostööd haridus- ja koolitusasutuste, kohalike kogukondade ja majanduse vahel; rõhutab lisaks vajadust parema koostoime järele formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse pakkujate vahel, et suurendada elukestva õppe võimalusi kõigi jaoks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et juurdepääs õppimis- ja koolitusvõimalustele peab olema kõigi õigus igal eluetapil, et omandada valdkonnaüleseid oskusi, nagu arvutusoskus, digikirjaoskus ja meediapädevus, kriitiline mõtlemine, sotsiaalsed oskused ja muud asjakohased eluoskused, et tulevikuga paremini kohaneda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust rakendada kohandatud tuge töökohapõhistele õppuritele, praktikantidele ja töötajatele, et tagada kõikide isikute tööturule kaasatus; on seisukohal, et otsustavalt tähtis on kaasata õpetamis- ja õppimisprotsessidesse uusi tehnoloogiaid, et anda inimestele õige oskuste, pädevuste ja teadmiste kogum, et nad oleksid võimelised kasutama digitaalseid tehnoloogiaid innovaatilisel ja looval viisil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab inimeste paremat tööturule kaasamist ja nende seal hoidmist, mida toetatakse nende pädevuste parandamisega akadeemilise täiendushariduse ja kaugõppe ning kutsehariduse ja -õppe kaudu; rõhutab vajadust suurendada kutsehariduse ja -õppe atraktiivsust ning juurdepääsu kutsehariduse ja -õppe võimalustega seotud teabele noorte ja nende pereliikmete seas; tuletab sellega seoses meelde, et õpiliikuvuse eesmärk kutsehariduse ja -õppe sektori programmis „Erasmus+“ ei ole kaugeltki saavutatud ja sellele tuleks pöörata rohkem tähelepanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab programmide „Erasmus+“ ja „Horisont 2020“ olulisust elukestva õppe tõhustamise kontekstis; kutsub seetõttu liikmesriike üles uurima nende programmide täielikku potentsiaali; rõhutab, et programmid peaksid olema kohandatud kutselise suunitlusega akadeemiliseks täiendushariduseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sedastab, et juurdepääs kaasavale ja kvaliteetsele haridusele on keskse tähtsusega ja seetõttu on vaja toetada avatud ja kaugõpet, et vastata nende isikute erivajadustele, kelleni tavapärase haridussüsteemiga ei jõuta – eelkõige ebasoodsas olukorras rühmade puhul; kutsub liikmesriike üles suunama investeeringuid seda eesmärki silmas pidades; |
| --- | --- |

16.

Kvaliteedi ja paindlikkuse tähtsus hariduses

| 17. | peab nii formaalse kui ka informaalse hariduse pidevalt paranevat kvaliteeti väga oluliseks seoses ELi jõupingutustega tagada sotsiaalne ühtekuuluvus, konkurentsivõime ja püsiv majanduskasv; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et konkurentsivõimelisena püsimiseks ning võrdselt nii madala kui ka kõrge kvalifikatsiooniga töötajatele parimate eduvõimaluste pakkumiseks peavad ettevõtjad koos haridus- ja koolitusasutustega pakkuma koolitust ja karjäärile orienteeritud haridust kogu töötajate tööelus osalemise jooksul; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toonitab, et haridustulemuste kontekstis on eriti tähtis teadmiste ja oskuste edasiandmise meetodite kvaliteet; juhib tähelepanu vajadusele investeerida ja toetada kõikide sektorite õpetajate pidevat oskuste täiendamist ja professionaalset arengut; rõhutab lisaks vajadust tagada hariduse kõrge kvaliteet kaugõppe raames ning uute õpetamis- ja õppimismudelite loomise tähtsust, mis on osa innovatsiooniprotsessist ja järkjärgulisest hariduse digiteerimisest; sedastab sellega seoses, et nõuetekohane taristu ja vahendid on määravalt tähtsad komponendid õpetamise kvaliteedi parandamisel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et see eeldab õpetajatega arvestamist ja nende väärtustamist, atraktiivset töötasu ja töötingimusi ning paremat juurdepääsu täiendusharidusele töö käigus, eelkõige digitaalse didaktika valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub ülikoole üles keskenduma üha suuremal määral kaugõppele, laiendades seda, et hõlmata ka tasuta lühiajalised erialakursused; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et kaugõppekursustel osalevatele õppuritele peaks olema tagatud võimalus õpetajatega suhelda ja nende hinnangut saada, et tagada õppuritele õppe jooksul nõuetekohane toetus, juhendamine ja innustus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnistab, et paindlikud õppevormid, nagu kaug- ja kombineeritud õpe, võimaldavad inimestel paremini ühitada tööelu ja/või õppimist pere- ja eraeluga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnistab kaugõppe olulist rolli nende isikute jaoks, kelle füüsiline olukord ei võimalda neil statsionaarses õppes osaleda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | propageerib ideed pakkuda individuaalselt kohandatud õpet ja täienduskursusi neile, kes soovivad omandada kolmanda taseme hariduse, kuid peavad õpingute alustamiseks vajalike nõuete täitmiseks lisakvalifikatsioone omandama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et on vaja püüda saavutada inimese kogu karjääri ulatuses paindlikum ja isiklikum lähenemisviis karjääri kujundamise ning elukestva hariduse ja koolituse suhtes, ning sedastab, et selle saavutamiseks saavad oma rolli täita peamiselt avaliku, kuid ka erasektori osalejad, tunnistades samas, et varasest etapist alates peab haridus- ja oskuste poliitika põhielement olema individuaalseid vajadusi ja eelistusi arvestav ja individuaalsete oskuste hindamisele ja laiendamisele keskenduv juhendamine ja nõustamine; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab interaktiivsuse tähtsust kaugõppe kvaliteedi tõstmisel tänapäevaste kommunikatsioonimeetodite abil, mis võimaldavad teha praktilisi ülesandeid, kaasata õppijaid õppeprotsessi ja arendada suhtlusoskusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toetab põhimõtet tagada juurdepääs elukestvale õppele, eelkõige et võimaldada tagasipöördumist tööle, sh naiste või hooldajate jaoks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab vajadust kaugõppeprotsessi pidavalt jälgida, et jooksvalt uuendada õppemetoodikat ja -vahendeid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab vajadust arendada ja stimuleerida noorte hulgas iseseisva õppimise oskusi (sh oma töö korraldamine, andmetöötlus, kriitiline mõtlemine, motivatsiooni säilitamine), et nad oleksid tulevikus võimelised tänapäevaste tehnoloogiate abil ennast tõhusalt kaugõppe vormis täiendama; |
| --- | --- |

30.

Täiendusharidus ja kaugõpe kui arenguvahendid ülikoolidele

| 31. | sedastab, et täiendusharidus ja kaugõpe loovad ülikoolidele arenguvõimalusi laiendada oma pädevusvaldkondi ja mitmekesistada pakutavaid õppeprogramme, et jõuda uute sihtrühmadeni ja mitmekesistada oma sissetulekuallikaid, arvestades, et kaugõppe kulud on madalamad kui statsionaarse õppe kulud; |
| --- | --- |

31.

| 32. | leiab, et kaugõpe aitab kaasa interdistsiplinaarsete õppesuundade tekkimisele ja rahvusvaheliste õpingute käivitamisele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub õppeasutusi üles laiendama akadeemilise hariduse pakkumist kaugõppe vormis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sedastab, et tööturu vajadustel põhineval piirkondade potentsiaali arendamisel täidab olulist rolli aruka spetsialiseerumise strateegia (RIS3); |
| --- | --- |

34.

Tehnoloogilised väljakutsed

| 35. | tunnistab vajadust pidada sammu kiirete tehnoloogiliste muutustega, eelkõige kaugõppe puhul, ning leiab, et IKT tähtsust ja sellest sõltuvust ei ole võimalik üle hinnata; on arvamusel, et IKT on vahend, mille kaudu olulisi hariduse ja arenguga seotud probleeme saaks lahendada optimaalsel ja kulutõhusal viisil; on seisukohal, et pingutusi peaksid toetama ka suured investeeringud haridusse, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi kasutamine, et arendada digitaaloskusi ja meediapädevust kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab kahetsusväärseks, et IKT-pädevuse puudulikkus on praegu suur probleem nii haridustöötajate kui ka õppurite hulgas; kordab, et tehniline pädevus on oluline selleks, et suuta kasutada kaugõppe potentsiaali ning hõlbustada uute õpetamis- ja õppimismeetodite rakendamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu vajadusele lahendada digilõhe probleem ja tagada kõikidele võrdsed võimalused saada juurdepääs digitehnoloogiale ning mõtestatud digitaalse osalemise jaoks vajalikele pädevustele, hoiakutele ja ajenditele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toonitab asjaolu, et üksnes veerandit Euroopa koolilastest õpetavad digivaldkonnas end kindlalt tundvad õpetajad ning see on oluline tegur, mis takistab uute õpetamismeetodite laialdast kasutuselevõttu; kutsub seetõttu liikmesriike üles aktiivsemalt toetama koole ja oskuste täiendamise võimalusi, sealhulgas haridustöötajatele mõeldud IT ja meediapädevuse alase koolituse ja elukestvate karjäärivõimaluste abil; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust investeerida kõigi haridussektorite õpetajate erialasesse arendamisse ja seda toetada ning luua elukestva karjääri alase nõustamise teenused; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnistab, et uued digiplatvormid on hariduses olulised, kuid rõhutab samas, et nii akadeemilised asutused kui ka õppurid seisavad selles vallas silmitsi turvalisuse ja eraelu puutumatusega seotud küsimustega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna oskuste olulisust ja väljendab veel kord kahetsust soolise tasakaalustamatuse üle selles valdkonnas; |
| --- | --- |

41.

Finantsprobleemid

| 42. | tunnistab kvaliteetse hariduse ja individuaalselt kohandatud õppe kulukust ja piisava rahastamise vajalikkust; juhib tähelepanu sellele, et kaugõpe võib pakkuda õppurikeskset, kõrge kvaliteediga haridust väiksemate kuludega; rõhutab, et oluline on tööstuse ja ettevõtete suurem rahaline ja praktiline kaasatus kutseõppesse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toonitab, et hariduse heaks tehtud kulutusi tuleb käsitada pikaajalise investeeringuna, mis toob kauakestvat kasu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on seisukohal, et kulud ei tohi takistada õpingute alustamist ja hariduses osalemist, kuid tunnistab samas, et sügavamad probleemid toovad kaasa kõrged kulud ja kodanike suutmatuse maksta immatrikuleerimistasu teatavates liikmesriikides; ergutab seetõttu komisjoni ja liikmesriike rohkem toetama kaugõpet ja edendama seda kui kvaliteetset, taskukohast, paindlikku ja personaalse hariduse võimalust; |
| --- | --- |

44.

Õigusraamistikuga seotud probleemid

| 45. | tõdeb, et traditsioonilist kutseõpet, akadeemilist täiendusharidust ja kaugõpet reguleerivate õigusraamistike vahel on erinevusi; rõhutab, et kaugõpet tuleks akrediteerida samade eeskirjade kohaselt kui statsionaarset õpet, kuid asjakohaselt kohandatud näitajate ja kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tõdeb aktiivse juhtimise ja sidusrühmade kaasamise olulisust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tõdeb kaugõppe kvaliteedi tagamise ja kaugõppe tulemuste akrediteerimise tähtsust; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et mitmed olemasolevad Euroopa läbipaistvusvahendid, nagu Euroopa kvalifikatsiooniraamistik ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem, on töötatud välja üksteisest isoleeritult; tõdeb, et selleks, et võimaldada üksikisikul paremini mõõta oma edasijõudmist ja hinnata võimalusi ning saada kasu õppimise tulemustest erinevates kontekstides, tuleb neid paremini koordineerida ja toetada kvaliteedi tagamise süsteemidega ning need tuleb kaasata riiklike kvalifikatsioonide raamistikku eesmärgiga suurendada erinevate sektorite ja osapoolte, sh tööandjate vahelist usaldust; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunnistab, et jätkuvalt on tähtsad nii kombineeritud kui ka veebipõhine õpe, eelkõige kutsehariduse ja -õppe kontekstis; toonitab, et kõrge kvaliteediga digitehnoloogia ja statsionaarse õppe võimaluste kombineerimine toob kaasa õppurite paremad tulemused, ning soovitab seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel toetada rohkem ja edendada kombineeritud õpet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles tugevdama Euroopa elukestva õppe strateegiat ning muutma akadeemilist täiendusharidust ja kaugõpet selle oluliseks osaks, et edendada vananeva tööjõu kohanemist majandus- ja tehnoloogiaalaste muudatustega; kutsub lisaks komisjoni üles uurima võimalust suurendada akadeemilise täiendushariduse ja kaugõppe rahastamist olemasolevate ja tulevaste programmide kaudu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunnistab vajadust põhjaliku, mitut sektorit ja valdkonda hõlmava lähenemise järele hariduses ja koolituses, sh elukestvas õppes, ning vajadust sektoritevahelise koostöö järele hariduspoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

51.

Soovitused Euroopa tasandil

| 52. | rõhutab vajadust edendada koostööd ja heade tavade vahetamist haridussüsteemide vahel; ergutab lisaks riiklikke kvaliteedi tagamise asutusi jagama omavahel häid tavasid õpetamise ja õppimise uute viiside tunnustamise kriteeriumide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub üles vaatama läbi Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, et edendada kvalifikatsioonide võrreldavust raamistikku kuuluvate ja muude riikide vahel, eelkõige Euroopa naabruses asuvate riikide ja muude riikide vahel, millel on väljakujunenud kvalifikatsiooniraamistik, et paremini mõista välisriigis saadud kvalifikatsioone ning suunata rändaja taustaga inimesi ja pagulasi tagasi elukestvasse õppesse ja tööhõivesse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub komisjoni üles märkimisväärselt tugevdama toetust akadeemilisele täiendusharidusele ja kaugõppele programmi „Erasmus+“ kaudu, edendades Euroopa võrgustike arengut ja võimaldades heade tavade vahetamist, mitmes liikmesriigis asuvate asutustega seotud projektide käivitamist ning laiemat juurdepääsu muudest Euroopa ja kolmandatest riikidest pärit õppuritele; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toetab sellise ühtse kontaktpunktina toimiva kasutajasõbraliku internetipõhise platvormi loomist, kus haridustöötajad ja õppurid saavad hõlpsamini vahetada häid tavasid; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni üles töötama välja turvalist ja integreeritud õppeplatvormi, mis on tasuta ette nähtud Euroopa haridusasutustele, et selle abil edendada e-õppe kasutamist kogu ELis; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunnistab vajadust arendada edasi platvorme eTwinning ja School Education Gateway, et toetada konstruktiivset suhtlust õpetajate ja teiste haridustöötajate vahel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ergutab looma tugevamaid sidemeid pideva akadeemilise täiendushariduse (milles ei keskenduta üksnes teadusuuringutele) ning oskuste omandamisele suunatud kutsehariduse ja -õppe vahel, ning meetmeid tagamaks, et mõlemat on igal ajal võimalik läbida ja taotleda; |
| --- | --- |

58.

| 59. | soovitab toetada elukestva õppe meetmeid Euroopa digiteerimisstrateegia ja esildatud meetmete soolise mõju hinnanguga; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kiidab heaks edasipüüdliku plaani tagada ülikiire internet alg- ja keskkoolides ning raamatukogudes aastaks 2025, sest kiirem ja parem ühenduvus annab tohutud võimalused tõhustada õpetamismeetodeid, edendada teadusuuringuid ning töötada välja kõrge kvaliteediga veebipõhised haridusteenused; rõhutab, et selliste tehnoloogiate kasutuselevõtmine loob paremad võimalused kaugõppeks, eriti maa- ja äärepoolseimates piirkondades; rõhutab tõsiasja, et sellised võimalused edendavad laste ja õpilaste digitaaloskusi ja meediapädevust; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, et haridus- ja koolitussüsteemide kohandamine on ülioluline, et vastata ELis aina suurenevale nõudlusele digitaaloskustega professionaalide järele; rõhutab, et tõelise Euroopa digitaalse ühtse turu saavutamiseks tuleb teha täiendavaid pingutusi kodanike, eriti alaealiste meediapädevuse parandamiseks; |
| --- | --- |

61.

| 62. | toonitab, kui oluline on hoogustada Euroopa tasandi tegevust, et muuta elukestva õppe strateegia kõigi jaoks tegelikkuseks, koos eesmärgiga pakkuda erinevaid õppevõimalusi, mida on võimalik kasutada eneseteostuse ja isikliku arengu eesmärgil; ergutab komisjoni ja liikmesriike edendama elukestvast õpet ja investeerima sellesse, eelkõige riikides, kus osalejate tase on alla 15 % võrdlusaluse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub liikmesriike üles edendama koostööd ja sünergiat formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse pakkujate vahel eesmärgiga jõuda suurema hulga inimesteni, et võtta paremini arvesse nende konkreetseid vajadusi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | soovitab, et kaugõppekursusi läbi viivad õpetajad läbiks erikoolituse ja saaksid tunnistuse; |
| --- | --- |

64.

Soovitused liikmesriikide tasandil

| 65. | kutsub liikmesriike üles tagama tervikliku lähenemise haridusele ja pakkuma õpilastele autentseid, mitmekesiseid ja võrdseid õppimisvõimalusi, mis arendavad nende püüdlusi ja oskusi, mis on vajalikud nii pidevalt muutuvas maailmamajanduses kui ka demokraatlikus ühiskonnas edukaks hakkamasaamiseks; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ergutab liikmesriike tuginema oskuste täiendamise programmide raames omandatud oskuste hindamisel ja kinnitamisel olemasolevale valideerimiskorrale ning tagama nende oskuste tunnustamise kvalifikatsiooni andmise eesmärgil, lähtudes riiklikust kvalifikatsiooniraamistikust ja süsteemidest; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et digitaalse taristu edasine kasutuselevõtt eelkõige hõredamalt asustatud aladel edendab sotsiaalset ja kultuurilist integratsiooni, moodsaid haridus- ja teabeprotsesse ning piirkondlikku kultuurimajandust; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub liikmesriike üles tegema igal haridustasemel kättesaadavaks võimalused saada IKT-alast koolitust ning arendada digitaaloskusi ja meediapädevust; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kordab, et on oluline, et akadeemilised ja koolitusasutused vastaksid paremini muutustele ühiskonnas ja tööturul ning et nad sellest lähtuvalt pidevalt kohandaksid ja uuendaksid oma õpetamisviise ja õpilaste oskuste arendamist; rõhutab, et haridus on elukestev võimestamisprotsess, mis peaks aitama kodanikel saavutada isikliku arengu ja heaolu ning olla loov; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palub akadeemilistel asutustel ennetada muutusi ühiskonnas ja tööturul ning kohandada sellest lähtuvalt oma õpetamisviise; märgib, et selliste tulevikku suunatud sektorite areng nagu keskkonnasäästlik ja ringmajandus mõjutab otsustavalt vajatavaid oskusi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub ühtlasi akadeemilisi asutusi üles nägema ette rändajate oskustele vastavaid mitmekeelseid koolitusvõimalusi, võimaldades lihtsamat juurdepääsu haridusprogrammidele; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab vajadust suurema paindlikkuse järele liikmesriikide haridussüsteemides, et võimaldada avatud veebipõhiste õpetamismeetodite tõhusamat kasutamist; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palub liikmesriikidel parandada koolilõpetajate tööhõivet ja sotsiaalset olukorda käsitlevate andmete (lõpetajate karjäärijälgimine) kättesaadavust, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe sektori osas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles töötama välja ja rakendama nn hariduskoridore, edendades Euroopa ülikoolidega sõlmitud lepinguid, nagu Vahemere ülikoolide liit (UNIMED) ja haridusasutuste andmesidevõrgustikud, et võtta vastu konfliktipiirkondadest tulevaid pagulastest üliõpilasi, sealhulgas akadeemilise kaugõppe kaudu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | toonitab, et akadeemilise täiendushariduse ja kaugõppe puhul on oluline õpetajate ja õppejõudude erikoolitus, et vastata õppurite vajadustele; |
| --- | --- |

75.

| 76. | toonitab, et väljaspool formaalharidussüsteemi omandatud pädevusi ja oskusi tuleb tunnustada kvaliteedi tagamise ja akrediteerimise abil, eelkõige pidades silmas selliste inimeste võimestamist nagu haavatavas või ebasoodsas olukorras olevad inimesed, näiteks madala kvalifikatsiooniga täiskasvanud või pagulased; rõhutab, et on oluline valideerida mitteformaalne ja informaalne õppimine, et jõuda õppijateni ning anda neile mõjuvõimu; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(2)  ELT C 70, 8.3.2012, lk 9.

(3)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 25.

(4)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 1.

(5)  ELT C 64, 5.3.2013, lk 5.

(6)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

(7)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(8)  ELT C 327, 4.12.2010, lk 11.

(9)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(10)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

(11)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 30.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0107.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0291.

(14)  ELT C 126, 26.4.2014, lk 20.

(15)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/library/reports/policy-provision-adult-learning_en.pdf

(16)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0321.

(17)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf.

(18)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/et/pdf.

(19)  Nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21.

(20)  Saksakeelsetes riikides näiteks eristatakse kaugõppe puhul akadeemilisi ja mitteakadeemilisi valdkondi.

(21)  Lausandmetöötluse kaugõppe õppekava https://www.researchgate.net/publication/312312226_A_distance_learning_curriculum_on_pervasive_computing.

(22)  Economics of Education Editors: Dominic J. Brewer, Patrick J. McEwan Equity and Quality in Education Supporting disadvantaged students and schools https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/30

---

P8_TA(2017)0328

Vaalapüük Norras

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon vaalapüügi kohta Norras (2017/2712(RSP))

(2018/C 337/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Vaalapüügikomisjoni (IWC) kokkulepet tööndusliku vaalapüügi nullmäärade kohta (nn moratoorium), mis jõustus 1986. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Vaalapüügikomisjoni (IWC) kokkulepet tööndusliku vaalapüügi nullmäärade kohta (nn moratoorium), mis jõustus 1986. aastal,

| — | võttes arvesse IWC resolutsiooni 2016-3 vaalaliste ja nende panuse kohta ökosüsteemi toimimisse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IWC resolutsiooni 2016-3 vaalaliste ja nende panuse kohta ökosüsteemi toimimisse,

| — | võttes arvesse IWC resolutsiooni 2014-2 pika rändega vaalaliste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IWC resolutsiooni 2014-2 pika rändega vaalaliste kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames kokku lepitud Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames kokku lepitud Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 865/2006 (2) ja komisjoni 23. augusti 2012. aasta määrust (EL) nr 791/2012 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 865/2006 (2) ja komisjoni 23. augusti 2012. aasta määrust (EL) nr 791/2012 (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. augusti 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 792/2012, millega nähakse ette nõukogu määruses (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) sätestatud lubade, sertifikaatide ja muude dokumentide kujundust käsitlevad eeskirjad ning muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 865/2006 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. augusti 2012. aasta rakendusmäärust (EL) nr 792/2012, millega nähakse ette nõukogu määruses (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) sätestatud lubade, sertifikaatide ja muude dokumentide kujundust käsitlevad eeskirjad ning muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 865/2006 (4),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 17. istungil (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 17. istungil (5),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni vaalapüügi suhtes kohaldatavate ühenduse meetmete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni vaalapüügi suhtes kohaldatavate ühenduse meetmete kohta (6),

| — | võttes arvesse 2016. aasta ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust vaalapüügi kohta Norras (O-000058/2017 – B8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust vaalapüügi kohta Norras (O-000058/2017 – B8-0324/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 1982. aastal kehtestas Rahvusvaheline Vaalapüügikomisjon (IWC) igasugusele töönduslikule vaalapüügile moratooriumi, mis jõustus 1986. aastal ja on endiselt kehtiv, eesmärgiga kaitsta liike ja populatsioone väljasuremise eest ja võimaldada neil taastuda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1982. aastal kehtestas Rahvusvaheline Vaalapüügikomisjon (IWC) igasugusele töönduslikule vaalapüügile moratooriumi, mis jõustus 1986. aastal ja on endiselt kehtiv, eesmärgiga kaitsta liike ja populatsioone väljasuremise eest ja võimaldada neil taastuda;

| B. | arvestades, et sellest rahvusvahelisest keelust hoolimata on Norra jätkanud vaalapüüki ja taastas tööndusliku vaalapüügi 1993. aastal täielikult, kasutades ametlikku vastuväidet moratooriumile ning esitades ja säilitades reservatsioonid CITESi loetelude suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sellest rahvusvahelisest keelust hoolimata on Norra jätkanud vaalapüüki ja taastas tööndusliku vaalapüügi 1993. aastal täielikult, kasutades ametlikku vastuväidet moratooriumile ning esitades ja säilitades reservatsioonid CITESi loetelude suhtes;

| C. | arvestades, et Norrast sai CITESi osaline 19. detsembril 1979 ning seega on Norra üks esimesi riike, kes nõustus konventsiooni täitma; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Norrast sai CITESi osaline 19. detsembril 1979 ning seega on Norra üks esimesi riike, kes nõustus konventsiooni täitma;

| D. | arvestades, et meediaallikate hinnangul on ligikaudu 90 % Norra tapetud vaaladest emased, kellest enamik on tiined, kuna nad reageerivad aeglasemalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et meediaallikate hinnangul on ligikaudu 90 % Norra tapetud vaaladest emased, kellest enamik on tiined, kuna nad reageerivad aeglasemalt;

| E. | arvestades, et alates moratooriumi jõustumisest 1986. aastal on Norra tapnud üle 13 000 vaala (7); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates moratooriumi jõustumisest 1986. aastal on Norra tapnud üle 13 000 vaala (7);

| F. | arvestades, et vaalapüügiga põhjustatakse asjaomastele isenditele suuri kannatusi, ohustades nii nende intelligentsete imetajate keerulisi sotsiaalseid struktuure kui ka vaalapopulatsioonide säilimist tervikuna; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaalapüügiga põhjustatakse asjaomastele isenditele suuri kannatusi, ohustades nii nende intelligentsete imetajate keerulisi sotsiaalseid struktuure kui ka vaalapopulatsioonide säilimist tervikuna;

| G. | arvestades, et kõik suurte vaalade liigid on loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 A lisas, mis peegeldab asjaolu, et nad on väljasuremisohus ning et igasugune kauplemine ohustaks liigi säilimist; arvestades, et asjaomase määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt on keelatud A lisas loetletud liikidest isendite ostmine, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, kasutamine tulu saamiseks ning müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõik suurte vaalade liigid on loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 A lisas, mis peegeldab asjaolu, et nad on väljasuremisohus ning et igasugune kauplemine ohustaks liigi säilimist; arvestades, et asjaomase määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt on keelatud A lisas loetletud liikidest isendite ostmine, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, kasutamine tulu saamiseks ning müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine;

| H. | arvestades, et üha arvukamad teaduslikud tõendid viitavad sellele, et vaalad suurendavad ökosüsteemi tootlikkust ja neil võib olla roll atmosfääris oleva süsinikdioksiidi taseme reguleerimises; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üha arvukamad teaduslikud tõendid viitavad sellele, et vaalad suurendavad ökosüsteemi tootlikkust ja neil võib olla roll atmosfääris oleva süsinikdioksiidi taseme reguleerimises;

| I. | arvestades, et Norra kehtestab ühepoolselt enda püügi piirnormid; arvestades, et 2017. aasta vaalapüügi hooajaks suurendas Norra kääbusvaala kvooti 2016. aasta 880 isendilt 999 isendile; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Norra kehtestab ühepoolselt enda püügi piirnormid; arvestades, et 2017. aasta vaalapüügi hooajaks suurendas Norra kääbusvaala kvooti 2016. aasta 880 isendilt 999 isendile;

| J. | arvestades, et Norra on vaalaliha eksporti viimastel aastatel järsult suurendanud; arvestades, et osa eksporditooteid veetakse ELi sadamate kaudu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Norra on vaalaliha eksporti viimastel aastatel järsult suurendanud; arvestades, et osa eksporditooteid veetakse ELi sadamate kaudu;

| K. | arvestades, et tehti kindlaks, et ainuüksi 2016. aasta oktoobris eksporditi Jaapanisse 2 948 kg Norra vaalatooteid, mis läbisid vähemalt kolme ELi sadamat (8); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tehti kindlaks, et ainuüksi 2016. aasta oktoobris eksporditi Jaapanisse 2 948 kg Norra vaalatooteid, mis läbisid vähemalt kolme ELi sadamat (8);

| L. | arvestades, et vaalaliha transiit ELi sadamate kaudu on küll lubatud, ent tingimusel, et saadetisega on kaasas nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 kohased kehtivad CITESi dokumendid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaalaliha transiit ELi sadamate kaudu on küll lubatud, ent tingimusel, et saadetisega on kaasas nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 kohased kehtivad CITESi dokumendid;

| M. | arvestades, et CITESi esmane eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja eelkõige liikide säilimine; arvestades, et ELi elupaikade direktiiv, milles määratakse kindlaks liidu seisukoht vaalade (ja delfiinide) suhtes, keelab taasalustada töönduslikku vaalapüüki ELi vetes asuvatest varudest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et CITESi esmane eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja eelkõige liikide säilimine; arvestades, et ELi elupaikade direktiiv, milles määratakse kindlaks liidu seisukoht vaalade (ja delfiinide) suhtes, keelab taasalustada töönduslikku vaalapüüki ELi vetes asuvatest varudest;

| N. | arvestades, et Norra on tihedalt seotud liidu ja selle poliitikaga, kuna ta on Euroopa Majanduspiirkonna liige; arvestades, et see on taganud, et Norra ja ELi kodanikud ja valitsused on säilitanud tihedad kultuurisidemed, head kaubandussuhted ja pühendumuse liikide kaitsmisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Norra on tihedalt seotud liidu ja selle poliitikaga, kuna ta on Euroopa Majanduspiirkonna liige; arvestades, et see on taganud, et Norra ja ELi kodanikud ja valitsused on säilitanud tihedad kultuurisidemed, head kaubandussuhted ja pühendumuse liikide kaitsmisele;

| 1. | kutsub Norrat üles lõpetama täielikult tööndusliku vaalapüügi ja järgima IWC moratooriumi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Norrat üles loobuma oma reservatsioonidest seoses suurte vaalaliikide loeteludega CITESi I lisas ning lõpetama täielikult vaalaliha ja vaalatoodetega kauplemise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks, et Norra toetab vaalatööstust ning edendab vaalapüügist saadavate toodete tarbimist ja kasutamist; nõuab tungivalt, et Norra lõpetaks asjaomaste toetuste maksmise; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toetab kindlalt tööndusliku vaalapüügi ülemaailmse moratooriumi jätkumist ja vaalatoodetega rahvusvahelise kauplemise keelamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et liikmesriigid võtsid kasutusele ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks; tuletab meelde tegevuskava 9. meedet, millega kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles töötama välja strateegiad, et parandada looduslikke liike käsitlevate kehtivate ELi õigusaktide järgimist liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et 6. juulil 2017 parlamendi täiskogu istungil toimunud arutelul ei saanud või ei soovinud komisjon esitada parlamendile andmeid ELi sadamaid läbivate vaalaliha saadetiste kohta; nõuab tungivalt, et komisjon koguks ja esitaks vajalikud andmed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles uurima kõiki võimalusi, kuidas tagada, et vaalaliha ei saaks enam seaduslikult läbida ELi sadamaid, ning soovitama sealhulgas erakorralise meetmena sellise transiidi keelata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et seni ei ole Norra oma otsust muutnud, vaatamata varasematele ja jätkuvatele diplomaatilisele reageeringutele ja ulatuslikele rahvusvahelistele protestidele; palub komisjonil, Euroopa välisteenistusel ja nõukogul kasutada kahepoolseid ja mitmepoolseid kanaleid, et kutsuda Norrat tungivalt üles lõpetama täielikult töönduslik vaalapüük; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon võtaksid eelseisval IWC 67. kohtumisel vaalapüügi suhtes ühise seisukoha, milles lähtutakse ettevaatusprintsiibist vähemalt samal määral nagu praeguses ühises seisukohas, ning teeksid koostööd kolmandate riikidega, et saavutada enamuse toetus vaalakaitsealade loomiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Norra valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(2)  ELT L 166, 19.6.2006, lk 1.

(3)  ELT L 242, 7.9.2012, lk 1.

(4)  ELT L 242, 7.9.2012, lk 13.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0356.

(6)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 46.

(7)  https://iwc.int/table_objection.

(8)  http://www.maritime-executive.com/article/norways-whaling-comes-under-fire.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/33

---

P8_TA(2017)0330

Rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju ülemaailmsetele väärtusahelatele

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (2016/2301(INI))

(2018/C 337/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 208, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 208,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 5,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (2),

| — | võttes arvesse oma 16. mai 2017. aasta resolutsiooni tolli tulemuslikkuse ja juhtimise väliste aspektide hindamise kui kaubanduse edendamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise vahendi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. mai 2017. aasta resolutsiooni tolli tulemuslikkuse ja juhtimise väliste aspektide hindamise kui kaubanduse edendamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise vahendi kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (4),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (5),

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni palmiõli ja vihmametsade hävitamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni palmiõli ja vihmametsade hävitamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (8),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimisteks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimisteks (9),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe rakendamise hetkeseisu kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe rakendamise hetkeseisu kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (11) (konfliktimineraalide määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (11) (konfliktimineraalide määrus),

| — | võttes arvesse metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskava (COM(2003)0251) ning FLEGTi vabatahtlikke partnerluslepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskava (COM(2003)0251) ning FLEGTi vabatahtlikke partnerluslepinguid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (12) (puidumäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (12) (puidumäärus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (13) (GSP määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (13) (GSP määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (14) (Brüsseli I määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (14) (Brüsseli I määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (15) (muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (15) (muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv),

| — | võttes arvesse ELi ja liikmesriikide 2007. aasta ühist strateegiat „ELi kaubandusabistrateegia: ELi toetuse suurendamine kaubandusega seotud vajaduste rahuldamiseks arengumaades“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja liikmesriikide 2007. aasta ühist strateegiat „ELi kaubandusabistrateegia: ELi toetuse suurendamine kaubandusega seotud vajaduste rahuldamiseks arengumaades“,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. aprilli 2017. aasta töödokumenti „Sustainable garment value chains through EU development action“ (Jätkusuutlikud rõivatööstuse väärtusahelad ELi arengumeetmete abil) (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. aprilli 2017. aasta töödokumenti „Sustainable garment value chains through EU development action“ (Jätkusuutlikud rõivatööstuse väärtusahelad ELi arengumeetmete abil) (SWD(2017)0147),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta,

| — | võttes arvesse ILO konverentsi 105. istungjärgu IV aruannet inimväärse töö kohta ülemaailmsetes tarneahelates, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO konverentsi 105. istungjärgu IV aruannet inimväärse töö kohta ülemaailmsetes tarneahelates,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke aastaks 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke aastaks 2030,

| — | võttes arvesse ILO põhikonventsioone laste töö, sunniviisilise töö, diskrimineerimise ning ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO põhikonventsioone laste töö, sunniviisilise töö, diskrimineerimise ning ühinemisvabaduse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi ELi ja vastutustundlike ülemaailmsete väärtusahelate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi ELi ja vastutustundlike ülemaailmsete väärtusahelate kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas“ (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi seadust tänapäevase orjuse kohta (2015) ja Prantsusmaa seadust hargmaiste ettevõtjate hoolsuskohustuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi seadust tänapäevase orjuse kohta (2015) ja Prantsusmaa seadust hargmaiste ettevõtjate hoolsuskohustuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning ÜRO algatust Global Compact, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning ÜRO algatust Global Compact,

| — | võttes arvesse ÜRO rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse uut ILO sunniviisilise töö konventsiooni protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut ILO sunniviisilise töö konventsiooni protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni 26/9, millega ta otsustas moodustada valitsustevahelise avatud töörühma, kellel on volitused töötada välja rahvusvaheline õiguslikult siduv vahend rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni 26/9, millega ta otsustas moodustada valitsustevahelise avatud töörühma, kellel on volitused töötada välja rahvusvaheline õiguslikult siduv vahend rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas,

| — | võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele ja mitmesuguseid valdkondlikke OECD suuniseid (finants-, põllumajandus-, mineraalide, rõivaste ja jalatsite sektor), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele ja mitmesuguseid valdkondlikke OECD suuniseid (finants-, põllumajandus-, mineraalide, rõivaste ja jalatsite sektor),

| — | võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) 2013. ja 2016. aasta aruandeid „Trade and Development Report“ (kaubanduse ja arengu aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) 2013. ja 2016. aasta aruandeid „Trade and Development Report“ (kaubanduse ja arengu aruanne),

| — | võttes arvesse UNCTADi kestliku arengu investeerimispoliitika raamistikku (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNCTADi kestliku arengu investeerimispoliitika raamistikku (2015),

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tehniliste kaubandustõkete lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) tehniliste kaubandustõkete lepingut,

| — | võttes arvesse WTO üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT),

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning ÜRO Lastefondi (UNICEF) välja töötatud laste õiguste ja ettevõtluspõhimõtteid – ÜRO algatus Global Compact ja Save the Children (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ning ÜRO Lastefondi (UNICEF) välja töötatud laste õiguste ja ettevõtluspõhimõtteid – ÜRO algatus Global Compact ja Save the Children (16),

| — | võttes arvesse vabatahtlikke riigipõhiseid partnerlusi, näiteks Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkulepe ja Myanmari töötajate õiguste algatus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vabatahtlikke riigipõhiseid partnerlusi, näiteks Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkulepe ja Myanmari töötajate õiguste algatus,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi lapstööjõu kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi lapstööjõu kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0269/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0269/2017),

| A. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitikat tuleb teostada kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõte ja seatakse põhieesmärgiks vaesuse kaotamine; arvestades, et komisjoni teatises „Kaubandus kõigile“ on välja toodud ELi kaubanduspoliitika kolm peamist põhimõtet – tulemuslikkus, läbipaistvus ja väärtuspõhisus; arvestades, et asjaomases teatises on eraldi jaotised reageerimise kohta ülemaailmsete väärtusahelate tekkele ning tarneahelate vastutustundliku haldamise kohta, tuletades meelde selle keerukust, tungivat vajadust mõelda tulevikku vaatavalt, kaasata kõikvõimalikud avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna toimijad ning kasutada hulka leebeid ja uuenduslikke vahendeid ning õigusaktide muudatusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitikat tuleb teostada kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõte ja seatakse põhieesmärgiks vaesuse kaotamine; arvestades, et komisjoni teatises „Kaubandus kõigile“ on välja toodud ELi kaubanduspoliitika kolm peamist põhimõtet – tulemuslikkus, läbipaistvus ja väärtuspõhisus; arvestades, et asjaomases teatises on eraldi jaotised reageerimise kohta ülemaailmsete väärtusahelate tekkele ning tarneahelate vastutustundliku haldamise kohta, tuletades meelde selle keerukust, tungivat vajadust mõelda tulevikku vaatavalt, kaasata kõikvõimalikud avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna toimijad ning kasutada hulka leebeid ja uuenduslikke vahendeid ning õigusaktide muudatusi;

| B. | arvestades, et viimasel ajal teostatakse vabakaubanduse üle üha suuremat avalikku kontrolli ning mure kaubandustulu ja -kohustuste ebavõrdse jaotuse pärast on toonud esiplaanile suuresti ühise seisukoha, et kaubanduspoliitikas tuleb seada kesksele kohale sotsiaalsed ja keskkonnaalased väärtused ning samuti läbipaistvus ja vastutus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimasel ajal teostatakse vabakaubanduse üle üha suuremat avalikku kontrolli ning mure kaubandustulu ja -kohustuste ebavõrdse jaotuse pärast on toonud esiplaanile suuresti ühise seisukoha, et kaubanduspoliitikas tuleb seada kesksele kohale sotsiaalsed ja keskkonnaalased väärtused ning samuti läbipaistvus ja vastutus;

| C. | arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate puhul on tegemist keerulise, tehnoloogiapõhise ja kiiresti muutuva tegelikkusega, millest on saanud tänapäeva maailmamajanduse põhitunnus ja mis võivad aidata arengumaadel sellesse paremini integreeruda ning vähendada vaesust ja luua töökohti, suurendades samas tootmisvõimsust; arvestades, et ühest küljes pakuvad ülemaailmsed väärtusahelad tootmisahela ettevõtjatele uusi väljavaateid majanduskasvuks, kestlikuks arenguks, kodanikuühiskonna, töötajate ja ettevõtjate ühenduste kaasamiseks ning töökohtade loomiseks, kuna need võimaldavad neil keskenduda konkreetsetele ülesannetele, suurendades samas nende omavahelist seotust; arvestades, et teisest küljest võib nende äärmiselt keeruline olemus, läbipaistvuse puudumine ja kohustuste vähenemine suurendada inimõiguste ja tööõiguste rikkumise, keskkonnakuritegude eest tegeliku karistamatuse ning ulatusliku maksustamise vältimise ja maksupettuse ohtu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate puhul on tegemist keerulise, tehnoloogiapõhise ja kiiresti muutuva tegelikkusega, millest on saanud tänapäeva maailmamajanduse põhitunnus ja mis võivad aidata arengumaadel sellesse paremini integreeruda ning vähendada vaesust ja luua töökohti, suurendades samas tootmisvõimsust; arvestades, et ühest küljes pakuvad ülemaailmsed väärtusahelad tootmisahela ettevõtjatele uusi väljavaateid majanduskasvuks, kestlikuks arenguks, kodanikuühiskonna, töötajate ja ettevõtjate ühenduste kaasamiseks ning töökohtade loomiseks, kuna need võimaldavad neil keskenduda konkreetsetele ülesannetele, suurendades samas nende omavahelist seotust; arvestades, et teisest küljest võib nende äärmiselt keeruline olemus, läbipaistvuse puudumine ja kohustuste vähenemine suurendada inimõiguste ja tööõiguste rikkumise, keskkonnakuritegude eest tegeliku karistamatuse ning ulatusliku maksustamise vältimise ja maksupettuse ohtu;

| D. | arvestades, et kaubanduspoliitika peab aitama tagada läbipaistva tootmisprotsessi terves väärtusahelas ning kooskõla keskkonna-, sotsiaal- ja ohutusalaste põhistandarditega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaubanduspoliitika peab aitama tagada läbipaistva tootmisprotsessi terves väärtusahelas ning kooskõla keskkonna-, sotsiaal- ja ohutusalaste põhistandarditega;

| E. | arvestades, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika nurgakiviks peab jääma mitmepoolne süsteem ning see peab tugevdama Euroopa positsiooni õiglastes ülemaailmsetes tarneahelates, kuid peab ette nägema ka vahendid, mille abil kehtestada valitsustele ja ettevõtjatele selged eeskirjad ja ülesanded, et tagada selliste rahvusvaheliste kohustuste täitmine nagu ÜRO kestliku arengu eesmärgid; arvestades, et kestlikkuse ja läbipaistvuse puhul ei ole küsimus üksnes väärtustes, vaid neid tuleks seoses ülemaailmsete väärtusahelatega käsitada ka suurema lisaväärtuse tõeliste soodustajatena maailmakaubanduse ja investeeringute seisukohast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika nurgakiviks peab jääma mitmepoolne süsteem ning see peab tugevdama Euroopa positsiooni õiglastes ülemaailmsetes tarneahelates, kuid peab ette nägema ka vahendid, mille abil kehtestada valitsustele ja ettevõtjatele selged eeskirjad ja ülesanded, et tagada selliste rahvusvaheliste kohustuste täitmine nagu ÜRO kestliku arengu eesmärgid; arvestades, et kestlikkuse ja läbipaistvuse puhul ei ole küsimus üksnes väärtustes, vaid neid tuleks seoses ülemaailmsete väärtusahelatega käsitada ka suurema lisaväärtuse tõeliste soodustajatena maailmakaubanduse ja investeeringute seisukohast;

| F. | arvestades, et VKEd (17) moodustavad ülemaailmsete väärtusahelate olulise osa ning neil on tähtis roll selles, et edendada majanduskasvu, kestlikku arengut ja kvaliteetseid töökohti ning hoida ära kohaliku elanikkonna lahkumist oma piirkondadest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et VKEd (17) moodustavad ülemaailmsete väärtusahelate olulise osa ning neil on tähtis roll selles, et edendada majanduskasvu, kestlikku arengut ja kvaliteetseid töökohti ning hoida ära kohaliku elanikkonna lahkumist oma piirkondadest;

| G. | arvestades, et ülemaailmsetes väärtusahelates osalemine on VKEdele kasulik majanduskasvu ja rahvusvahelistumise seisukohast; arvestades, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahvusvahelistumist käsitleva 2015. aasta Eurobaromeetri uuringu kohaselt tegeles kolme eelneva aasta jooksul vaid 31 % ELi VKEdest äritegevusega väljaspool siseturgu; arvestades, et paljudel VKEdel on raskusi juurdepääsu kindlustamisega rahvusvahelistele ja ELi-põhistele ülemaailmsetele väärtusahelatele; arvestades, et kaubanduspoliitika ja kaubanduslepingud võivad aidata ületada tõkkeid ja probleeme, millega VKEd praegu silmitsi seisavad seoses juurdepääsuga ülemaailmsetele väärtusahelatele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ülemaailmsetes väärtusahelates osalemine on VKEdele kasulik majanduskasvu ja rahvusvahelistumise seisukohast; arvestades, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahvusvahelistumist käsitleva 2015. aasta Eurobaromeetri uuringu kohaselt tegeles kolme eelneva aasta jooksul vaid 31 % ELi VKEdest äritegevusega väljaspool siseturgu; arvestades, et paljudel VKEdel on raskusi juurdepääsu kindlustamisega rahvusvahelistele ja ELi-põhistele ülemaailmsetele väärtusahelatele; arvestades, et kaubanduspoliitika ja kaubanduslepingud võivad aidata ületada tõkkeid ja probleeme, millega VKEd praegu silmitsi seisavad seoses juurdepääsuga ülemaailmsetele väärtusahelatele;

| H. | arvestades, et majandus- ja sotsiaalpartnerid ning valitsusvälised organisatsioonid kasutavad ja edendavad kogu maailmas vabatahtlikku hoolsuskohustust ja ülemaailmsete väärtusahelate läbipaistvuskavasid ning see annab olulisi positiivseid tulemusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majandus- ja sotsiaalpartnerid ning valitsusvälised organisatsioonid kasutavad ja edendavad kogu maailmas vabatahtlikku hoolsuskohustust ja ülemaailmsete väärtusahelate läbipaistvuskavasid ning see annab olulisi positiivseid tulemusi;

| I. | arvestades, et oma 2016. aasta mai järeldustes rõhutas nõukogu „vajadust jätkuvalt toetada selliste ettevõtja sotsiaalset vastutust / vastutustundlikku ärikäitumist käsitlevate rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõtete, suuniste ja algatuste järgimist nagu ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ÜRO ülemaailmne kokkulepe, ILO kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele, sealhulgas riikides, mis ei ole OECD liikmed, andes samuti panuse korruptsioonivastastesse jõupingutustesse, luues avatumaid ja läbipaistvamaid ettevõtluskeskkondi“. |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oma 2016. aasta mai järeldustes rõhutas nõukogu „vajadust jätkuvalt toetada selliste ettevõtja sotsiaalset vastutust / vastutustundlikku ärikäitumist käsitlevate rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõtete, suuniste ja algatuste järgimist nagu ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ÜRO ülemaailmne kokkulepe, ILO kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele, sealhulgas riikides, mis ei ole OECD liikmed, andes samuti panuse korruptsioonivastastesse jõupingutustesse, luues avatumaid ja läbipaistvamaid ettevõtluskeskkondi“.

| J. | arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate vastutustundlik haldamine kogu maailmas on hädavajalik, et viia kaubanduspoliitika kooskõlla aluslepingutes sätestatud Euroopa väärtustega; arvestades, et nii komisjon kui ka liikmesriigid on olnud üle maailma asjaomaste arutelude esirinnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate vastutustundlik haldamine kogu maailmas on hädavajalik, et viia kaubanduspoliitika kooskõlla aluslepingutes sätestatud Euroopa väärtustega; arvestades, et nii komisjon kui ka liikmesriigid on olnud üle maailma asjaomaste arutelude esirinnas;

| K. | arvestades, et mitmete rahvusvaheliste konventsioonide, suuniste ja eeskirjade eesmärk on hoida ära inimõiguste rikkumisi; arvestades, et eelkõige tootjariigid on kohustatud neid rakendama ning looma asjakohased õiguslikud ja majanduslikud tingimused, mille raames ettevõtjad saavad ülemaailmsetes tarneahelates tegutseda ja neis oma koha leida; arvestades, et tootjariigid peavad ühtlasi suutma rakendada rahvusvahelisi standardeid ja norme, sealhulgas töötades välja, rakendades ja jõustades asjakohased õigusaktid, eelkõige õigusriigi põhimõtete kehtestamise ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitmete rahvusvaheliste konventsioonide, suuniste ja eeskirjade eesmärk on hoida ära inimõiguste rikkumisi; arvestades, et eelkõige tootjariigid on kohustatud neid rakendama ning looma asjakohased õiguslikud ja majanduslikud tingimused, mille raames ettevõtjad saavad ülemaailmsetes tarneahelates tegutseda ja neis oma koha leida; arvestades, et tootjariigid peavad ühtlasi suutma rakendada rahvusvahelisi standardeid ja norme, sealhulgas töötades välja, rakendades ja jõustades asjakohased õigusaktid, eelkõige õigusriigi põhimõtete kehtestamise ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas;

| L. | arvestades, et EL peaks veelgi tõhusamalt reageerima sotsiaalsele ja keskkonnaalasele dumpingule ning ebaausale konkurentsile ja ebaausatele kaubandustavadele ning tagama võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL peaks veelgi tõhusamalt reageerima sotsiaalsele ja keskkonnaalasele dumpingule ning ebaausale konkurentsile ja ebaausatele kaubandustavadele ning tagama võrdsed võimalused;

| M. | arvestades, et EL on maailma suurim maailma suurim eksportija ja importija kaupade ja teenuste puhul kokku, kõige suurem välismaiste otseinvesteeringute tegija ja kõige tähtsam välismaiste otseinvesteeringute sihtkoht; arvestades, et EL peaks kasutama seda tugevat külge nii oma kodanike kui ka maailma muude osade, eriti kõige vaesemate riikide elanike hüvanguks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on maailma suurim maailma suurim eksportija ja importija kaupade ja teenuste puhul kokku, kõige suurem välismaiste otseinvesteeringute tegija ja kõige tähtsam välismaiste otseinvesteeringute sihtkoht; arvestades, et EL peaks kasutama seda tugevat külge nii oma kodanike kui ka maailma muude osade, eriti kõige vaesemate riikide elanike hüvanguks;

| N. | arvestades, et EL on välja töötanud siduvad õigusnormid ettevõtjate hoolsuskohustuse valdkonnas konkreetsetes sektorites, kus esineb suur inimõiguste rikkumise oht, nagu puidu- ja konfliktimineraalide sektorid; arvestades, et mõned liikmesriigid on samuti välja töötanud õigusaktid, nagu Ühendkuningriigi seadus tänapäevase orjuse kohta, Prantsusmaa seadus hargmaiste ettevõtjate hoolsuskohustuse kohta, mida kohaldatakse üle 5 000 töötajaga Prantsusmaa suurettevõtjatele, ning Madalmaade seadus lapstööjõu kasutamise hoolsuskohustuse kohta; arvestades, et EL on välja töötanud hoolsuskohustuse edendamise algatused ning mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis on nõutud, et EL koostaks asjaomases valdkonnas siduvad eeskirjad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL on välja töötanud siduvad õigusnormid ettevõtjate hoolsuskohustuse valdkonnas konkreetsetes sektorites, kus esineb suur inimõiguste rikkumise oht, nagu puidu- ja konfliktimineraalide sektorid; arvestades, et mõned liikmesriigid on samuti välja töötanud õigusaktid, nagu Ühendkuningriigi seadus tänapäevase orjuse kohta, Prantsusmaa seadus hargmaiste ettevõtjate hoolsuskohustuse kohta, mida kohaldatakse üle 5 000 töötajaga Prantsusmaa suurettevõtjatele, ning Madalmaade seadus lapstööjõu kasutamise hoolsuskohustuse kohta; arvestades, et EL on välja töötanud hoolsuskohustuse edendamise algatused ning mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis on nõutud, et EL koostaks asjaomases valdkonnas siduvad eeskirjad;

| O. | arvestades, et EL on juba astunud olulisi samme ülemaailmsete väärtusahelate vastutustundlikuma haldamise suunas kogu maailmas, luues konkreetsed partnerlused, nagu Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkulepe ja töötajate õiguste algatus Myanmariga, ning konkreetsetes küsimustes, nagu konfliktimineraalide algatus, ebaseaduslikku raiet käsitlevad õigusaktid, biokütuste säästlikkuse kriteeriumid, ettevõtjate aruandlus tarneahelatega seotud küsimustes ning mäe- ja raietööstuse ettevõtetelt valitsustele tehtavate maksete läbipaistvus, nagu on rõhutatud teatises „Kaubandus kõigile“; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL on juba astunud olulisi samme ülemaailmsete väärtusahelate vastutustundlikuma haldamise suunas kogu maailmas, luues konkreetsed partnerlused, nagu Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkulepe ja töötajate õiguste algatus Myanmariga, ning konkreetsetes küsimustes, nagu konfliktimineraalide algatus, ebaseaduslikku raiet käsitlevad õigusaktid, biokütuste säästlikkuse kriteeriumid, ettevõtjate aruandlus tarneahelatega seotud küsimustes ning mäe- ja raietööstuse ettevõtetelt valitsustele tehtavate maksete läbipaistvus, nagu on rõhutatud teatises „Kaubandus kõigile“;

| P. | arvestades, et teatises „Kaubandus kõigile“ märgitakse, et komisjon edendab kõigis kaubandus- ja investeerimislepingutes suurte eesmärkidega kaubandus- ja kestliku arengu peatükke; arvestades, et hiljuti sõlmitud ELi kaubandus- ja investeerimislepingud sisaldavad kaubandus- ja kestliku arengu peatükke, milles kutsutakse lepinguosalisi üles võtma kohustusi inimõiguste kaitse, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas; arvestades, et ELi järjestikustes kaubanduslepingutes on niisuguste peatükkide ambitsioonikuse tase olnud erinev; arvestades, et töö- ja keskkonnastandardid ei piirdu kaubandus- ja kestliku arengu peatükkidega, vaid peavad kehtima kaubanduslepingute kõigis valdkondades; arvestades, et dialoogikeskne lähenemisviis ei ole ära hoidnud ühinemisvabaduse tõsiseid rikkumisi mõnede vabakaubanduslepingute puhul; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et teatises „Kaubandus kõigile“ märgitakse, et komisjon edendab kõigis kaubandus- ja investeerimislepingutes suurte eesmärkidega kaubandus- ja kestliku arengu peatükke; arvestades, et hiljuti sõlmitud ELi kaubandus- ja investeerimislepingud sisaldavad kaubandus- ja kestliku arengu peatükke, milles kutsutakse lepinguosalisi üles võtma kohustusi inimõiguste kaitse, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas; arvestades, et ELi järjestikustes kaubanduslepingutes on niisuguste peatükkide ambitsioonikuse tase olnud erinev; arvestades, et töö- ja keskkonnastandardid ei piirdu kaubandus- ja kestliku arengu peatükkidega, vaid peavad kehtima kaubanduslepingute kõigis valdkondades; arvestades, et dialoogikeskne lähenemisviis ei ole ära hoidnud ühinemisvabaduse tõsiseid rikkumisi mõnede vabakaubanduslepingute puhul;

| Q. | arvestades, et eksportkauba tootmise eritsoonide konkreetne olukord on selline, et mõnes riigis tehakse nende puhul kohalike tööõigusaktide järgimisest erand, nendes on keelatud või piiratud ametiühingu tegevus ning õiguskaitse ei ole töötajatele kättesaadav, millega rikutakse selgelt ILO standardeid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eksportkauba tootmise eritsoonide konkreetne olukord on selline, et mõnes riigis tehakse nende puhul kohalike tööõigusaktide järgimisest erand, nendes on keelatud või piiratud ametiühingu tegevus ning õiguskaitse ei ole töötajatele kättesaadav, millega rikutakse selgelt ILO standardeid;

| R. | arvestades, et vähene eetiline käitumine ettevõtluses on samuti tingitud hea valitsemistava puudumisest ja sellest, et erapooletud avaliku sektori asutused on võimetud tegutsema kodanike üldistes huvides või asjaomaseid asutusi lihtsalt ei ole; arvestades, et korruptsioon, ülemaailmsete väärtusahelate läbipaistmatus ning tööõiguse ja maksustamise erandid eksportkauba tootmise eritsoonides võivad avaldada negatiivset mõju inimõigustele, kahjustades eelkõige inimväärset tööd ja ametiühinguid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vähene eetiline käitumine ettevõtluses on samuti tingitud hea valitsemistava puudumisest ja sellest, et erapooletud avaliku sektori asutused on võimetud tegutsema kodanike üldistes huvides või asjaomaseid asutusi lihtsalt ei ole; arvestades, et korruptsioon, ülemaailmsete väärtusahelate läbipaistmatus ning tööõiguse ja maksustamise erandid eksportkauba tootmise eritsoonides võivad avaldada negatiivset mõju inimõigustele, kahjustades eelkõige inimväärset tööd ja ametiühinguid;

| S. | arvestades, et ILO andmetel teeb maailmas sunniviisilist tööd 21 miljonit inimest, kellest paljusid kasutatakse ära ülemaailmsetes väärtusahelates; arvestades, et sunniviisiline töö tekitab erasektoris igal aastal 150 miljardit dollarit ebaseaduslikku kasumit; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ILO andmetel teeb maailmas sunniviisilist tööd 21 miljonit inimest, kellest paljusid kasutatakse ära ülemaailmsetes väärtusahelates; arvestades, et sunniviisiline töö tekitab erasektoris igal aastal 150 miljardit dollarit ebaseaduslikku kasumit;

| T. | arvestades, et ILO on oma ülemaailmsete volituste, eksperditeadmiste ja kogemustega sobiv asutus juhtima koostöös oma liikmetega globaalset tegevust inimväärse töö tagamiseks ülemaailmsetes tarneahelates; arvestades, et ILO komitee ülemaailmsetes tarneahelates inimväärse töö tagamiseks on nõudnud, et hinnataks puudusi, mis põhjustavad puudujääke inimväärse töö tagamisel ülemaailmsetes tarneahelates, ning arutelu nende algatuste ja standardite teemal, mis on vajalikud inimväärse töö edendamiseks ja inimväärse töö tagamise puudujääkide vähendamise soodustamiseks ülemaailmsetes tarneahelates; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ILO on oma ülemaailmsete volituste, eksperditeadmiste ja kogemustega sobiv asutus juhtima koostöös oma liikmetega globaalset tegevust inimväärse töö tagamiseks ülemaailmsetes tarneahelates; arvestades, et ILO komitee ülemaailmsetes tarneahelates inimväärse töö tagamiseks on nõudnud, et hinnataks puudusi, mis põhjustavad puudujääke inimväärse töö tagamisel ülemaailmsetes tarneahelates, ning arutelu nende algatuste ja standardite teemal, mis on vajalikud inimväärse töö edendamiseks ja inimväärse töö tagamise puudujääkide vähendamise soodustamiseks ülemaailmsetes tarneahelates;

| U. | arvestades, et maailmakaubanduse ja eelkõige ülemaailmsete väärtusahelatega seoses on vaja mitmepoolset, globaalset ja terviklikku lähenemisviisi juriidilise isiku vastutusele inimõiguste rikkumiste ja keskkonnasäästlikkuse eest; arvestades, et seetõttu on oluline, et EL jätkaks asjaomaste arutelude juhtimist kogu maailmas; arvestades, et EL on asunud juhtpositsioonile investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi reformimisel, eelkõige mitmepoolse kohtusüsteemi arendamise kaudu; arvestades, et samaväärset edu on oodata muudes määrava tähtsusega murettekitavates valdkondades, nagu investorite kohustuste täitmise tagamine inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et maailmakaubanduse ja eelkõige ülemaailmsete väärtusahelatega seoses on vaja mitmepoolset, globaalset ja terviklikku lähenemisviisi juriidilise isiku vastutusele inimõiguste rikkumiste ja keskkonnasäästlikkuse eest; arvestades, et seetõttu on oluline, et EL jätkaks asjaomaste arutelude juhtimist kogu maailmas; arvestades, et EL on asunud juhtpositsioonile investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi reformimisel, eelkõige mitmepoolse kohtusüsteemi arendamise kaudu; arvestades, et samaväärset edu on oodata muudes määrava tähtsusega murettekitavates valdkondades, nagu investorite kohustuste täitmise tagamine inimõiguste valdkonnas;

| V. | arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate puhul toimub tootmine eri jurisdiktsioonides, milles inimõiguste kaitse ning sotsiaal-, töö- ja keskkonnaõiguse jõustamise tase on erinev; arvestades, et rahvusvaheliste äriühingutega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritel võib olla mitmeid takistusi õiguskaitsevahenditele juurdepääsemisel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate puhul toimub tootmine eri jurisdiktsioonides, milles inimõiguste kaitse ning sotsiaal-, töö- ja keskkonnaõiguse jõustamise tase on erinev; arvestades, et rahvusvaheliste äriühingutega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritel võib olla mitmeid takistusi õiguskaitsevahenditele juurdepääsemisel;

| W. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 8 on kindlalt sätestatud soolise võrdõiguslikkuse nõue kõikides ELi poliitikavaldkondades; arvestades, et struktuurse soolise ebavõrdsuse tõttu mõjutavad kaubandus- ja investeerimislepingud tavaliselt naisi ja mehi erinevalt; arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate analüüsimisel jäetakse soolise võrdõiguslikkuse aspekt sageli tähelepanuta; arvestades, et ILO andmetel tegi maailmas 2012. aastal sunniviisilist tööd 21 miljonit inimest (neist 55 % naised ja tüdrukud) ja 90 % juhtudest olid nende ärakasutajaks erasektori ettevõtted või üksikisikud; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 8 on kindlalt sätestatud soolise võrdõiguslikkuse nõue kõikides ELi poliitikavaldkondades; arvestades, et struktuurse soolise ebavõrdsuse tõttu mõjutavad kaubandus- ja investeerimislepingud tavaliselt naisi ja mehi erinevalt; arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate analüüsimisel jäetakse soolise võrdõiguslikkuse aspekt sageli tähelepanuta; arvestades, et ILO andmetel tegi maailmas 2012. aastal sunniviisilist tööd 21 miljonit inimest (neist 55 % naised ja tüdrukud) ja 90 % juhtudest olid nende ärakasutajaks erasektori ettevõtted või üksikisikud;

| X. | arvestades, et teatavates ülemaailmsete tarneahelate rõivatööstuse, aianduse, mobiiltelefonitootmise ja turismi segmentides moodustavad naised töötajate enamiku, kuid meestest sagedamini kalduvad nad töötama madalapalgalistel töökohtadel või madala prestiižiga tööhõivevormides, mis põhjustab soolist segregatsiooni kutse- ja tegevusalade kaupa, soolist palgalõhet ja erinevusi töötingimustes ning soopõhiseid piiranguid juurdepääsul tootmisressurssidele, taristule ja teenustele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et teatavates ülemaailmsete tarneahelate rõivatööstuse, aianduse, mobiiltelefonitootmise ja turismi segmentides moodustavad naised töötajate enamiku, kuid meestest sagedamini kalduvad nad töötama madalapalgalistel töökohtadel või madala prestiižiga tööhõivevormides, mis põhjustab soolist segregatsiooni kutse- ja tegevusalade kaupa, soolist palgalõhet ja erinevusi töötingimustes ning soopõhiseid piiranguid juurdepääsul tootmisressurssidele, taristule ja teenustele;

| Y. | arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõike 3 kohaselt kaitseb liit lapse õigusi; arvestades, et kõik liikmesriigid ratifitseerisid ÜRO lapse õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõike 3 kohaselt kaitseb liit lapse õigusi; arvestades, et kõik liikmesriigid ratifitseerisid ÜRO lapse õiguste konventsiooni;

| Z. | arvestades, et teenustel on suurem roll ülemaailmsetes väärtusahelates, eelkõige tootmise puhul; arvestades, et teenuste suuremal integreerimisel ülemaailmsetesse väärtusahelatesse on vaja lepinguid, mis toetavad digitaalmajandust, sh andmete vaba liikumist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et teenustel on suurem roll ülemaailmsetes väärtusahelates, eelkõige tootmise puhul; arvestades, et teenuste suuremal integreerimisel ülemaailmsetesse väärtusahelatesse on vaja lepinguid, mis toetavad digitaalmajandust, sh andmete vaba liikumist;

| AA. | arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate areng aitab veelgi kaasa teenuste integreerimisele kaupade tootmisse; arvestades, et märkimisväärne osa imporditud kaupade väärtusest on lisatud importivate riikide teenuste kaudu; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate areng aitab veelgi kaasa teenuste integreerimisele kaupade tootmisse; arvestades, et märkimisväärne osa imporditud kaupade väärtusest on lisatud importivate riikide teenuste kaudu;

| AB. | arvestades, et ELi liikmesriigid on maailma suurimad finantsteenuste eksportijad ning asjaomane sektor on ELi kaubanduspoliitikas strateegilise tähtsusega; arvestades, et finantsteenuseid käsitlevate sätete lisamine ELi välislepingutesse, sh vabakaubanduslepingutesse on tekitanud teatavat õigustatud muret nende võimaliku negatiivse mõju pärast rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise seisukohast, ning rõhutab lisaks, et on oluline kaaluda vahendite kasutamist nende käsitlemiseks; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingud pakuvad head võimalust suurendada koostööd võitluses korruptsiooni, rahapesu, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ELi liikmesriigid on maailma suurimad finantsteenuste eksportijad ning asjaomane sektor on ELi kaubanduspoliitikas strateegilise tähtsusega; arvestades, et finantsteenuseid käsitlevate sätete lisamine ELi välislepingutesse, sh vabakaubanduslepingutesse on tekitanud teatavat õigustatud muret nende võimaliku negatiivse mõju pärast rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise seisukohast, ning rõhutab lisaks, et on oluline kaaluda vahendite kasutamist nende käsitlemiseks; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingud pakuvad head võimalust suurendada koostööd võitluses korruptsiooni, rahapesu, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu;

| AC. | arvestades, et läbipaistev ja teavitav märgistamine võib olla kasulik vahend, mis võimaldab ELi tarbijatel teha teadlikumaid ja asjakohasemaid valikuid; arvestades, et lisaks toote hinnale ja päritolule tuleks ELi tarbijatele kättesaadavaks teha ka sotsiaalsed ja keskkonnakriteeriumid; arvestades, et asjaomased kriteeriumid saab tehniliselt välja töötada kooskõlas WTO tehniliste kaubandustõkete lepinguga, milles on sätestatud tootmisprotsessi tingimused toote müügi võimaldamiseks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et läbipaistev ja teavitav märgistamine võib olla kasulik vahend, mis võimaldab ELi tarbijatel teha teadlikumaid ja asjakohasemaid valikuid; arvestades, et lisaks toote hinnale ja päritolule tuleks ELi tarbijatele kättesaadavaks teha ka sotsiaalsed ja keskkonnakriteeriumid; arvestades, et asjaomased kriteeriumid saab tehniliselt välja töötada kooskõlas WTO tehniliste kaubandustõkete lepinguga, milles on sätestatud tootmisprotsessi tingimused toote müügi võimaldamiseks;

| AD. | arvestades, et nii riigid kui ka ettevõtted peaksid kinni pidama tootmisahelas inimõiguste täielikust järgimisest ja toiduohutuse standardite täiel määral täitmisest Euroopa turule vabasse ringlusse lubatud kaupade puhul; arvestades, et vastutuskoormat ei peaks kandma vaid tarbijad, kelle valikut piiravad nii individuaalsed vahendid (majandus, aeg, teadmised) kui ka välised elemendid (teave, pakkumised); |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et nii riigid kui ka ettevõtted peaksid kinni pidama tootmisahelas inimõiguste täielikust järgimisest ja toiduohutuse standardite täiel määral täitmisest Euroopa turule vabasse ringlusse lubatud kaupade puhul; arvestades, et vastutuskoormat ei peaks kandma vaid tarbijad, kelle valikut piiravad nii individuaalsed vahendid (majandus, aeg, teadmised) kui ka välised elemendid (teave, pakkumised);

| AE. | arvestades, et päritolureeglid on muutunud üha tähtsamaks seoses ülemaailmsete väärtusahelatega, mille puhul tootmine toimub tavaliselt mitmes riigis; arvestades, et leebed päritolureeglid võivad tekitada täiendavaid takistusi täieliku läbipaistvuse ja vastutuse kehtestamisel tarneahelates; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et päritolureeglid on muutunud üha tähtsamaks seoses ülemaailmsete väärtusahelatega, mille puhul tootmine toimub tavaliselt mitmes riigis; arvestades, et leebed päritolureeglid võivad tekitada täiendavaid takistusi täieliku läbipaistvuse ja vastutuse kehtestamisel tarneahelates;

| AF. | arvestades, et nii Euroopa kui ka välisriikide paremad, ühtlustatud ja tõhusamad tolliprotseduurid aitavad hõlbustada kaubandust, täita kaubanduse lihtsustamisega seotud nõudeid ning takistada järeletehtud, ebaseaduslike, dumpinguhinnaga ja võltsitud kaupade ühtsele turule jõudmist, mis õõnestab ELi majanduskasvu ja seab ELi tarbijad tõsiselt halba olukorda; arvestades, et parem juurdepääs ELi siseneva impordi tolliandmetele suurendaks läbipaistvust ja vastutust ülemaailmsetes väärtusahelates; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et nii Euroopa kui ka välisriikide paremad, ühtlustatud ja tõhusamad tolliprotseduurid aitavad hõlbustada kaubandust, täita kaubanduse lihtsustamisega seotud nõudeid ning takistada järeletehtud, ebaseaduslike, dumpinguhinnaga ja võltsitud kaupade ühtsele turule jõudmist, mis õõnestab ELi majanduskasvu ja seab ELi tarbijad tõsiselt halba olukorda; arvestades, et parem juurdepääs ELi siseneva impordi tolliandmetele suurendaks läbipaistvust ja vastutust ülemaailmsetes väärtusahelates;

| AG. | arvestades, et maailmas, mida iseloomustavad fragmenteeritud tootmisvõrgustikud, on ekspordi ja impordi vaheline piir hägune, kuna imporditud sisendid moodustavad ühtlasi märkimisväärse osa ekspordist, ning tariifid kumuleeruvad iga kord, kui vahesisenditega kaubeldakse piiriüleselt; arvestades, et sellega seoses on tõhusad tolli- ja piiriprotseduurid eriti tähtsad; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et maailmas, mida iseloomustavad fragmenteeritud tootmisvõrgustikud, on ekspordi ja impordi vaheline piir hägune, kuna imporditud sisendid moodustavad ühtlasi märkimisväärse osa ekspordist, ning tariifid kumuleeruvad iga kord, kui vahesisenditega kaubeldakse piiriüleselt; arvestades, et sellega seoses on tõhusad tolli- ja piiriprotseduurid eriti tähtsad;

| AH. | arvestades, et kaubandusstiimulid GSP ja GSP+ tagavad arengumaadele parema juurdepääsu turule, kui nad austavad töö-, keskkonna- ja sotsiaalstandardeid; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et kaubandusstiimulid GSP ja GSP+ tagavad arengumaadele parema juurdepääsu turule, kui nad austavad töö-, keskkonna- ja sotsiaalstandardeid;

| AI. | arvestades, et GSP+ on keskse tähtsusega ELi kaubanduspoliitika vahend, mis annab parema juurdepääsu turule ja millega kaasneb range järelevalvemehhanism, et edendada inimõigusi ja tööõigusi, keskkonnakaitset ja head valitsemistava haavatavates arengumaades; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et GSP+ on keskse tähtsusega ELi kaubanduspoliitika vahend, mis annab parema juurdepääsu turule ja millega kaasneb range järelevalvemehhanism, et edendada inimõigusi ja tööõigusi, keskkonnakaitset ja head valitsemistava haavatavates arengumaades;

| AJ. | arvestades, et intellektuaalomandiõiguste kaitse ja jõustamine võib soodustada tõhusat täiendavat integreerimist ülemaailmsetesse väärtusahelatesse; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et intellektuaalomandiõiguste kaitse ja jõustamine võib soodustada tõhusat täiendavat integreerimist ülemaailmsetesse väärtusahelatesse;

ELi positsioon ülemaailmsetes väärtusahelates

| 1. | rõhutab, et kaubandus- ja investeerimispoliitika eesmärk peaks olema hoogustada, luua Euroopa ettevõtjatele võrdsed võimalused, soodustada Euroopa konkurentsivõimet ja hõlbustada ühtlustamist kõrgemate standardite suunas; kutsub komisjoni üles tagama ELi keskkonna-, rahvatervise-, kaubandus-, investeerimis- ja tööstuspoliitika sidususe ning edendama Euroopa taasindustrialiseerimise strateegiat ja üleminekut vähese CO2-heitega majandusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et ELi täiendav integreerimine ülemaailmsetesse väärtusahelatesse ei tohi kahjustada Euroopa sotsiaalset ja regulatiivset mudelit ning jätkusuutliku majanduskasvu edendamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles toetama nii ELi jätkusuutlikkuse kava kui ka Euroopa arengukonsensuse raames teadlikkust olemasolevatest õiglase kaubanduse kavadest ja nende kasutuselevõtmist, nagu on märgitud strateegias „Kaubandus kõigile“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma nõudmist, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vastu tõhustatud kaubanduse kaitsemeetmed, et võidelda ebaausate kaubandustavade vastu, võttes arvesse sotsiaalset ja keskkonnaalast dumpingut; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil hinnata, milline on ELi ja kolmandate riikide poolse kaubanduse kaitsemeetmete kasutamise mõju ELi ettevõtete tõhusale integreerimisele ülemaailmsetesse väärtusahelatesse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et vaja on ühtlustatud eeskirju ning tõhustatud koordineerimist ja järelevalvet ELi tasandil seoses imporditollimaksude kohaldamisega liikmesriikides (sh kokkuleppelised, dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud) igat liiki kaupade puhul, eeskätt kui tegemist on vale päritoludeklaratsiooniga (nii soodus- kui ka mittesooduskorra puhul) ning kaupade väärtuse alahindamise ja vale kirjeldusega; |
| --- | --- |

6.

Ülemaailmsed väärtusahelad ja mitmepoolsus

| 7. | kutsub komisjoni üles tegema läbipaistvuse suurendamiseks aktiivselt tööd WTOs ning määrama kindlaks ja edendama mitmepoolseid kaubanduseeskirju, sh seoses ülemaailmsete väärtusahelate jätkusuutliku haldamisega, mis peaks eelkõige hõlmama järgmist:






  — | kohustuslikud tarneahela hoolsuskohustuse ja läbipaistvuse nõuded, mis tuginevad ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele; |
| --- | --- | --- |

7.

—

kohustuslikud tarneahela hoolsuskohustuse ja läbipaistvuse nõuded, mis tuginevad ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele;

| — | tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuded, tunnustades eelkõige töötajate õigust luua ohutuskomiteesid; |
| --- | --- |

—

tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuded, tunnustades eelkõige töötajate õigust luua ohutuskomiteesid;

| — | sotsiaalkaitse miinimumtase ja ILO tööstandardite järgimine; |
| --- | --- |

—

sotsiaalkaitse miinimumtase ja ILO tööstandardite järgimine;

| — | kollektiivläbirääkimiste õigus; |
| --- | --- |

—

kollektiivläbirääkimiste õigus;

| 8. | palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata aktiivset osalemist kõigil mitmepoolsetel foorumitel ettevõtluse, ülemaailmsete väärtusahelate, inimõiguste ja tööõiguste, majanduskasvu ja kestliku arengu teemal, edendades samas aluslepingutes sätestatud Euroopa väärtusi ja pidades silmas tungivat vajadust kaitsta VKEde spetsiifilisi omadusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunneb heameelt käimasolevate läbirääkimiste üle rahvusvahelisi korporatsioone ja inimõigusi käsitleva siduva ÜRO lepingu teemal; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles osalema nendes läbirääkimistes konstruktiivselt ning täitma aktiivset rolli ja panustama konkreetsete ettepanekute väljatöötamisse, sh seoses juurdepääsuga õiguskaitsevahenditele, tehes kõik endast oleneva, et saavutada positiivne tulemus ja ergutada kaubanduspartnereid samamoodi osalema; palub komisjonil sellega seoses kaaluda kõikehõlmava kohustusliku hoolsuskohustuse võimalust, sh ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles kiirendama ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid rakendavate riiklike tegevuskavade kohaldamist ja suurendama nende tõhusust; rõhutab, et juba heakskiidetud 13 riiklikust tegevuskavast kaheksa pärinevad ELi liikmesriikidest, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et ELis koostatakse täiendavat 11 riiklikku tegevuskava; palub komisjonil toetada ja edendada asjaomaste ÜRO juhtpõhimõtete rakendamist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt äritegevust ja inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste standardite ning eelkõige ÜRO juhtpõhimõtete ja rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suuniste omavahelise ühtlustamise üle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiidab heaks inimväärse töö ning ILO inimväärse töö tegevuskava nelja samba tervikliku lisamise ÜRO kestliku arengu eesmärkide hulka; palub komisjonil ja liikmesriikidel asjaomaseid standardeid tõhusalt kohaldada ning teha ILO raames tööd selle nimel, et võtta vastu ülemaailmsete väärtusahelate uus inimväärse töö rahvusvaheline tööstandard, mis näeb eelkõige ette, et kõik ettevõtted tegeleksid pidevalt riskijuhtimisega seoses oma tegevuse mõjuga töötajate ja kogukondade inimõigustele ning võtaksid asjakohaseid meetmeid sellise tegevuse ärahoidmiseks ja leevendamiseks ja tagaksid mõjutatud inimestele õiguskaitsevahendid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab kõiki ülemaailmseid korruptsioonivastaseid algatusi, sealhulgas mäetööstuse läbipaistvuse algatust (EITI), Kimberley protsessi, Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelist konverentsi (ICGLR), ÜRO algatuses Global Compact ettevõtetele sätestatud põhimõtteid, OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid; tuletab meelde tootjariikide kohustust eelkõige rakendada ja jõustada asjakohaseid õigusakte, ning seda ka õigusriigi põhimõtte kehtestamise ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et selles valdkonnas on lisaks mineraalide ja metallide impordile-ekspordile käitamisõiguste ja tollimaksude läbipaistev kord äärmiselt oluline konflikti- või kõrge riskiga piirkondade arengu jaoks; rõhutab seetõttu, et on vaja koostada ülevaade olemasolevatest ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmetest, mida rakendavad Euroopa ettevõtted, ning tõhustada teabe ja parimate tavade koordineerimist ja vahetamist, et teha tulemuslikumalt kindlaks head tavad ja aidata kaasa ühise tegevusraamistiku loomisele Euroopa tasandil; palub komisjonil tugevdada ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja hoolsuskohustustega seotud algatusi kogu tarneahelas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et usaldusväärne juurdepääs toorainetele on oluline ülemaailmse konkurentsivõime jaoks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, kui oluline on rakendada, jõustada ja üle võtta ülemaailmseid väärtusahelaid käsitlevad kehtivad õigusaktid piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

16.

Ettevõtja sotsiaalne vastutus

| 17. | rõhutab, et kaubandus- ja inimõigused tugevdavad üksteist ning äriringkondadel on oluline osa positiivsete ajendite pakkumisel seoses inimõiguste, demokraatia ja vastutustundliku ettevõtluse edendamisega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunneb heameelt erasektori tehtud mitmete paljutõotavate algatuste üle, nagu käitumisjuhendid, märgistamine, enesehindamine ja sotsiaalsed auditid, mis on andnud märkimisväärse panuse hiljutistesse edusammudesse inimõiguste ja töötajate õiguste standardite valdkonnas ülemaailmsete tarneahelate puhul; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab suurt seoses muret inimõiguste rikkumise ja keskkonnasäästlikkuse ohustamisega, mis toimub mõnede äriühingute juhtimisotsuste tagajärjel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnistab, kui oluline on ettevõtja sotsiaalset vastutust, ülemaailmseid väärtusahelaid ja hoolsuskohustust käsitlevate selgete rahvusvaheliste eeskirjade olemasolu; kiidab heaks regulatiivse ja vabatahtliku tegevuse aruka ühendamise, mis on viimastel aastatel andnud teatavaid positiivseid tulemusi ning on võimaldanud ettevõtetel leida oma dünaamilised ja uuenduslikud meetmed; rõhutab, et kooskõlastamine, teabevahetus ja parimate tavade vahetamine võivad aidata tõhustada era- ja avaliku sektori väärtusahela algatusi ja saavutada positiivseid tulemusi; tuletab siiski meelde, et vabatahtlik ettevõtja sotsiaalne vastutus võib kaasa tuua ka ebaausa konkurentsi nende tarnijate jaoks, kes on otsustanud järgida rahvusvahelisi töö- ja keskkonnastandardeid, ning ei ole iseenesest piisav, et tagada, et ettevõtted järgiksid täielikult rahvusvahelisi standardeid ja kohustusi hoolsuskohustuse põhimõtete rakendamise teel; rõhutab seetõttu, et on vaja koostada ülevaade olemasolevatest ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmetest, mida rakendavad Euroopa ettevõtted, et teha tulemuslikumalt kindlaks head tavad ja aidata kaasa ühise tegevusraamistiku loomisele Euroopa tasandil; on kindlalt veendunud, et EL peaks kiiresti otsima võimalusi, et töötada välja ülemaailmsete väärtusahelate läbipaistvusstrateegiad ja -eeskirjad, sh võimaluse korral kaaluma koheste meetmete võtmist, et töötada välja siduvad ja jõustatavad eeskirjad, seonduvad õiguskaitsevahendid ja sõltumatud järelevalvemehhanismid, millesse on kaasatud ELi institutsioonid, liikmesriigid ja kodanikuühiskond; rõhutab, et asjaomaste kohustuste puhul tuleks järgida ÜRO juhtpõhimõtetes ja OECD suunistes esitatud nõutavaid samme, mis on seotud inimõigusi kahjustavate ohtude ennetava tuvastamisega, rangete ja tõendatava mõjuga tegevuskavade koostamisega kõnealuste ohtude vältimiseks või leevendamiseks, piisava reageerimisega teadaolevatele rikkumistele ning läbipaistvusega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles panema sellistele sätetele suuremat rõhku ning edendama valdkondlike OECD suuniste ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete kasutuselevõtmist; rõhutab vajadust kaasata kodanikuühiskond ametlikult rakendamisprotsessi kaubandus- ja kestliku arengu peatükkides kehtestatud struktuuride kaudu; kutsub komisjoni üles toetama rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide, nagu Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon, tööd (sh ISO 26000) ja globaalset aruandlusalgatust, et ergutada ettevõtteid esitama aruandeid kestlikkuse ja väärtuse loomise kohta kogu tarneahelas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil tagada, et Euroopa ja rahvusvahelised ettevõtted järgiksid OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele ning OECD sektoripõhiseid suuniseid, näiteks konfliktipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid; soovitab tugevdada OECD riiklike kontaktpunktide rolli ning nende koostööd inimõigustega tegelevate sõltumatute riiklike ja piirkondlike institutsioonidega, et täiustada ülemaailmsete väärtusahelate juhtimist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles ajakohastama oma lähenemisviisi ettevõtja sotsiaalsele vastutusele, et tugevdada töö- ja keskkonnastandardeid ning eelkõige nõuda ettevõtja sotsiaalse vastutuse sätete lisamist kaubandus- ja investeerimislepingutesse, mille üle EL peab läbirääkimisi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kooskõlastamine, teabevahetus ja parimate tavade vahetamine võivad aidata tõhustada era- ja avaliku sektori väärtusahela algatusi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et parlament nõudis 2010. aastal, et äriühingud avaldaksid oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse aruanded, ning hoolsuskohustuse nõuete kehtestamist kõikidele ettevõtjatele ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse mõiste kindlustamist, tuginedes emaettevõtjate vaheliste suhete ühtlustatud määratlusele, et määrata kindlaks igaühe juriidiline vastutus; märgib seetõttu rahuloluga, et alates 2017. aastast peavad suurettevõtjad avalikustama muu kui finantsteabe ja mitmekesisust käsitleva teabe vastavalt muud kui finantsaruandlust käsitlevale direktiivile; märgib siiski, et muu kui finantsteabe avalikustamist suurettevõtjate poolt ei ole veel laiendatud kõikidele ülemaailmsetes väärtusahelates tegutsevatele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks nn rohelise kaardi algatuse, mille mõned riiklikud parlamendid käivitasid pärast seda, kui Prantsusmaa oli vastu võtnud hargmaiste ettevõtjate hoolsuskohustust käsitleva seaduse; kutsub komisjoni üles kaaluma ettepanekuid selliste ettevõtjate hoolsuskohustuse kohta, kes tegutsevad nii ELis kui ka väljaspool, võttes arvesse Prantsusmaa konstitutsioonikohtu otsust Prantsusmaa seaduse ja täpsemalt karistuste proportsionaalsuse kohta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitikas tuleb võtta arvesse VKEde spetsiifilisi omadusi ning see peab olema piisavalt paindlik, tagamaks, et neile ei kehtestata ebaproportsionaalset koormust; palub seetõttu komisjonil luua VKEdele spetsiaalne tugiteenus, pöörates erilist tähelepanu väikestele ja mikroettevõtjatele, ning toetada neid kohandatud suutlikkuse suurendamise programmidega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toonitab, et ülemaailmsed väärtusahelad ei lõpe toote jõudmisel tarbijani, vaid hõlmavad jäätmeid ja nende käitlemisviisi; nõuab tungivalt, et võetaks arvesse toodete kogu olelusringi ja laiendataks ülemaailmsete väärtusahelate käsitlust, et see hõlmaks sätteid jäätmete kõrvaldamise kohta inimesi või keskkonda kahjustamata; kutsub ELi üles edendama rahvusvahelist koostööd ja õigusaktide sidusust kasutuselt kõrvaldatud toodete ja materjalide valdkonnas ning aitama partnerriikidel tugevdada riiklikke õigusnorme ja jõustamissuutlikkust; kutsub ELi üles tagama, et toodete olelusringi asjaomasele aspektile kohaldataks jälgitavust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kiiresti meetmeid seoses üksikasjalike ettepanekutega, mis on esitatud parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides; |
| --- | --- |

29.

Erasektori algatuste tähtsuse suurendamine

| 30. | juhib tähelepanu erasektori kaasamise tulemustele; rõhutab, et erasektori ettevõtted peavad järgima jätkusuutlikkuse strateegiaid, mitte üksnes selleks, et vältida oma maine kahjustamist, vaid ka seetõttu, et see pakub uusi neile võimalusi ja vähendab nende sõltuvust nappidest ressurssidest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, kui oluline on tarbijate roll (ja negatiivse reklaami mõju); tuletab meelde, et ükski tarbija ei taha jätkata selliste toodete ostmist, mida valmistavad lapsed või naised ja mehed, keda ära kasutatakse, või tooteid, mis on põhjustanud suurt keskkonnakahju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles leidma uusi viise, kuidas toetada erasektori jõupingutusi, et muuta ülemaailmsed väärtusahelad säästvamaks ja töötada välja kaasavad ärimudelid ning nendega seotud erasektori mitmeid sidusrühmi hõlmavad partnerlused; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et vaja on era- ja avaliku sektori rahaliste vahendite arukat kombinatsiooni, et edendada säästvaid ülemaailmseid väärtusahelaid; on veendunud, et see peaks tuginema olemasolevatele struktuuridele ja programmidele, mis on osutunud edukaks vastutustundliku ettevõtluse edendamisel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunneb heameelt erasektori tehtud mitmete paljutõotavate algatuste üle, nagu käitumisjuhendid, märgistamine, enesehindamine ja sotsiaalsed auditid, ning tunnustab ÜRO algatust Global Compact, ISO standardit 26000 sotsiaalse vastutuse kohta, ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ja OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele vahenditena, mis võivad aidata suurendada vastutustundlikkust ettevõtete äritegevuses; kutsub nii Euroopa kui ka muid ettevõtteid üles kohaldama inimõigusi järgivaid hoolsuskohustusi ning lõimima selle tulemusi oma sisepoliitikasse ja -menetlustesse koos vahendite ja volituste asjakohase jaotuse ning nõuetekohase rakendamisega; rõhutab, et see nõuab piisavate vahendite eraldamist; rõhutab, et kolmandates riikides inimõiguste rikkumiste vältimiseks võetud meetmetega seotud läbipaistvus ja teabevahetus on üliolulised, et võimaldada nõuetekohast demokraatlikku järelevalvet ning et tarbijad saaksid teha faktidel põhinevaid valikuid; |
| --- | --- |

34.

ELi vabakaubanduslepingud ja ülemaailmsed väärtusahelad

| 35. | kiidab heaks Euroopa Liidu uue kaubandus- ja investeerimisstrateegia „Kaubandus kõigile“; palub komisjonil oma kaubandus- ja investeerimispoliitikas ning vabakaubanduslepingutes käsitleda ülemaailmsete väärtusahelate tekkega seotud probleeme, võttes arvesse järgmisi meetmeid:






  a) | kaubanduse kestlikkusele avalduva mõju eelhindamiste tugevdamine, lisades hindamisnõuded inimõiguste ja soolise aspekti kohta, ning kaubanduse kestlikkusele avalduva mõju järelhindamiste, mis hõlmavad kodanikuühiskonna panust, kohustuslikuks ja avalikult kättesaadavaks muutmine; |
| --- | --- | --- |

35.

a)

kaubanduse kestlikkusele avalduva mõju eelhindamiste tugevdamine, lisades hindamisnõuded inimõiguste ja soolise aspekti kohta, ning kaubanduse kestlikkusele avalduva mõju järelhindamiste, mis hõlmavad kodanikuühiskonna panust, kohustuslikuks ja avalikult kättesaadavaks muutmine;

| b) | vabakaubanduslepingute kaubandus- ja kestliku arengu peatükke käsitlevate parlamendi 2010. ja 2016. aasta soovituste täielik rakendamine, mis peaks hõlmama terviklikke, jõustatavaid ja suurte eesmärkidega kaubandus- ja kestliku arengu peatükke ning järgmiste aspektide arvestamist:






  i) | iga osalise kohustus ratifitseerida kaheksa põhilist ja neli prioriteetset ILO konventsiooni ning rahvusvahelised mitmepoolsed keskkonnalepingud ning neid rakendada; |
| --- | --- | --- |

b)

vabakaubanduslepingute kaubandus- ja kestliku arengu peatükke käsitlevate parlamendi 2010. ja 2016. aasta soovituste täielik rakendamine, mis peaks hõlmama terviklikke, jõustatavaid ja suurte eesmärkidega kaubandus- ja kestliku arengu peatükke ning järgmiste aspektide arvestamist:

i)

iga osalise kohustus ratifitseerida kaheksa põhilist ja neli prioriteetset ILO konventsiooni ning rahvusvahelised mitmepoolsed keskkonnalepingud ning neid rakendada;

| ii) | inimõiguste klauslite ning kaubandus- ja kestliku arengu peatükkide käsitlemine üldiste vaidluste lahendamise mehhanismide raames võrdsel alusel lepingu teiste osadega; |
| --- | --- |

ii)

inimõiguste klauslite ning kaubandus- ja kestliku arengu peatükkide käsitlemine üldiste vaidluste lahendamise mehhanismide raames võrdsel alusel lepingu teiste osadega;

| iii) | sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna puhul edasikaebamise ja õiguskaitse taotlemise võimalus kaebuste esitamise menetluse raames; |
| --- | --- |

iii)

sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna puhul edasikaebamise ja õiguskaitse taotlemise võimalus kaebuste esitamise menetluse raames;

| iv) | tõhusad hoiatusmeetmed, k.a rahaliste parandusmeetmete vormis, kaubandus- ja kestliku arengu peatüki sätete oluliste ja tõendatud rikkumiste korral; |
| --- | --- |

iv)

tõhusad hoiatusmeetmed, k.a rahaliste parandusmeetmete vormis, kaubandus- ja kestliku arengu peatüki sätete oluliste ja tõendatud rikkumiste korral;

| c) | jõustatavate korruptsioonivastaste ja rikkumisest teatajate kaitset käsitlevate sätete lisamine ELi pädevuse raames kõigisse tulevastesse vabakaubanduslepingutesse ja investeerimislepingutesse; sellega seoses rõhutab, et kaubandus- ja investeerimislepingute osalised peaksid võtma meetmeid, et edendada erasektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sisenõuanderühmade aktiivset osalemist korruptsiooni vastu võitlemise programmide ja klauslite rakendamisel rahvusvaheliste kaubandus- ja investeerimislepingute puhul; |
| --- | --- |

c)

jõustatavate korruptsioonivastaste ja rikkumisest teatajate kaitset käsitlevate sätete lisamine ELi pädevuse raames kõigisse tulevastesse vabakaubanduslepingutesse ja investeerimislepingutesse; sellega seoses rõhutab, et kaubandus- ja investeerimislepingute osalised peaksid võtma meetmeid, et edendada erasektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sisenõuanderühmade aktiivset osalemist korruptsiooni vastu võitlemise programmide ja klauslite rakendamisel rahvusvaheliste kaubandus- ja investeerimislepingute puhul;

| d) | kõigisse ELi vabakaubanduslepingutesse sotsiaal-, keskkonna- ja ohutusstandardite miinimumtaseme kehtestamist käsitlevate peatamisklauslite lisamine, sh loomade tervise ja heaolu kohta, takistades seega lepinguosalistel sotsiaal-, keskkonna- ja ohutusnormide alandamist, et edendada eksporti ja meelitada ligi investeeringuid; |
| --- | --- |

d)

kõigisse ELi vabakaubanduslepingutesse sotsiaal-, keskkonna- ja ohutusstandardite miinimumtaseme kehtestamist käsitlevate peatamisklauslite lisamine, sh loomade tervise ja heaolu kohta, takistades seega lepinguosalistel sotsiaal-, keskkonna- ja ohutusnormide alandamist, et edendada eksporti ja meelitada ligi investeeringuid;

| e) | vabakaubanduslepingutesse sätete lisamine maksustamise läbipaistvuse (sh OECD kesksete läbipaistvusstandardite) ja koostöö tõhustamise kohta võitluses rahapesu, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, kusjuures see peab nõuetekohaselt kajastuma finantsteenustele turu avamise nõuetes; |
| --- | --- |

e)

vabakaubanduslepingutesse sätete lisamine maksustamise läbipaistvuse (sh OECD kesksete läbipaistvusstandardite) ja koostöö tõhustamise kohta võitluses rahapesu, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, kusjuures see peab nõuetekohaselt kajastuma finantsteenustele turu avamise nõuetes;

| f) | kõigi eespool nimetatud sätete täiendamine arengumaade jaoks mõeldud toetusmeetmetega ning nende rakendamise hoolikas jälgimine, sh riikide parlamentide ja sidusrühmade (k.a kodanikuühiskond) panuse abil; |
| --- | --- |

f)

kõigi eespool nimetatud sätete täiendamine arengumaade jaoks mõeldud toetusmeetmetega ning nende rakendamise hoolikas jälgimine, sh riikide parlamentide ja sidusrühmade (k.a kodanikuühiskond) panuse abil;

| g) | kahepoolselt kokkulepitud prioriteetide seoste suurendamine vabakaubanduslepingute kaubandus- ja kestliku arengu peatükkide rakendamiseks ning ELi arengukoostöö programmide raames antava toetuse rahastamine; |
| --- | --- |

g)

kahepoolselt kokkulepitud prioriteetide seoste suurendamine vabakaubanduslepingute kaubandus- ja kestliku arengu peatükkide rakendamiseks ning ELi arengukoostöö programmide raames antava toetuse rahastamine;

| 36. | tuletab meelde ühest küljest VKEde võimalikku keskset tähtsust ülemaailmsetes väärtusahelates ja teisest küljest VKEde ülemaailmsetesse väärtusahelatesse suurema integreerimise eeliseid; kutsub komisjoni üles lisama VKEsid käsitlevad peatükid kõigisse tulevastesse kaubanduslepingutesse; kutsub sellega seoses lisaks komisjoni üles hindama olemasolevaid toetusstruktuure nende VKEde jaoks, kes soovivad pääseda juurde ülemaailmsetele väärtusahelatele, ning vaatama läbi ja vajaduse korral ajakohastama 2011. aasta strateegiat „Väike ettevõte, suured ideed“, et täiendavalt hõlbustada VKEde osalemist ülemaailmsetes väärtusahelates; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et ülemaailmsed väärtusahelad hõlmavad sageli tootmist ja teenuseid eksportkauba tootmise eritsoonides, kus töö- ja keskkonnastandardid erinevad ülejäänud riigist ning on sageli piiratud; kutsub komisjoni üles tagama, et vabakaubanduslepingutes sätestatud sotsiaal- ja keskkonnastandardeid kohaldatakse kaubanduspartnerite territooriumil tervikuna, kaasa arvatud eksportkauba tootmise eritsoonides; |
| --- | --- |

37.

Märgistamise, jälgitavus ja tolliandmed

| 38. | kutsub ELi üles tegema tööd asjakohaste ja tõhusate lahenduste väljatöötamise nimel, et võtta kogu tootmisahelas kasutusele läbipaistev ja toimiv kohustuslik n-ö sotsiaalse ja keskkonnaalase jälgitavuse märgistamissüsteem kooskõlas WTO tehniliste kaubandustõkete lepinguga, edendades samal ajal sarnaseid meetmeid rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni üles kaaluma märgistamise eeskirju käsitlevate õigusaktide kehtestamist seoses ELi turule sisenevate toodete päritoluga või esitama ettepanekut selliste eeskirjade kohta, millega tagatakse tõhus jälgitavus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles ja ergutab liikmesriike otsima viise, kuidas võimaldada avaliku huviga osalistel pääseda asjakohase põhjenduse ja avaliku huviga seotud põhjustel esitatud taotluse alusel juurde ELi imporditud toodete või kaupadega kauplevatelt osalistelt kogutud tolliandmetele; |
| --- | --- |

40.

Kohtualluvus ja juurdepääs õiguskaitsevahenditele

| 41. | kinnitab veel kord tungivat vajadust tegeleda tõhusalt rahvusvaheliste korporatsioonide poolt toime pandud inimõiguste rikkumistega, kui need esinevad, ning lahendada ettevõtete eksterritoriaalsest mõõtmest tulenevad õiguslikud probleemid, kehtestades eelkõige ühise õigusliku vastutuse kogu tarneahela ulatuses; kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et võidelda nende finants- ja menetluslike takistuste vastu, millega ohvrid tsiviilkohtumenetluses kokku puutuvad; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kordab oma üleskutset komisjonile kaaluda Brüsseli I määruse kohaste kohtualluvuse eeskirjade laiendamist kolmandate riikide kostjatele kohtuasjades, mis on algatatud selliste ettevõtete vastu, kellel on selge seos ühe liikmesriigiga või kelle jaoks EL on oluline sihtturg, ning palub komisjonil asjakohasel juhul kiiresti esitada ettepaneku parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et äriühingud peaksid looma operatiivtasandil kaebuste esitamise mehhanismid selliste töötajate jaoks, keda nende tegevus mõjutab, sealhulgas eksportkauba tootmise eritsoonides; kordab oma nõudmist ELile ja liikmesriikidele võtta asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada õiguslikud, menetluslikud ja institutsioonilised takistused seoses juurdepääsuga tõhusatele õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

43.

Sooline võrdõiguslikkus ja laste õigused

| 44. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on soolise võrdõiguslikkuse nõue kindlalt sätestatud kõikides ELi poliitikavaldkondades; peab taunimisväärseks asjaolu, et soolist aspekti ei ole märgitud strateegias „Kaubandus kõigile“, ning kutsub komisjoni üles võtma soolise aspekti ja naiste mõjuvõimu suurendamise küsimust arvesse strateegia vahekokkuvõtte tegemisel; kutsub komisjoni üles tagama, et kaubandus- ja investeerimispoliitika, kaubandusabistrateegia ning kõik tulevased vabakaubanduslepingud ja mõjuhinnangud sisaldavad ja arvestavad soolist aspekti; kutsub komisjoni üles jätkama arutelusid ja läbirääkimisi WTO raames, et võtta soolist aspekti arvesse WTO kaubandus- ja investeerimispoliitikas; kutsub komisjoni üles koguma sooliselt eristatud andmeid seoses ülemaailmsete väärtusahelatega, eriti põllumajandussektoris, pidades silmas naiste mõjuvõimu suurendamist palgaküsimustest laiemalt, tegureid, mis põhjustavad naiste vastu suunatud vägivalda, ja selliseid sotsiaalseid tegureid nagu vanemapuhkus ja tervishoid, eesmärgiga töötada välja õiguslikud vormid ülemaailmsete väärtusahelate negatiivse kõrvalmõju ületamiseks; tunneb heameelt asjaolu üle, et soolist võrdõiguslikkust käsitletakse läbirääkimistel ELi ja Tšiili vahelise lepingu ajakohastamise teemal ning seda küsimust käsitletakse ka tulevases ajakohastatud lepingus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab, et põhjalikult analüüsitaks ülemaailmsete väärtusahelate raames esinevaid erinevusi ja ebavõrdsust seoses järgmisega: i) ajakasutuse soolised erinevused, mis tulenevad peamiselt naiste esmasest vastutusest reproduktiivküsimustes; ii) soolised erinevused juurdepääsul tootmissisenditele ja -ressurssidele, eelkõige maa, laenud, koolitus ja võrgustikud; ning iii) soolised erinevused, mis tulenevad tõrgetest ja diskrimineerimisest turgude ja institutsioonide tasandil; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et kõige rohkem kannatavad pahatihti naised ning et naiste tööjõuga kaubitsemisega kaasneb sageli naistega kaubitsemine seksuaalsel eesmärgil ja naiste tapmine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teeb ettepaneku töötada rahvusvahelise kaubanduse ning ülemaailmsete väärtusahelatega seotud ELi kaubanduspoliitika tasandil välja spetsiaalne strateegia, et ametlikult kaitsta naiste tapmisest, tööjõuga kaubitsemisest ja seksuaalsel eesmärgil inimkaubitsemisest teatanud üksikisikuid, samuti selliste tavade ohvreid; rõhutab, et niisuguseid teatajaid tuleks rahvusvahelises ja ELi kaubanduses tunnustada ja kaitsta samal moel nagu rikkumisest teatajaid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et üha rohkem naisi käib tööl, kuid nad on endiselt üleesindatud madalat kvalifikatsiooni nõudvatel ja madala palgaga töökohtadel, neil puudub juurdepääs sotsiaalkaitse meetmetele, sh raseduse ja sünnituse korral pakutavale kaitsele, ning nad langevad liiga sageli diskrimineerimise ja seksuaalse ahistamise ohvriks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni ja liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles edendama säästvaid riigihankeid, kohaldades tarnijate ja nende rahvusvaheliste tarneahelate suhtes konkreetseid inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse järgimise ja läbipaistvuse nõudeid, seda eelkõige soolise võrdõiguslikkuse ja Euroopa konkurentsieeskirjade edendamisel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, kui oluline on, et riigid, kes veel ei ole ratifitseerinud ILO konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö kohta ning konventsiooni nr 138 töölevõetava isiku vanuse alammäära kohta, teeksid seda; tuletab meelde, et EL on pühendunud lapsele sobimatu töö kaotamisele kogu maailmas kooskõlas oma väärtustega, mille hulka kuuluvad lapstööjõu kasutamise keelustamine ELi välistegevuses, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 21; kordab oma nõudmist ühtlustada ja parandada impordi ja tarneahelate kontrolle, et ELi turule siseneksid ainult tooted, mille valmistamiseks ei ole kasutatud sunniviisilist tööd, lapstööjõudu ega tänapäevast orjust; kinnitab oma toetust olemasolevatele algatustele, millega toetatakse VKEsid ja väikeste põllumajandustootjate organisatsioone, et suureneks nende väärtuse osakaal ülemaailmsetes väärtusahelates, näiteks õiglases kaubanduses; rõhutab, kui oluline on lisada võitlus sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise vastu kõigisse ELi vabakaubanduslepingutesse kestlikku arengut käsitlevate peatükkide kaudu, millega tagatakse, et kaubanduspartnerid jagavad seda eesmärki; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõnealust ettepanekut jõuliselt kaitsma kõikidel rahvusvahelistel foorumitel, sh ILO, OECD, ÜRO ja WTO raames, et teha edusamme võitluses sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise vastu; rõhutab sellega seoses, et eesmärki tagada tooted, mille valmistamiseks ei ole kasutatud lapstööjõudu, on võimalik saavutada üksnes juhul, kui see on tihedalt seotud lapse pereliikmetele äraelamist võimaldava töötasu kindlustamisega; |
| --- | --- |

50.

Arengumaad

| 51. | rõhutab, et ülemaailmsed väärtusahelad pakuvad arengumaade ettevõtetele ja eelkõige VKEdele olulist võimalust arendada välja sidemed maailmamajandusega; rõhutab, et konkreetne poliitika ja kaasnevad meetmed on keskse tähtsusega, et seda saavutada ja laiendada võimalikud eelised kõikidele töötajatele meie kaubanduspartneriteks olevates riikides, ning eelkõige poliitika, mille eesmärk on muuta haldusmenetlused tõhusamaks või aidata asjaomastel ettevõtetel suurendada lisaväärtust ja laiendada oma osalemist ülemaailmsetes väärtusahelates, parandades samal ajal oma sotsiaal- ja keskkonnastandardeid; juhib tähelepanu asjaolule, et GSP ja GSP + läbivaatamine peaks hõlmama siduvaid eeskirju, mis käsitlevad inimõigusi ja tööõigusi ja keskkonnakaitset; märgib, et paljudel arengumaadel on piiratud suutlikkus ja vahendid, et tõhusalt tagada sotsiaal- ja keskkonnalaste standardite ja õigusnormide järgimine; kutsub ELi üles tõhustama suutlikkuse suurendamist ning andma võimaluse ja vajaduse korral partnerriikidest arengumaade valitsustele tehnilist abi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde aastani 2030 kestvat kestliku arengu tegevuskava ja selle lähenemisviise säästvale tootmisele, säästvale tarbimisele ja inimväärsele tööle ning palub komisjonil avaldada oma aruandes läbipaistval viisil viited kõigile asjaomastele kestliku arengu eesmärkidele; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele kasutada kaubandust, et edendada kestlikku arengut ja head valitsemistava kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtetega; rõhutab, et arengumaadega sõlmitud ELi kaubandus- ja investeerimislepingud peaksid olema kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega; kinnitab, et arengumaadel on õigus investeeringuid selliselt reguleerida, et tagada kõigile investoritele, sh välisinvestoritele ülesanded ja kohustused inimõiguste kaitse, töö- ja keskkonnastandardite järgimise valdkonnas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | väljendab heameelt kaubanduse lihtsustamise lepingu jõustumise üle, kuna selle nõuetekohane rakendamine aitab lihtsustada ja ajakohastada tolliprotseduure, võimaldades arengumaadel, millel on üldjuhul suuremad piiritõkked, integreeruda hõlpsamini ülemaailmsesse kaubandussüsteemi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub komisjoni üles toetama VKEde tõhusat osalemist ülemaailmsetes väärtusahelates, toetades arengumaades VKEde ja väikeste põllumajandustootjate rühmade kokku viimist ja partnerlusi, mille eesmärk on kindlustada tootjate suurem väärtuse osakaal, tagades samal ajal kõrgetasemelise sotsiaal-, keskkonna- ja inimõiguste kaitse, nagu õiglase kaubanduse puhul; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palub komisjonil tagada, et üldiste tariifsete soodustuste kava alusel ette nähtud ühepoolsete kaubandussoodustustega seotud inimõiguste alaseid tingimusi täidetakse ja jälgitakse tõhusalt ning et menetlused, mis on ette nähtud nende tingimuste võimaliku täitmata jätmise juhuks, viiakse ellu täielikus kooskõlas GSP määrusega; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ootab, et GSP määruse vahekokkuvõtte tegemisel täpsustatakse määratlusi ja esitatakse põhjalik hinnang praeguse kava kohta; on arvamusel, et kaubanduspoliitika abil tuleb ergutada ELi kaubanduspartnereid võtma vastu kõrgemaid sotsiaal-, töö- ja keskkonnastandardeid, mida võib olla võimalik saavutada selliste stiimulite abil nagu täiendavad tariifsed soodustused säästval viisil toodetud toodetele; on veendunud, et see eesmärk nõuab GSP määruse läbivaatamist, ja teeb sellega seoses ettepaneku lisada määruse kohaldamisalasse ettevõtja sotsiaalse vastutuse tingimused, et tagada rahvusvaheliste korporatsioonide poolne siseriiklike ja rahvusvaheliste õiguslike kohustuste täitmine inimõiguste ning töö- ja keskkonnastandardite valdkonnas; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks tööõiguste ja ametiühingute õiguste olukorrale eksportkauba tootmise eritsoonides, ning nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks selle küsimusega üldiste tariifsete soodustuste kava läbivaatamisel, tehes tihedat koostööd ILOga; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub komisjoni üles tagama, et kõik ELi rahastatud arenguprojektid, sealhulgas segarahastamise projektid, oleksid mitte üksnes täielikult kooskõlas rahvusvaheliselt kokku lepitud arengutõhususe põhimõtetega, vaid järgiksid ka täielikult vabatahtliku, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet, nagu on sätestatud ILO konventsioonis nr 169; |
| --- | --- |

57.

Päritolureeglid

| 58. | märgib, et lihtsustatud, tõhusad ja soodustavad päritolureeglid on ülemaailmsete väärtusahelatega seoses keskse tähtsusega; tunnistab, et päritolureeglite jäikus ja keerukus võib kahjustada kaubandusstruktuuride tõhusust; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles kasutama vabakaubanduslepingutes võimalikult suures ulatuses sooduspäritolureeglitena mitmepoolseid päritolureegleid; palub komisjonil konkreetsete sooduspäritolureeglite väljatöötamisel vabakaubanduslepingute puhul vähendada lisaväärtuse nõudeid ning võimaldada muuta tariifistiku alamrubriiki ja kasutada nn ühekordset töötlemist päritolureeglina; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palub komisjonil eelkõige juhul, kui peetakse läbirääkimisi vabakaubanduslepingute üle riikidega, kes praegu saavad kasu üldiste tariifsete soodustuste kavast ja „Kõik peale relvade“ kaubandusrežiimi soodustustest, tagada, et päritolureeglite väljatöötamine ei häiriks majandusprotsesse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on seisukohal, et suuremat kumulatsiooni vabakaubanduslepingutes ei tohiks käsitada varjatud liberaliseerimise vahendina, vaid pigem kui vahendit, mis võimaldab riikidel spetsialiseeruda majandustegevusele suhtelise eelise loogika kohaselt; |
| --- | --- |

61.

Intellektuaalomandi õigused ja andmevood

| 62. | kiidab heaks komisjoni võetud kohustuse kaitsta kõiki intellektuaalomandi õiguste vorme, sh patente, kaubamärke, autoriõigusi, disainilahendusi, geograafilisi tähiseid, päritolumärgiseid ja ravimeid, tagades samas juurdepääsu taskukohastele ravimitele, nii WTO tasandil kui ka vabakaubanduslepingute kaudu; kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid meetmeid geograafilise tähise kaitse võimalikuks laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele, nagu seda on juba tehtud mitmetes kolmandates riikides eri õigussüsteemide raames; nõuab avatud ja kaasavat protsessi koostöö parandamiseks kolmandatest riikidest partneritega, et võidelda pettuse ja võltsitud kaupadega, millega kasutatakse ära usaldust kaubamärkide ja marginimede vastu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tunnistab, et digitaalne innovatsioon ja andmevood on teenustemajanduse tähtis edasiviiv jõud ning on oluline osa traditsiooniliste tootmisettevõtete ülemaailmsest väärtusahelast, ning seetõttu tuleks sundlokaliseerimisnõudeid piirata nii palju kui võimalik nii Euroopas kui ka väljaspool, võimaldades kehtestada vajalikke erandeid, mis põhinevad avalikku huvi pakkuvatel õigustatud eesmärkidel, nagu tarbija- ja põhiõiguste kaitse; tuletab meelde, et andmevoogude kaitse ja õigus eraelu puutumatusele ei ole mitte kaubandustõkked, vaid põhiõigused, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 39 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 ning inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 12; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Maailma Kaubandusorganisatsioonile ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsile. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0299.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0298.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0208.

(4)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0405.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0196.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0098.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0041.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0252.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0265.

(11)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(12)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(13)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

(14)  ELT L 351, 20.12.2012, lk 1.

(15)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

(16)  http://childrenandbusiness.org.

(17)  Vt VKE määratlust: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:32003H0361&from=EN.

---

Kolmapäev, 13. september 2017

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/48

---

P8_TA(2017)0334

ELi poliitilised suhted Indiaga

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta Indiaga (2017/2025(INI))

(2018/C 337/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja India vahelist strateegilist partnerlust, mis loodi 2004. aastal, ning 7. septembri 2005. aasta India ja ELi strateegilise partnerluse ühist tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja India vahelist strateegilist partnerlust, mis loodi 2004. aastal, ning 7. septembri 2005. aasta India ja ELi strateegilise partnerluse ühist tegevuskava,

| — | võttes arvesse ELi ja India tegevuskava aastani 2020, mis võeti vastu ELi-India 13. tippkohtumisel, ja samal tippkohtumisel tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja India tegevuskava aastani 2020, mis võeti vastu ELi-India 13. tippkohtumisel, ja samal tippkohtumisel tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juuni ELi üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juuni ELi üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. septembri 2001. aasta teatist „Euroopa ja Aasia: tõhustatud partnerluste strateegiline raamistik“ (COM(2001)0469), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. septembri 2001. aasta teatist „Euroopa ja Aasia: tõhustatud partnerluste strateegiline raamistik“ (COM(2001)0469),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 234/2014, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 234/2014, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (1),

| — | võttes arvesse oma 28. oktoobri 2004. aasta soovitust nõukogule ELi ja India suhete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. oktoobri 2004. aasta soovitust nõukogule ELi ja India suhete kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja India suhete kohta: strateegiline partnerlus (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja India suhete kohta: strateegiline partnerlus (3),

| — | võttes arvesse oma 24. septembri 2008. aasta resolutsiooni ELi ja India tippkohtumise (29. september 2008, Marseille) ettevalmistamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. septembri 2008. aasta resolutsiooni ELi ja India tippkohtumise (29. september 2008, Marseille) ettevalmistamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma eelmiseid resolutsioone India kohta, sealhulgas resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmiseid resolutsioone India kohta, sealhulgas resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtude kohta,

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (6),

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni merepiraatluse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni merepiraatluse kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni tuumajulgeoleku ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni tuumajulgeoleku ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta (8),

| — | võttes arvesse parlamendi väliskomisjoni lähetust Indiasse 21.–22. veebruaril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi väliskomisjoni lähetust Indiasse 21.–22. veebruaril 2017,

| — | võttes arvesse Ulaanbaataris 15.–16. juulil 2016 toimunud 11. Aasia-Euroopa tippkohtumist (ASEM) ning 21.–22. aprillil 2016 Ulaanbaataris toimunud 9. Aasia-Euroopa parlamentaarse partnerluse (ASEP) kohtumist, samuti võttes arvesse mõlemal kohtumisel vastu võetud deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ulaanbaataris 15.–16. juulil 2016 toimunud 11. Aasia-Euroopa tippkohtumist (ASEM) ning 21.–22. aprillil 2016 Ulaanbaataris toimunud 9. Aasia-Euroopa parlamentaarse partnerluse (ASEP) kohtumist, samuti võttes arvesse mõlemal kohtumisel vastu võetud deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0242/2017),

| A. | arvestades, et EL ja India on maailma kaks kõige suuremat demokraatiat, mõlemad toetuvad pikale kultuuriajaloole ning on ühiselt pühendunud rahu, stabiilsuse, julgeoleku, jõukuse, kestliku arengu ja sotsiaalse õigluse edendamisele ning inimõiguste, põhivabaduste, õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava austamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja India on maailma kaks kõige suuremat demokraatiat, mõlemad toetuvad pikale kultuuriajaloole ning on ühiselt pühendunud rahu, stabiilsuse, julgeoleku, jõukuse, kestliku arengu ja sotsiaalse õigluse edendamisele ning inimõiguste, põhivabaduste, õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava austamisele;

| B. | arvestades, et EL ja India on viimasel kahel aastakümnel üles ehitanud ühistel väärtustel ja huvidel põhineva strateegilise partnerluse, kuna nad on loomulikud partnerid ja stabiilsust mõjutavad jõud praeguses multipolaarses maailmas; arvestades, et nimetatud strateegilist partnerlust tuleks süvendada, kuna sellel on suur potentsiaal uue dünaamika loomiseks rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ÜROs, ning selliste küsimuste käsitlemiseks nagu kestliku arengu eesmärgid ja inimestevahelised kontaktid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL ja India on viimasel kahel aastakümnel üles ehitanud ühistel väärtustel ja huvidel põhineva strateegilise partnerluse, kuna nad on loomulikud partnerid ja stabiilsust mõjutavad jõud praeguses multipolaarses maailmas; arvestades, et nimetatud strateegilist partnerlust tuleks süvendada, kuna sellel on suur potentsiaal uue dünaamika loomiseks rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ÜROs, ning selliste küsimuste käsitlemiseks nagu kestliku arengu eesmärgid ja inimestevahelised kontaktid;

| C. | arvestades, et 30. märtsil 2016. aastal pärast nelja-aastast pausi toimunud ELi ja India 13. tippkohtumisel võeti vastu uus strateegilise partnerluse tegevuskava järgmiseks viieks aastaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 30. märtsil 2016. aastal pärast nelja-aastast pausi toimunud ELi ja India 13. tippkohtumisel võeti vastu uus strateegilise partnerluse tegevuskava järgmiseks viieks aastaks;

| D. | arvestades, et ELi ja India 13. tippkohtumisel võeti vastu mitu ühisdeklaratsiooni: rände ja liikuvuse ühise kava kohta, India-ELi veepartnerluse kohta, puhta energia ja kliimapartnerluse kohta ning terrorismivastase võitluse kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi ja India 13. tippkohtumisel võeti vastu mitu ühisdeklaratsiooni: rände ja liikuvuse ühise kava kohta, India-ELi veepartnerluse kohta, puhta energia ja kliimapartnerluse kohta ning terrorismivastase võitluse kohta;

| E. | arvestades, et EL ja India on oluliste majandus-, kaubandus- ja investeerimispartneritena – EL on India olulisim kaubanduspartner – pidanud alates 2007. aastast ambitsioonika vabakaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimise üle läbirääkimisi, mis tuleks lõpule viia nii kiiresti kui võimalik; arvestades, et ELi-India tegevuskavas aastani 2020 kinnitatakse veel kord mõlema osapoole kindlat kavatsust luua stabiilne majanduskliima, mis soodustab kaubandus- ja majanduskoostöö laiendamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL ja India on oluliste majandus-, kaubandus- ja investeerimispartneritena – EL on India olulisim kaubanduspartner – pidanud alates 2007. aastast ambitsioonika vabakaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimise üle läbirääkimisi, mis tuleks lõpule viia nii kiiresti kui võimalik; arvestades, et ELi-India tegevuskavas aastani 2020 kinnitatakse veel kord mõlema osapoole kindlat kavatsust luua stabiilne majanduskliima, mis soodustab kaubandus- ja majanduskoostöö laiendamist;

| F. | arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide vaheline parem kooskõlastamine seoses nende suhetega Indiaga võimaldaks strateegilist partnerlust veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide vaheline parem kooskõlastamine seoses nende suhetega Indiaga võimaldaks strateegilist partnerlust veelgi tugevdada;

| G. | arvestades, et India on elujõuline demokraatia ja avatud ühiskond vaba ajakirjanduse ja aktiivse kodanikuühiskonnaga; arvestades, et EL ja India on korrapäraselt vahetanud parimaid tavasid inimõiguste ja demokraatia osas, sealhulgas sõna- ja ühinemisvabaduse ning õigusriigi põhimõtete, rändajate kohtlemise, vähemuste austamise ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamise osas, nagu EL on lubanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et India on elujõuline demokraatia ja avatud ühiskond vaba ajakirjanduse ja aktiivse kodanikuühiskonnaga; arvestades, et EL ja India on korrapäraselt vahetanud parimaid tavasid inimõiguste ja demokraatia osas, sealhulgas sõna- ja ühinemisvabaduse ning õigusriigi põhimõtete, rändajate kohtlemise, vähemuste austamise ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamise osas, nagu EL on lubanud;

Väärtusliku partnerluse tugev alus

| 1. | toetab täielikult ELi ja India vahelist tugevamat ja tihedamat partnerlust, mis tugineb nende jõulistele poliitilistele, majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele sidemetele ning põhineb ühistel väärtustel, nagu demokraatia, inimõiguste ja pluralismi austamine ning vastastikune austus ja ühised huvid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et tõhustatud poliitilised suhted kahe partneri vahel võivad aidata edendada piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd maailmas, mis seisab silmitsi paljude globaalsete väljakutsetega, nagu julgeolekualased pinged, rahvusvahelise õiguse mitteaustamine, terrorism, ekstremism ja radikaliseerumine, rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus ja korruptsioon, ebaseaduslik ränne ja inimkaubandus, kliimamuutuste tagajärjed, vaesus ja ebavõrdsus ning inimõiguste rikkumised ja kasvav populism; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et ELil ja Indial kui maailma kahel suurimal demokraatial lasub ühine vastutus rahu, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste edendamise eest kogu maailmas, sealhulgas nende tihedama koostöö abil ÜRO tasandil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et ELi ja India vaheliste suhete kvaliteet ja ulatus on 1993. aasta poliitilisest ühisavaldusest saadik märkimisväärselt paranenud; rõhutab, kui oluline on 2004. aastal loodud ELi ja India strateegiline partnerlus, mille eesmärk on kinnitada kahe partneri tihedaid sidemeid ning viia nende suhted kõrgemale ja intensiivsemale tasemele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et ELi ja India vaheline partnerlus ei ole veel saavutanud oma täielikku potentsiaali; on seisukohal, et mõlemalt poolt on vaja suuremat poliitilist valmidust muuta suhted dünaamilisemaks ja kohandada need paremini väljakutsetega, millega kaks partnerit piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil silmitsi seisavad; nõuab suuremate investeeringute tegemist et 27-liikmelise ELi ja India suhete tugevdamiseks; rõhutab, kui oluline on hinnata igakülgselt strateegilise partnerluse toimimist, et leida uusi võimalusi selle edendamiseks; |
| --- | --- |

5.

Tugevam partnerlus ELi ja India vastastikuse kasu eesmärgil

| 6. | väljendab heameelt Brüsselis 30. märtsil 2016. aastal toimunud ELi ja India 13. tippkohtumise üle; nõuab tungivalt, et EL ja India korraldaksid igal aastal tippkohtumisi, nagu nad on lubanud, kuna sellised kõrgetasemelised kohtumised aitavad parandada koostööd, vastastikust mõistmist ja vastastikust nähtavust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et võeti vastu ELi-India tegevuskava aastani 2020, mis on tegevuskava strateegilise partnerluse tõhustamiseks järgmise viie aasta jooksul; võtab rahuloluga teadmiseks 2016. aastal taaskäivitatud koostöö paljudes valdkondades, nagu julgeolek, terrorismivastane võitlus, ränne ja liikuvus, kaubandus, tehnosiire ja kultuur, kliimamuutused, energeetika ja vesi; nõuab tegevuskava tõhusat rakendamist, kehtestades selleks selgeid vaheetappe ja tähtaegu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab oma toetust ELi ja India vahelise ulatusliku ja ambitsioonika vabakaubanduslepingu sõlmimiseks, mis oleks majanduslikult, sotsiaalselt ja poliitiliselt kasulik mõlemale poolele; tuletab meelde, et EL on maailma juhtiv kaubandusblokk ning India SKP on maailmas üks kiiremini kasvavaid SKPsid; tuletab samuti meelde, et EL on India tähtsaim kaubandus- ja investeerimispartner ning nendevahelised impordi- ja ekspordivood on suhteliselt tasakaalus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab rahuloluga teadmiseks, et EL ja India jätkavad arutelu selle üle, kuidas jätkata läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle, mis on tuntud ka laiapõhjalise kaubandus- ja investeerimislepinguna (BTIA); nõuab tungivalt, et mõlemad pooled jätkaksid vabakaubanduslepingu võimalikult kiire sõlmimise eesmärki silmas pidades läbirääkimisi vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus, võttes arvesse rahvusvahelisi norme, mille mõlemad pooled on endale kohustuseks võtnud, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) raamistikus kehtestatud norme, samuti ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtet; tunnistab, et sellise lepinguga, millega võetakse ühtviisi arvesse mõlema poole mureküsimusi, saab tagada, et meetmed toovad kasu nii Euroopa kui ka India kodanikele ning aitavad muu hulgas võidelda vaesuse vastu ja edendada inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab ELi tasandil vastu võtta sidusa selgete prioriteetidega strateegia suhete kohta Indiaga; juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on, et nii ELi institutsioonid kui ka liikmesriigid rakendaksid strateegiat sidusal ja kooskõlastatud viisil; on arvamusel, et ELi prioriteedid India suhtes võib kindlaks määrata ka ELi-Aasia suhete ajakohastatud strateegias; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Investeerimispank (EIP) on võtnud kohustuse soodustada pikaajaliste investeeringute tegemist majanduse, sotsiaalse ja keskkonnasäästliku arengu seisukohalt olulisse India taristusse; palub, et EIP täidaks võetud kohustuse ning suurendaks oma toetust Indiasse jätkusuutlike investeeringutele tegemiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, kui oluline on strateegilise partnerluse toimimise seisukohast parlamentidevaheline struktureeritud dialoog; soovitab India parlamendi esimehel moodustada India-Euroopa sõprusrühm, mis koosneks Lok Sabha ja Rajya Sabha parlamendiliikmetest ning tegutseks analoogiliselt Euroopa Parlamendis India Vabariigiga suhtlemiseks loodud delegatsiooniga; |
| --- | --- |

12.

Ulatuslik tegevuskava koostööks välis- ja julgeolekupoliitika vallas

| 13. | kordab, et praeguses rahvusvahelises olukorras seisavad nii EL kui ka India silmitsi pakiliste julgeolekuprobleemidega, mis eeldavad diplomaatilist tegutsemist ning paremat tõkestamist, rahvusvahelise õiguse järgimist ja demokraatlike riikide koostööd; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab ELi ja India vahelist märkimisväärset potentsiaali luua suuremat sünergiat välis- ja julgeolekupoliitika vallas; on veendunud, et korrapärane ja järjepidev dialoog võib aidata parandada vastastikust mõistmist ning selle tulemusel ELi ja India välissuhete kavade koordineerimist piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas teemade osas, mille puhul on varem järgitud erinevaid lähenemisviise; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kiiduväärseks ELi-India tegevuskavas aastani 2020 võetud kohustust luua foorum välis- ja julgeolekupoliitika teemaliste konsultatsioonide jaoks; rõhutab välisasjade ja julgeoleku valdkonnas kõrgetasemeliste kohtumiste sageduse ja kaalukuse suurendamisega kaasnevat lisaväärtust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi ja liikmesriikide ning Indiat üles jätkama ja tõhustama oma jõupingutusi, et edendada tõhusat õigusnormidel põhinevat mitmepoolsust ülemaailmsel tasandil; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning nõukogu toetaksid ÜRO Julgeolekunõukogu reformi, k.a India püüdlust saada alaliseks liikmeks; ergutab ELi ja Indiat võimalikult suures ulatuses kooskõlastama oma seisukohti ja algatusi ÜRO tasandil küsimustes, mille puhul nende koostööl võiks olla mõju, ning ka muudel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks WTOs; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnustab väärtuslikku ja tihedat arutelu, mis toimub ülemaailmselt olulistel teemadel Aasia-Euroopa kohtumise raames, mis on mitmepoolne koostööfoorum, kuhu kuuluvad nii EL kui ka India; toetab Aasia piirkondliku integratsiooni protsesse nii poliitilisel kui ka majanduslikul tasandil, sest need võivad anda panuse konfliktide vähendamisse ja piirkonna õitsengusse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab märkimisväärset lisaväärtust, mida ELi ja India koostöö on andnud demokraatlike protsesside toetamisel Aasias; rõhutab lisaks, kui oluline on, et EL ja India koordineeriksid oma humanitaar- ja arenguabipoliitikat, pidades silmas mõlema poole aktiivset arengualast tegevust Aasias, et aidata kaasa asjaomaste riikide (sh vähemuste või kodakondsuseta isikute, nagu rohingjade) poliitilisele, majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; nõuab sel eesmärgil dialoogi intensiivistamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib ELi ja India 30. märtsi 2016. aasta ühisdeklaratsiooni terrorismivastase võitluse kohta, mille eesmärk on tugevdada koostööd radikaliseerimise, vägivaldse äärmusluse ja terrorismi tõkestamisel ja nendevastases võitluses; rõhutab, et oluline on jätkata ELi ja India julgeoleku- ja õiguskaitseasutuste vahelist kehtiva korra kohast koostööd Europolis; soovitab lihtsustada parimate tavade ja teabe vahetamist India ja ELi, sealhulgas selle liikmesriikide vahel; ergutab mõlemaid pooli toetama ÜRO tasandil rahvusvahelise terrorismivastase võitluse laiaulatusliku konventsiooni vastuvõtmist ning ÜRO poolt terroristide loetellu kandmise tõhususe suurendamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui tähtis on ELi ja India tihedam koostöö, et aidata Afganistanis kaasa Afganistani juhtimisel ja vastutusel toimuvale rahu- ja leppimisprotsessile, stabiilsete institutsioonide ja toimiva riigi rajamisele ning sellise poliitilise ja majandusliku keskkonna loomisele, mis võimaldab rahu ja julgeoleku kindlustamist; ergutab tõhustatud poliitilist koordineerimist julgeoleku- ja sõjalistes küsimustes, arenguabi vallas ja piirkondliku tasandi meetmete puhul; rõhutab, et „Heart of Asia“ protsess kujutab endast tähtsat foorumit piirkonnas usalduse suurendamiseks ja poliitiliseks koostööks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab uusi jõupingutusi, et saavutada lähenemine ja taastada heanaaberlikud suhted India ja Pakistani vahel ulatusliku dialoogi ja võimaluse korral järkjärgulise lähenemisviisi abil, alustades tehniliste küsimuste käsitlemise ja usaldust suurendavate meetmetega, mis viivad lõppkokkuvõttes kõrgetasemeliste poliitiliste kohtumisteni; rõhutab, kui oluline on kahepoolne mõõde India ja Pakistani vahel püsiva rahu ja koostöö saavutamisel, mis aitaks kaasa julgeolekule ja piirkonna majanduslikule arengule; rõhutab lisaks, et mõlemal riigil lasub tuumariikidena vastutus rahu tagamise eest; nõuab, et EL ergutaks ja toetaks India ja Pakistani vahelist leppimisprotsessi; rõhutab, kui tähtis on võidelda terrorismi vastu selle kõikides väljendusvormides, sh riigi rahastatava terrorismi vastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | soovitab teha rohkem koostööd ülemaailmse desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tuumajulgeoleku vallas, sest nii EL kui India on nimetatud eesmärgid endale kohustuseks seadnud; kutsub sellega seoses liikmesriike üles toetama India taotlust omandada juurdepääs sellistele ekspordikontrollirežiimidele nagu tuumatarneriikide grupp, raketitehnoloogia kontrollirežiim, Wassenaari kokkulepe ja Austraalia grupp; peab kiiduväärseks, et India ratifitseeris IAEA lisaprotokolli; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab kiiduväärseks nii India kui ka ELi kindlat seisukohta Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ebaseaduslike tuuma- ja ballistiliste rakettide programmide suhtes, mis kujutavad endast ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele rahule, ning kutsub üles jätkama koostööd, et tagada KRDV vastu suunatud ÜRO sanktsioonide laiaulatuslik rakendamine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | võtab teadmiseks India mureliku hoiaku Hiina suhtes, eelkõige seoses Hiina võimuka poliitikaga Lõuna-Hiina merel, sõjaväe ulatusliku moderniseerimisega, Pakistaniga sisseseatud strateegilise partnerlusega ja lahendamata piiriküsimustega; on arvamusel, et vaid tõeline rahvusvahelise õiguse põhimõtetele tuginev dialoog võib aidata nendest erimeelsustest üle saada ja tekitada usaldust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | võtab rahuloluga teadmiseks, et mõlemad pooled väljendasid ELi ja India 13. tippkohtumisel seoses konfliktiga Ida-Ukrainas toetust Minski kokkuleppe täielikule rakendamisele kõigi osaliste poolt; tuletab meelde, et EL on kindlalt mõistnud hukka Venemaa agressiivse käitumise ning et EL ei tunnusta Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist; loodab, et EL ja India suudavad dialoogi abil oma seisukohti veelgi ühtlustada; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub ELi ja Indiat pidama edasisi mõttevahetusi nii tippkohtumiste kui ka korrapäraste välisasjade ja julgeolekualaste konsultatsioonide käigus, et käsitleda olukorda Lähis-Idas ja võimalikke koostöövaldkondi, mis võiksid aidata parandada piirkonna stabiliseerimist, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil võetavate meetmete kaudu; juhib erilist tähelepanu sellele, kui tähtis on koostöö püsiva poliitilise lahenduse tagamiseks Süürias olemasoleva ÜROs kokku lepitud raamistiku alusel kooskõlas 30. juuni 2012. aasta Genfi kommünikeega ning kokkuleppejärgse ülesehituse ja leppimise toetamiseks pärast seda, kui on leitud usaldusväärne poliitiline lahendus Süüria enda juhtimisel ja vastutusel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et EL ja India võiksid tõhustada koostööd ja vahetada parimaid tavasid Aafrika riikide kohta, et nende arengualased pingutused täiendaksid üksteist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab märkimisväärset vastastikust kasu, mida EL ja India saaksid koostöö süvendamisest sellistes valdkondades nagu meresõidu turvalisus, küberjulgeolek ja andmekaitse ning ränne ja liikuvus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et ELil ja Indial on ühised elulised huvid ning rõhutab, et nad peaksid suurendama koostööd meresõidu turvalisuse valdkonnas, eelkõige seoses piraatluse vastase võitluse, aga ka rahu ja stabiilsuse säilitamise ning laevaliikluse turvalisuse tagamisega Lõuna-Hiina merel ja India ookeanis; soovitab seetõttu töötada meresõidu turvalisuse ja piraatluse vastase võitluse valdkonnas välja ühise standardse töökorra ja ühise arusaama ÜRO mereõiguse konventsioonist, mille puhul võetakse arvesse meresõiduvabadust ning mis toob lahenduse kõikidele lahendamata küsimustele ja millega määratakse kindlaks kõige asjakohasemad ühismeetmed konventsiooni raamistikus toimuvaks koostööks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab heameelt selle üle, et 2016. aasta märtsis toimunud ELi ja India 13. tippkohtumisel võeti vastu ELi ja India ühisdeklaratsioon puhta energia ja kliimapartnerluse kohta; rõhutab India ja ELi positiivset mõju Pariisi kliimakokkuleppe üle peetud läbirääkimistel ja mõlema partneri globaalset juhtrolli; nõuab tungivalt, et mõlemad partnerid suurendaksid jõupingutusi kindlustamaks, et kõik allakirjutanud rakendavad seda kokkulepet; nõuab sellega seoses, et ELi ja India tugevdaksid koostööd energeetika, eelkõige taastuvenergia valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | täheldab huviga, et 2016. aasta märtsis toimunud ELi ja India 13. tippkohtumisel võeti vastu ELi ja India ühisdeklaratsioon veepartnerluse kohta; nõuab seepärast, et liit tugevdaks oma koostööd Indiaga ning suurendaks toetust sellistele India kestliku veemajanduse projektidele nagu „Clean Ganga“; |
| --- | --- |

31.

| 32. | võtab rahuloluga teadmiseks ühisdeklaratsiooni rände ja liikuvuse ühise kava kohta, mille eesmärk on luua raamistik koostööks seadusliku rände edendamise, ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse ennetamise ning liikuvuse arengualase mõju maksimeerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on arvamusel, et inimestevahelised kontaktid peaksid olema ELi ja India vahelise strateegilise partnerluse üks olulisemaid aspekte; rõhutab eelkõige, kui oluline on intensiivistada vahetusi hariduse, kultuuri ja teadusuuringute, sh IT valdkonnas, peab seetõttu kiiduväärseks asjaolu, et on kasvanud programmi Erasmus+ raames toimuvate üliõpilasvahetuste arv, mida tuleks veelgi suurendada; võtab samuti rahuloluga teadmiseks koostööväljavaated oskuste arendamise ja algatuse „Make in India“ valdkonnas, nagu on sätestatud tegevuskavas aastani 2020, ning rõhutab nende tähtsust kaubandus- ja sotsiaalsete suhete intensiivistamise seisukohast; nõuab naissoost tudengite, teadlaste ja spetsialistide võrdset kaasamist nimetatud programmidesse; |
| --- | --- |

33.

Tõhusam dialoog partnerluse inimõiguste alase mõõtme üle

| 34. | väljendab heameelt selle üle, et kinnitati kohustust tihendada dialoogi ELi ja India vahelise strateegilise partnerluse inimõiguste alase mõõtme üle, et mõlema poole kodanikud saaksid kasu paljudes inimõigustealastes küsimustes tehtavast tõhusamast koostööst; rõhutab eelkõige vajadust tõhustada kahe partneri vahelist teabevahetust ja tegevuse koordineerimist ÜRO raames, sealhulgas inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise raames tehtud soovituste elluviimisel; rõhutab ühtlasi inimõigustealaste dialoogide tähtsust; märgib, et alates 2013. aastast ei ole toimunud ühtegi dialoogi ning nõuab tungivalt, et dialoog toimuks võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele mis tahes juhtudel ja asjaoludel; kordab oma üleskutset kehtestada Indias hukkamiste suhtes viivitamatult moratoorium; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et väljendus- ja ühinemisvabadus on elujõulise demokraatliku ühiskonna lahutamatu osa; mõistab vajadust võtta meetmeid, et suurendada läbipaistvust ning kehtestada piirangud välismaiste ettevõtjate rahastatavatele tegevustele, mis võivad kujutada ohtu rahule ja stabiilsusele või sisejulgeolekule; tunneb siiski muret välisosalust valitsusväliste organisatsioonide rahastamises reguleeriva kehtiva India seaduse (välisrahastamise reguleerimise seadus) mõju pärast väljendus- ja ühinemisvabadusele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunnustab India ametivõimude märkimisväärseid jõupingutusi seoses eesmärgiga võidelda diskrimineerimise kõigi vormide, sealhulgas kastipõhise diskrimineerimise vastu; märgib siiski murega, et kastipõhine diskrimineerimine on jätkuvalt väärkohtlemise allikas, ning ergutab seetõttu India ametivõime suurendama pingutusi sellise inimõiguste rikkumise kaotamiseks; ergutab Indiat tagama vähemuste, eriti usu- ja etniliste vähemuste täieliku kaitse, ja rõhutab, kui oluline on edendada kogukondadevahelise vägivalla ennetamise eesmärgil sallivust mitmekesisuse suhtes; tunneb heameelt, et India ülemkohus andis korralduse uurida uuesti 2008. aasta kristlastevastaste vägivallaaktidega seotud kohtuprotsesse ning maksta ohvritele piisavat hüvitist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab tungivalt, et India ratifitseeriks piinamise vastase konventsiooni ja selle fakultatiivse protokolli ning kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitleva rahvusvahelise konventsiooni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on arvamusel, et kuna ELi ja India on kinnitanud kohustust tugevdada koostööd inimõiguste valdkonnas, tuleks naiste õigused lisada kahe partneri vahel toimuva inimõigustealase dialoogi päevakorda; väljendab heameelt India valitsuse võetud kohustuse üle parandada naiste õigusi ning integreerida naiste ja meeste võrdõiguslikkus poliitika kavandamisse, ja ergutab India ametivõime võtma täiendavaid meetmeid, et uurida ja ennetada soolise vägivalla juhtumeid ja edendada soolist võrdõiguslikkust; tunneb ühtlasi heameelt selle üle, et EL rahastab Indias projekte, mis tegelevad naiste ja laste vastu suunatud vägivalla probleemiga ning soovitab sellealast rahastamist jätkata; nõuab LGBTIQ-inimeste õiguste parandamist ning India karistusseadustiku jaotise 377 kehtetuks tunnistamist; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile ning India valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  ELT L 077, 15.3.2014, lk 77.

(2)  ELT C 174 E, 14.7.2005, lk 179.

(3)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 589.

(4)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 69.

(5)  ELT C 239 E, 20.8.2013, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0120.

(7)  ELT C 261 E, 10.9.2013, lk 34.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0424.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/54

---

P8_TA(2017)0341

Geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051451 – 2017/2780(RSP))

(2018/C 337/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051451), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051451),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 2, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 21 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 2, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 21 lõiget 2,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 12. juunil 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 12. juunil 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 26. jaanuaril 2017. aastal vastu võetud ja 16. märtsil 2017. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 26. jaanuaril 2017. aastal vastu võetud ja 16. märtsil 2017. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse 14. veebruari 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. veebruari 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 25. jaanuaril 2011 esitas Dow AgroSciences Europe Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu sojauba, välja arvatud viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 25. jaanuaril 2011 esitas Dow AgroSciences Europe Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu sojauba, välja arvatud viljelemiseks;

| B. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 26. jaanuaril 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 16. märtsil 2017 (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 26. jaanuaril 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 16. märtsil 2017 (5);

| C. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele, loomade tervisele ega keskkonnale ning et komisjon arvestab oma otsuse koostamisel liidu õiguse kõiki asjakohaseid sätteid ja muid asjassepuutuvaid tegureid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele, loomade tervisele ega keskkonnale ning et komisjon arvestab oma otsuse koostamisel liidu õiguse kõiki asjakohaseid sätteid ja muid asjassepuutuvaid tegureid;

| D. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (6); arvestades, et kõige murettekitavamates hinnangutes leiti näiteks, et taotlus ja esitatud riskihindamise andmed ei anna piisavalt teavet, et üheselt välistada kahjulik mõju loomade ja inimeste tervisele, et taotleja poolt seni esitatud andmed ei ole piisavad, et taotluse hindamine lõpule viia ning et piiratud uuringud muudavad täieliku riskihindamise teostamise raskeks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (6); arvestades, et kõige murettekitavamates hinnangutes leiti näiteks, et taotlus ja esitatud riskihindamise andmed ei anna piisavalt teavet, et üheselt välistada kahjulik mõju loomade ja inimeste tervisele, et taotleja poolt seni esitatud andmed ei ole piisavad, et taotluse hindamine lõpule viia ning et piiratud uuringud muudavad täieliku riskihindamise teostamise raskeks;

| E. | arvestades, et liikmesriigid kritiseerisid muu hulgas järgmist: uuringute puudumist geneetiliselt muundatud sojaoa mõju kohta inimeste ja loomade tervisele, mis ei lase keskkonnaohu hindamist lõpule viia; võrdlevaks hindamiseks kasutatud paikade valikut ja asukohta; asjaolu, et toksikoloogilise ohu hindamist ei saa lõpule viia, kuna puudub asjakohane toksilisuse test sojaoa DAS-68416-4 taimse materjaliga; teabe puudumist täiendavate herbitsiidide kohta, mida võib kasutada geneetiliselt muundatud põllukultuuride ja nende metaboliitide peal; asjaolu, et toitumisalane hinnang tugineb tööstusuuringule, millest ei ole võimalik teha teaduslikke järeldusi; asjaolu, et taotleja ettepanek keskkonnaseirekava kohta ei vasta eesmärkidele, mis on seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (7) VII lisas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriigid kritiseerisid muu hulgas järgmist: uuringute puudumist geneetiliselt muundatud sojaoa mõju kohta inimeste ja loomade tervisele, mis ei lase keskkonnaohu hindamist lõpule viia; võrdlevaks hindamiseks kasutatud paikade valikut ja asukohta; asjaolu, et toksikoloogilise ohu hindamist ei saa lõpule viia, kuna puudub asjakohane toksilisuse test sojaoa DAS-68416-4 taimse materjaliga; teabe puudumist täiendavate herbitsiidide kohta, mida võib kasutada geneetiliselt muundatud põllukultuuride ja nende metaboliitide peal; asjaolu, et toitumisalane hinnang tugineb tööstusuuringule, millest ei ole võimalik teha teaduslikke järeldusi; asjaolu, et taotleja ettepanek keskkonnaseirekava kohta ei vasta eesmärkidele, mis on seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (7) VII lisas;

| F. | arvestades, et sojaoas DAS-68416-4 esineb arüüloksüalkanoaat dioksügenaas-12 (AAD-12) valku, mis annab tolerantsuse 2,4-diklorofenoksüäädikhappe (2,4-D) ja muude seonduvate fenoksüherbitsiidide suhtes; arvestades, et seal esineb ka fosfinotritsiinatsetüültransferaasi (PAT) valku, mis annab tolerantsuse glufosinaatammooniumil põhinevate herbitsiidide suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sojaoas DAS-68416-4 esineb arüüloksüalkanoaat dioksügenaas-12 (AAD-12) valku, mis annab tolerantsuse 2,4-diklorofenoksüäädikhappe (2,4-D) ja muude seonduvate fenoksüherbitsiidide suhtes; arvestades, et seal esineb ka fosfinotritsiinatsetüültransferaasi (PAT) valku, mis annab tolerantsuse glufosinaatammooniumil põhinevate herbitsiidide suhtes;

| G. | arvestades, et sõltumatutes uuringutes on väljendatud muret seoses ohtudega, mida toimeaine 2,4-D võib põhjustada seoses embrüo arengu, kaasasündinud väärarendite ja endokriinfunktsiooni häiretega (8); arvestades, et ehkki toimeaine 2,4-D heakskiitu uuendati 2015. aastal, puudub endiselt taotleja teave võimaliku mõju kohta endokriinfunktsioonile (9); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sõltumatutes uuringutes on väljendatud muret seoses ohtudega, mida toimeaine 2,4-D võib põhjustada seoses embrüo arengu, kaasasündinud väärarendite ja endokriinfunktsiooni häiretega (8); arvestades, et ehkki toimeaine 2,4-D heakskiitu uuendati 2015. aastal, puudub endiselt taotleja teave võimaliku mõju kohta endokriinfunktsioonile (9);

| H. | arvestades, et glüfosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad sellele välistamiskriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (10); arvestades, et glüfosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018 (11); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et glüfosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad sellele välistamiskriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (10); arvestades, et glüfosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018 (11);

| I. | arvestades, et mitu eksperti on avaldanud muret 2,4-D lagunemisprodukti, 2,4-diklorofenooli pärast, mida võib esineda imporditud sojaoal DAS-68416-4; arvestades, et 2,4-diklorofenool on teadaolev reproduktiivtoksiline endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitu eksperti on avaldanud muret 2,4-D lagunemisprodukti, 2,4-diklorofenooli pärast, mida võib esineda imporditud sojaoal DAS-68416-4; arvestades, et 2,4-diklorofenool on teadaolev reproduktiivtoksiline endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal;

| J. | arvestades, et tulenevalt asjaolust, et 2,4-diklorofenool on hästi lahustuv rasvades ja õlides, koguneb see sojaubade töötlemisel eeldatavasti sojaõlisse; arvestades, et peamine inimeste kasutatav sojatoode on sojaõli, mida lisatakse paljude muude toodete kõrval ka imiku piimasegudesse (12); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tulenevalt asjaolust, et 2,4-diklorofenool on hästi lahustuv rasvades ja õlides, koguneb see sojaubade töötlemisel eeldatavasti sojaõlisse; arvestades, et peamine inimeste kasutatav sojatoode on sojaõli, mida lisatakse paljude muude toodete kõrval ka imiku piimasegudesse (12);

| K. | arvestades, et 2,4-diklorofenooli sisaldus tootes võib olla suurem kui 2,4-D jääkide hulk; arvestades, et 2,4-diklorofenooli jaoks puudub liidu jääkide piirnorm; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2,4-diklorofenooli sisaldus tootes võib olla suurem kui 2,4-D jääkide hulk; arvestades, et 2,4-diklorofenooli jaoks puudub liidu jääkide piirnorm;

| L. | arvestades, et hiljutisest ÜRO aruandest selgub, et pestitsiidide tõttu toimub hinnanguliselt 200 000 ägedast mürgistusest põhjustatud surmajuhtumit aastas, millest 99 % toimub arenguriikides; arvestades, et liit on seadnud endale kestliku arengu eesmärgid (SDG), mis sisaldavad kohustust vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning õhu, vee ja pinnase reostamisest ja saastamisest tingitud surma- ja haigusjuhtumite arvu (SDG 3, eesmärk 3.9), mille üks näitajaid on tahtmatust mürgistusest tingitud suremus (13); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa suurema herbitsiidide kasutamise võrreldes tavapäraste kultuuridega (14); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hiljutisest ÜRO aruandest selgub, et pestitsiidide tõttu toimub hinnanguliselt 200 000 ägedast mürgistusest põhjustatud surmajuhtumit aastas, millest 99 % toimub arenguriikides; arvestades, et liit on seadnud endale kestliku arengu eesmärgid (SDG), mis sisaldavad kohustust vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning õhu, vee ja pinnase reostamisest ja saastamisest tingitud surma- ja haigusjuhtumite arvu (SDG 3, eesmärk 3.9), mille üks näitajaid on tahtmatust mürgistusest tingitud suremus (13); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa suurema herbitsiidide kasutamise võrreldes tavapäraste kultuuridega (14);

| M. | arvestades, et liit on pühendunud poliitikavaldkondade arengusidususele, mille eesmärk on vähendada vastuolusid ja suurendada sünergiat liidu eri poliitikavaldkondade vahel, muu hulgas sellistes valdkondades nagu kaubandus, keskkond ja põllumajandus (15), et toetada arenguriike ja suurendada arengukoostöö tulemuslikkust (16); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liit on pühendunud poliitikavaldkondade arengusidususele, mille eesmärk on vähendada vastuolusid ja suurendada sünergiat liidu eri poliitikavaldkondade vahel, muu hulgas sellistes valdkondades nagu kaubandus, keskkond ja põllumajandus (15), et toetada arenguriike ja suurendada arengukoostöö tulemuslikkust (16);

| N. | arvestades, et luba importida liitu sojauba DAS-68416-4 toob kahtlemata kaasa selle suurema kasvatamise kolmandates riikides, sh arenguriikides, mis omakorda suurendab 2,4-D ja glüfosinaatherbitsiidide kasutamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et luba importida liitu sojauba DAS-68416-4 toob kahtlemata kaasa selle suurema kasvatamise kolmandates riikides, sh arenguriikides, mis omakorda suurendab 2,4-D ja glüfosinaatherbitsiidide kasutamist;

| O. | arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride arendamine tuleneb peamiselt umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiirest arengust riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride arendamine tuleneb peamiselt umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiirest arengust riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll;

| P. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 12. juunil 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 15 liikmesriiki hääletasid vastu, samal ajal kui poolt hääletas ainult 11 liikmesriiki (kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 36,57 %) ning kaks liikmesriiki jäid erapooletuks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 12. juunil 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 15 liikmesriiki hääletasid vastu, samal ajal kui poolt hääletas ainult 11 liikmesriiki (kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 36,57 %) ning kaks liikmesriiki jäid erapooletuks;

| Q. | arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka president Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (17); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka president Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (17);

| R. | arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (18), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ja palus komisjonil see tagasi võtta ja esitada uus ettepanek; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (18), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ja palus komisjonil see tagasi võtta ja esitada uus ettepanek;

| S. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduse 14 kohaselt peaks komisjon vältima oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduse 14 kohaselt peaks komisjon vältima oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse ettepanek on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas määruses (EÜ) nr 178/2002 (19) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles peatama rakendusotsuste vastuvõtmise geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta, kuni loa andmise korda on muudetud, eesmärgiga kõrvaldada puudused kehtivas korras, mis on osutunud ebasobilikuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsetele geneetiliselt muundatud taimedele, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkidele neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsetele geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud resistentseks herbitsiidide kombinatsiooni suhtes, nagu see on sojaoa DAS-68416-4 puhul, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide kombinatsiooni ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkide spetsiifilisele kumulatiivsele mõjule neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub, et komisjon nõuaks palju üksikasjalikumat testimist terviseriskide suhtes, mis on seotud liitjuhtumitega, nagu DAS-68416-4; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil koostada terviseriski hindamiseks ja toksikoloogiaks, samuti turustamisjärgseks järelevalveks strateegiad, mis käsitlevad kogu toidu- ja söödaahelat ja nende segude leidumist toidu- ja söödaahelas reaalsetes tingimustes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud kasvatamiseks liidus või toiduks ja söödaks importimiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil täita poliitikavaldkondade arengusidususe kohustust, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 208; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719.

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110). |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110).

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038).

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271).

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390).

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123).

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215).

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719.

(6)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO komisjoni vastused http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader? question=EFSA-Q-2011-00052.

(7)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

(8)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(9)  Komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/2033, millega uuendatakse toimeaine 2,4-D heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 298, 14.11.2015, lk 8).

(10)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:32015R0404&from=ET

(12)  Liikmesriigi konsultatsioonidokument, lk 31–32. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052.

(13)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3.

(14)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7.

(15)  Komisjoni 12. aprill 2005. aasta teatis „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine“ (COM(2005)0134).

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en.

(17)  Vt nt Euroopa Parlamendi täiskogu istungi avakõne, mis on lisatud poliitilistele suunistele järgmisele komisjonile (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0379.

(19)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/59

---

P8_TA(2017)0342

Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu import pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse kohta, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/6 sööda ja toidu osas, millele kehtivad Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid kehtestatud eritingimused (D051561/01 – 2017/2837(RSP))

(2018/C 337/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/6 sööda ja toidu osas, millele kehtivad Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid kehtestatud eritingimused (D051561/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/6 sööda ja toidu osas, millele kehtivad Jaapanist pärit või sealt lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid kehtestatud eritingimused (D051561/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (1), ning eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (1), ning eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

Üldised märkused

| A. | arvestades, et rakendusmääruse (EL) 2016/6 kohaselt peab praegu mitmete toiduainete, sealhulgas seente, kala ja kalandustoodete, riisi ja sojaubade saadetistega, mis on pärit või lähetatud Jaapani mis tahes osast, kaasas olema kehtiv kinnitus, millega Jaapani ametiasutused tunnistavad, et tooted vastavad Jaapanis kehtivatele saastatuse piirmääradele (artikli 5 lõiked 1 ja 2); arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu (edaspidi „ettepaneku eelnõu“) kohaselt peab asjaomane kinnitus nüüd kaasas olema vaid II lisas toodud 12 prefektuurist pärit toidu ja sööda piiratud loetelu puhul; arvestades, et ettepaneku eelnõuga jäetakse ühtlasi II lisast välja mitmed toidu ja sööda kategooriad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rakendusmääruse (EL) 2016/6 kohaselt peab praegu mitmete toiduainete, sealhulgas seente, kala ja kalandustoodete, riisi ja sojaubade saadetistega, mis on pärit või lähetatud Jaapani mis tahes osast, kaasas olema kehtiv kinnitus, millega Jaapani ametiasutused tunnistavad, et tooted vastavad Jaapanis kehtivatele saastatuse piirmääradele (artikli 5 lõiked 1 ja 2); arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu (edaspidi „ettepaneku eelnõu“) kohaselt peab asjaomane kinnitus nüüd kaasas olema vaid II lisas toodud 12 prefektuurist pärit toidu ja sööda piiratud loetelu puhul; arvestades, et ettepaneku eelnõuga jäetakse ühtlasi II lisast välja mitmed toidu ja sööda kategooriad;

| B. | arvestades, et samuti nõutaks ettepaneku eelnõuga nüüd artikli 10 kohast ametlikku kontrolli, täpsemalt kõigi saadetiste dokumentide kontrolli ning pistelisi identsuse kontrolle ja füüsilisi kontrolle, sealhulgas laboratoorseid analüüse tseesium-134 ja tseesium-137 esinemise kontrollimiseks, üksnes II lisas loetletud toidu ja sööda puhul; arvestades, et ettepaneku eelnõuga säilitatakse impordikontrollide harv sagedus (põhjendus 12); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et samuti nõutaks ettepaneku eelnõuga nüüd artikli 10 kohast ametlikku kontrolli, täpsemalt kõigi saadetiste dokumentide kontrolli ning pistelisi identsuse kontrolle ja füüsilisi kontrolle, sealhulgas laboratoorseid analüüse tseesium-134 ja tseesium-137 esinemise kontrollimiseks, üksnes II lisas loetletud toidu ja sööda puhul; arvestades, et ettepaneku eelnõuga säilitatakse impordikontrollide harv sagedus (põhjendus 12);

| C. | arvestades, et komisjoni ettepaneku kohaselt muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/6 ei nõuta enam, et liikmesriigid teataksid komisjonile toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu kõigist analüüsitulemustest iga kolme kuu järel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni ettepaneku kohaselt muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/6 ei nõuta enam, et liikmesriigid teataksid komisjonile toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu kõigist analüüsitulemustest iga kolme kuu järel;

| D. | arvestades, et ettepaneku eelnõuga ei muudeta rakendusmääruse (EL) 2016/6 kehtivat I lisa, milles on esitatud Jaapani õigusaktides toidu ja sööda eri kategooriate (3) kohta sätestatud lubatud piirmäärad; arvestades, et rakendusmäärusega (EL) 2016/6 või selle muutmiseks esitatud ettepaneku eelnõuga ei nõuta I lisas toodud toidu ja sööda kategooriate piirmääradele vastavuse kontrollimist ei Jaapani ametiasutuste esitatud dokumentide ega ELi piiridel teostatavate kontrollide ja proovide võtmise abil; arvestades, et seetõttu ei ole tagatud, et kõnealune toit ja sööt vastab radioaktiivse saastatuse piirmääradele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ettepaneku eelnõuga ei muudeta rakendusmääruse (EL) 2016/6 kehtivat I lisa, milles on esitatud Jaapani õigusaktides toidu ja sööda eri kategooriate (3) kohta sätestatud lubatud piirmäärad; arvestades, et rakendusmäärusega (EL) 2016/6 või selle muutmiseks esitatud ettepaneku eelnõuga ei nõuta I lisas toodud toidu ja sööda kategooriate piirmääradele vastavuse kontrollimist ei Jaapani ametiasutuste esitatud dokumentide ega ELi piiridel teostatavate kontrollide ja proovide võtmise abil; arvestades, et seetõttu ei ole tagatud, et kõnealune toit ja sööt vastab radioaktiivse saastatuse piirmääradele;

| E. | arvestades, et ettepaneku eelnõu põhineb Jaapani ametiasutuste esitatud andmetel radioaktiivsuse esinemise kohta aastatel 2014, 2015 ja 2016 (enam kui 132 000 teadet radioaktiivsuse esinemise kohta söödas ja toidus (v.a loomaliha) ning üle 527 000 teate radioaktiivsuse esinemise kohta loomalihas); arvestades, et kuigi ettepaneku eelnõus sisalduvad muudatused tuginevad eespool nimetatud andmete üksikasjalikule analüüsile, ei ole tekstis esitatud asjaomast analüüsi ega linki toorandmetele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ettepaneku eelnõu põhineb Jaapani ametiasutuste esitatud andmetel radioaktiivsuse esinemise kohta aastatel 2014, 2015 ja 2016 (enam kui 132 000 teadet radioaktiivsuse esinemise kohta söödas ja toidus (v.a loomaliha) ning üle 527 000 teate radioaktiivsuse esinemise kohta loomalihas); arvestades, et kuigi ettepaneku eelnõus sisalduvad muudatused tuginevad eespool nimetatud andmete üksikasjalikule analüüsile, ei ole tekstis esitatud asjaomast analüüsi ega linki toorandmetele;

| F. | arvestades, et seepärast on väga raske kontrollida, kas kavandatavad meetmed on piisavad, et kaitsta liidu kodanike tervist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seepärast on väga raske kontrollida, kas kavandatavad meetmed on piisavad, et kaitsta liidu kodanike tervist;

| G. | arvestades, et isegi ilma komisjoni ettepaneku aluseks oleva analüüsita on siiski piisavalt alust arvata, et kõnealune ettepanek võib suurendada kokkupuudet radioaktiivsete ainetega saastunud toiduga ning vastavat mõju inimeste tervisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et isegi ilma komisjoni ettepaneku aluseks oleva analüüsita on siiski piisavalt alust arvata, et kõnealune ettepanek võib suurendada kokkupuudet radioaktiivsete ainetega saastunud toiduga ning vastavat mõju inimeste tervisele;

| H. | arvestades, et energiaettevõtte Tokyo Electric Power Company (TEPCO) president taotles Jaapani valitsuselt ametlikult luba juhtida Vaiksesse ookeani ligi miljon tonni kõrgradioaktiivset vett, mida kasutati tuumajaama kahjustunud reaktorite jahutamiseks; arvestades, et loa saamise korral võib see avaldada äärmiselt kahjulikku mõju Jaapani ranniku lähedalt pärit kalandustoodete toiduohutuse tasemele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et energiaettevõtte Tokyo Electric Power Company (TEPCO) president taotles Jaapani valitsuselt ametlikult luba juhtida Vaiksesse ookeani ligi miljon tonni kõrgradioaktiivset vett, mida kasutati tuumajaama kahjustunud reaktorite jahutamiseks; arvestades, et loa saamise korral võib see avaldada äärmiselt kahjulikku mõju Jaapani ranniku lähedalt pärit kalandustoodete toiduohutuse tasemele;

Konkreetsed märkused II lisa kohta

| I. | arvestades, et Jaapani prefektuurid, mida II lisa praegu hõlmab (Fukushima, Miyagi, Akita, Yamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Chiba, Iwate, Yamanashi, Shizuoka ja Niigata), puutuvad kõik kokku 2011. aastal Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud tuumakatastroofist tuleneva radioaktiivse sademega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Jaapani prefektuurid, mida II lisa praegu hõlmab (Fukushima, Miyagi, Akita, Yamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Chiba, Iwate, Yamanashi, Shizuoka ja Niigata), puutuvad kõik kokku 2011. aastal Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud tuumakatastroofist tuleneva radioaktiivse sademega;

| J. | arvestades, et ilma põhjenduseta jäetakse ettepaneku eelnõuga II lisast välja Fukushima prefektuurist pärit riis ja sellest valmistatud tooted; arvestades, et see tähendab, et asjaomaste toodete puhul ei ole enam nõuet liitu sisenemisel proove võtta ja analüüse teha ning Jaapani ametiasutustel ei ole kohustust kinnitada nende vastavust radioaktiivse saastatuse piirmääradele; arvestades, et ühte riisist valmistatud toodet, mis II lisast välja jäetakse, kasutatakse imiku- ja väikelapsetoitudes (4); arvestades, et asjaomaste elanikkonnarühmade puhul on igasugune saastatuse tase lubamatu, võttes arvesse nende erilist haavatavust kiirgusega kokkupuute suhtes; arvestades, et Jaapani ja ELi vabakaubanduslepingu raames võib riisi eksport Jaapanist suureneda; arvestades, et kuna evakueerimiskorraldused tühistati hiljuti, on tõenäoline, et saastunud riisipõldudel jätkub riisi kasvatamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ilma põhjenduseta jäetakse ettepaneku eelnõuga II lisast välja Fukushima prefektuurist pärit riis ja sellest valmistatud tooted; arvestades, et see tähendab, et asjaomaste toodete puhul ei ole enam nõuet liitu sisenemisel proove võtta ja analüüse teha ning Jaapani ametiasutustel ei ole kohustust kinnitada nende vastavust radioaktiivse saastatuse piirmääradele; arvestades, et ühte riisist valmistatud toodet, mis II lisast välja jäetakse, kasutatakse imiku- ja väikelapsetoitudes (4); arvestades, et asjaomaste elanikkonnarühmade puhul on igasugune saastatuse tase lubamatu, võttes arvesse nende erilist haavatavust kiirgusega kokkupuute suhtes; arvestades, et Jaapani ja ELi vabakaubanduslepingu raames võib riisi eksport Jaapanist suureneda; arvestades, et kuna evakueerimiskorraldused tühistati hiljuti, on tõenäoline, et saastunud riisipõldudel jätkub riisi kasvatamine;

| K. | arvestades, et kuigi ettepaneku eelnõu põhjenduses 7 märgitakse, et ainult riis ja sellest valmistatud tooted, mis on pärit Fukushima prefektuurist, jäetakse II lisast välja, muudetakse ühtlasi II lisa nii, et ilma kontrollide, proovivõtu või analüüsideta lubatakse nüüd liitu importida seitset kalaliiki (sh harilik ja vaikse ookeani tuun ning harilik makrell), koorikloomi ja molluskeid, mis on püütud või korjatud Fukushima vetest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi ettepaneku eelnõu põhjenduses 7 märgitakse, et ainult riis ja sellest valmistatud tooted, mis on pärit Fukushima prefektuurist, jäetakse II lisast välja, muudetakse ühtlasi II lisa nii, et ilma kontrollide, proovivõtu või analüüsideta lubatakse nüüd liitu importida seitset kalaliiki (sh harilik ja vaikse ookeani tuun ning harilik makrell), koorikloomi ja molluskeid, mis on püütud või korjatud Fukushima vetest;

| L. | arvestades, et ettepaneku kohaselt jäetakse II lisast välja ka seitse kalaliiki (sh harilik ja vaikse ookeani tuun ning harilik makrell), koorikloomad (nt homaarid ja krevetid) ja molluskid (nt karbid ja rannakarbid) kuue muu prefektuuri puhul, täpsemalt Miyagi, Iwate, Gunma, Ibaraki, Chiba ja Tochigi; arvestades, et asjaomase kontrollide vähendamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust ega selgitust, ühtlasi ei ole selgitatud, miks näiteks neid liike peetakse nüüd ilma kontrollita liitu importimiseks piisavalt ohutuks, samas kui teisi ei peeta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ettepaneku kohaselt jäetakse II lisast välja ka seitse kalaliiki (sh harilik ja vaikse ookeani tuun ning harilik makrell), koorikloomad (nt homaarid ja krevetid) ja molluskid (nt karbid ja rannakarbid) kuue muu prefektuuri puhul, täpsemalt Miyagi, Iwate, Gunma, Ibaraki, Chiba ja Tochigi; arvestades, et asjaomase kontrollide vähendamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust ega selgitust, ühtlasi ei ole selgitatud, miks näiteks neid liike peetakse nüüd ilma kontrollita liitu importimiseks piisavalt ohutuks, samas kui teisi ei peeta;

| M. | arvestades, et ettepaneku kohaselt ei hõlma II lisa enam tooteid, mis on pärit Akita prefektuurist (praegu hõlmab see viit Akita prefektuurist pärit toodet – seened, araalia, bambuse võrsed, jaapani osmunda ja eleuterokokk (söödav looduslik taim) – ja kõiki nendest saadud tooteid); arvestades, et asjaomase kontrollide vähendamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust ega selgitust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ettepaneku kohaselt ei hõlma II lisa enam tooteid, mis on pärit Akita prefektuurist (praegu hõlmab see viit Akita prefektuurist pärit toodet – seened, araalia, bambuse võrsed, jaapani osmunda ja eleuterokokk (söödav looduslik taim) – ja kõiki nendest saadud tooteid); arvestades, et asjaomase kontrollide vähendamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust ega selgitust;

| N. | arvestades, et II lisa ei hõlma enam Yamagata prefektuurist pärit araaliat, bambust ega jaapani osmundat; arvestades, et asjaomase kontrollide vähendamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust ega selgitust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et II lisa ei hõlma enam Yamagata prefektuurist pärit araaliat, bambust ega jaapani osmundat; arvestades, et asjaomase kontrollide vähendamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust ega selgitust;

| O. | arvestades, et II lisa ei hõlma enam jaapani osmundat, harilikku kilpjalga ega laanesõnajalga, mis on pärit viiest järgmisest prefektuurist: Iwate, Gunma, Ibaraki, Chiba ja Tochigi; arvestades, et asjaomase kontrollide vähendamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust ega selgitust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et II lisa ei hõlma enam jaapani osmundat, harilikku kilpjalga ega laanesõnajalga, mis on pärit viiest järgmisest prefektuurist: Iwate, Gunma, Ibaraki, Chiba ja Tochigi; arvestades, et asjaomase kontrollide vähendamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust ega selgitust;

| P. | arvestades, et II lisasse on lisatud vaid Nagano prefektuurist pärit kala ja kalandustooted; arvestades, et asjaomase kontrollide tugevdamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust; arvestades, et süstemaatilised kontrollid selle prefektuuri puhul tühistati 2011. aasta detsembris; arvestades, et 2014. aasta märtsis lisati teatavad looduslikud söödavad taimed uuesti II lisasse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et II lisasse on lisatud vaid Nagano prefektuurist pärit kala ja kalandustooted; arvestades, et asjaomase kontrollide tugevdamise kohta ei ole esitatud ühtegi põhjendust; arvestades, et süstemaatilised kontrollid selle prefektuuri puhul tühistati 2011. aasta detsembris; arvestades, et 2014. aasta märtsis lisati teatavad looduslikud söödavad taimed uuesti II lisasse;

Konkreetsed märkused I lisa kohta

| Q. | arvestades, et ettepaneku eelnõuga ei muudeta rakendusmääruse (EL) 2016/6 kehtivat I lisa, milles on esitatud Jaapani õigusaktides sätestatud lubatud piirmäärad; arvestades, et rakendusmäärusega (EL) 2016/6 või selle muutmiseks esitatud ettepaneku eelnõuga ei nõuta I lisas toodud toidu ja sööda kategooriate piirmääradele vastavuse kontrollimist ei Jaapani ametiasutuste esitatud dokumentide ega ELi piiridel teostatavate kontrollide ja proovide võtmise abil; arvestades, et seetõttu ei ole tagatud, et kõnealune toit ja sööt ei ületa radioaktiivse saastatuse piirmäärasid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ettepaneku eelnõuga ei muudeta rakendusmääruse (EL) 2016/6 kehtivat I lisa, milles on esitatud Jaapani õigusaktides sätestatud lubatud piirmäärad; arvestades, et rakendusmäärusega (EL) 2016/6 või selle muutmiseks esitatud ettepaneku eelnõuga ei nõuta I lisas toodud toidu ja sööda kategooriate piirmääradele vastavuse kontrollimist ei Jaapani ametiasutuste esitatud dokumentide ega ELi piiridel teostatavate kontrollide ja proovide võtmise abil; arvestades, et seetõttu ei ole tagatud, et kõnealune toit ja sööt ei ületa radioaktiivse saastatuse piirmäärasid;

| R. | arvestades, et alates 1. aprillist 2012 ei ole Jaapanis kehtivaid piirmäärasid ja seega ka I lisas loetletud piirmäärasid allapoole korrigeeritud; arvestades, et neid piirmäärasid tuleks vähendada, eriti seoses haavatavatele elanikkonnarühmadele mõeldud toiduainetega, nagu piim ja toit imikutele ja väikelastele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et alates 1. aprillist 2012 ei ole Jaapanis kehtivaid piirmäärasid ja seega ka I lisas loetletud piirmäärasid allapoole korrigeeritud; arvestades, et neid piirmäärasid tuleks vähendada, eriti seoses haavatavatele elanikkonnarühmadele mõeldud toiduainetega, nagu piim ja toit imikutele ja väikelastele;

| S. | arvestades, et kuus aastat pärast katastroofi on väga küsitav, kas liit peaks lubama oma toidutarneahelasse (isegi teoreetiliselt – võttes arvesse asjaolu, et puudub õiguslik kohustus teostada kontrolle liidu piiridel) järgmiste tseesium-134 ja tseesium-137 piirmääradega tooteid: 50 Bq/kg toidu puhul, mis on ette nähtud imikutele ja väikelastele (näiteks imiku piimasegu, jätkupiimasegu ja väikelapsetoit), samuti piima ja piimapõhiste jookide puhul, 10 Bq/kg mineraalvee ja muude samalaadsete jookide ning fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee puhul ning 100 Bq/kg kõigi teiste toiduainete puhul; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kuus aastat pärast katastroofi on väga küsitav, kas liit peaks lubama oma toidutarneahelasse (isegi teoreetiliselt – võttes arvesse asjaolu, et puudub õiguslik kohustus teostada kontrolle liidu piiridel) järgmiste tseesium-134 ja tseesium-137 piirmääradega tooteid: 50 Bq/kg toidu puhul, mis on ette nähtud imikutele ja väikelastele (näiteks imiku piimasegu, jätkupiimasegu ja väikelapsetoit), samuti piima ja piimapõhiste jookide puhul, 10 Bq/kg mineraalvee ja muude samalaadsete jookide ning fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee puhul ning 100 Bq/kg kõigi teiste toiduainete puhul;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, sest see on vastuolus määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud eesmärgi ja üldpõhimõtetega luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrgetasemelise kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusmääruse eelnõu tagasi võtta ja esitada komiteele uue eelnõu hiljemalt 2017. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil uue ettepaneku koostamisel teha muu hulgas järgmist:






  — | tagada, et Jaapanist liitu imporditava kogu toidu ja sööda suhtes, sh I lisas loetletud kategooriad, kohaldataks kontrolle; |
| --- | --- | --- |

4.

—

tagada, et Jaapanist liitu imporditava kogu toidu ja sööda suhtes, sh I lisas loetletud kategooriad, kohaldataks kontrolle;

| — | korrigeerida I lisas sätestatud piirmäärasid allapoole ja |
| --- | --- |

—

korrigeerida I lisas sätestatud piirmäärasid allapoole ja

| — | võtta arvesse hiljutist evakueerimiskorralduste tühistamist mõjutatud prefektuurides ning tagada, et see ei avaldaks kahjulikku mõju liitu imporditava toidu ja sööda radioaktiivse saastatuse tasemele; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse hiljutist evakueerimiskorralduste tühistamist mõjutatud prefektuurides ning tagada, et see ei avaldaks kahjulikku mõju liitu imporditava toidu ja sööda radioaktiivse saastatuse tasemele;

| 5. | palub komisjonil uue ettepaneku koostamiseni kehtestada kiireloomulised meetmed, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 53, et tagada inimeste tervise võimalikult kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles tegema viivitamata üldsusele kättesaadavaks, sealhulgas liidu toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu, oma ettepaneku eelnõu aluseks oleva analüüsi ning Jaapani ametiasutuste kehtestatud kontrollisüsteemi üksikasjad koos põhjendustega selle asjakohasuse ja tõhususe kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles esitama ajakohase ülevaate radioloogilisest olukorrast Jaapanis alates 2011. aastast, samuti ajavahemikku 2011–2017 käsitlevad terviklikud aastapõhised ülevaated Fukushima tuumaelektrijaamast nii atmosfääri kui ka Vaiksesse ookeani eraldunud radioaktiivse aine kohta, et oleks võimalik teostada põhjalik analüüs toiduohutuse seisukohast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Imiku- ja väikelapsetoidud, piim ja piimapõhised joogid, mineraalvesi ja muud samalaadsed joogid ning fermenteerimata teelehtedest valmistatud tee, muu toit, samuti veiste, hobuste, sigade, kodulindude ja kalasööt.

(4)  Kuuluvad CN-koodi 1901 alla.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/63

---

P8_TA(2017)0344

Relvaeksporti käsitleva ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (2017/2029(INI))

(2018/C 337/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud põhimõtteid, mille hulka kuuluvad demokraatia ja õigusriigi edendamine, rahu säilitamine, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud põhimõtteid, mille hulka kuuluvad demokraatia ja õigusriigi edendamine, rahu säilitamine, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembril 2008 vastu võetud ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (1) (edaspidi „ühine seisukoht“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembril 2008 vastu võetud ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (1) (edaspidi „ühine seisukoht“),

| — | võttes arvesse 17. (2) ja 18. (3) ELi aastaaruannet, mis koostatakse vastavalt ühise seisukoha artikli 8 lõikele 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. (2) ja 18. (3) ELi aastaaruannet, mis koostatakse vastavalt ühise seisukoha artikli 8 lõikele 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/2309 tulemusliku relvaekspordi kontrolli edendamise kohta (4) ja nõukogu 29. mai 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/2309 tulemusliku relvaekspordi kontrolli edendamise kohta (4) ja nõukogu 29. mai 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta (5),

| — | võttes arvesse sõjaliste kaupade ajakohastatud ühist Euroopa Liidu nimekirja, mille nõukogu võttis vastu 6. märtsil 2017 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõjaliste kaupade ajakohastatud ühist Euroopa Liidu nimekirja, mille nõukogu võttis vastu 6. märtsil 2017 (6),

| — | võttes arvesse nõukogu ühise seisukoha (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) kasutusjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühise seisukoha (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) kasutusjuhendit,

| — | võttes arvesse 25. juuni 2012. aasta ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava ja selle punkti 11 alapunkti e, ning 20. juuli 2015. aasta ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) ja selle punkti 21 alapunkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juuni 2012. aasta ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava ja selle punkti 11 alapunkti e, ning 20. juuli 2015. aasta ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) ja selle punkti 21 alapunkti d,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 2. aprillil 2013. aastal vastu võetud relvakaubanduslepingut (7), mis jõustus 24. detsembril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 2. aprillil 2013. aastal vastu võetud relvakaubanduslepingut (7), mis jõustus 24. detsembril 2014,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsust 2013/768/ÜVJP relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta Euroopa julgeolekustrateegia raames (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsust 2013/768/ÜVJP relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta Euroopa julgeolekustrateegia raames (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (10), mida on muudetud 16. aprilli 2014. aasta määrusega (EL) nr 599/2014, ning selle I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia loetelu (edaspidi „kahesuguse kasutusega kaupade määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (10), mida on muudetud 16. aprilli 2014. aasta määrusega (EL) nr 599/2014, ning selle I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia loetelu (edaspidi „kahesuguse kasutusega kaupade määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2016. aasta määrust (EL) nr 2016/2134, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2016. aasta määrust (EL) nr 2016/2134, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (11),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone samal teemal, eelkõige oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ühise seisukoha rakendamise kohta (12), 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Jeemenis (13), 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (14) ning 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni relvastatud droonide kasutamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone samal teemal, eelkõige oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ühise seisukoha rakendamise kohta (12), 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Jeemenis (13), 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (14) ning 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni relvastatud droonide kasutamise kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni eraturvafirmade kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni eraturvafirmade kohta (16),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0264/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0264/2017),

| A. | arvestades, et ÜRO põhikirja artiklis 51 on sätestatud võõrandamatu õigus individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO põhikirja artiklis 51 on sätestatud võõrandamatu õigus individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele;

| B. | arvestades, et viimased andmed (17) näitavad, et suurte relvade rahvusvaheline tarnimine saavutas aastatel 2012–2016 mahu poolest kõrgeima taseme, võrreldes mis tahes viieaastase perioodiga alates külma sõja lõpust, ning oli 8,4 % suurem kui perioodil 2007–2011; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimased andmed (17) näitavad, et suurte relvade rahvusvaheline tarnimine saavutas aastatel 2012–2016 mahu poolest kõrgeima taseme, võrreldes mis tahes viieaastase perioodiga alates külma sõja lõpust, ning oli 8,4 % suurem kui perioodil 2007–2011;

| C. | arvestades, et relvaeksport ja relvade tarnimine mõjutavad inimeste turvalisust, inimõigusi, demokraatiat, head valitsemistava ja sotsiaal-majanduslikku arengut; arvestades, et relvaeksport aitab kaasa ka selliste tingimuste kujunemisele, mis sunnib inimesi oma riigist põgenema; arvestades, et seetõttu on vaja, et oleks olemas range, läbipaistev, tulemuslik ning üldiselt aktsepteeritud ja kindlaksmääratud relvastuse kontrolli süsteem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et relvaeksport ja relvade tarnimine mõjutavad inimeste turvalisust, inimõigusi, demokraatiat, head valitsemistava ja sotsiaal-majanduslikku arengut; arvestades, et relvaeksport aitab kaasa ka selliste tingimuste kujunemisele, mis sunnib inimesi oma riigist põgenema; arvestades, et seetõttu on vaja, et oleks olemas range, läbipaistev, tulemuslik ning üldiselt aktsepteeritud ja kindlaksmääratud relvastuse kontrolli süsteem;

| D. | arvestades, et viimased andmed (18) näitavad, et ELi 28 liikmesriigi eksport moodustas aastatel 2012–2016 26 % maailma koguekspordist, mis muudab 28 liikmesriigiga Euroopa Liidu USA (33 %) järel ja Venemaa (23 %) ees suuruselt teiseks relvatarnijaks maailmas; arvestades, et tavarelvastuse ekspordi töörühma (COARM) värskeima aruande kohaselt anti Euroopa Liidu riikides 2014. aastal relvaekspordi litsentse kokku 94,4 miljardi euro väärtuses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimased andmed (18) näitavad, et ELi 28 liikmesriigi eksport moodustas aastatel 2012–2016 26 % maailma koguekspordist, mis muudab 28 liikmesriigiga Euroopa Liidu USA (33 %) järel ja Venemaa (23 %) ees suuruselt teiseks relvatarnijaks maailmas; arvestades, et tavarelvastuse ekspordi töörühma (COARM) värskeima aruande kohaselt anti Euroopa Liidu riikides 2014. aastal relvaekspordi litsentse kokku 94,4 miljardi euro väärtuses;

| E. | arvestades, et viimased andmed (19) näitavad, et relvade eksport Lähis-Itta suurenes 86 % ja moodustas ajavahemikul 2012–2016 29 % ülemaailmsest ekspordist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimased andmed (19) näitavad, et relvade eksport Lähis-Itta suurenes 86 % ja moodustas ajavahemikul 2012–2016 29 % ülemaailmsest ekspordist;

| F. | arvestades, et viimased ametlikud ELi andmed näitavad, et 2015. aastal oli ELi 28 liikmesriigi jaoks relvaekspordi seisukohalt kõige olulisem piirkond Lähis-Ida, kuhu anti relvaekspordi litsentse kokku 78,8 miljardi euro ulatuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimased ametlikud ELi andmed näitavad, et 2015. aastal oli ELi 28 liikmesriigi jaoks relvaekspordi seisukohalt kõige olulisem piirkond Lähis-Ida, kuhu anti relvaekspordi litsentse kokku 78,8 miljardi euro ulatuses;

| G. | arvestades, et mõnesid ELi liikmesriikide poolt ebastabiilsetesse ja kriisialdistesse piirkondadesse ja riikidesse tarnitud relvi kasutati relvakonfliktides või siserepressioonideks; arvestades, et mõned neist tarnetest suunati väidetavalt kõrvale terroristlike rühmituste kätte, näiteks Süürias ja Iraagis; arvestades, et mõnel juhul on teatavatesse riikidesse, nt Saudi Araabiasse, imporditud relvi kasutatud veristes konfliktides, nt Jeemenis; arvestades, et selline eksport on selgelt vastuolus ühise seisukohaga ning rõhutab seetõttu vajadust parema kontrolli ja läbipaistvuse järele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõnesid ELi liikmesriikide poolt ebastabiilsetesse ja kriisialdistesse piirkondadesse ja riikidesse tarnitud relvi kasutati relvakonfliktides või siserepressioonideks; arvestades, et mõned neist tarnetest suunati väidetavalt kõrvale terroristlike rühmituste kätte, näiteks Süürias ja Iraagis; arvestades, et mõnel juhul on teatavatesse riikidesse, nt Saudi Araabiasse, imporditud relvi kasutatud veristes konfliktides, nt Jeemenis; arvestades, et selline eksport on selgelt vastuolus ühise seisukohaga ning rõhutab seetõttu vajadust parema kontrolli ja läbipaistvuse järele;

| H. | arvestades, et puudub ühtne kontrolli- ja aruandlussüsteem, mis annaks teada, kas ja mil määral üksikute liikmesriikide eksport rikub kaheksat kriteeriumi, ning arvestades, et samas puuduvad sanktsioonimehhanismid juhuks, kui liikmesriigi eksport ei ole kaheksa kriteeriumiga ilmselgelt kooskõlas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puudub ühtne kontrolli- ja aruandlussüsteem, mis annaks teada, kas ja mil määral üksikute liikmesriikide eksport rikub kaheksat kriteeriumi, ning arvestades, et samas puuduvad sanktsioonimehhanismid juhuks, kui liikmesriigi eksport ei ole kaheksa kriteeriumiga ilmselgelt kooskõlas;

| I. | arvestades, et Bonni Rahvusvahelise Ümberkorralduskeskuse uurimuste tulemusel on selgunud, et ainuüksi Saksamaal anti 2015. aastal välja 4 256 relvaekspordi litsentsi relvade eksportimiseks 83 riiki, mida võib vastavalt ühisele seisukohale pidada probleemseteks (20); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bonni Rahvusvahelise Ümberkorralduskeskuse uurimuste tulemusel on selgunud, et ainuüksi Saksamaal anti 2015. aastal välja 4 256 relvaekspordi litsentsi relvade eksportimiseks 83 riiki, mida võib vastavalt ühisele seisukohale pidada probleemseteks (20);

| J. | arvestades, et nii ülemaailmne kui ka piirkondlik julgeolekukeskkond on väga palju muutunud, eriti ELi lõuna- ja idanaabruse puhul, ning et see rõhutab tungivat vajadust parandada meetodeid seoses andmete esitamisega ekspordilubade riskihindamiste jaoks ja muuta need kindlamaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nii ülemaailmne kui ka piirkondlik julgeolekukeskkond on väga palju muutunud, eriti ELi lõuna- ja idanaabruse puhul, ning et see rõhutab tungivat vajadust parandada meetodeid seoses andmete esitamisega ekspordilubade riskihindamiste jaoks ja muuta need kindlamaks;

| K. | arvestades, et mõned liikmesriigid on hiljuti sõlminud strateegilised lepingud sõjaliseks koostööks, sealhulgas suurte koguste kvaliteetse sõjatehnoloogia tarnimiseks Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna mittedemokraatlikele riikidele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mõned liikmesriigid on hiljuti sõlminud strateegilised lepingud sõjaliseks koostööks, sealhulgas suurte koguste kvaliteetse sõjatehnoloogia tarnimiseks Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna mittedemokraatlikele riikidele;

| L. | arvestades, et vastavalt Lissaboni lepingu sätetele on vaesuse kaotamine ELi arengupoliitika peamine eesmärk ning ka üks ELi välistegevuse prioriteete stabiilsema ja jõukama maailma saavutamiseks; arvestades, et relvade tarnimine konfliktiolukorras riikidesse avaldab lisaks vägivalla eskaleerimisele negatiivset mõju nende riikide arenguväljavaadetele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vastavalt Lissaboni lepingu sätetele on vaesuse kaotamine ELi arengupoliitika peamine eesmärk ning ka üks ELi välistegevuse prioriteete stabiilsema ja jõukama maailma saavutamiseks; arvestades, et relvade tarnimine konfliktiolukorras riikidesse avaldab lisaks vägivalla eskaleerimisele negatiivset mõju nende riikide arenguväljavaadetele;

| M. | arvestades, et Euroopa kaitsealane tööstusmaastik on keskse tähtsusega sektor, mida samas iseloomustavad liigsed tootmisvõimsused, dubleerimine ja killustatus, mis mõjuvad pärssivalt kaitsetööstuse konkurentsivõimele ja on põhjustanud ekspansiivse ekspordipoliitika; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa kaitsealane tööstusmaastik on keskse tähtsusega sektor, mida samas iseloomustavad liigsed tootmisvõimsused, dubleerimine ja killustatus, mis mõjuvad pärssivalt kaitsetööstuse konkurentsivõimele ja on põhjustanud ekspansiivse ekspordipoliitika;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioonis humanitaarolukorra kohta Jeemenis kutsuti komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käivitama algatus kehtestada Saudi Araabia suhtes ELi relvaembargo; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta resolutsioonis humanitaarolukorra kohta Jeemenis kutsuti komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käivitama algatus kehtestada Saudi Araabia suhtes ELi relvaembargo;

| O. | arvestades, et olukord Jeemenis on sellest ajast jätkuvalt halvenenud ka Saudi Araabia juhitava koalitsiooni sõjalise tegevuse tõttu; arvestades, et kuigi mõned liikmesriigid on Saudi Araabia tegevuse tõttu Jeemenis lõpetanud selle riigi varustamise relvadega, jätkavad teised vastuolus kriteeriumidega 2, 4, 6, 7 ja 8 neile sõjalise tehnoloogia tarnimist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et olukord Jeemenis on sellest ajast jätkuvalt halvenenud ka Saudi Araabia juhitava koalitsiooni sõjalise tegevuse tõttu; arvestades, et kuigi mõned liikmesriigid on Saudi Araabia tegevuse tõttu Jeemenis lõpetanud selle riigi varustamise relvadega, jätkavad teised vastuolus kriteeriumidega 2, 4, 6, 7 ja 8 neile sõjalise tehnoloogia tarnimist;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2016. aasta resolutsioonis inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta rõhutati, et prioriteediks peaksid olema inimõigused, ning kutsuti liikmesriike üles leppima kokku liikuda kaasaegsema, paindlikuma ja inimõigustel põhineva ekspordipoliitika suunas, eriti kui on tegemist riikidega, mille puhul on tõendatud riigisisesed vägivaldsed repressioonid ja inimõiguste rikkumised; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2016. aasta resolutsioonis inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta rõhutati, et prioriteediks peaksid olema inimõigused, ning kutsuti liikmesriike üles leppima kokku liikuda kaasaegsema, paindlikuma ja inimõigustel põhineva ekspordipoliitika suunas, eriti kui on tegemist riikidega, mille puhul on tõendatud riigisisesed vägivaldsed repressioonid ja inimõiguste rikkumised;

| Q. | arvestades, et ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia peaks aitama parandada poliitikavaldkondade sidusust relvaekspordi kontrolli valdkonnas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia peaks aitama parandada poliitikavaldkondade sidusust relvaekspordi kontrolli valdkonnas;

| 1. | märgib, et riikidel on seaduslik õigus omandada enesekaitseks sõjatehnoloogiat; rõhutab, et kaitsetööstuse säilitamine moodustab osa liikmesriikide enesekaitsest; tuletab meelde, et üheks ajendiks kehtestada ühine seisukoht oli vältida Euroopa relvade kasutamist liikmesriikide relvajõudude vastu, ning samuti hoida ära inimõiguste rikkumisi ja relvakonfliktide pikenemist; kordab, et ühine seisukoht on õiguslikult siduv raamistik, milles on sätestatud miinimumnõuded, mida liikmesriigid peavad relvaekspordi kontrolli valdkonnas kohaldama, ning et see hõlmab kohustust hinnata iga ekspordilitsentsi taotlust kõigi kaheksa selles loetletud kriteeriumi alusel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et kaitsevarustuse arendamine on kaitsesektori jaoks tähtis vahend ning et väljaarendatav konkurentsivõimeline ja innovatiivne Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas (EDTIB) peaks olema vahend, mis aitab tagada liikmesriikide ja liidu kodanike julgeoleku ja kaitse, andes oma panuse ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), eriti ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamisse; kutsub liikmesriike üles likvideerima kaitsekulutuste praegust mittetõhusust, mis tuleneb dubleerimisest, killustatusest ja koostalitlusvõime puudumisest, ning võtta endale eesmärgiks ELi muutmise julgeoleku tagajaks, mh parema relvaekspordi kontrollimise abil; kordab, et ühise seisukoha artiklis 10 on öeldud, et majanduslike, kaubanduslike ja tööstuslike huvide arvessevõtmine liikmesriikide poolt ei tohi mõjutada relvaeksporti reguleeriva kaheksa kriteeriumi kohaldamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib siiski, et sõjatehnika jõuab mõnikord sihtkohtadesse ja lõppkasutajateni, kes ei vasta ühise seisukoha kriteeriumidele; väljendab muret asjaolu pärast, et relvasüsteemide levik sõja ajal ja väga pingelises poliitilises olukorras võib ebaproportsionaalselt mõjutada tsiviilelanikke; väljendab rahutust ülemaailmse võidurelvastumise ning poliitiliste konfliktide ja rahutuste sõjalise lahendamise pärast; rõhutab, et konflikte tuleks lahendada eelkõige diplomaatilisel teel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles oluliselt parandama ühise seisukoha rakendamise sidusust, et parandada nende tsiviilisikute julgeolekut, kes kannatavad kolmandates riikides toimuvate konfliktide ja inimõiguste rikkumiste tõttu, samuti liidu ja selle kodanike julgeolekut ning luua ELi ettevõtjatele võrdsed tingimused; rõhutab sellega seoses, et ühise seisukoha järjepidev rakendamine on väga tähtis selleks, et tagada ELi usaldusväärsus väärtuspõhise ülemaailmse osalejana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | julgustab riike, kes tegelevad kandidaatriigi staatuse saamisega, või riike, kes soovivad muul viisil asuda ELiga ühinemise teele, kohaldama ühise seisukoha sätteid; väljendab heameelt selle üle, et Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Gruusia, Island, Kanada, Montenegro ja Norra on ühtlustanud oma poliitika ühise seisukoha kriteeriumide ja põhimõtetega ning jätkavad seega edasist vastavusse viimist ÜVJP ja ÜJKPga; kutsub liikmesriike üles tegema tihedat koostööd kolmandate riikidega, kes on võtnud ametliku kohustuse järgida ühises seisukohas esitatud kriteeriume, pidades eelkõige silmas teabevahetuse parandamist ja litsentside andmisel suurema läbipaistvuse tagamist; lisaks palub Euroopa välisteenistusel ergutada eeelkõige Euroopa riike ühtlustama oma poliitikat ühise seisukohaga, et tagada turvalisem laiema Euroopa piirkond; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles tegema tihedat koostööd, et hoida ära relvade väärkasutamisest ja varumisest tulenevaid ohte, nagu ebaseaduslik relvakaubandus ja ebaseaduslik üle piiri toimetamine; rõhutab, et kolmandatesse riikidesse eksporditud relvade puhul on olemas oht, et samad relvad võivad salakaubaveo ja ebaseadusliku relvakaubanduse kaudu ELi tagasi jõuda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et julgeolekuriskide osas lasub liidul äärmiselt suur vastutus, kuna EL ei näita üles suuremat toetust ja pühendumist Bosnias ja Hertsegoviinas, Albaanias ja Ukrainas endiselt alles olevate rohkete relvavarude hävitamisele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | usub, et ekspordilitsentsi andmise korral läbi viidava riskihindamise metoodika peaks hõlmama ettevaatuspõhimõtet ning et liikmesriigid peaksid lisaks selle hindamisele, kas konkreetset sõjatehnoloogiat võidakse kasutada siserepressioonideks või muul soovimatul eesmärgil (funktsionaalne lähenemine), hindama ka riske, lähtudes sihtriigis valitsevast üldisest olukorrast (põhimõtteline lähenemine); |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et Brexiti kontekstis oleks oluline, et Ühendkuningriik jääks jätkuvalt seotuks ühise seisukohaga ja kohaldaks selle rakendussätteid, nagu seda teevad muud kolmandad Euroopa riigid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub liikmesriikidel ja Euroopa välisteenistusel töötada välja sihtotstarbelise strateegia, et pakkuda ametlikku kaitset rikkumisest teatajatele, kes juhivad tähelepanu relvatööstusvaldkonna organisatsioonide ja ettevõtete tegevusele, mis on vastuolus ühises seisukohas sisalduvate kriteeriumide ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, kui oluline on kõikide liidu ekspordikontrollirežiimide põhimõtteühtsus, seda eriti kontrollikriteeriumide tõlgendamisel; lisaks kordab veel kord, kui oluline on põhimõtteühtsus ekspordikontrolli ja muude välispoliitika vahendite ning kaubandusmeetmete, nagu üldise soodustuste süsteemi ja konfliktimineraalide määruse vahel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab, et ELi ettevõtjad võivad küberseiretehnoloogia kontrollimatu ekspordiga avaldada kahjulikku mõju ELi digitaristu turvalisusele ja inimõigustele; rõhutab sellega seoses ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse kiire, tõhusa ja ulatusliku ajakohastamise tähtsust ning kutsub nõukogu üles järgima selles küsimuses ranget ajakava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, kui tähtis on tõhusalt piirata relvade eksporti eraturvafirmadele kui lõppkasutajatele, ja et vastav litsents väljastataks ainult juhul, kui hoolsuskohustuste kontrolli järel on kindlaks tehtud, et kõnealune eraturvafirma ei ole osalenud inimõiguste rikkumistes; rõhutab vajadust kehtestada aruandlusmehhanismid, et tagada relvade vastutustundlik kasutamine eraturvafirmade poolt; |
| --- | --- |

13.

Ühise seisukoha kriteeriumide rakendamine

| 14. | märgib, et vastavalt aastaaruannetele tugineti keeldumise puhul 1. kriteeriumile 2014. aastal 81 korda ja 2015. aastal 109 korda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub veel kord komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käivitama algatust, mille eesmärk on kehtestada ELi relvaembargo riikide suhtes, keda süüdistatakse rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketes rikkumistes, eelkõige tsiviiltaristu tahtlikus ründamises; rõhutab veel kord, et jätkuv litsentside väljastamine relvade müügiks sellistele riikidele on vastuolus ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et vastavalt aastaaruannetele tugineti keeldumise puhul 2. kriteeriumile 2014. aastal 72 korda ja 2015. aastal 89 korda; peab kahetsusväärseks asjaolu, et andmed näitavad, et puudub ühtne lähenemisviis seoses olukorraga eelkõige Süürias, Iraagis ja Jeemenis; julgustab liikmesriike ja Euroopa välisteenistust alustama arutelu 2. kriteeriumi laiendamise üle, et hõlmata demokraatliku valitsemistava näitajad, sest selline hindamiskriteerium võiks aidata kehtestada täiendava kaitsemeetme ekspordi soovimatute negatiivsete tagajärgede vastu; peale selle usub, et põhimõttelisem lähenemisviis riski hindamise suhtes peaks keskenduma sellele, mil määral saaja üldiselt austab rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigustealast õigust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on veendunud, et Saudi Araabiasse toimuv eksport on vastuolus vähemalt 2. kriteeriumiga, mis käsitleb riigi osalemist rahvusvahelise humanitaarõiguse raskes rikkumises vastavalt pädevate ÜRO ametivõimude poolt sätestatule; kordab taas oma 26. veebruari 2016. aasta üleskutset, mis käsitleb tungivat vajadust kehtestada Saudi Araabia suhtes relvaembargo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et vastavalt aastaaruannetele tugineti keeldumise puhul 3. kriteeriumile 2014. aastal 99 korda ja 2015. aastal 139 korda; rõhutab, et 3. kriteeriumi raames on vaja hinnata liikmesriikide hiljutisi relvade tarneid valitsusvälistele osalejatele, sealhulgas tehnilise abi ja koolituse pakkumist, võttes arvesse 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et vastavalt aastaaruannetele tugineti keeldumise puhul 4. kriteeriumile 2014. aastal 57 korda ja 2015. aastal 85 korda; peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriikide eksporditavat sõjatehnoloogiat kasutatakse Jeemeni konfliktis; nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid ühist seisukohta järjepideval viisil, tuginedes pikaajalise ohu põhjalikule hindamisele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et vastavalt aastaaruannetele tugineti keeldumise puhul 5. kriteeriumile 2014. aastal seitse korda ja 2015. aastal 16 korda; tuletab meelde, et see kriteerium puudutab liikmesriikide ja liitlaste julgeolekuhuve, samas tunnistades, et need huvid ei saa mõjutada kriteeriumide käsitlemist seoses inimõiguste austamise ning piirkondliku rahu, julgeoleku ja stabiilsusega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et vastavalt aastaaruannetele tugineti keeldumise puhul 6. kriteeriumile 2014. aastal kuus korda ja 2015. aastal mitte kordagi; väljendab muret teadete pärast, et liikmesriikide relvaeksporti on kõrvale toimetatud valitsusvälistele osalejatele, muu hulgas terroristlikele rühmitustele, ning hoiatab, et neid relvi võidakse kasutada tsiviilelanike vastu nii ELis kui ka väljaspool ELi territooriumi; kordab, kui tähtis on rangem kontroll sellise relvaekspordi üle, et täita rahvusvahelisi kohustusi terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab muret Saudi Araabiasse ja Katarisse toimuva ekspordi võimaliku kõrvaletoimetamise pärast Süürias tegutsevatele valitsusvälistele osalejatele, kes panevad toime tõsiseid inimõigustealase õiguse ja humanitaarõiguse rikkumisi ning kutsub COARMi üles selle küsimusega kiiremas korras tegelema; tunnistab, et enamik mässuliste ja terrorirühmituste kätte jõudnud relvi on pärit väljastpoolt Euroopat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et vastavalt aastaaruannetele tugineti keeldumise puhul 7. kriteeriumile 2014. aastal 117 korda ja 2015. aastal 149 korda; väljendab muu hulgas oma muret Euroopa riikide väike- ja kergrelvade ekspordi väidetava kõrvaletoimetamise pärast teatavatest sihtkohtadest, et ühise seisukoha vastaselt varustada valitsusväliseid osalejaid ja lõppkasutajaid sellistes riikides nagu Süüria, Iraak, Jeemen ja Lõuna-Sudaan; juhib tähelepanu tungivale vajadusele tugineda kõrvalesuunamise ohu hindamisel rohkemale kui vaid vastuvõtjariigi poolt lõppkasutaja sertifikaadiga võetud kohustustele; toonitab, et on vaja kehtestada tõhusad saatmisjärgse kontrolli mehhanismid tagamaks, et relvi ei reekspordita vastavat luba mitte omavatele lõppkasutajatele; toonitab, et Euroopa välisteenistusel võiks olla roll selles valdkonnas liikmesriikide tehtavate jõupingutuste toetamisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et vastavalt aastaaruannetele tugineti keeldumise puhul 8. kriteeriumile 2014. aastal ühel korral ja 2015. aastal mitte kordagi; tunnistab, et 8. kriteeriumi parem rakendamine oleks otsustava tähtsusega panus ELi poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärkide ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide, eelkõige kestliku arengu eesmärgi 16.4 saavutamisse; palub liikmesriikidel ja Euroopa välisteenistusel nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kasutusjuhendit selles osas ajakohastada ja keskenduda relvade kasutamisest tulenevale potentsiaalsele arengukahjule; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles lisama ühisesse seisukohta uue kriteeriumi, millega tagataks, et litsentside väljaandmisel võetakse nõuetekohaselt arvesse ekspordi puhul esinevat korruptsiooniohtu; |
| --- | --- |

25.

Liikmesriikidevahelise teabevahetuse suurendamine

| 26. | kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles suurendama ühtsust ühise seisukoha rakendamisel ja tugevdama teabevahetusmehhanisme, tehes kättesaadavaks kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt paremat teavet ekspordilubade riskianalüüsi jaoks, tuginedes praeguse süsteemi turvalisele ja ulatuslikule digiteerimisele järgmiselt:






  a) | esitatakse rohkem teavet ekspordilitsentside ja tegeliku ekspordi kohta, jagades seda teavet süstemaatiliselt ja õigeaegselt, muu hulgas muret põhjustavate lõppkasutajate, kõrvalesuunamise juhtumite, võltsitud või muul viisil muret põhjustavate lõppkasutaja sertifikaatide ning kahtlusaluste vahendajate ja transpordiettevõtjate kohta, kooskõlas siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

26.

a)

esitatakse rohkem teavet ekspordilitsentside ja tegeliku ekspordi kohta, jagades seda teavet süstemaatiliselt ja õigeaegselt, muu hulgas muret põhjustavate lõppkasutajate, kõrvalesuunamise juhtumite, võltsitud või muul viisil muret põhjustavate lõppkasutaja sertifikaatide ning kahtlusaluste vahendajate ja transpordiettevõtjate kohta, kooskõlas siseriiklike õigusaktidega;

| b) | luuakse loetelu relvade ekspordiga seotud õigusnormide rikkumise või tuvastatud kõrvalesuunamise juhtumite eest süüdi mõistetud isikute ja üksuste kohta ning selliste isikute kohta, kes teadaolevalt või kahtluse kohaselt tegelevad ebaseadusliku relvakaubandusega või tegevusega, mis ohustab rahvusvahelist ja riiklikku julgeolekut; |
| --- | --- |

b)

luuakse loetelu relvade ekspordiga seotud õigusnormide rikkumise või tuvastatud kõrvalesuunamise juhtumite eest süüdi mõistetud isikute ja üksuste kohta ning selliste isikute kohta, kes teadaolevalt või kahtluse kohaselt tegelevad ebaseadusliku relvakaubandusega või tegevusega, mis ohustab rahvusvahelist ja riiklikku julgeolekut;

| c) | vahetatakse kaheksa kriteeriumi rakendamiseks vastu võetud parimaid tavasid; |
| --- | --- |

c)

vahetatakse kaheksa kriteeriumi rakendamiseks vastu võetud parimaid tavasid;

| d) | muudetakse praegune kasutusjuhend interaktiivseks internetiressursiks; |
| --- | --- |

d)

muudetakse praegune kasutusjuhend interaktiivseks internetiressursiks;

| e) | muudetakse 2018. aasta lõpuks ELi aastaaruanne otsingut võimaldavaks andmebaasiks, rakendades 2016. aasta andmete puhul uut formaati; |
| --- | --- |

e)

muudetakse 2018. aasta lõpuks ELi aastaaruanne otsingut võimaldavaks andmebaasiks, rakendades 2016. aasta andmete puhul uut formaati;

| f) | edendatakse selgeid ja väljakujunenud ning teabevahetusel põhinevaid koostöömenetlusi õiguskaitseasutuste ja piirivalveasutuste vahel, et tugevdada julgeolekualast koostööd ja kaotada ebaseaduslik relvakaubandus, mis ohustab ELi ja selle kodanike julgeolekut; |
| --- | --- |

f)

edendatakse selgeid ja väljakujunenud ning teabevahetusel põhinevaid koostöömenetlusi õiguskaitseasutuste ja piirivalveasutuste vahel, et tugevdada julgeolekualast koostööd ja kaotada ebaseaduslik relvakaubandus, mis ohustab ELi ja selle kodanike julgeolekut;

| 27. | väljendab heameelt seoses COARMi kavatsusega kaasata Euroopa välisteenistust süstemaatilisemalt sihtriikide olukorra ja võimalike lõppkasutajate üle peetavate arutelude ettevalmistamisse; rõhutab, et selles protsessis on tähtis regulaarselt konsulteerida inimõiguste töörühmaga (COHOM); |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et tõhusaks teabevahetuseks ja koostööks on vaja korraldada ka poliitikaametnike, litsentsimisega tegelevate töötajate ja õiguskaitsetöötajate kohtumisi ning julgustab nägema selleks ette piisavad vahendid; usub, et ühise seisukoha rakendamise tõhustamisel on otsustava tähtsusega teguriks liikmesriikide vastava suutlikkuse laiendamine; kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles suurendama nende töötajate arvu, kes tegelevad nii riiklikul kui ka ELi tasandil toimuva ekspordiga seotud küsimustega; innustab looma ELi fondi, mida kasutataks liikmesriikides litsentsimise ja nõuete täitmise tagamisega tegelevate ametnike suutlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab vajadust töötada välja lähenemisviis olukordade lahendamiseks, kus liikmesriigid tõlgendavad erinevalt ühise seisukoha 8. kriteeriumi (oma olemuselt sarnaste toodete eksport sarnastesse sihtkohtadesse ja lõppkasutajatele), et säilitada kõigile võrdsed tingimused ja ELi usaldusväärsus väljaspool liitu; usub, et on ka aeg kaaluda ELi institutsioonidele tugevama rolli andmist liikmesriikide tasandi litsentsimisprotsessi suhtes, eelkõige seoses eelkirjeldatud olukordadega; kutsub liikmesriike üles toetama relvastuskontrolli järelevalveasutuse loomist komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja egiidi all; on seisukohal, et liikmesriikidele, kes kavatsevad anda loa, millest teine liikmesriik või teised liikmesriigid on keeldunud, tuleb esitada arvamus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab kiireloomulist vajadust tugevdada ELi delegatsioonide rolli liikmesriikide ja Euroopa välisteenistuse abistamisel seoses ekspordilitsentsidega seotud riskihindamiste läbiviimisega ja nende rakendamistega lõppkasutajate kontrollide, saatmisjärgsete kontrollide ja kohapealsete kontrollide suhtes; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid ühises seisukohas tingimuse, millega tagatakse, et ELi poolt kolmanda riigi suhtes kehtestatud embargo tühistab automaatselt litsentsid, mis on juba väljastatud embargoga hõlmatud toodete suhtes; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid jätkaksid vajaduse korral abi andmist ELi mittekuuluvatele riikidele seadusandlike ja haldusmeetmete koostamisel, ajakohastamisel ja rakendamisel, et tagada ekspordikontrolli süsteemi kehtestamine relvade ja sõjatehnoloogia jaoks; |
| --- | --- |

32.

Aruandluskohustuste järgimise tugevdamine

| 33. | peab kahetsusväärseks, et 17. ELi aastaaruanne avaldati väga hilja, vähemalt 17 kuud pärast lubade andmist või eksporti; peale selle peab kahetsusväärseks asjaolu, et 18. ELi aastaaruanne avalikustati alles 2017. aasta märtsis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kritiseerib kaheksa kriteeriumi rikkumisi liikmesriikide poolt; on seisukohal, et tuleks edendada kaheksa kriteeriumi ühtset ja järjekindlat kohaldamist; märgib, et ei ole sätestatud sanktsioone liikmesriikide suhtes, kes ei täida litsentside andmisel kaheksat kriteeriumi, ning soovitab liikmesriikidel näha ette sõltumatute kontrollide tegemise kord; usub, et on aeg algatada protsess mehhanismi kehtestamiseks, mille abil saab kehtestada sanktsioone nendele liikmesriikidele, kes ei järgi ühist seisukohta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et vastavalt ühise seisukoha artikli 8 lõikele 2 on kõik liikmesriigid kohustatud andma oma relvaekspordi kohta aru, ja kutsub kõiki liikmesriike üles täitma oma kohustusi; peab kahetsusväärseks, et 17. aastaaruande jaoks esitas litsentse käsitlevate eristatud andmete ja tegeliku ekspordi kohta täies mahus teavet 21 liikmesriiki ning 18. aastaaruande jaoks ainult 20 liikmesriiki; kutsub kõiki liikmesriike, sealhulgas kolme peamist relvi eksportivat liikmesriiki, Prantsusmaad, Saksamaad ja Ühendkuningriiki, kes ei ole esitanud täies mahus teavet, esitama järgmist aastaaruannet silmas pidades täielikud andmed oma eelneva ekspordi kohta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab ühtlustatuma ja õigeaegse aruandluse ja andmete esitamise menetluse tagamist, kehtestades andmete esitamise tähtajaks selle aasta jaanuari, mis järgneb aastale, mil eksport toimus, ja kehtestades kindla avaldamise kuupäeva, mis ei oleks hiljem kui ekspordile järgneva aasta märtsis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et ühist seisukohta tuleks täiendada avalikult juurdepääsetava nimekirjaga, mida pidevalt ajakohastatakse ja mis annab üksikasjalikku teavet selle kohta, millisel määral eksport teatavatesse vastuvõtjariikidesse on või ei ole kooskõlas kaheksa kriteeriumiga; |
| --- | --- |

37.

| 38. | peab vajalikuks, et loodaks ühtlustatud kontrolli- ja aruandlussüsteem, mille põhjal teada saada, kas ja mil määral üksikute liikmesriikide eksport rikub kaheksat kriteeriumi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid järgiksid täielikult ühises seisukohas kehtestatud aruandlusnõudeid; rõhutab, et kvaliteetsed andmed tegelike tarnete kohta on olulised, et mõista, kuidas rakendatakse kaheksat kriteeriumi; kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles uurima, kuidas kasutada tolliasutuste esitatud andmeid, muu hulgas luues sõjaliste kaupade jaoks spetsiaalsed tollikoodid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | möönab, et kõik ELi liikmesriigid on alla kirjutanud ÜRO relvakaubandusleppele; nõuab nimetatud lepingu ülemaailmset kohaldamist ning suurema tähelepanu pööramist riikidele, kes ei ole sellele alla kirjutanud, sealhulgas Venemaale ja Hiinale; ühtlasi tunnustab relvakaubanduslepingut puudutavat teavitustegevust ning toetab selle tulemuslikku rakendamist; |
| --- | --- |

40.

Asjaomaste vahendite ajakohastamine

| 41. | kutsub üles vaatama läbi sõjaliste kaupade ühise nimekirja ja kahesuguse kasutusega kaupade määruse lisades esitatud loetelud, et kõik asjaomased mehitamata süsteemid oleks hõlmatud; tuletab meelde oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni relvastatud droonide kohta, eriti punkti 2 alapunkti c, milles kutsuti üles lisama relvastatud droonid asjaomastesse relvastuskontrollirežiimidesse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | julgustab liikmesriike põhjalikumalt uurima kolmandates riikides toimuvat litsentseeritud tootmist ja tagama tugevamad kaitsemeetmed soovimatu kasutamise vältimiseks; nõuab ühise seisukoha ranget kohaldamist kolmandates riikides toimuva litsentseeritud tootmise suhtes; ergutab liikmesriike kaaluma konkreetse kolmanda riigi suhtumist relvakaubanduslepingusse ja sellega seotud staatust, kui on käsil otsuse tegemine tarnete kohta, mis suurendaksid selle riigi sõjavarustuse tootmis- ja/või ekspordivõimsust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | leiab, et direktiivi 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta) rakendamine peaks toimuma kooskõlas ühise seisukoha rakendamisega, sh ka varuosade ja komponentide puhul; märgib, et ühise seisukoha kohaldamisala ei ole piiratud ning seega kehtivad kaheksa kriteeriumi ka ELi-sisese ekspordi puhul; |
| --- | --- |

43.

| 44. | väljendab muret seoses küberjulgeoleku probleemidega, eelkõige läbimurretega häkkimismeetodites, mida kasutatakse juurdepääsuks litsentse väljastavate riiklike asutuste teabele ja andmetele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles investeerima piisavalt rahalisi vahendeid tehnoloogiasse ja inimressurssidesse, et nende küberjulgeolekuprobleemide lahendamise otstarbel koolitada isikuid konkreetsete küberjulgeolekuprogrammide ja meetodite valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

Parlamentide ja avaliku arvamuse roll

| 45. | märgib, et mitte kõik ELi liikmesriikide parlamendid ei kontrolli riiklike litsentside andmise otsuseid muu hulgas iga-aastaste relvaekspordi aruannete esitamise kaudu ja nõuab sellega seoses parlamentaarse ja riikliku järelevalve üldist suurendamist; juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi kodukorrale, milles nähakse ette võimalus regulaarselt reageerida ELi iga-aastastele relvaekspordi aruannetele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tervitab riiklike parlamentide, relvaekspordi kontrolliasutuste, tööstusliitude ja kodanikuühiskonnaga peetavaid regulaarseid konsultatsioone, mis on sisuka läbipaistvuse saavutamisel väga tähtsad; kutsub COARMi, kõiki liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles tõhustama dialoogi kodanikuühiskonnaga ning konsultatsioone riiklike parlamentide ja relvaekspordi kontrolliasutustega; ergutab liikmesriikide parlamente, kodanikuühiskonda ja akadeemilisi ringkondi viima läbi sõltumatuid relvakaubanduse uuringuid ning kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust seda tegevust toetama, muu hulgas rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

(2)  ELT C 163, 4.5.2016, lk 1.

(3)  ELT C 153, 16.5.2016, lk 1.

(4)  ELT L 326, 11.12.2015, lk 56.

(5)  ELT L 139, 30.5.2017, lk 38.

(6)  ELT C 97, 28.3.2017, lk 1.

(7)  Relvakaubandusleping, ÜRO, 13-27217.

(8)  ELT L 341, 18.12.2013, lk 56.

(9)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(10)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

(11)  ELT L 338, 13.12.2016, lk 1.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0472.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0066.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0502.

(15)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 110.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0289.

(17)  Trends in International Arms Transfers (Rahvusvaheliste relvatarnete suundumused), 2016, SIPRI teabeleht, veebruar 2017.

(18)  Ibid.

(19)  Ibid.

(20)  Kiriku ja arengukoostöö ühiskonverentsi (Gemeinsame Konferenz Kirche und Entwicklung) relvaekspordi aruanne 2016, lk 54.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/71

---

P8_TA(2017)0345

ELi poliitilised suhted Ladina-Ameerika riikidega

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2017/2027(INI))

(2018/C 337/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ning eriti selle V jaotist ELi välistegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ning eriti selle V jaotist ELi välistegevuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle viienda osa I–III ja V jaotist (ühine kaubanduspoliitika, arengukoostöö ja humanitaarabi ning rahvusvahelised lepingud), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle viienda osa I–III ja V jaotist (ühine kaubanduspoliitika, arengukoostöö ja humanitaarabi ning rahvusvahelised lepingud),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitikat käsitleva globaalse strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitikat käsitleva globaalse strateegia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil“ (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil“ (COM(2009)0495),

| — | võttes arvesse tihedaid kultuurilisi, keelelisi, poliitilisi ja ajaloolisi sidemed, mis on kujunenud muu hulgas aastakümneid kestnud intensiivse rände tõttu ELi liikmesriikide ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tihedaid kultuurilisi, keelelisi, poliitilisi ja ajaloolisi sidemed, mis on kujunenud muu hulgas aastakümneid kestnud intensiivse rände tõttu ELi liikmesriikide ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide vahel,

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2015. aastal (riike ja piirkondi puudutavad küsimused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2015. aastal (riike ja piirkondi puudutavad küsimused),

| — | võttes arvesse deklaratsioone, mis on vastu võetud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide seni toimunud tippkohtumistel, ning eelkõige 10.–11. juunil 2015. aastal Brüsselis toimunud teise ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse tippkohtumise deklaratsiooni, mille teema oli „Ühise tuleviku kujundamine: jõukate, sidusate ja jätkusuutlike ühiskondade loomine kodanike jaoks“, ning kus kiideti heaks poliitiline deklaratsioon „Järgmise põlvkonna partnerlus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsioone, mis on vastu võetud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide seni toimunud tippkohtumistel, ning eelkõige 10.–11. juunil 2015. aastal Brüsselis toimunud teise ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse tippkohtumise deklaratsiooni, mille teema oli „Ühise tuleviku kujundamine: jõukate, sidusate ja jätkusuutlike ühiskondade loomine kodanike jaoks“, ning kus kiideti heaks poliitiline deklaratsioon „Järgmise põlvkonna partnerlus“,

| — | võttes arvesse 11. mail 2015. aastal avaldatud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse kodanikuühiskonna foorumi deklaratsiooni pealkirjaga „Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi riikide rahvaste võrdõiguslikkus, õigused ja demokraatlik osalemine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. mail 2015. aastal avaldatud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse kodanikuühiskonna foorumi deklaratsiooni pealkirjaga „Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi riikide rahvaste võrdõiguslikkus, õigused ja demokraatlik osalemine“,

| — | võttes arvesse 25.–26. oktoobril 2016. aastal Dominikaani Vabariigis Santo Domingos toimunud esimese ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse ministrite kohtumise ühiskommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. oktoobril 2016. aastal Dominikaani Vabariigis Santo Domingos toimunud esimese ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse ministrite kohtumise ühiskommünikeed,

| — | võttes arvesse 28.–29. oktoobril 2016. aastal Colombias Cartagena de Indias toimunud 25. Ibero-Ameerika riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni „Noored, ettevõtlus ja haridus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. oktoobril 2016. aastal Colombias Cartagena de Indias toimunud 25. Ibero-Ameerika riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni „Noored, ettevõtlus ja haridus“,

| — | võttes arvesse 25. jaanuaril 2017. aastal Dominikaani Vabariigis Punta Canas toimunud viienda Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumise poliitilist deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. jaanuaril 2017. aastal Dominikaani Vabariigis Punta Canas toimunud viienda Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumise poliitilist deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni Colombia rahuprotsessi toetuseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni Colombia rahuprotsessi toetuseks (1),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone Venezuela kohta, eelkõige 8. juuni 2016. aasta (2) ja 27. aprilli 2017. aasta (3) resolutsioone olukorra kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone Venezuela kohta, eelkõige 8. juuni 2016. aasta (2) ja 27. aprilli 2017. aasta (3) resolutsioone olukorra kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kuuba Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kuuba Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni 43 õpetajakutset omandava tudengi kadumise kohta Mehhikos (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni 43 õpetajakutset omandava tudengi kadumise kohta Mehhikos (5),

| — | võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee resolutsioone, eriti 22. septembri 2016. aasta resolutsioone praegu toimuvate ELi ja Ladina-Ameerika läbirääkimiste majandusaspektide kohta (6), vaesuse vastu võitlemise kohta, mis on kestliku arengu eesmärkide osa kestliku arengu tegevuskavas 2030 (7), erakondade rahastamise kohta Euroopa Liidus ja Ladina-Ameerikas (8) ning majandus- ja rahandussuhete kohta Hiina Rahvavabariigiga ELi ja Ladina-Ameerika kahe piirkonna vahelise strateegilise partnerluse seisukohast (9), ning 29. märtsi 2014. aasta resolutsiooni naiste tapmiste kohta Euroopa Liidus ja Ladina-Ameerikas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee resolutsioone, eriti 22. septembri 2016. aasta resolutsioone praegu toimuvate ELi ja Ladina-Ameerika läbirääkimiste majandusaspektide kohta (6), vaesuse vastu võitlemise kohta, mis on kestliku arengu eesmärkide osa kestliku arengu tegevuskavas 2030 (7), erakondade rahastamise kohta Euroopa Liidus ja Ladina-Ameerikas (8) ning majandus- ja rahandussuhete kohta Hiina Rahvavabariigiga ELi ja Ladina-Ameerika kahe piirkonna vahelise strateegilise partnerluse seisukohast (9), ning 29. märtsi 2014. aasta resolutsiooni naiste tapmiste kohta Euroopa Liidus ja Ladina-Ameerikas (10),

| — | võttes arvesse Euroopa ning Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee 22. septembri 2016. aasta soovitusi rände, arengu ja majanduskriisi kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ning Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee 22. septembri 2016. aasta soovitusi rände, arengu ja majanduskriisi kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta suhete arendamiseks Ladina-Ameerikaga (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisavaldust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 233/2014 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020) artikli 5 lõike 2 punkti b alapunkti ii kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisavaldust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 233/2014 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020) artikli 5 lõike 2 punkti b alapunkti ii kohta,

| — | võttes arvesse 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 169 põlis- ja hõimurahvaste kohta, eelkõige selle artiklit 14, mis käsitleb nende rahvaste õigusi seoses maaomandi ja maa omamisega nende tavapärastel asualadel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 169 põlis- ja hõimurahvaste kohta, eelkõige selle artiklit 14, mis käsitleb nende rahvaste õigusi seoses maaomandi ja maa omamisega nende tavapärastel asualadel,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta laiema Atlandi-ülese partnerluse edendamisel (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta laiema Atlandi-ülese partnerluse edendamisel (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 16/2014 „ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus“ antud soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 16/2014 „ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus“ antud soovitusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0268/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0268/2017),

| A. | arvestades, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond on ELi peamine partner selliste praeguste ülemaailmsete probleemide ühisel lahendamisel nagu vaesuse kaotamine, joogivee kättesaadavus, üldine inimõiguste tunnustamine, rahu ja julgeolek, sotsiaalmajanduslik areng, hea valitsemistava puudumine, kestlikkus, võitus kliimamuutuste vastu, digitaliseerimine ning rände haldamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond on ELi peamine partner selliste praeguste ülemaailmsete probleemide ühisel lahendamisel nagu vaesuse kaotamine, joogivee kättesaadavus, üldine inimõiguste tunnustamine, rahu ja julgeolek, sotsiaalmajanduslik areng, hea valitsemistava puudumine, kestlikkus, võitus kliimamuutuste vastu, digitaliseerimine ning rände haldamine;

| B. | arvestades, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna partnerlus tugineb tihedatele ajaloo- ja kultuurisidemetele, ulatuslikele inimestevahelistele suhetele, tugevatele ja kasvavatele kauba- ja investeeringuvoogudele ning sellistele ühistele väärtustele nagu demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõte; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna partnerlus tugineb tihedatele ajaloo- ja kultuurisidemetele, ulatuslikele inimestevahelistele suhetele, tugevatele ja kasvavatele kauba- ja investeeringuvoogudele ning sellistele ühistele väärtustele nagu demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõte;

| C. | arvestades, et 33 Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riiki on poliitiliselt, majanduslikult ja kultuuriliselt erinevad, mis nõuab erinevat käsitlust ELi välistegevuse ühtses ja järjepidevas raamistikus, kaitstes seejuures alati ELi väärtusi demokraatia ja inimõiguste küsimustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 33 Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riiki on poliitiliselt, majanduslikult ja kultuuriliselt erinevad, mis nõuab erinevat käsitlust ELi välistegevuse ühtses ja järjepidevas raamistikus, kaitstes seejuures alati ELi väärtusi demokraatia ja inimõiguste küsimustes;

| D. | arvestades, et ELi ning Ladin--Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide pikaajalise partnerluse aluseks on ajaloolised, kultuuri-, inimestevahelised ja majandussidemed, mida ei tohi pidada enesestmõistetavaks ja mis peaksid olema horisontaalsema suunitlusega, ühised põhimõtted ja väärtused, sealhulgas inimõiguste ja põhivabaduste austamine, õigusriigi põhimõte, rahvusvaheline rahu ja julgeolek ning ühistel normidel ja dialoogil põhineva mitmepoolse ülemaailmse juhtimissüsteemi ühine toetamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi ning Ladin--Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide pikaajalise partnerluse aluseks on ajaloolised, kultuuri-, inimestevahelised ja majandussidemed, mida ei tohi pidada enesestmõistetavaks ja mis peaksid olema horisontaalsema suunitlusega, ühised põhimõtted ja väärtused, sealhulgas inimõiguste ja põhivabaduste austamine, õigusriigi põhimõte, rahvusvaheline rahu ja julgeolek ning ühistel normidel ja dialoogil põhineva mitmepoolse ülemaailmse juhtimissüsteemi ühine toetamine;

| E. | arvestades, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide rahvastik moodustab kokku ühe kolmandiku ÜRO liikmesriikide rahvastikust ning nad annavad umbes 25 % üleilmsest SKPst; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide rahvastik moodustab kokku ühe kolmandiku ÜRO liikmesriikide rahvastikust ning nad annavad umbes 25 % üleilmsest SKPst;

| F. | arvestades, et poliitilise dialoogi ja koostöö edendamine rände, kliimamuutuste, energeetika ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas ning sotsiaalmajanduslike sidemete tihendamine viisalihtsustuse, õpilasvahetuse ja teaduskoostöö kaudu on ELi prioriteedid Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidega seotud välistegevuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et poliitilise dialoogi ja koostöö edendamine rände, kliimamuutuste, energeetika ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas ning sotsiaalmajanduslike sidemete tihendamine viisalihtsustuse, õpilasvahetuse ja teaduskoostöö kaudu on ELi prioriteedid Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidega seotud välistegevuses;

| G. | arvestades, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkondade vaheline strateegiline partnerlus, mis käivitati 1999. aasta juunis kahe piirkonna vaheliste suhete tihendamiseks, ei ole veel kindlalt realiseerunud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkondade vaheline strateegiline partnerlus, mis käivitati 1999. aasta juunis kahe piirkonna vaheliste suhete tihendamiseks, ei ole veel kindlalt realiseerunud;

| H. | arvestades, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond on viimase kümnendi jooksul oluliselt muutunud, näiteks on suur osa elanikkonnast tõusnud keskklassi tänu majandusreformidele ja sotsiaalpoliitikale, piirkonna riikides loodud rikkuse ulatuslikumale ümberjaotamisele, mis parandab hariduse, tervishoiu ja korralike eluasemete kättesaadavust, ning ka tänu demokraatia üldisele tugevnemisele, kuid piirkonda mõjutab toorainete supertsükli läbisaamine, mis tõi kaasa ohu, et miljonid inimesed võivad vaesusesse tagasi langeda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond on viimase kümnendi jooksul oluliselt muutunud, näiteks on suur osa elanikkonnast tõusnud keskklassi tänu majandusreformidele ja sotsiaalpoliitikale, piirkonna riikides loodud rikkuse ulatuslikumale ümberjaotamisele, mis parandab hariduse, tervishoiu ja korralike eluasemete kättesaadavust, ning ka tänu demokraatia üldisele tugevnemisele, kuid piirkonda mõjutab toorainete supertsükli läbisaamine, mis tõi kaasa ohu, et miljonid inimesed võivad vaesusesse tagasi langeda;

| I. | arvestades, et pärast kogu kümnendi kestnud muljetavaldavat majanduskasvu on kõrgete toormehindade (millest enamik Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riike sõltuvad) tsükli lõppemine koos Hiina (kes on nüüd USA järel nende teine kaubanduspartner) majanduse aeglustumisega põhjustanud mitmetes piirkonna riikides majandusseisaku ja isegi majanduslanguse, mis ohustab paljusid saavutusi ja seab miljonid inimesed vaesusesse tagasilangemise ohtu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast kogu kümnendi kestnud muljetavaldavat majanduskasvu on kõrgete toormehindade (millest enamik Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riike sõltuvad) tsükli lõppemine koos Hiina (kes on nüüd USA järel nende teine kaubanduspartner) majanduse aeglustumisega põhjustanud mitmetes piirkonna riikides majandusseisaku ja isegi majanduslanguse, mis ohustab paljusid saavutusi ja seab miljonid inimesed vaesusesse tagasilangemise ohtu;

| J. | arvestades, et mõningates Ladina-Ameerika riikides nõuab üldsus jõuliselt suuremat demokraatiat ja osalust ning kestlikku majanduspoliitikat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõningates Ladina-Ameerika riikides nõuab üldsus jõuliselt suuremat demokraatiat ja osalust ning kestlikku majanduspoliitikat;

| K. | arvestades, et õigusriigi põhimõtte järgimine, mida kajastab õiguskindlust tagav stabiilne õigusraamistik, on väga tähtis majanduse taastumist edendavate investeeringute ligimeelitamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et õigusriigi põhimõtte järgimine, mida kajastab õiguskindlust tagav stabiilne õigusraamistik, on väga tähtis majanduse taastumist edendavate investeeringute ligimeelitamiseks;

| L. | arvestades, et õigusriigi põhimõtte järgimine ning stabiilne poliitiline ja õigusraamistik võimaldab mõlemal piirkonnal tegeleda vabalt ettevõtlusega ja luua soodsa investeerimiskeskkonna, mis hõlmab õiguskindluse põhimõtte tagamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et õigusriigi põhimõtte järgimine ning stabiilne poliitiline ja õigusraamistik võimaldab mõlemal piirkonnal tegeleda vabalt ettevõtlusega ja luua soodsa investeerimiskeskkonna, mis hõlmab õiguskindluse põhimõtte tagamist;

| M. | arvestades, et kõrged inflatsioonimäärad takistavad majanduskasvu ja seetõttu tuleb nendega viivitamata tegeleda; arvestades, et usaldusväärne vahetuskurss on riigi majandusarengu jaoks eluliselt tähtis; arvestades, et oluline on viia ellu tööstuspoliitikat, mis suurendab tootlikkust, mitmekesistab majandust ja meelitab ligi investeeringuid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõrged inflatsioonimäärad takistavad majanduskasvu ja seetõttu tuleb nendega viivitamata tegeleda; arvestades, et usaldusväärne vahetuskurss on riigi majandusarengu jaoks eluliselt tähtis; arvestades, et oluline on viia ellu tööstuspoliitikat, mis suurendab tootlikkust, mitmekesistab majandust ja meelitab ligi investeeringuid;

| N. | arvestades, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide vahelised assotsieerimislepingud aitavad parandada poliitilist ja kaubandusalast dialoogi ning investeerimiskliimat, kuna need avavad teenuste sektori ja riigihanketurud ning võimaldavad viia ellu taristuprojekte; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide vahelised assotsieerimislepingud aitavad parandada poliitilist ja kaubandusalast dialoogi ning investeerimiskliimat, kuna need avavad teenuste sektori ja riigihanketurud ning võimaldavad viia ellu taristuprojekte;

| O. | arvestades, kui tähtis on, et EL ja Ladina-Ameerika koostaksid ühise tegevuskava; |
| --- | --- |

O.

arvestades, kui tähtis on, et EL ja Ladina-Ameerika koostaksid ühise tegevuskava;

| P. | arvestades, et ELis on viimastel aastatel toimunud olulisi muutusi, nagu majanduskriis, Brexitiga seotud probleemid ja pagulaskriis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELis on viimastel aastatel toimunud olulisi muutusi, nagu majanduskriis, Brexitiga seotud probleemid ja pagulaskriis;

| Q. | arvestades, et praegu Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikides toimuvate suurte geopoliitiliste muutuste tõttu, mida iseloomustab majanduskoostööd otsivate Aasia riikide kasvav kohalolu piirkonnas, peab EL olema oma Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna partneritele tõsiselt võetav liitlane mitte ainult majandussuhetes, vaid ka sotsiaalses arengus ja ühiste väärtuste kaitsmisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et praegu Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikides toimuvate suurte geopoliitiliste muutuste tõttu, mida iseloomustab majanduskoostööd otsivate Aasia riikide kasvav kohalolu piirkonnas, peab EL olema oma Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna partneritele tõsiselt võetav liitlane mitte ainult majandussuhetes, vaid ka sotsiaalses arengus ja ühiste väärtuste kaitsmisel;

| R. | arvestades, et ELi ja Mehhiko vaheline üldleping, ELi ja Tšiili vaheline assotsieerimisleping ning ELi ja Mercosuri vaheline piirkondadevahelise koostöö raamleping jõustusid vastavalt 1997., 2003. ja 1999. aastal; arvestades, et nende lepingute tähtsuse tõttu ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide jaoks vajavad praegu nende lepingute ajakohastamise üle peetavad läbirääkimised võimalikult kaasaegse ja edumeelse tulemuse saavutamiseks ambitsioonikat impulssi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi ja Mehhiko vaheline üldleping, ELi ja Tšiili vaheline assotsieerimisleping ning ELi ja Mercosuri vaheline piirkondadevahelise koostöö raamleping jõustusid vastavalt 1997., 2003. ja 1999. aastal; arvestades, et nende lepingute tähtsuse tõttu ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide jaoks vajavad praegu nende lepingute ajakohastamise üle peetavad läbirääkimised võimalikult kaasaegse ja edumeelse tulemuse saavutamiseks ambitsioonikat impulssi;

| S. | arvestades, et EL on Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonnas peamine arenguabi allikas, mida kajastab arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020, samuti tähtsaim investor ja üks peamisi kaubanduspartnereid, ning arvestades, et Euroopa koostöö on tugev tänu finants- ja kolmepoolsele koostööle; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL on Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonnas peamine arenguabi allikas, mida kajastab arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020, samuti tähtsaim investor ja üks peamisi kaubanduspartnereid, ning arvestades, et Euroopa koostöö on tugev tänu finants- ja kolmepoolsele koostööle;

| T. | arvestades, et komisjon koostab praegu osana kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030 uut arengukava, ning arvestades, et kestliku arengu kontseptsiooni tuleb kohaldada kõigis Ladina-Ameerika riikides ja see peab hõlmama neid kõiki (ka keskmise sissetulekuga riike), ning et selles uues käsitluses tuleb lisaks sissetulekule ühe elaniku kohta võtta arvesse ka muid kriteeriume; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjon koostab praegu osana kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030 uut arengukava, ning arvestades, et kestliku arengu kontseptsiooni tuleb kohaldada kõigis Ladina-Ameerika riikides ja see peab hõlmama neid kõiki (ka keskmise sissetulekuga riike), ning et selles uues käsitluses tuleb lisaks sissetulekule ühe elaniku kohta võtta arvesse ka muid kriteeriume;

| U. | arvestades, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond on ELi välispoliitika põhiprioriteetide määratlemisel süstemaatiliselt tahaplaanile jäetud, vaatamata ELi kõnealuse piirkonna riikidega ajalooliselt ühendavatele ilmselgetele kultuurilistele ja keelelistele sidemetele ja vaatamata vajadusele leida uusi liitlasi ajal, mil ELi geopoliitiline mõju maailmas järjest väheneb; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond on ELi välispoliitika põhiprioriteetide määratlemisel süstemaatiliselt tahaplaanile jäetud, vaatamata ELi kõnealuse piirkonna riikidega ajalooliselt ühendavatele ilmselgetele kultuurilistele ja keelelistele sidemetele ja vaatamata vajadusele leida uusi liitlasi ajal, mil ELi geopoliitiline mõju maailmas järjest väheneb;

| V. | arvestades, et Atlandi piirkond tervikuna – sealhulgas EL, Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika, Lõuna-Ameerika ja Atlandi ookeani äärsed Aafrika riigid – on väga oluline, nagu ka vajadus Atlandi piirkonna ja selle riikide koostöö järele, et nad kõik saaksid lahendada selle väga suure piirkonna ees seisvaid ühiseid probleeme; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Atlandi piirkond tervikuna – sealhulgas EL, Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika, Lõuna-Ameerika ja Atlandi ookeani äärsed Aafrika riigid – on väga oluline, nagu ka vajadus Atlandi piirkonna ja selle riikide koostöö järele, et nad kõik saaksid lahendada selle väga suure piirkonna ees seisvaid ühiseid probleeme;

| W. | arvestades, et järgmine WTO ministrite konverents peetakse 2017. aasta detsembris Buenos Aireses, ning et sellel konverentsil kohtuvad ka liikmesmaade parlamendidelegatsioonid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et järgmine WTO ministrite konverents peetakse 2017. aasta detsembris Buenos Aireses, ning et sellel konverentsil kohtuvad ka liikmesmaade parlamendidelegatsioonid;

| X. | arvestades, et kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisega tagatakse teabe üldine kättesaadavus ja sõnavabaduse kaitse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisega tagatakse teabe üldine kättesaadavus ja sõnavabaduse kaitse;

| Y. | arvestades, et kümme oma energiavarusid kõige paremini juhtivat riiki ja 20 % maailma naftavarudest asub Ladina-Ameerikas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kümme oma energiavarusid kõige paremini juhtivat riiki ja 20 % maailma naftavarudest asub Ladina-Ameerikas;

| Z. | arvestades, et Ladina-Ameerika riigid Mehhiko ja Brasiilia loetakse ELi strateegilisteks partneriteks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Ladina-Ameerika riigid Mehhiko ja Brasiilia loetakse ELi strateegilisteks partneriteks;

| 1. | rõhutab, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna partnerluse aluseks on sellised ühised põhimõtted, huvid ja väärtused nagu demokraatia, inimõigused, rahu ja solidaarsus, õigusriigi põhimõte ja sõltumatu kohtusüsteem, ning kohustus järgida neid oma horisontaalsetes suhetes, mis on omandanud kahe piirkonna vaheliste suhete arendamise ja koostöö jaoks otsustava tähtsuse; rõhutab, et majanduskriisi järel on ELil ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidel sarnased probleemid kestliku majanduskasvu, tööpuuduse vastu võitlemise, digitaalse ülemineku, sotsiaalse kaasatuse ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, ning seejuures jagavad nad ühiseid väärtusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab asjaolu, et uus geopoliitiline kava tugevdab Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonda, mis on ELi välispoliitika strateegiline prioriteet ja võimalus, kuna mõlemad piirkonnad jagavad ühist maailmavaadet, mille aluseks on mitmepoolsus, dialoog, jätkusuutlikkus, õigusriik, inimõiguste austamine ja kaasavad avatud ühiskonnad; tunnustab ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide vahelistes suhetes osalejate, sealhulgas riikide, linnade ja kohalike haldusüksuste, samuti ülikoolide, kodanikuühiskonna, ettevõtjate ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee positiivset ja rikkalikku mitmekesisust; nõuab lepingute, koostöömeetmete ja kõrgetasemeliste poliitiliste kontaktide paremat kooskõlastamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et poliitilise ja majanduskoostöö laiendamine ning tugevama partnerluse rajamine Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidega on väga tähtis kahe piirkonna vahelisel, allpiirkondlikul ja kahepoolsel tasandil ning täiendavate meetmete võtmisel; rõhutab, et see koostöö peab aitama mõjusalt kiirendada majanduskasvu jätkusuutlike sotsiaalmajanduslike arengumeetmete kaudu, tagades samal ajal sotsiaalse kaasamise, kodanikuvabadused, inimõigused ja vaesuse vähendamise; on veendunud, et ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna partnerlus- ja assotsieerimislepingutes tuleks võtta arvesse piirkondade majanduslikke erinevusi ja kanda hoolt, et senine asümmeetria ei suureneks; märgib, et Euroopa ettevõtete kohalolu on Ladina-Ameerika riikide rahvamajanduste jaoks väga vajalik ning rõhutab, et nad peavad oma tegevuse juures järgima kehtivaid eeskirju ja järelevalvemenetlusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse tippkohtumiste tähtsust, kuna nende näol on tegemist kahe piirkonna vahelise strateegilise partnerluse vahendiga uue poliitilise dialoogi raamistikus; nõuab, et EL ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus tugevdaksid seda partnerlust ja poliitilist dialoogi oma temaatiliste dialoogide ja põhialgatuste raames, mille näitena võib nimetada teadusuuringute ja innovatsiooni ühisalgatust ja rändeteemalist struktureeritud dialoogi, ning tegutseksid selgelt määratletud ühiste huvide nimel, et üheskoos lahendada suuri üleilmseid probleeme hea valitsemistava, majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse, kultuuri, innovatsiooni ja keskkonnakaitse valdkonnas niisugustel mitmepoolsetel foorumitel nagu ÜRO, G20 ja WTO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab veel kord ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide võetud kohustust tõhustada koostööd ülemaailmse tegevuskava vallas ning pooldab WTOs avatud kaubandussüsteemi alusena mitmepoolset käsitlust, mis põhineb prognoositavatel ja kaasavamatel eeskirjadel, mis on vaesuse vähendamise ja kestliku arengu edendamise eesmärkide saavutamisel tulemuslikud, on läbipaistvad ja demokraatlikud ning ulatuslikuma parlamentaarse mõõtmega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kinnitab oma toetust Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna integratsioonile ning rõhutab vajadust paremini kooskõlastada piirkonna mitmesuguseid ja erikiiruselisi integratsioonikavasid; dialoogi tõhustamiseks ühist huvi pakkuvates valdkondades ja institutsioonilise raamistiku tugevdamiseks soovitab tõhustatud dialoogi, koostööd ja parimate tavade vahetamist CELACi, Mercosuri, Andide Ühenduse, Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteemi ja Vaikse ookeani liiduga; demokraatia arendamiseks Lõuna-Ameerikas soovitab tugevdada selliseid poliitilise dialoogi, koostöö ja kogemuste vahetamise piirkondlikke algatusi nagu Lõuna-Ameerika Riikide Liit, Ameerika Riikide Organisatsioon ja Kariibi Ühendus; rõhutab ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna parlamentidevahelise koostöö edendamise tähtsust, eelkõige Euroopa Parlamendi koostööd eri piirkondlike parlamentidega koos poliitiliste ja institutsiooniliste kogemuste ja teadmiste vahetamisega; tervitab hiljuti käivitatud Mercosuri ja Vaikse ookeani liidu vahelist dialoogi, mille eesmärk on järkjärguline ühtlustamine ja laienemine koos tulevaste piirkondlike ja ülemaailmsete probleemide teemal peetavate aruteludega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et poliitiline stabiilsus, majandusnormid ja tugevad institutsioonid, mis aitavad tagada õigusriigi põhimõtte järgimise ja läbipaistvuse, loovad, tänu õiguskindlusele, pikaajalisi investeeringuid ligimeelitava keskkonna; toonitab, et selline õigusraamistik eeldab tugevaid demokraatlikke institutsioone, vastutustundlikku majandusplaneerimist ning pingutusi poliitilise dialoogi ja majanduskoostöö tihendamiseks nii piirkonna siseselt kui ka välispartneritega; sellega seoses tuletab meelde ELiga toimivate partnerlussuhete keskset tähtsust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu Vaikse ookeani liidu (kuhu kuuluvad Tšiili, Colombia, Mehhiko ja Peruu) dünaamilisusele ja nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja uuriks, kas EL saaks osaleda selles liidus vaatlejana, nagu mitmed ELi liikmesriigid juba teevad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et praegused globaalprobleemid, sealhulgas inimõigused, rahu, julgeolek, võitlus korruptsiooni ja karistamatuse vastu, hea valitsemistava puudumine, kestlik sotsiaalmajanduslik areng, vaesuse kaotamine, digitaliseerimine, massiline ränne, sooline võrdõiguslikkus, küberjulgeolek, organiseeritud kuritegevus ja terrorism, uimastikaubandus, kliimamuutused, geopoliitilised muutused, riikidesisene ja -vaheline ebavõrdsus, mitteametlik töö ja töötuse kasv, pakuvad uusi võimalusi ja koostööviise ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna strateegilises partnerluses, mis peaks põhinema ühisel nägemusel ja tegevuskaval; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et ehkki tänu Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna majanduse märkimisväärsele arengule on vaesus ja ebavõrdsus vähenenud, takistab ebavõrdsus ikka veel oluliselt piirkonna arengut, kuna 175 miljonit inimest, sealhulgas eelkõige naised ja alaealised, elab vaesuses ja tõrjutuses; rõhutab, et selle probleemi lahendamisel on otsustava tähtsusega majanduskasv, kaasav sotsiaalne areng, rikkuse õiglane jaotamine ja põhiliste avalike teenuste üldkättesaadavus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et vaesuse kaotamise ja ebavõrdsuse vähendamise eesmärk tuleb saavutada majanduslike, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasamise meetmetega ja selle saavutamiseks tuleb parandada tööhõivevõimalusi ja hariduse kättesaadavust, ning rõhutab vajadust kaitsta kõiki kodanikke ja laiendada keskklassi majandustsüklite mõjust hoolimata, kindlustada elamistingimuste parandamisel saavutatut (sh sotsiaalkaitse miinimumtasemete määratlemisega) ning austada inimõigusi ja demokraatlikke väärtusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust integreerida riikide majandused ringmajanduse mudelil põhinevatesse ülemaailmsetesse väärtusahelatesse ning tunnistada kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute tähtsust mõjusa vahendina, mis võib aidata lahendada ühiseid globaalprobleeme ning samas muu hulgas edendada inimväärset tööd ja sotsiaaldialoogi kui kestliku arengu tõukejõude; rõhutab, kui tähtis on luua tingimused, mis võimaldavad mõlema piirkonna majandusi mitmekesistada ning muuta need üleilmsetest tsüklilistest kõikumistest vähem sõltuvaks ja vähem haavatavaks; tõstab esile vajadust edendada teaduslike ja tehnoloogiliste teadmiste siiret, inimkapitali tugevdamist ja tööhõive mitmekesistamist, milleks on tähtis rohkem investeerida haridusse, koolitusse ja kutseoskustesse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab rahulolu seoses 11. novembril 2016. aastal ELi, selle liikmesriikide, Ecuadori, Colombia ja Peruu vahel sõlmitud protokolliga Ecuadori ühinemise kohta ELi, Colombia ja Peruu vahelise vabakaubanduslepinguga; tuletab meelde, et selle lepinguga kaotatakse kõrged tollitariifid ja tehnilised kaubandustõkked, liberaliseeritakse teenuste turud, avatakse riigihanketurud ja kehtestatakse kohustused kiirete ja tõhusate vaidluste lahendamise mehhanismide suhtes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL on Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna suurim välisinvestor ja selle suuruselt teine kaubanduspartner, mis loob kahel suunal toimivad ning kvaliteeti, sotsiaalset vastutust, töökohtade loomist, tehnosiiret, teadusuuringuid ja innovatsiooni väärtustavad majandussuhted; |
| --- | --- |

14.

| 15. | julgustab looma rohkem avaliku ja erasektori partnerlusi, et soodustada majandusarengut, ettevõtlust, majanduskasvu ja välisinvesteeringuid; rõhutab vajadust võidelda varimajanduse ning VKEde alaarengu ja vähese konkurentsivõime vastu; nõuab kahe piirkonna vahelise liikuvuse hõlbustamist ja parandamist, tagades töötajate õiguste vastastikuse kooskõla ning tõhustades sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust arendada mõlemas piirkonnas jätkusuutlikku ja tulemuslikku maksusüsteemi ja nõuetekohast maksukultuuri, sealhulgas rajada tõhusad üldraamatupidamisbürood, mis võiks soodustad majanduskasvu ja selliste heaoluriikide arengut, mis pakuvad ja tagavad kõigile kodanikele selliseid avalikke teenuseid nagu riiklik haridus, tervishoid, sotsiaalkaitsetaristu ja julgeolek, ning kordab, et maksuparadiisid ja maksustamise vältimine kahjustavad sotsiaalset ja majandusarengut, progressi ja jõukust ning takistavad majandusliku ja sotsiaalse ümberjaotuspoliitika nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et majanduskasv ja kaubandus on keskse tähtsusega tegurid kestliku arengu saavutamiseks, kuid ei ole piisavad vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse vähendamiseks; nõuab, et rakendataks mõjusaid poliitilisi meetmeid, mis aitaksid neid probleeme vähendada mitmekesise, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu abil, kus tugevat rõhku pannakse sotsiaalküsimustele, institutsioonilisele toetusele ja inimõiguste austamisele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et kestliku arengu eesmärkide saavutamine peab olema Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning ELi koostöö peamine eesmärk; nõuab, et liit järsult suurendaks eelarvetoetuse programme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toetab komisjoni uut arengukava osana kestliku arengu tegevuskavast 2030; kordab, et kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärgid peaksid olema ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna koostöö peamine vahend, need peaksid hõlmama kõiki majandusliku, sotsiaalse ja kestliku arengu mõõtmeid ning mitte piirduma üksnes vaesuse kaotamisega; rõhutab, et EL peab jätkuvalt pakkuma ametlikku arenguabi kõigile Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidele, sealhulgas keskmise ja kõrgema sissetulekuga riikidele, mis diferentseerimispõhimõtte kohaselt ei kuulu enam kahepoolse arengukoostöö alla, ning et abi lähtekoht peaks olema uus käsitlus, mis ei hõlma üksnes sissetulekut ühe elaniku kohta; nõuab tungivalt, et komisjon erandkorras ja kooskõlas arengukoostöö rahastamisvahendi määrusega teeks kahepoolset koostööd keskmise ja kõrgema sissetulekuga riikidega kogu arengukoostöö rahastamisvahendi aastate 2014–2020 programmiperioodi jooksul ja ka pärast seda, et jätkuvalt toetada nende tegevust praeguste probleemide ületamisel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et poliitikameetmeid ja programme Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning äärepoolseimate piirkondade ja ülemereriikide ja -territooriumide toetuseks koordineeritaks paremini; nõuab, et täidetaks kõik ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide piirkondlikel tippkohtumistel võetud poliitilised kohustused ja eraldataks selleks vajalikud rahalised vahendid. |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub komisjonil välja selgitada olemasolevad instrumendid ja eraldada nende jaoks piisavalt ressursse ning rakendada kohaseid meetmeid, et ühitada neid tulemuslikkuse, otstarbekuse, ühtlustamise, vastastikuse vastutuse ja aruandekohustuse põhimõtetega ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide arengustrateegiatega, eesmärgiga aidata Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonnal tulla toime oma probleemidega ja valmistuda võimaluseks, et ametlik arenguabi tulevikus väheneb; nõuab, et nende instrumentidega hõlmataks teadmussiiret ja koolitust ning neist toetataks maksunduse ja riigi rahanduse juhtimise reformimist, mis aitab hoogustada majanduskasvu ja pakkuda kvaliteetseid avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil oma segarahastamisprogrammide puhul rakendada arengu tulemuslikkuse põhimõtete täitmist kinnitavaid kriteeriume, eelkõige omavastutuse, partnerriikidega kooskõlastamise ning arengualase ja rahandusliku täiendavuse, läbipaistvuse ja vastutuse osas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond on oma geograafiliste ja geoloogiliste omaduste tõttu ülimalt ohustatud loodusõnnetustest ning seda olukorda raskendavad veelgi kliimamuutused, millega peab tegelema ülemaailmselt, järgides ühise, ent diferentseeritud vastutuse põhimõtet; kutsub komisjoni ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riike üles tegelema algpõhjustega, rakendama kliimamuutustele vastupanemise võimet suurendavaid meetmeid ning vastu võtma riskiennetusstrateegiaid ja protokolle, mis võimaldavad hädaolukordades kiiresti humanitaarabi korraldada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab tungivalt soolise võrdõiguslikkuse sisulist rakendamist, naiste mõjuvõimu suurendamist ning tegevuspoliitikaid, mis toetavad naiste kaasamist poliitilise, ühiskondliku ja majanduselu igasse valdkonda, et suurendada nende aktiivset osalemist ühiskonnas, võidelda visalt naiste tapmiste vastu, tagada naiste füüsiline ja psühholoogiline turvalisus, hõlbustada võrdset juurdepääsu tööturule, maaomandile ja töökohtadele ning tagada nende seksuaal- ja reproduktiivtervis ja -õigused; rõhutab, kui oluline on parandada tütarlaste ja naiste elu; toonitab, et juurdepääs haridusele on seetõttu eluliselt tähtis ning see võib viia sotsiaalsfääri ja majanduse ümberkujundamiseni; peab tervitatavaks üleameerikalist konventsiooni naiste vastu suunatud vägivalla ennetamise, kõrvaldamise ja selle eest karistamise kohta (Belém do Pará konventsioon) ning nõuab, et sekretariaadile antaks selle järelevalvemehhanismis (MESECVI) olulisem roll; väljendab rahulolu seoses Euroopa Nõukogu Istanbuli konventsiooni jõustumisega 2016. aastal ning kutsub mõlema piirkonna riike, kes ei ole seda veel teinud, konventsiooni allkirjastama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et avaliku sektori meetmed, eelkõige tervishoiu, hariduse ja koolituse vallas, ning ka eraalgatused on erakordselt tähtsad võimaluste avamiseks peaaegu 30 miljonile noorele, kes ei õpi ega tööta; rõhutab, et arenguprogrammid peavad aitama võidelda laialt levinud konfliktide, vägivalla, organiseeritud kuritegevuse ja tapmiste vastu, mille all kannatavad eelkõige noored ja alaealised ning mis on Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide üks suuremaid probleeme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab, kui tähtis on kvaliteetsete töö- ja haridusvõimaluste kättesaadavus noortele, sest nemad kehastavad tulevikus kontinendi poliitilise stabiilsuse saavutamise lootust ja on selle peamiseks teguriks; julgustab edasist koostööd majanduslike sihtasutustega kahepoolse ülikoolide osalemise, stipendiumite, teadmiste vahetamise ning rahvusvahelise liikuvuse vormis ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna üliõpilaste vahel, eelkõige programmi „Erasmus+“ elavdamise kaudu osana 2015. aastal algatatud kõrgharidusalasest partnerlusest Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendusega; märgib rahuloluga, et 2015. aastal käivitati edukalt programm „Erasmus+“, mis pakub kuni 2020. aastani 6 200 liikuvusprogrammi ja 3 500 stipendiumit peamiselt Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse riikide üliõpilastele; juhib tähelepanu vajadusele edendada ülikoolidiplomite täielikku ja vastastikust tunnustamist ning tugevdada kahe piirkonna vahelist koostööd kvaliteedi- ja akrediteerimissüsteemi valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse koostöö kesksele tähtsusele teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas ning sellele, kui oluline on ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse ühise teaduspiirkonna loomine, et tugevdada koostööd teadlaste ja professorite liikuvuse osas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab laste õiguste keskset tähtsust ja vajadust, et kõik ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riigid järgiksid rangelt ÜRO lapse õiguste konventsiooni nõudeid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | innustab ulatuslikumale koostööle tehnoloogia arengu edendamisel ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia elanikkonnale kättesaadavamaks tegemisel, et meie ühiskonnad suudaksid digitaliseerimisega kohaneda; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu viimase kümnendi suundumustele ja ühistele raskustele vabaduste ja sotsiaalsete õiguste edendamisel ning senistele suurtele pingutustele kaasava riikliku poliitika loomiseks, mis kaitseks ohustatud inimrühmi ning võimaldaks kõigil võrdselt osa saada jõukusest ja majanduskasvust, tänu millele on viimase 15 aastaga vaesusest pääsenud ligi 60 miljonit Ladina-Ameerika elanikku; kutsub ametivõime üles tunnustama ja tagama demokraatlikke põhimõtteid, põhiõigusi ning kõigi kodanike, sealhulgas usuvähemuste, põlisrahvaste, keskkonnaaktivistide, LGBTI-kogukonna, puudega isikute, sunniviisiliselt ümberasustatud ja kodakondsuseta inimeste ning maapiirkondade elanike õigusi ja turvalisust; toonitab, kui tähtis on tagada kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus nii internetis kui ka mujal; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab vajadust tagada usuvähemuste ja LGBTI-kogukonna õigused ja ohutus; nõuab, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide valitsused võtaksid vastu seadused ja võtaksid meetmeid, mis kaitseksid inimõiguslasi ja ajakirjanikke neid sageli ähvardava tagakiusamise, ähvarduste, laimukampaaniate, meelevaldse vahistamise, piinamise, sunniviisilise kadumise ja mõrvade eest; nõuab maapiirkondades elavate põlisrahvaste ja põliselanikkonna õiguste ja huvide kaitsmist suure keskkonnamõjuga arenguprojektide ja kaevandustööstuse tegevuse eest, rakendades sellistel juhtudel eelneva nõustamise ja nõusoleku mehhanisme; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab kahetsust rünnakute pärast, mis tabavad demokraatlikult valitud opositsiooniliidreid, ajakirjanikke ja inimõiguslasi, eelkõige keskkonnaküsimustega tegelevaid isikuid, ja nende advokaate; kutsub ametiasutusi üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada nende füüsiline ja psühholoogiline puutumatus ning kindlustada viivitamatu, põhjalik ja erapooletu uurimine, et tuua vastutavad isikud kooskõlas rahvusvaheliste normidega kohtu ette; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kordab, et tuleks tagada kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide aktiivne kaasamine ja nendega konsulteerimine kaubandus- või assotsieerimislepingute üle peetava läbirääkimis- ja rakendamisprotsessi jooksul; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et lepingud peavad sisaldama viidet sõna- ja kogunemisvabadusele Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikides; |
| --- | --- |

34.

| 35. | innustab ELi liikmesriike kaaluma õigusaktide vastuvõtmist, millega nähakse ette võimalus inimõiguste raskete rikkumistega seotud isikute varade külmutamiseks ja neile viisapiirangute kehtestamiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kordab, et rändepoliitika ja -praktika peavad tagama inimõiguste austamise, pöörates erilist tähelepanu naistele ja sellistele kaitsetutele rühmadele nagu alaealised ja puudega isikud, pidades silmas piiride kaitsmise ja sisserändajate kriminaliseerimisest loobumisega seotud probleeme; rõhutab vajadust tervikliku käsitluse järele, mille eesmärk on tunnustada võõrtöötajate majanduslikku ja sotsiaalset panust vastuvõtvate riikide jaoks, transiidiriikide tähtsust ja vastuvõtvates riikides kodakondsuse saamiseks seaduslike teede loomise olulisust, võttes eriti arvesse varjupaika vajavaid põgenikke; nõuab meetmeid riikidevahelise seadusliku liikuvuse hõlbustamiseks ja parandamiseks, tagades töötajate õiguste sidususe ning tõhustades sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riigid tagaksid sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja töötajate õiguste täieliku järgimise; nõuab ILO konventsioonide täielikku ja mõjusat rakendamist ja põhiliste tööstandardite austamist, mis muu hulgas hõlmavad ühinemisvabadust ning õigust kollektiivläbirääkimistele; rõhutab lisaks vajadust tagada igat liiki sunniviisilise või kohustusliku töö kaotamine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tõstab esile mõlema piirkonna ees seisvaid kaitse- ja julgeolekuprobleeme, mis hõlmavad terrorismi ning võitlust uimastikaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastu, ning õhutab jätkuvalt tugevdama julgeolekualast ja kaitsekoostööd politsei ja sõjaväelaste tegevuse kooskõlastamise abil, pöörates erilist tähelepanu teabe jagamisele; nõuab, et Ladina-Ameerika riigid osaleksid ELi kriisiohje- ja rahuvalvemissioonidel, nagu nad teevad juba Colombias ja Tšiilis; soovitab tugevdada edasist sõjalist koostööd spetsiaalsete hädaabiüksuste loomiseks loodus- ja humanitaarkatastroofide puhuks; nõuab täiendavat koostööd meresõidu turvalisuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli valdkonnas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab riikide territoriaalse terviklikkuse põhimõtte tingimusteta austamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | taunib humanitaarabi kärpimist ja peab vastuvõetamatuks, et kärpeid tehakse jätkuvalt kõige enam abi vajavates piirkondades (Kesk-Ameerika põhjakolmnurga kolm riiki, Haiti ja Colombia), samuti piirkondades, kus kliimamuutuste ja loodusõnnetuste mõju on eriti tugev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mõistab hukka mõnede riikide valitsuste sammud, millega nad keelduvad rahvusvahelist humanitaarabi vastu võtmast, tehes sellega võimatuks oma riikide esmavajaduste rahuldamise; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal asjaomastelt ametivõimudelt nõuda, et nad lubaksid humanitaarabi sisse tuua, ja palub esitada abikava iga riigi jaoks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub ELil püüda toetada Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riike, mis kannatavad pideva vägivalla tõttu, kus toimub lubamatult palju mõrvu, kohtuväliseid hukkamisi ja sunniviisilisi kadumisi, kuna ilma julgeolekuta ei saa olla tõelist jõukust, väärikust ja õnne; õhutab Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riike võtma meetmeid, et teha lõpp vanglate ülerahvastatusele ja parandada vanglate tingimusi, tagamaks kinnipeetavate füüsilise ja psühholoogilise väärikuse kaitse, uurida piinamise ja väärkohtlemise juhtumeid ja nende eest karistada ning edendada vangide inimlikumat kohtlemist, et hoida ära vanglates regulaarselt toimuvaid mässe, mille tulemusena inimesed hukkuvad; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toonitab vajadust tõhustada kõigi Atlandi piirkonna riikide koostööd uimastikaubanduse vastu võitlemisel, kaasates ka asjaomased Lääne-Aafrika riigid, mis on Ladina-Ameerika ja Euroopa vahelise uimastisaadetiste liikumise olulised sõlmpunktid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub ELil toetada neid Kesk-Ameerika riike, mille sotsiaalseid ja poliitilisi struktuure lagundab organiseeritud kuritegevus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et EL peab jätkama Kesk-Ameerika julgeolekustrateegia ja Kariibi mere piirkonna julgeolekustrateegia toetamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab tungivat vajadust tõhustada võitlust korruptsiooni, maksupettuste ja karistamatuse kui ühtede peamiste arengut takistavate tegurite vastu, tagada õigusriigi põhimõtete järgimine, vabade ja läbipaistvate valimiste korraldamine, võimude lahusus ning ühetaoline juurdepääs sõltumatule, erapooletule ja professionaalsele kohtusüsteemile, ning rõhutab vajadust toetada head valitsemistava, kõrvaldada institutsioonilised puudujäägid ja tugevdada haldust; tunnustab tööd, mida selles vallas on tehtud programmi EUROsociAL raames; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub ELil ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidel lahendada korruptsiooni probleem ja võidelda korruptsiooni vastu meetmete abil, mis ulatuvad ennetamisest kuni õiguskaitse ja kriminaalvastutusele võtmiseni ning mitmepoolsete ja rahvusvaheliste korruptsioonivastaste konventsioonide tõhusa rakendamiseni, ning juhib tähelepanu sellele, et korruptsioon õõnestab nii sotsiaalset ja majanduslikku heaolu ja sotsiaalset võrdsust kui ka poliitilist õiguspärasust ja head valitsemistava; rõhutab, et sõltumatu kohtusüsteemi ja avaliku halduse puudumine suurendab usaldamatust avalik-õiguslike institutsioonide suhtes, õõnestab õigusriigi põhimõtet ja soodustab vägivalda; toonitab, et korruptsioonivastase võitluse tugevdamiseks on vaja läbipaistvust, vaba meediat ja kodanike kaasamist; võtab arvesse, et maksuparadiisidele lõpu tegemiseks tuleks juurutada uued rahvusvahelised õigusnormid, näiteks automaatne maksualase teabe vahetamine ja pangasaladuse kaotamine; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab edasist koostööd suurt ühist huvi pakkuvates keskkonnaküsimustes, rõhutades eriti energeetilist üleminekut ja CO2-heite vähendamist, mis hakkab mõjutama mõlema piirkonna majandust; juhib tähelepanu vajadusele toetada taastuvenergia uurimist ja kasutuselevõtmist, looduskaitset, metsamajandust ning meetmeid, millega käsitletakse kliimamuutuste põhjuseid ja tagajärgi neist tugevalt mõjutatud piirkonnas, arvestades loodusvarade ammutamise piirkondade kohaliku ja põliselanikkonna õigustega; rõhutab vajadust toetada jätkuvalt selliseid algatusi nagu EUROCLIMA ja RIOCC vastavalt kestliku arengu, keskkonna, kliimamuutuste ja energeetika Lima tegevuskavale; tunnistab ühist vajadust viia Pariisi kokkulepete täitmiseks ellu energeetiline üleminek; toonitab ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide institutsioonide ja äriühingute vaheliste edasiste investeeringute ja koostöö vajalikkust, et ühiselt lahendada energeetilise ülemineku, CO2-heite vähendamise ja põhitaristute täiustamise küsimusi; rõhutab, et metsade kaitsmiseks ja agroökoloogiliste põllumajandusvõtete laiemaks kasutuselevõtuks on tähtis parandada valitsemist ja kohtumenetlusi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | peab keskseks küsimuseks ELi-Mercosuri läbirääkimiste kiirendamist, et sõlmida Euroopa Ülemkogu 9. märtsi 2017. aasta järeldustes osutatud igakülgne, tasakaalustatud ja vastastikku kasulik assotsieerimisleping, mis võimaldaks ELi ja Ladina-Ameerika riikide vaheliste kehtivate lepingute võrgustiku kujundamise lõpule viia; rõhutab, et läbirääkimised tuleb lõpule viia ja jõuda lõpliku kokkuleppeni, mille Euroopa Parlament peab ratifitseerima, enne parlamendi praeguse ametiaja lõppu – sellel oleks soodne mõju mõlema majanduspiirkonna tööhõivele ja majanduskasvule ning see aitaks tugevdada meie rahvaste vahelisi ajaloolisi, kultuurilisi, majanduslikke ja koostöösidemeid ning usaldust; |
| --- | --- |

49.

| 50. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on kiirendada praegu toimuvaid läbirääkimisi ELi ja Mehhiko üldlepingu uuendamiseks, ja nõuab nende lõpuleviimist enne 2017. aasta lõppu; juhib tähelepanu vajadusele viia ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu uuendamine lõpule enne 2018. aasta esimest kolmandikku; kutsub liikmesriikide parlamente, kes ei ole seda veel teinud, ELi ja Kesk-Ameerika assotsieerimislepingut ratifitseerima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, kui oluline on Ecuadori hiljutine ühinemine mitut valdkonda hõlmava lepinguga, mille osalised juba olid Colombia ja Peruu, ning tuletab meelde, et soovi korral võib sellega ühineda ka Boliivia; tervitab Schengeni lühiajalise viisa nõudest loobumist Peruu ja Colombia suhtes; sellega seoses nõuab samasugust viisanõudest loobumist Ecuadori puhul; juhib tähelepanu asjaolule, et sellised meetmed aitavad parandada ELi majandus- ja kultuurisidemeid kõnealuste riikidega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, kui tähtis on süsteemselt lisada ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide vahelistesse assotsieerimis-, kaubandus- ja investeerimislepingutesse äriühingu vastutuse eeskirjad ning inimõigusi ja sotsiaalseid õigusi kaitsvad klauslid; |
| --- | --- |

52.

| 53. | juhib tähelepanu asjaolule, et Mehhiko ja Brasiilia on loetud ELi strateegilisteks partneriteks, ning nõuab sama staatuse omistamist Argentinale kui piirkonnas olulisele riigile, kes on Mercosuri ja G20 liige, ning institutsiooniliste suhete raamistiku uuendamist; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tunnistab, kui tähtsad on Ibero-Ameerika tippkohtumised, mille toimemehhanisme on mõne viimase aasta jooksul tugevdatud, ning rõhutab samal ajal rolli, mida täidab roteeruva eesistumise toetamisel Ibero-Ameerika peasekretariaat (SEGIB); rõhutab lisaväärtust, mida see annab üldiselt kahe piirkonna vahelisele partnerlusele dialoogi-, kooskõlastamis- ja koostööfoorumina; nõuab sellega seoses, et kehtestataks koostöömehhanism – mille võiks vormistada vastastikuse mõistmise memorandumi või siis komisjoni ja/või Euroopa välisteenistuse ja SEGIBi vahelise koostöö-raamlepinguna –, mis võimaldab nimetatud kahe organi suhteid optimeerida ja seada need struktureeritumale, korrastatumale ja süsteemsemale alusele; peab tervitatavaks asjaolu, et viimasel tippkohtumisel pöörati erilist tähelepanu sellistele olulistele valdkondadele nagu noored, haridus ja ettevõtlus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kinnitab, et Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarne Assamblee ja parlamendidelegatsioonid on väga edukad ja kasulikud foorumid strateegilise partnerluse parlamentaarse mõõtme ning ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna vahelise poliitilise dialoogi jaoks, hõlmates kodanikuühiskonda, kelle rolli tuleks tugevdada, ning on olulised ka kodanike nõudmiste edastamiseks ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse tippkohtumistel; rõhutab, kui tähtis on tagada nende arutelude ja järelduste nähtavus ja levitamine nii ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse tippkohtumistel toimuva suhtluse kui ka riiklike ja piirkondlike institutsioonide kaudu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toonitab ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna fondi kui rahvusvahelise organisatsiooni tähtsust ning nõuab selle asutamislepingu kiiret ratifitseerimist kõigi 62 liikme poolt, mis toetaks oluliselt kahe piirkonna vahelist partnerlust, ning taotleb alaliste koostöökanalite loomist fondi ja Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee vahel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toetab Euroopa Investeerimispangale suuremate volituste andmist Ladina-Ameerikale välislaenude andmiseks, et toiminguid säilitada ja arendada ning rahuldada vajadus rahastada selliseid prioriteetseid valdkondi nagu kliimamuutuste leevendamine, sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnataristu arendamine ning VKEde toetamine; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab ELi liikmesriikide tegevuse paremat ja mitmepoolset kooskõlastamist Ameerika Riikide Arengupangas ja Andide Arengukorporatsioonis, et maksimeerida nende majanduslik mõju Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidele suunatud arenguprogrammides; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kinnitab oma toetust Colombia rahuprotsessile, millel on otsustav tähtsus riigi elanike tuleviku ja nende riigi asukohapiirkonna stabiliseerimise seisukohalt, ning kohustub toetama Colombia valitsust selle elluviimisel; sellega seoses rõhutab, kui tähtis on kaasata kogu Colombia ühiskond, eelkõige ohvrid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, sunniviisiliselt ümberasustatud isikud ning valitsuse juhid inimõiguslaste ja kogukonnajuhtide kaitse ja ohutuse tagamisse; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid poliitilise ja rahalise toetuse andmist, sealhulgas arengukoostöö rahastamisvahendi määruse, eelkõige selle artikli 5 lõike 2 põhjal ja Colombia toetamiseks loodud ELi usaldusfondi kaudu, ning toetab komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja erisaadiku rolli Colombias; väljendab soovi, et ka Rahvuslik Vabastusarmee osaleks käimasolevas rahuprotsessis; väljendab heameelt seoses asjaoluga, et Colombia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC) on ÜRO järelevalve all viinud lõpule isiklike relvade loovutamise; toetab ÜRO Julgeolekunõukogu loodud uut missiooni, mille eesmärk on aidata FARCi liikmetel taasintegreeruda ühiskonda; tervitab kahepoolset relvarahukokkulepet Rahvusliku Vabastusarmee ning Colombia valitsuse vahel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | väljendab sügavat muret tõsiselt halveneva demokraatia, inimõiguste ja sotsiaalmajandusliku olukorra pärast Venezuelas, kus levib poliitiline ja sotsiaalne ebastabiilsus; palub Venezuela valitsusel kaitsta võimude lahusust ja võimuorganite sõltumatust ning taastada täies ulatuses rahvusassamblee põhiseaduslik pädevus; lisaks kutsub Venezuela valitsust üles tagama kõigi poliitvangide viivitamatu ja tingimusteta vabastamise ning esitama võimalikult kiiresti valimiste ajakava, mis võimaldab toimuda vabadel ja läbipaistvatel valimistel; kutsub rahvusvahelist kogukonda, piirkondlikke osalejaid ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles toetama ja edendama laiapõhjalist rahvuslikku kokkulepet kui ainuvõimalikku lahendust; palub asepresidenti ja kõrget esindajat uurida, milliste muude abinõudega saaks konstruktiivselt edendada riigi poliitilist stabiliseerimist; lükkab seoses sellega tagasi kõik katsed anda rahvusassamblee põhiseaduslikult tunnustatud volitused üle mis tahes muule organile; mõistab kindlalt hukka 30. juuli 2017. aasta põhiseadusliku kogu valimised, kuna sellega rikutakse võimude lahususe põhimõtet ja ei austata kodanike õigust vabalt väljendada oma poliitilisi seisukohti demokraatlikult valitud ja legitiimsete institutsioonide kaudu; tuletab meelde, et Euroopa Parlament koos mitmete muude rahvusvaheliste osalejatega ei tunnista neid valimisi ega vastasutatud kogu tegevust ja otsuseid selle institutsiooni mittelegitiimsuse tõttu, ning avaldab kahetsust seoses vägivaldse olukorraga, mis on põhjustanud mitmete inimeste hukkumist ja vigastusi; väljendab sügavat muret seoses demokraatlikult valitud rahvusassamblee liikmete ebaseadusliku süüdistamise ja vastutusele võtmisega; taunib asjaolu, et poliitiliselt kiusatakse taga ning on ametist tagandatud peaprokurör Luisa Ortega Diaz ning kõik ülemkohtu liikmed, kes on ametisse nimetatud legitiimse Venezuela Rahvusassamblee poolt; toetab täielikult Venezuela režiimi ulatuslike kuritegude ja repressioonide põhjalikku uurimist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt ning kutsub ELi üles selles aktiivselt osalema; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning Euroopa Ülemkogu üles kaaluma kõigi Venezuelas inimõiguste rasketes rikkumistes osalenute, sh tunnustamata põhiseadusliku kogu liikmete varade külmutamist ning nende ELi territooriumile juurdepääsu piiramist; |
| --- | --- |

60.

| 61. | väljendab heameelt ELi ja Kuuba vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu sõlmimise üle 2016. aasta detsembris; rõhutab, kui oluline on kiirendada lepingu rakendamist, kuna sellel võib olla soodne mõju kogu ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse partnerlusele; juhib tähelepanu sellele, et poliitilise dialoogi ja koostöö leping peaks aitama parandada Kuuba kodanike elutingimusi ja sotsiaalseid õigusi, liikumist demokraatia suunas ning põhiõiguste järgimist ja edendamist; rõhutab, et lepingu kehtimajäämine sõltub sellest, kui tulemuslikult Kuuba valitsus rakendab lepingus ja Euroopa Parlamendi resolutsioonides kajastatud inimõiguste sätteid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0016.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0269.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0200.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0297.

(5)  ELT C 274, 27.7.2016, lk 28.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/trade_en.pdf

(7)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/poverty_en.pdf

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/pparties_en.pdf

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/china_en.pdf

(10)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/athens2014/adopted_docs/femicide/1026102en.pdf

(11)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/migration_en.pdf

(12)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 54.

(13)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 120.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/82

---

P8_TA(2017)0346

Korruptsioon ja inimõigused kolmandates riikides

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon korruptsiooni ja inimõiguste kohta kolmandates riikides (2017/2028(INI))

(2018/C 337/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni, mis jõustus 14. detsembril 2005 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni, mis jõustus 14. detsembril 2005 (1),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametnikele antava altkäemaksu vastu võitlemist käsitlevat Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsiooni ja nõukogu 2009. aasta soovitust täiendava altkäemaksuvastase võitluse kohta, 2009. aasta soovitust välisriigi ametnikele antud altkäemaksude maksustatavast tulust mahaarvamise kohta ja muid seonduvaid dokumente (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametnikele antava altkäemaksu vastu võitlemist käsitlevat Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsiooni ja nõukogu 2009. aasta soovitust täiendava altkäemaksuvastase võitluse kohta, 2009. aasta soovitust välisriigi ametnikele antud altkäemaksude maksustatavast tulust mahaarvamise kohta ja muid seonduvaid dokumente (2),

| — | võttes arvesse 2012. aastal vastu võetud ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku, samuti inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019), mille välisasjade nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aastal vastu võetud ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku, samuti inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019), mille välisasjade nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu üldasjade nõukogu 2914. istungil 8. detsembril 2008. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu üldasjade nõukogu 2914. istungil 8. detsembril 2008. aastal (3),

| — | võttes arvesse ÜRO resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 8. novembril 2013 vastu võetud aruannet „Euroopa Investeerimispanga tegevuses keelatud käitumise ennetamise ja tõkestamise poliitika“ (EIP pettusevastane poliitika) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 8. novembril 2013 vastu võetud aruannet „Euroopa Investeerimispanga tegevuses keelatud käitumise ennetamise ja tõkestamise poliitika“ (EIP pettusevastane poliitika) (5),

| — | võttes arvesse dokumenti „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“ (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi äritegevuse ja inimõiguste kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi äritegevuse ja inimõiguste kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (8),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni korruptsioonivastase võitluse ning CRIM-erikomisjoni resolutsiooni järelmeetmete kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni korruptsioonivastase võitluse ning CRIM-erikomisjoni resolutsiooni järelmeetmete kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kui arenguriikide valitsemist, sotsiaalkaitset ja arengut takistavate probleemide kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise kui arenguriikide valitsemist, sotsiaalkaitset ja arengut takistavate probleemide kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni FIFA kõrgeid ametnikke puudutavate korruptsioonijuhtumite hiljutise paljastamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni FIFA kõrgeid ametnikke puudutavate korruptsioonijuhtumite hiljutise paljastamise kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (14),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni, Euroopa Nõukogu korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastu vastavalt 5. mail 1998 ja 1. mail 1999 ning millega asutati riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni, Euroopa Nõukogu korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastu vastavalt 5. mail 1998 ja 1. mail 1999 ning millega asutati riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO),

| — | võttes arvesse 26.–27. novembril 2012. aastal vastu võetud Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26.–27. novembril 2012. aastal vastu võetud Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta (16),

| — | võttes arvesse korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste rahvusvahelise ühenduse (IAACA) seitsmendal aastakonverentsil ja üldkoosolekul 22.–24. novembril 2013. aastal vastu võetud Panama deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste rahvusvahelise ühenduse (IAACA) seitsmendal aastakonverentsil ja üldkoosolekul 22.–24. novembril 2013. aastal vastu võetud Panama deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiasutuste kohta ning Inimõiguste Nõukogu 29. septembri 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiasutuste kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiasutuste kohta ning Inimõiguste Nõukogu 29. septembri 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiasutuste kohta (17),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu nõuandekomitee 5. jaanuari 2015. aasta lõpparuannet korruptsiooni negatiivse mõju kohta inimõiguste tagamisele (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu nõuandekomitee 5. jaanuari 2015. aasta lõpparuannet korruptsiooni negatiivse mõju kohta inimõiguste tagamisele (18),

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu konventsiooni korruptsiooni ennetamise ja korruptsioonivastase võitluse kohta (AUCPCC) (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu konventsiooni korruptsiooni ennetamise ja korruptsioonivastase võitluse kohta (AUCPCC) (19),

| — | võttes arvesse ÜRO ülemaailmse kokkuleppe algatust võtta strateegiate ja meetmete puhul aluseks inimõiguste, tööhõive, keskkonna ja korruptsiooni vastu võitlemise universaalsed põhimõtted (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ülemaailmse kokkuleppe algatust võtta strateegiate ja meetmete puhul aluseks inimõiguste, tööhõive, keskkonna ja korruptsiooni vastu võitlemise universaalsed põhimõtted (20),

| — | võttes arvesse Transparency Internationali korruptsiooni tajumise iga-aastast indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Transparency Internationali korruptsiooni tajumise iga-aastast indeksit,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A8-0246/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A8-0246/2017),

| A. | arvestades, et korruptsioon on keeruline üleilmne nähtus, mis mõjutab nii põhja kui ka lõunat ning mida saab määratleda kui üksikisikule või kollektiivile usaldatud võimu kuritarvitamist otseselt või kaudselt isiklikuks kasuks, mis ohustab tõsiselt avalikku huvi ja ühiskondlikku, poliitilist ja majanduslikku stabiilsust ja turvalisust, õõnestades avalikkuse usaldust ja institutsioonide tõhusust ja tulemuslikkust ning selliseid väärtusi nagu demokraatia, inimõigused eetika, õiglus, säästev areng ja hea valitsemistava; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et korruptsioon on keeruline üleilmne nähtus, mis mõjutab nii põhja kui ka lõunat ning mida saab määratleda kui üksikisikule või kollektiivile usaldatud võimu kuritarvitamist otseselt või kaudselt isiklikuks kasuks, mis ohustab tõsiselt avalikku huvi ja ühiskondlikku, poliitilist ja majanduslikku stabiilsust ja turvalisust, õõnestades avalikkuse usaldust ja institutsioonide tõhusust ja tulemuslikkust ning selliseid väärtusi nagu demokraatia, inimõigused eetika, õiglus, säästev areng ja hea valitsemistava;

| B. | arvestades, et korruptsioon võib küündida väikese ulatusega püüdlustest mõjutada üksikisikuid, ametiisikuid või avalike teenuste rakendamist kuni ulatuslike katseteni õõnestada poliitilisi, majandus- ja/või õigussüsteeme ning edendada ja rahastada terrorismi, ergutada äärmuslust, vähendada maksutulusid ja toetada organiseeritud kuritegevuse võrgustikke; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et korruptsioon võib küündida väikese ulatusega püüdlustest mõjutada üksikisikuid, ametiisikuid või avalike teenuste rakendamist kuni ulatuslike katseteni õõnestada poliitilisi, majandus- ja/või õigussüsteeme ning edendada ja rahastada terrorismi, ergutada äärmuslust, vähendada maksutulusid ja toetada organiseeritud kuritegevuse võrgustikke;

| C. | arvestades, et korruptsiooni põhjustab poliitiliste, majandus- ja õigussüsteemide suutmatus tagada tugevat, sõltumatut järelevalvet ja vastutust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et korruptsiooni põhjustab poliitiliste, majandus- ja õigussüsteemide suutmatus tagada tugevat, sõltumatut järelevalvet ja vastutust;

| D. | arvestades, et korruptsiooni vähendamine on väga oluline majanduskasvu, vaesuse vähendamise, jõukuse loomise, hariduse, heaolu, tervishoiu, taristu arendamise ja konfliktide lahendamise jaoks, samuti usalduse loomiseks institutsioonide, ettevõtjate ja poliitika vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et korruptsiooni vähendamine on väga oluline majanduskasvu, vaesuse vähendamise, jõukuse loomise, hariduse, heaolu, tervishoiu, taristu arendamise ja konfliktide lahendamise jaoks, samuti usalduse loomiseks institutsioonide, ettevõtjate ja poliitika vastu;

| E. | arvestades, et paljudes riikides ei ole korruptsioon ainult oluline süsteemne takistus demokraatia, õigusriigi põhimõtte, poliitilise vabaduse ja säästva arengu ning kõigi kodaniku-, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste inimõiguste – kasutamisele, vaid võib olla ka paljude inimõiguste rikkumiste põhjus; arvestades, et korruptsioon on üks kõige vähem tähelepanu saanud inimõiguste rikkumiste põhjuseid, kuna see annab hoogu ebaõiglusele, ebavõrdsusele, muu hulgas seoses rahaliste ja majanduslike vahenditega, karistamatusele, meelevaldsele tegevusele, poliitilisele ja usulisele ekstremismile ja konfliktidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljudes riikides ei ole korruptsioon ainult oluline süsteemne takistus demokraatia, õigusriigi põhimõtte, poliitilise vabaduse ja säästva arengu ning kõigi kodaniku-, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste inimõiguste – kasutamisele, vaid võib olla ka paljude inimõiguste rikkumiste põhjus; arvestades, et korruptsioon on üks kõige vähem tähelepanu saanud inimõiguste rikkumiste põhjuseid, kuna see annab hoogu ebaõiglusele, ebavõrdsusele, muu hulgas seoses rahaliste ja majanduslike vahenditega, karistamatusele, meelevaldsele tegevusele, poliitilisele ja usulisele ekstremismile ja konfliktidele;

| F. | arvestades, et korruptsioon ohustab demokraatia kindlustamist ja inimõiguste jõustamist ning kahjustab riigiasutusi, see aga võib kaasa tuua sotsiaalseid rahutusi, sealhulgas vägivalda, kodanikuühiskonna proteste ja suurt poliitilist ebastabiilsust; arvestades, et korruptsioon püsib arenguriikides konflikti katalüsaatorina, mis on jäetud süstemaatiliselt tähelepanuta, tuues kaasa inimõiguste, sh rahvusvahelise humanitaarõiguse laialt levinud rikkumised ja nende toimepanijate karistamatuse; arvestades, et korruptsiooni hetkeseis ja ebaseaduslik rikastumine riigivõimu ametikohtadel on toonud kaasa võimuahnuse ja kleptokraatide võimu põlistamise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioon ohustab demokraatia kindlustamist ja inimõiguste jõustamist ning kahjustab riigiasutusi, see aga võib kaasa tuua sotsiaalseid rahutusi, sealhulgas vägivalda, kodanikuühiskonna proteste ja suurt poliitilist ebastabiilsust; arvestades, et korruptsioon püsib arenguriikides konflikti katalüsaatorina, mis on jäetud süstemaatiliselt tähelepanuta, tuues kaasa inimõiguste, sh rahvusvahelise humanitaarõiguse laialt levinud rikkumised ja nende toimepanijate karistamatuse; arvestades, et korruptsiooni hetkeseis ja ebaseaduslik rikastumine riigivõimu ametikohtadel on toonud kaasa võimuahnuse ja kleptokraatide võimu põlistamise;

| G. | arvestades, et paljudes riikides toob kõrge korruptsioonitase kaasa madala inim-, sotsiaal- ja majandusarengu, hariduse ja muude avalike teenuste madala taseme, piiratud kodaniku- ja poliitilised õigused, poliitilise konkurentsi ja meediavabaduse (veebis ja mujal) vähesuse või puudumise ning õigusriigi puudujäägid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljudes riikides toob kõrge korruptsioonitase kaasa madala inim-, sotsiaal- ja majandusarengu, hariduse ja muude avalike teenuste madala taseme, piiratud kodaniku- ja poliitilised õigused, poliitilise konkurentsi ja meediavabaduse (veebis ja mujal) vähesuse või puudumise ning õigusriigi puudujäägid;

| H. | arvestades, et korruptsioon mõjutab inimõiguste kasutamist, sel on negatiivsed tagajärjed ja ebaproportsionaalselt suur mõju kõige ebasoodsamas olukorras olevatele, marginaliseeritud ja haavatavatele ühiskonnarühmadele, nagu naised, lapsed, puudega inimesed, eakad, vaesed, põlisrahvad ning vähemuste hulka kuuluvad inimesed, nimelt takistab korruptsioon nende võrdset juurdepääsu poliitilisele osalemisele, avalikele ja sotsiaalsetele programmidele ja teenustele, õigusemõistmisele, julgeolekule, loodusvaradele, sealhulgas maale, töökohtadele, haridusele, tervishoiule ja elamispinnale; arvestades, et korruptsioon mõjutab ka edusamme diskrimineerimise kaotamise, soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise suunas, piirates naiste suutlikkust oma õigusi nõuda; arvestades, et korruptsioon moonutab valitsemissektori kulutuste suurust ja jagunemist, kahjustades tõsiselt riigi suutlikkust rakendada maksimaalselt oma olemasolevaid ressursse, et tagada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete nõuetekohast toimimist ning ühise eetika väljatöötamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et korruptsioon mõjutab inimõiguste kasutamist, sel on negatiivsed tagajärjed ja ebaproportsionaalselt suur mõju kõige ebasoodsamas olukorras olevatele, marginaliseeritud ja haavatavatele ühiskonnarühmadele, nagu naised, lapsed, puudega inimesed, eakad, vaesed, põlisrahvad ning vähemuste hulka kuuluvad inimesed, nimelt takistab korruptsioon nende võrdset juurdepääsu poliitilisele osalemisele, avalikele ja sotsiaalsetele programmidele ja teenustele, õigusemõistmisele, julgeolekule, loodusvaradele, sealhulgas maale, töökohtadele, haridusele, tervishoiule ja elamispinnale; arvestades, et korruptsioon mõjutab ka edusamme diskrimineerimise kaotamise, soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise suunas, piirates naiste suutlikkust oma õigusi nõuda; arvestades, et korruptsioon moonutab valitsemissektori kulutuste suurust ja jagunemist, kahjustades tõsiselt riigi suutlikkust rakendada maksimaalselt oma olemasolevaid ressursse, et tagada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete nõuetekohast toimimist ning ühise eetika väljatöötamist;

| I. | arvestades, et ÜRO kestliku arengu 16. eesmärk keskendub rahu ja õigluse tagamisele, tugevate institutsioonide rajamisele ning korruptsioonivastasele võitlusele; arvestades, et kestliku arengu 16. eesmärgi saavutamiseks kogu maailmas peab EL otsekohe tegelema mitmesuguste probleemidega, milles korruptsioonil on oluline osa, alates inimõiguste rikkumisest kuni vaesuse, nälja ja ebaõigluseni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO kestliku arengu 16. eesmärk keskendub rahu ja õigluse tagamisele, tugevate institutsioonide rajamisele ning korruptsioonivastasele võitlusele; arvestades, et kestliku arengu 16. eesmärgi saavutamiseks kogu maailmas peab EL otsekohe tegelema mitmesuguste probleemidega, milles korruptsioonil on oluline osa, alates inimõiguste rikkumisest kuni vaesuse, nälja ja ebaõigluseni;

| J. | arvestades, et korruptsioonivastane võitlus nõuab kooskõlastatud jõupingutusi nii kõrge tasandi korruptsiooni kui ka pisikorruptsiooni tõkestamiseks kolmandates riikides ja ELi liikmesriikides, võttes iga juhtumi puhul eraldi arvesse hierarhilist soosimist, tasusüsteeme ja klientelismi võimustruktuurides, mis seob sageli kõrgeima tasandi korruptsioonikuriteod pisikorruptsiooniga, mõjutades otseselt elanikkonna elu ja nende juurdepääsu põhiteenustele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et korruptsioonivastane võitlus nõuab kooskõlastatud jõupingutusi nii kõrge tasandi korruptsiooni kui ka pisikorruptsiooni tõkestamiseks kolmandates riikides ja ELi liikmesriikides, võttes iga juhtumi puhul eraldi arvesse hierarhilist soosimist, tasusüsteeme ja klientelismi võimustruktuurides, mis seob sageli kõrgeima tasandi korruptsioonikuriteod pisikorruptsiooniga, mõjutades otseselt elanikkonna elu ja nende juurdepääsu põhiteenustele;

| K. | arvestades, et korruptsiooni ei saa tõkestada ilma poliitilise tahte tugeva väljenduseta kõrgeimal tasandil, sõltumata riiklike järelevalveasutuste ja õiguskaitseorganite võimekusest, oskustest ja valmisolekust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et korruptsiooni ei saa tõkestada ilma poliitilise tahte tugeva väljenduseta kõrgeimal tasandil, sõltumata riiklike järelevalveasutuste ja õiguskaitseorganite võimekusest, oskustest ja valmisolekust;

| L. | arvestades, et korruptsiooni majanduslikud tagajärjed on äärmiselt negatiivsed, pidades eelkõige silmas mõju vaesuse ja elanikkonna ebavõrdsuse suurendamisele, avalike teenuste kvaliteedile, julgeolekule, ulatusliku tervishoiu kättesaadavusele ja hariduse kõrgele standardile, taristule, sotsiaal-majanduslikele võimalustele individuaalsele ning majanduslikule emantsipatsioonile, eelkõige majanduskasvule, töökohtade ja töövõimaluste loomisele, ning arvestades pidurdavat mõju ettevõtlusele ja investeeringute kaotust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et korruptsiooni majanduslikud tagajärjed on äärmiselt negatiivsed, pidades eelkõige silmas mõju vaesuse ja elanikkonna ebavõrdsuse suurendamisele, avalike teenuste kvaliteedile, julgeolekule, ulatusliku tervishoiu kättesaadavusele ja hariduse kõrgele standardile, taristule, sotsiaal-majanduslikele võimalustele individuaalsele ning majanduslikule emantsipatsioonile, eelkõige majanduskasvule, töökohtade ja töövõimaluste loomisele, ning arvestades pidurdavat mõju ettevõtlusele ja investeeringute kaotust;

| M. | arvestades näiteks, et korruptsioon läheb ELile SKP seisukohast maksma 179–990 miljardit eurot aastas (21); |
| --- | --- |

M.

arvestades näiteks, et korruptsioon läheb ELile SKP seisukohast maksma 179–990 miljardit eurot aastas (21);

| N. | arvestades, et Maailmapanga andmete kohaselt makstakse maailmas igal aastal umbes 1 triljon dollarit altkäemaksudeks ja korruptsioonist tulenevat majanduslikku kogukahju hinnatakse sellest arvust mitu korda suuremaks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Maailmapanga andmete kohaselt makstakse maailmas igal aastal umbes 1 triljon dollarit altkäemaksudeks ja korruptsioonist tulenevat majanduslikku kogukahju hinnatakse sellest arvust mitu korda suuremaks;

| O. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus, mis on paljudes riikides tõsine ja piiriülese mõõtmega probleem, on sageli seotud korruptsiooniga; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus, mis on paljudes riikides tõsine ja piiriülese mõõtmega probleem, on sageli seotud korruptsiooniga;

| P. | arvestades, et korruptsioon ja inimõiguste rikkumised on tavaliselt seotud võimu kuritarvitamise ja vastutustunde puudumise, õigusemõistmise takistamise, sobimatu mõju kasutamisega ning diskrimineerimise eri vormide institutsionaliseerimise, klientelismi ja turumehhanismide moonutamisega; arvestades, et korruptsiooni puhul ilmnevad tugevad seosed õigusriigi ja hea valitsemistava puudujääkidega, ning arvestades, et see kahjustab sageli nende institutsioonide ja üksuste tulemuslikkust, kellele on usaldatud kontrolli ja tasakaalu ning demokraatia põhimõtete ja inimõiguste austamise tagamine, näiteks parlamendid, õiguskaitseasutused, kohtud ja kodanikuühiskond; arvestades, et riikides, kus õigusriiki õõnestab korruptsioon, takistavad nii õigusraamistike rakendamist kui ka tugevdamist korrumpeerunud kohtunikud, advokaadid, prokurörid, politseinikud, uurijad ja audiitorid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et korruptsioon ja inimõiguste rikkumised on tavaliselt seotud võimu kuritarvitamise ja vastutustunde puudumise, õigusemõistmise takistamise, sobimatu mõju kasutamisega ning diskrimineerimise eri vormide institutsionaliseerimise, klientelismi ja turumehhanismide moonutamisega; arvestades, et korruptsiooni puhul ilmnevad tugevad seosed õigusriigi ja hea valitsemistava puudujääkidega, ning arvestades, et see kahjustab sageli nende institutsioonide ja üksuste tulemuslikkust, kellele on usaldatud kontrolli ja tasakaalu ning demokraatia põhimõtete ja inimõiguste austamise tagamine, näiteks parlamendid, õiguskaitseasutused, kohtud ja kodanikuühiskond; arvestades, et riikides, kus õigusriiki õõnestab korruptsioon, takistavad nii õigusraamistike rakendamist kui ka tugevdamist korrumpeerunud kohtunikud, advokaadid, prokurörid, politseinikud, uurijad ja audiitorid;

| Q. | arvestades, et korruptsioon ja inimõiguste rikkumised on nähtus, mis hõlmab ausa käitumise puudumist ja mittetoimivaid ametiasutusi, ja arvestades, et avaliku ja erasektori organisatsioonide usaldusväärsust ja õiguspärasust saab tagada ainult siis, kui nende igapäevane haldamine põhineb range aususe kultuuril; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et korruptsioon ja inimõiguste rikkumised on nähtus, mis hõlmab ausa käitumise puudumist ja mittetoimivaid ametiasutusi, ja arvestades, et avaliku ja erasektori organisatsioonide usaldusväärsust ja õiguspärasust saab tagada ainult siis, kui nende igapäevane haldamine põhineb range aususe kultuuril;

| R. | arvestades, et sellised tegevused nagu valimispettused, erakondade ebaseaduslik rahastamine, semupoliitika ja raha tajutav ebaproportsionaalne mõju poliitikas vähendavad usaldust ning kindlustunnet erakondade ja valitud esindajate, valimisprotsessi ja valitsuste suhtes, õõnestavad demokraatlikku legitiimsust ja üldsuse usaldust poliitika suhtes ning võivad oluliselt piirata kodaniku- ja poliitilisi õigusi; arvestades, et ebapiisav reguleerimine ning läbipaistvuse ja poliitilise rahastamise järelevalve puudumine võivad tekitada võimalusi sekkuda avalike ülesannete täitmisse ja seda lubamatult mõjutada; arvestades, et korruptsioonisüüdistusi võib kasutada ka poliitilise vahendina poliitikute maine kahjustamiseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sellised tegevused nagu valimispettused, erakondade ebaseaduslik rahastamine, semupoliitika ja raha tajutav ebaproportsionaalne mõju poliitikas vähendavad usaldust ning kindlustunnet erakondade ja valitud esindajate, valimisprotsessi ja valitsuste suhtes, õõnestavad demokraatlikku legitiimsust ja üldsuse usaldust poliitika suhtes ning võivad oluliselt piirata kodaniku- ja poliitilisi õigusi; arvestades, et ebapiisav reguleerimine ning läbipaistvuse ja poliitilise rahastamise järelevalve puudumine võivad tekitada võimalusi sekkuda avalike ülesannete täitmisse ja seda lubamatult mõjutada; arvestades, et korruptsioonisüüdistusi võib kasutada ka poliitilise vahendina poliitikute maine kahjustamiseks;

| S. | arvestades, et korruptsioon õigussektoris rikub selliseid põhimõtteid nagu diskrimineerimiskeeld, õiguskaitse kättesaadavus ning õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja tõhusale õiguskaitsevahendile, mis on oluline vahend kõigi muude inimõiguste jõustamiseks ja karistamatuse ärahoidmiseks; arvestades, et sõltumatu kohtusüsteemi ja avaliku halduse puudumine tugevdab usaldamatust riigiasutuste vastu, õõnestades õigusriiki ja õhutades mõnikord vägivalda; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et korruptsioon õigussektoris rikub selliseid põhimõtteid nagu diskrimineerimiskeeld, õiguskaitse kättesaadavus ning õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja tõhusale õiguskaitsevahendile, mis on oluline vahend kõigi muude inimõiguste jõustamiseks ja karistamatuse ärahoidmiseks; arvestades, et sõltumatu kohtusüsteemi ja avaliku halduse puudumine tugevdab usaldamatust riigiasutuste vastu, õõnestades õigusriiki ja õhutades mõnikord vägivalda;

| T. | arvestades, et korruptsiooni on keeruline mõõta, sest tavaliselt hõlmab see ebaseaduslikku tegevust, mida tahtlikult varjatakse, kuigi on välja töötatud ja rakendatud mõned korruptsiooni tuvastamise, seire ja mõõtmise mehhanismid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et korruptsiooni on keeruline mõõta, sest tavaliselt hõlmab see ebaseaduslikku tegevust, mida tahtlikult varjatakse, kuigi on välja töötatud ja rakendatud mõned korruptsiooni tuvastamise, seire ja mõõtmise mehhanismid;

| U. | arvestades, et uued tehnoloogiad, nagu hajusandmebaasid või avatud allika uurimismeetodid ja metoodikad, pakuvad uusi võimalusi valitsuse tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et uued tehnoloogiad, nagu hajusandmebaasid või avatud allika uurimismeetodid ja metoodikad, pakuvad uusi võimalusi valitsuse tegevuse läbipaistvuse suurendamiseks;

| V. | arvestades, et inimõiguste kaitse, eelkõige diskrimineerimiskeelu põhimõtte tugevdamine on korruptsioonivastases võitluses väärtuslik abinõu; arvestades, et korruptsiooni vastu võitlemine kriminaal- ja eraõiguse kaudu tähendab repressiiv- ja parandusmeetmete võtmist; arvestades, et inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja hea valitsemistava edendamine ja tugevdamine on edukate ja jätkusuutlike korruptsioonivastaste strateegiate olulised komponendid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et inimõiguste kaitse, eelkõige diskrimineerimiskeelu põhimõtte tugevdamine on korruptsioonivastases võitluses väärtuslik abinõu; arvestades, et korruptsiooni vastu võitlemine kriminaal- ja eraõiguse kaudu tähendab repressiiv- ja parandusmeetmete võtmist; arvestades, et inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja hea valitsemistava edendamine ja tugevdamine on edukate ja jätkusuutlike korruptsioonivastaste strateegiate olulised komponendid;

| W. | arvestades, et korruptsioonivastase võitluse kriminaalõigusliku lähenemisviisi ja inimõigustepõhise lähenemisviisi vahelise koostoime loomine võib aidata vähendada korruptsiooni kollektiivset ja üldist mõju ning ära hoida inimõiguste süsteemset õõnestamist korruptsiooni otsese või kaudse tagajärjena; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et korruptsioonivastase võitluse kriminaalõigusliku lähenemisviisi ja inimõigustepõhise lähenemisviisi vahelise koostoime loomine võib aidata vähendada korruptsiooni kollektiivset ja üldist mõju ning ära hoida inimõiguste süsteemset õõnestamist korruptsiooni otsese või kaudse tagajärjena;

| X. | arvestades, et rahvusvahelise korruptsioonivastase võitluse jaoks on tekkimas institutsiooniline ja õiguslik raamistik, kuid poliitilise tahte või jäikade jõustamismehhanismide puudumise tõttu esineb märkimisväärseid vajakajäämisi rakendamises; arvestades, et inimõigustepõhine lähenemisviis korruptsioonivastasele võitlusele tagaks paradigmaatilise nihke ja võiks aidata rakendamises esinevaid vajakajäämisi kõrvaldada olemasolevate riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste mehhanismide kasutamise abil inimõigustealaste kohustuste täitmise kontrollimiseks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et rahvusvahelise korruptsioonivastase võitluse jaoks on tekkimas institutsiooniline ja õiguslik raamistik, kuid poliitilise tahte või jäikade jõustamismehhanismide puudumise tõttu esineb märkimisväärseid vajakajäämisi rakendamises; arvestades, et inimõigustepõhine lähenemisviis korruptsioonivastasele võitlusele tagaks paradigmaatilise nihke ja võiks aidata rakendamises esinevaid vajakajäämisi kõrvaldada olemasolevate riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste mehhanismide kasutamise abil inimõigustealaste kohustuste täitmise kontrollimiseks;

| Y. | arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon on ainus õiguslikult siduv üldine korruptsioonivastane vahend, mis hõlmab viit põhivaldkonda: ennetusmeetmed, kriminaliseerimine ja õiguskaitse, rahvusvaheline koostöö, kuritegeliku vara tagasivõitmine ning tehniline abi ja teabevahetus; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon on ainus õiguslikult siduv üldine korruptsioonivastane vahend, mis hõlmab viit põhivaldkonda: ennetusmeetmed, kriminaliseerimine ja õiguskaitse, rahvusvaheline koostöö, kuritegeliku vara tagasivõitmine ning tehniline abi ja teabevahetus;

| Z. | arvestades, et rahvusvahelised kohustused on hea mehhanism asjakohaste ja mõistlike meetmete võtmiseks, et ennetada korruptsiooni avalikus ja erasektoris ning selle eest karistada, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning muude asjaomaste inimõigusalaste vahendite kohaselt; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et rahvusvahelised kohustused on hea mehhanism asjakohaste ja mõistlike meetmete võtmiseks, et ennetada korruptsiooni avalikus ja erasektoris ning selle eest karistada, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning muude asjaomaste inimõigusalaste vahendite kohaselt;

| AA. | arvestades, et kohtutel, ombudsmanidel ning inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavatel riigiasutustel, samuti kodanikuühiskonnal võib olla tähtis roll korruptsiooni tõrjumisel ning nende potentsiaali saab suurendada tiheda koostöö abil korruptsioonivastase võitlusega tegelevate riiklike ja rahvusvaheliste ametiasutustega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kohtutel, ombudsmanidel ning inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavatel riigiasutustel, samuti kodanikuühiskonnal võib olla tähtis roll korruptsiooni tõrjumisel ning nende potentsiaali saab suurendada tiheda koostöö abil korruptsioonivastase võitlusega tegelevate riiklike ja rahvusvaheliste ametiasutustega;

| AB. | arvestades, et korruptsiooniga võitlemiseks tuleks võtta meetmeid läbipaistvuse ja aruandekohustuse suurendamiseks ning riikides karistamatuse vastu võitlemiseks, samuti tuleks seada prioriteediks selliste strateegiate ja konkreetsete poliitikameetmete väljatöötamine, mis aitaksid nii korruptsiooni vastu võidelda kui ka luua ja/või arendada asjakohast avalikku korda; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et korruptsiooniga võitlemiseks tuleks võtta meetmeid läbipaistvuse ja aruandekohustuse suurendamiseks ning riikides karistamatuse vastu võitlemiseks, samuti tuleks seada prioriteediks selliste strateegiate ja konkreetsete poliitikameetmete väljatöötamine, mis aitaksid nii korruptsiooni vastu võidelda kui ka luua ja/või arendada asjakohast avalikku korda;

| AC. | arvestades, et nii kodanikuühiskonnal kui ka erasektoril võib olla otsustav roll institutsioonilise reformi kujundamisel, et tugevdada läbipaistvust ja vastutust; arvestades, et õppida võib inimõigusliikumiste kogemustest kodanikuühiskonna teadlikkuse suurendamisel korruptsiooni kahjulike tagajärgede kohta ning liitude loomisel riigiasutuste ja erasektoriga korruptsioonivastaste jõupingutuste toetamisel; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et nii kodanikuühiskonnal kui ka erasektoril võib olla otsustav roll institutsioonilise reformi kujundamisel, et tugevdada läbipaistvust ja vastutust; arvestades, et õppida võib inimõigusliikumiste kogemustest kodanikuühiskonna teadlikkuse suurendamisel korruptsiooni kahjulike tagajärgede kohta ning liitude loomisel riigiasutuste ja erasektoriga korruptsioonivastaste jõupingutuste toetamisel;

| AD. | arvestades, et vaba meedia puudumine nii veebis kui ka väljaspool veebikeskkonda mitte ainult ei piira põhiõigust väljendusvabadusele, vaid ka loob soodsad tingimused läbipaistmatute tavade, korruptsiooni ja rikkumiste kasvuks; arvestades, et sõltumatul meedial ning mitmekesisel ja pluralistlikul meediamaastikul on tähtis roll läbipaistvuse ja järelevalve tagamisel, korruptsioonist teatamisel, selle uurimisel ja paljastamisel ning avalikkuse teadlikkuse suurendamisel korruptsiooni ja inimõiguste rikkumiste vahelise seose kohta; arvestades, et mitmes riigis, sealhulgas ELi liikmesriikides, kehtivad laimamise eest kaitsvad seadused, nt laimamiseks peetavate tegude kriminaliseerimine, mis võivad kahjustada sõna- ja meediavabadust ning mõjutada rikkumistest teatajaid ja ajakirjanikke korruptiivse tegevuse avalikustamisest loobuma; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et vaba meedia puudumine nii veebis kui ka väljaspool veebikeskkonda mitte ainult ei piira põhiõigust väljendusvabadusele, vaid ka loob soodsad tingimused läbipaistmatute tavade, korruptsiooni ja rikkumiste kasvuks; arvestades, et sõltumatul meedial ning mitmekesisel ja pluralistlikul meediamaastikul on tähtis roll läbipaistvuse ja järelevalve tagamisel, korruptsioonist teatamisel, selle uurimisel ja paljastamisel ning avalikkuse teadlikkuse suurendamisel korruptsiooni ja inimõiguste rikkumiste vahelise seose kohta; arvestades, et mitmes riigis, sealhulgas ELi liikmesriikides, kehtivad laimamise eest kaitsvad seadused, nt laimamiseks peetavate tegude kriminaliseerimine, mis võivad kahjustada sõna- ja meediavabadust ning mõjutada rikkumistest teatajaid ja ajakirjanikke korruptiivse tegevuse avalikustamisest loobuma;

| AE. | arvestades, et paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sh korruptsioonivastase võitlusega tegelevad ühendused ja inimõiguste organisatsioonid, ametiühingud, uurivad ajakirjanikud, blogipidajad ja rikkumistest teatajad paljastavad korruptsiooni, pettusi, haldusrikkumisi ja inimõiguste rikkumisi hoolimata sellest, et nii võib neid ähvardada kättemaks, sh töökohas, laim ja isiklik oht; arvestades, et kättemaksu, laimamise ja teotamise eest kaitsvate seaduste ning sõltumatu ja usaldusväärse uurimise puudumise tõttu ei pruugi inimesed rikkumistest teatada; arvestades, et ELil on kohustus neid kaitsta, eelkõige pakkudes avalikku tuge, sealhulgas viibides inimõiguste kaitsjate kohtuistungitel ja neid kohtuistungeid jälgides ning kasutades võimalikult tõhusalt ära selliseid vahendeid nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend; arvestades, et on hädavajalik tagada kehtivate õigusaktide järgimine ja nõuetekohane rakendamine; arvestades, et korruptsioonist teatajatel peaks olema õigus oma identiteedi konfidentsiaalsuse säilitamisele vastavalt õiglase kohtupidamise tagatistele; arvestades, et rikkumistest teatajatele tuleks anda süüdistuse esitamise vastu rahvusvaheline kaitse; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sh korruptsioonivastase võitlusega tegelevad ühendused ja inimõiguste organisatsioonid, ametiühingud, uurivad ajakirjanikud, blogipidajad ja rikkumistest teatajad paljastavad korruptsiooni, pettusi, haldusrikkumisi ja inimõiguste rikkumisi hoolimata sellest, et nii võib neid ähvardada kättemaks, sh töökohas, laim ja isiklik oht; arvestades, et kättemaksu, laimamise ja teotamise eest kaitsvate seaduste ning sõltumatu ja usaldusväärse uurimise puudumise tõttu ei pruugi inimesed rikkumistest teatada; arvestades, et ELil on kohustus neid kaitsta, eelkõige pakkudes avalikku tuge, sealhulgas viibides inimõiguste kaitsjate kohtuistungitel ja neid kohtuistungeid jälgides ning kasutades võimalikult tõhusalt ära selliseid vahendeid nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend; arvestades, et on hädavajalik tagada kehtivate õigusaktide järgimine ja nõuetekohane rakendamine; arvestades, et korruptsioonist teatajatel peaks olema õigus oma identiteedi konfidentsiaalsuse säilitamisele vastavalt õiglase kohtupidamise tagatistele; arvestades, et rikkumistest teatajatele tuleks anda süüdistuse esitamise vastu rahvusvaheline kaitse;

| AF. | arvestades, et korruptsioonivastane võitlus peaks hõlmama ka meetmeid organiseeritud kuritegevuse, maksuparadiiside, rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja ebaseaduslike rahavoogude kaotamiseks ning neid võimaldavate skeemide kõrvaldamiseks, kuna need takistavad riikide kestlikku arengut, kasvu, heaolu ja vastutust; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et korruptsioonivastane võitlus peaks hõlmama ka meetmeid organiseeritud kuritegevuse, maksuparadiiside, rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja ebaseaduslike rahavoogude kaotamiseks ning neid võimaldavate skeemide kõrvaldamiseks, kuna need takistavad riikide kestlikku arengut, kasvu, heaolu ja vastutust;

| AG. | arvestades, et paljudel riikidel ei ole veel suutlikkust maksuteabe vahetamiseks ELi riikidega ja seega ei saa nad ELi riikidelt teavet oma kodanike kohta, kes võivad maksudest kõrvale hoida; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et paljudel riikidel ei ole veel suutlikkust maksuteabe vahetamiseks ELi riikidega ja seega ei saa nad ELi riikidelt teavet oma kodanike kohta, kes võivad maksudest kõrvale hoida;

| AH. | arvestades, et kolmandatele riikidele eraldatavaid ELi vahendeid, sealhulgas hädaolukordades, tuleb abi saavates riikides selgete kontrolli- ja tasakaalumehhanismidega nõuetekohaselt jälgida, et ennetada korruptsioonivõimalusi, mis võivad tekkida, ning avalikustada kuritarvitused ja paljastada korrumpeerunud ametnikud; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et kolmandatele riikidele eraldatavaid ELi vahendeid, sealhulgas hädaolukordades, tuleb abi saavates riikides selgete kontrolli- ja tasakaalumehhanismidega nõuetekohaselt jälgida, et ennetada korruptsioonivõimalusi, mis võivad tekkida, ning avalikustada kuritarvitused ja paljastada korrumpeerunud ametnikud;

| AI. | arvestades, et korruptsiooni ja ebaseaduslike finantsvoogude kontrollimine on poliitiline küsimus, mida tuleb käsitleda laiahaardeliselt, ülemaailmselt ja piiriüleselt (G20, ÜRO, OECD, Maailmapank, IMF); |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et korruptsiooni ja ebaseaduslike finantsvoogude kontrollimine on poliitiline küsimus, mida tuleb käsitleda laiahaardeliselt, ülemaailmselt ja piiriüleselt (G20, ÜRO, OECD, Maailmapank, IMF);

| AJ. | arvestades, et 2017. aasta veebruaris Šveitsis Lausanne’is peetud spordi ausust käsitleval rahvusvahelisel foorumil (International Forum for Sports Integrity) edendati valitsuste, rahvusvaheliste spordiorganisatsioonide ja muude organisatsioonide koostööd, et võidelda korruptsiooniga spordis; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et 2017. aasta veebruaris Šveitsis Lausanne’is peetud spordi ausust käsitleval rahvusvahelisel foorumil (International Forum for Sports Integrity) edendati valitsuste, rahvusvaheliste spordiorganisatsioonide ja muude organisatsioonide koostööd, et võidelda korruptsiooniga spordis;

| 1. | nõuab, et riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil võetaks ühiseid meetmeid korruptsiooni ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, pidades silmas, et korruptsioon levib üle piiride, ning et kõrvuti kodanikuühiskonna organisatsioonide tööga korruptsiooni vastu võitlemisel tuleks edendada riikidevahelist ja piirkondadevahelist tõhustatud koostööd; kutsub riike üles aktiivselt osalema rahvusvahelistel foorumitel, et aru pidada ja jõuda ühiste otsusteni heade tavade ja poliitika kohta, mis on kohandatud iga piirkonna konkreetse olukorra järgi, eesmärgiga võidelda korruptsiooni kui omavaheliste seostega keerulise ja valdkondadeülese nähtuse vastu, mis takistab poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja soodustab rahvusvahelist kuritegevust, sh terrorismiga seotud tegevust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | otsustab koostada iga ametiaja jooksul regulaarselt uuendatava aruande korruptsiooni ja inimõiguste kohta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et korruptsioonivastane võitlus peab hõlmama avaliku ja erasektori partnerluse käsitlusviisi ja hoiatab, et kui seda ei tehta, süveneb vaesus, ebavõrdsus ja mainekahju ning vähenevad välisinvesteeringud, halvenevad noorte võimalused elus ning ei murta korruptiivsete tavade ja terrorismi vahelist seost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb muret selle pärast, et ei rakendata ega jõustata olemasolevaid rahvusvahelisi korruptsioonivastaseid vahendeid – näiteks ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (Ruggie suunised), Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja OECD altkäemaksuvastast konventsiooni; palub allakirjutanud riikidel neid vahendeid täielikult kohaldada, et kodanikke paremini kaitsta; lubab töötada koos rahvusvaheliste partneritega, et suurendada nende riikide arvu, kes otsustavad demokraatlike protsesside tugevdamise ja vastutustundlike institutsioonide rajamise kasuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on mures ahistamise, ähvardamise, hirmutamise ja karistamise pärast, mille all kannatavad kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas korruptsioonivastased ühendused ja inimõigusliikumised, ajakirjanikud, blogipidajad ja rikkumistest teatajad, kes korruptsioonijuhtumeid paljastavad ja avalikustavad; kutsub ametiasutusi üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tagada nende füüsiline ja psühholoogiline puutumatus ning tagada kohesed, põhjalikud ja erapooletud uurimised, et tuua süüdlased vastavalt rahvusvahelistele standarditele kohtu ette; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub tungivalt, et 2016. aasta Londoni korruptsioonivastase tippkohtumise osalejad täidaksid endale võetud kohustusi tegeleda korruptsiooni põhjustega ja meetoditega, mida on vaja läbipaistvuse edendamiseks, samuti kõige enam mõjutatute toetamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et tulemuslikuks võitluseks korruptsiooni ja finantskuritegude vastu on oluline välja töötada ELi välispoliitiline korruptsioonivastane strateegia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et riigid peavad oma inimõigustealaseid kohustusi täitma vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastase konventsiooni tingimustele, ja julgustab riike, kes ei ole seda veel teinud, neid kohustusi täitma, et saada konventsiooni osaliseks; toonitab, et riikide kohus on ennetada nende jurisdiktsioonis esineva korruptsiooni mis tahes negatiivset mõju ja sellele reageerida; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnistab poliitiliste sidusrühmade ning ettevõtjate kohustust austada inimõigusi ja võidelda korruptsiooni vastu; rõhutab vajadust lisada inimõiguste aspekt korruptsioonivastastesse strateegiatesse, et rakendada kohustuslikku ja tõhusat ennetavat poliitikat sellistes küsimustes nagu läbipaistvus, avaliku teabe kättesaadavust käsitlevad seadused, rikkumistest teatajate kaitse ja väliskontrollid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab ELil tugevdada oma toetust rahvusvaheliste õigusaktidele, et suurendada läbipaistvust majandussektorites, kus pannakse kõige tõenäolisemalt toime inimõiguste rikkumisi ja korruptsiooni kuritegusid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab loodusvarade haldamise nüüdisaegsete, läbipaistvate ja tõhusate poliitika- ja õigusraamistike kehtestamist ning usub, et sellised meetmed võivad olla võimas relv korruptsiooni vastu; tervitab sellega seoses mäetööstuse läbipaistvuse algatust ja palub ELil suurendada toetust, et aidata rikkalike loodusvaradega riikidel rakendada seda algatust kui mõjusat üldist vahendit läbipaistvuse ja vastutuse edendamisel ning loodusvaradest saadava tulu haldamisel; usub, et tõhusa õigusraamistiku loomine, millega tagada mäetööstuse läbipaistvuse algatuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine nafta-, gaasi- ja mäetööstuse tarneahelate äriühingutes ja teistes sidusrühmades, on oluline meede, mida EL peaks tugevdama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab Aafrikast tulevate ebaseaduslike finantskapitali voogudega tegelemiseks ja nende kärpimiseks pöörata erilist tähelepanu nendele kapitalivoogudele, mis tulenevad maagi ja mineraalide kaevandamisest konfliktipiirkondade kaevandustes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et korruptsioon on keeruline nähtus, mis on juurdunud väga paljudes majanduslikes, poliitilistes, halduslikes, sotsiaalsetes ja kultuurilistes tegurites ning võimusuhetes, ja tuletab seetõttu meelde, et selleks, et arengupoliitika saaks panustada korruptsioonivastasesse võitlusesse, keskendudes samal ajal vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisele ning tõhusamale integratsioonile, peab see edendama ka inimõigusi, demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja riiklikke sotsiaalteenuseid, et hoogustada head juhtimistava ning edendada sotsiaalset kapitali, sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalset ühtekuuluvust, võttes arvesse kultuurilisi ja piirkondlikke eripärasid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et üks tõhusamaid viise korruptsiooni ennetamiseks on vähendada riiklikku sekkumist ja bürokraatlikku vahendustegevust ning esitada lihtsamaid eeskirju; |
| --- | --- |

14.

Korruptsiooni ja inimõigustega seotud kaalutlused ELi kahepoolsetes suhetes

| 15. | rõhutab vajadust pöörata suuremat tähelepanu ELi toetusprogrammide raames rahastatavate projektide kohaliku ja demokraatliku omaluse põhimõttele, et tagada minimaalne läbipaistvusstandard; rõhutab, et ELi välisrahastamisvahendid peaksid põhinema korruptsioonivastastel standarditel, tingimustel, mis keskenduvad muu hulgas tulemustele ja sisaldavad selgeid vahe-eesmärke, näitajaid ja aastaaruandeid, ning partnerriikide võetud kohustusel, et tõhustada ELi rahalise toetuse kasutamist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et on vaja pidevat järelevalvet ELi rahastatavate projektide üle ning et abisaaja riigi ametiasutused peavad vastutama, kui ELi vahendeid ei kasutata nõuetekohaselt, ning rõhutab, et lepingute rakendamise järelevalvesse tuleb kaasata kohalikke kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjaid; lisaks rõhutab, et kõik ELi vahendeid saavad töövõtjad peavad täielikult avalikustama kogu nõutud teabe, sealhulgas oma tulutoova omandi ja äriühingu struktuuri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soovitab ELil ja teistel rahvusvahelistel toetuse ja laenu pakkujatel viia läbi audit toetuste, laenude ja abipakettide kohta ning täita rangeid hoolsusnõudeid abisaajate valitsuste ja organisatsioonide suhtes, et vältida nn üüriraha andmist kleptokraadist ametiasutustele ning nende ja nende partnerite kontrollivatele organisatsioonidele; on seisukohal, et seoses sellega tuleks julgustada vastastikuseid eksperdihinnanguid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on korruptsioonivastane tegevuskava ELiga ühinemise läbirääkimisprotsessis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub ELi üles lisama kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse lisaks inimõigusi käsitlevatele klauslitele ka korruptsioonivastane klausel, mis peaks nõudma kontrollimist, nõustamist ja viimase võimalusena sanktsioonide kehtestamist või kõnealuste lepingute peatamist, juhul kui esineb tõsine ja/või süsteemne korruptsioon, mis põhjustab raskeid inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub ELil töötada välja põhimõtted, et võidelda ulatusliku korruptsiooni kui kuritegevuse vastu siseriikliku ja rahvusvahelise õiguse kohaselt, tegeleda ulatusliku korruptsiooni karistamata juhtumitega korruptsioonivastaste seaduste tõhusama jõustamise abil ning viia läbi reforme, täitmaks süsteemseid õiguslünki riikide õigusraamistikus, mis võimaldavad ulatuslikul korruptsioonil ületada piire ning vältida riikide finantsvaldkonda reguleerivaid asutusi ja maksuhaldureid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et tuleb pöörata erilist tähelepanu ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni tõhusa rakendamise pidevale ja struktureeritud kontrollimisele ja hindamisele ELi liikmesriikides ja riikides, kellega ELil on leping või kavatsus leping sõlmida; |
| --- | --- |

21.

| 22. | võttes arvesse Euroopa korruptsioonivastast võitlust käsitlevat õigustikku, kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles võtma rahvusvahelisel tasandil juhtrolli ning edendama liidu partnerriikide hulgas korruptsioonivastast võitlust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub ELi üles edendama korruptsioonivastaseid meetmeid ja tõhusaid riiklikke osalus- ja aruandlusmehhanisme – sealhulgas teabele juurdepääsu õigus ja avatud andmete põhimõtete rakendamine – kõikides asjakohastes inimõigustealastes dialoogides ja konsultatsioonides kolmandate riikidega ning rahastama projekte, mille eesmärk on nende meetmete kehtestamine, rakendamine ja jõustamine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, kui oluline on avatud allikatel põhinev uurimine seoses korruptsioonivastase uurimistööga; kutsub ELi üles rahastama piisavalt organisatsioone, kes toetuvad avatud allikatel põhinevale uurimisele ja korruptsiooni tõendite digitaalsele kogumisele, selleks et paljastada korrumpeerunud ametnikke ja tagada vastutus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub ELi üles rahastama uurimistööd hajutatud andmebaasi rakendustes, mida võib kasutada valitsussektori varade läbipaistvuse parandamiseks, ELi välisabi kaudu saadud abiraha kindlakstegemiseks ja jälgimiseks ning valimispettusega võitlemise toetamiseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb heameelt, et arengukoostöö rahastamisvahendi ja naabruspoliitika kavandamise rahastamisvahendi raames tehakse pidevaid jõupingutusi, et luua ja kindlustada sõltumatuid ja tõhusaid korruptsioonivastased asutusi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles kavandama ühist inimõigusi käsitlevat ja korruptsioonivastast programmi, eelkõige algatusi läbipaistvuse suurendamiseks, karistamatuse vastu võitlemiseks ja korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste tugevdamiseks; on seisukohal, et need jõupingutused peaksid hõlmama inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiastutuste toetamist, kes on suutnud tõestada oma sõltumatust ja erapooletust, et nad suudaksid paremini ka korruptsioonijuhtumitega toime tulla, rakendades oma uurimisalast suutlikkust korruptsiooni ja inimõiguste rikkumiste seoste väljaselgitamiseks, tehes koostööd korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutustega ning suunates juhtumeid prokuratuuri või õiguskaitseasutustele; kutsub samuti liitu ja liikmesriike üles tõhustama oma õigusalase koostöö programme kolmandate riikidega, et edendada heade tavade vahetamist ja tõhusaid vahendeid võitluses korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub ELi üles toetama ka edaspidi kolmandates riikides asutatud korruptsioonivastaseid asutusi, kes on tõestanud, et tegutsevad sõltumatult ja erapooletult, näiteks Guatemala rahvusvaheline uurimiskomisjon karistamatuse vastu võitlemiseks (CICIG), samuti algatusi, mille eesmärk on jagada teavet, vahetada parimaid tavasid ja suurendada suutlikkust; kutsub neid riike üles tagama neile asutustele kõik vajalikud vahendid, sealhulgas uurimisõiguse, et nende töö oleks tõhus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles suunama rohkem rahalisi vahendeid selliste kaitseprogrammide kehtestamiseks ja rakendamiseks, milles pöördutakse kodanikuühiskonna organisatsioonide liikmete, sh korruptsioonivastase võitlusega tegelevate ühenduste ja inimõigustealaste liikumiste, ajakirjanike, blogipidajate ja rikkumistest teatajate poole, kes paljastavad ja mõistavad hukka korruptsioonijuhtumeid ning inimõiguste rikkumisi; rõhutab, et mis tahes tulevased ajakohastatud ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ja arenguabi kohta või suunised nende rakendamiseks peaks sisaldama selgeid viiteid ja meetmeid, et edendada inimõiguste kaitset ning võidelda korruptsiooniga, et inimestel oleks lihtsam teatada võimalikest korruptiivsetest tegudest, kartmata repressioone, ja toetada kogukondi, kes on selle tõttu kannatanud; väljendab heameelt komisjoni hiljuti käivitatud konsulteerimisprotsessi üle rikkumistest teatajate kaitse teemal; rõhutab, et ELi delegatsioonide juures asuvates inimõiguste teabekeskustes tuleks ka nendele sihtrühmadele erilist tähelepanu pöörata ning säilitada tihedaid kontakte kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjatega, tagades nende rahvusvahelise nähtavuse ja kaitse, luues seeläbi ka õigusrikkumistest teada andmiseks usaldusväärseid kanaleid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et kõik sõltumatud ja erapooletud järelevalveasutused, kohalikud õiguskaitseametnikud ja prokurörid, samuti konkreetsetest rikkumistest teatajad ja tunnistajad peaksid saama ELilt abi ja toetust oma esinduste kaudu kohapeal ja neid tuleks kutsuda osalema koolitusprogrammides Euroopas; rõhutab, et kui see on asjakohane, peaks toetus olema avalik; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub ELi delegatsioone üles kasutama demarše ja avalikku diplomaatiat kohalikul ja rahvusvahelisel tasandil, et mõista avalikult hukka korruptsiooni- ja selle karistamatuse juhtumeid, eriti siis, kui need põhjustavad tõsiseid inimõiguste rikkumisi; lisaks kutsub ELi delegatsioone ja liikmesriikide saatkondi üles käsitlema korruptsioonialaseid aruandeid (süsteemne analüüs või konkreetsed juhtumid) teabekoosolekutel Euroopa välisteenistuses ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

31.

| 32. | soovitab Euroopa välisteenistusel ja ELi delegatsioonidel lisada inimõigusi ja demokraatiat käsitlevatesse riigistrateegia dokumentidesse asjakohasel juhul konkreetse võrdlusaluse korruptsiooni ja inimõiguste vahelisele seosele ning lisaks soovitab käsitleda seda küsimust ühe ELi eriesindajate prioriteedina ülesannete täitmisel; palub eelkõige ELil tegeleda vahetult korruptsiooniga programmi kavandamise ja riikide strateegiadokumentides ning siduda igasugune eelarveabi kolmandatele riikidele konkreetsete reformidega, mis on oluline samm läbipaistvuse ja muude korruptsioonivastaste meetmete suunas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | soovitab, et Euroopa demokraatia rahastu ja tervet ELi hõlmav inimõiguste kaitsjate mehhanism (protectdefenders.eu) peaks keskenduma eriprogrammidele, et kaitsta korruptsioonivastaseid aktiviste, kes aitavad samuti kaasa inimõiguste toetamisele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub ELil luua kaebuste esitamise mehhanismid, mille kaudu saavad liidu välistegevuse tõttu kahju kannatanud inimesed esitada kaebusi inimõiguste rikkumiste ja korruptsioonijuhtumite kohta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab oma varasemates resolutsioonides esitatud nõudmist, et EL peaks esitama nimekirja nn Magnitski sanktsioonide kohta 32 Venemaa riigiametniku vastu, kes vastutavad Vene rikkumistest teataja Sergei Magnitski surma eest, niipea kui nõukogul on selle vastuvõtmine võimalik, ning kehtestada nende ametnike vastu sihipärased sanktsioonid, nagu kogu Euroopa Liitu hõlmav viisakeeld ja nende Euroopa Liidus asuvate finantsvarade külmutamine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | julgustab ELi liikmesriike kaaluma õigusakti vastuvõtmist, et luua selged kriteeriumid, võimaldades musta nimekirja koostamist ja sihipäraste sanktsioonide kehtestamist kolmandate riikide isikute ja nende pereliikmete vastu, kes on toime pannud raskeid inimõiguste rikkumisi või on olnud vastutavad tõsise korruptsiooni tellimise, kontrollimise või muul viisil suunamise eest või on selles osalenud, sealhulgas era- või avaliku sektori varade omakasuks võõrandamine, riigihankelepingute või loodusvarade kaevandamisega seotud korruptsioon, altkäemaksud, või välismaistele jurisdiktsioonidele ebaseadusliku vara müügi või üleandmise hõlbustamine; rõhutab, et nimekirja lisamise kriteeriumid peaksid tuginema hästi dokumenteeritud, koondavatele ja sõltumatutele allikatele ja veenvatele tõenditele, võimaldades sihtrühmade jaoks hüvitamismehhanisme; toonitab selle nimekirja avalikustamise tähtsust, et anda kohustatud üksustele vajalikku teavet, teostamaks muu hulgas hoolsat kliendikontrolli ELi rahapesuvastase direktiivi raames (22); |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub ELil järgida poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet (ELi toimimise lepingu artikkel 208) ja aidata aktiivselt korruptsiooni vähendada ning võidelda oma välispoliitika abil otseselt ja selgesõnaliselt karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub ELil suurendada oma ametliku arenguabi läbipaistvust ja aruandluskohustust, et järgida tulemuslikult rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse (IATI) standardeid ja rahvusvaheliselt kokku lepitud arengutõhususe põhimõtteid; kutsub ELi üles ka töötama välja jõulise ja tervikliku riskijuhtimissüsteemi, ennetamaks olukorda, kus arenguabi suurendab abisaavates riikides korruptsiooni, sidudes selle saavutamiseks näiteks eelarvetoetuse selgete korruptsioonivastaste eesmärkidega; rõhutab, et selleks tuleb luua töökindlad mehhanismid eelarvetoetuse väljamaksmise järelevalveks; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub suurkorruptsiooni likvideerimise eesmärgil, et komisjon pööraks eelarvetoetuse andmisel erastamise ja avaliku sektori vara, eelkõige maaga seotud tehingute puhul tähelepanu läbipaistvusele, ning osaleks arengumaadele suunatud OECD toetusprogrammides, mille eesmärk on tõhustada riigiettevõtete juhtimist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles toetama arenguriike võitluses maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, aidates neil luua tasakaalustatud, tõhusad, õiglased ja läbipaistvad maksusüsteemid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on seisukohal, et EL kui maailma suurim arenguabi andja peaks siduma ELi välisabi andmise selliste maksureformide teostamisega, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust, muuta andmed kättesaadavamaks ning soodustada teiste rahastajatega koostöös tehtavaid algatusi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab korruptsiooni äärmiselt negatiivset mõju kaubandusele ja selle eelistele, majandusarengule, investeerimisele ja riigihankemenetlustele, ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks seda seost arvesse kõikides kaubanduslepingutes ning integreeriks kaubanduslepingutesse jõustatavad inimõigused ja korruptsioonivastase võitluse klauslid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et kaubanduspoliitika aitab kaitsta ja edendada Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtusi, mida EL kaitseb, nimelt demokraatia, õigusriik, inimõiguste austamine, põhiõigused ja -vabadused ning võrdõiguslikkus; rõhutab, et äärmiselt oluline on liidu välis- ja sisepoliitika sidusus, eelkõige korruptsioonivastase võitluse osas; rõhutab, et selles osas on ELi seadusandjatel kaubandussuhete hõlbustamisel eriline roll, kuna nad peavad tagama, et kaubandussuhteid ei kasutata korruptiivsetel eesmärkidel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab kaubanduslepinguid põhiliseks vahendiks korruptsioonivastaste meetmete ja hea valitsemistava edendamisel; väljendab heameelt meetmete üle, mida EL on juba võtnud kaubanduspoliitikas korruptsiooni vastu võitlemiseks, näiteks üldise soodustuste süsteemi ja kestliku arengu peatükkide abil ning kohustuste võtmisega rahvusvaheliste korruptsiooni vastu võitlemiste konventsioonide ratifitseerimiseks kaubanduspartneritega; toetab strateegias „Kaubandus kõigile“ sätestatud eesmärki lisada kõikidesse tulevastesse kaubanduslepingutesse ambitsioonikad korruptsiooni vastu võitlemise sätted; nõuab sellega seoses, et tulevastes kaubanduslepingutes kehtestataks kohustus ühineda mitmepoolsete korruptsiooni vastu võitlemise konventsioonidega nagu ÜRO korruptsioonivastane konventsioon ja OECD altkäemaksuvastane konventsioon ning et tervikliku lähenemisviisi osana lisataks horisontaalsed sätted, mis tuleks lisada olemasolevatesse kaubanduslepingutesse nende läbivaatamisel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et kaubanduslepingute osalised peaksid võtma meetmeid, et edendada erasektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja siseriiklike nõuanderühmade aktiivset osalemist korruptsiooni vastu võitlemise programmide ja klauslite rakendamisel rahvusvahelistes kaubandus- ja investeerimislepetes; on veendunud, et tuleks kaaluda rikkumisest teatajate kaitse lisamist tulevastesse kaubanduslepingutesse, kui ELi süsteem saab paika; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunnistab, et on oluline pakkuda ettevõtetele selgeid juhiseid ja tuge, et nad saaksid kasutusele võtta tõhusad menetlused, millega kontrollida korruptsioonivastaste õigusaktide järgimist, eelkõige VKEdele kaubanduslepingutesse lisatavate erisätetega, et aidata neil korruptsiooni vastu võidelda; rõhutab, et korruptsioonivastaste õigusaktide järgimise kontrollimise puhul ei ole olemas tüüplahendusi; kutsub komisjoni üles kaaluma abi andmist korruptsioonivastase võitluse alase suutlikkuse suurendamise projektidele, nagu parimate tavade vahetamine ja koolitus, aitamaks riikidel ja ettevõtlussektoril lahendada mis tahes probleeme, millega nad võivad selles vallas kokku puutuda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt selle üle, et 2017. aasta veebruaris jõustus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kaubanduse lihtsustamise leping, milles on sätestatud meetmed maailmakaubanduses korruptsiooni vastu võitlemiseks; on sellest hoolimata veendunud, et õigusaktide vastuvõtmisest või reformimisest üksi ei piisa ning et kõige tähtsam on nende rakendamine; juhib tähelepanu asjaolule, et seadusandliku reformiga peavad kaasnema kohtunike koolitamine, üldsuse juurdepääs teabele ja läbipaistvusmeetmed, ning kutsub ELi liikmesriike üles tegema korruptsiooni vastu võitlemisel nimetatud küsimustes koostööd; juhib samuti tähelepanu asjaolule, et kaubanduslepingutest võib olla abi järelevalve teostamisel korruptsioonivastase poliitikaga seotud siseriiklike reformide üle; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles pidama läbirääkimisi jõustatavate korruptsiooni- ja rahapesuvastaste sätete üle kõigis tulevastes kaubanduslepingutes ning teostama tõhusat järelevalvet korruptsioonivastaste sätete rakendamise üle; kutsub sellega seoses liikmesriike üles toetama läbirääkimisvolitustesse korruptsioonivastaste sätete lisamist vastavalt komisjoni poolt liikmesriikidele esitatud läbirääkimisvolituste kavandile; peab kiiduväärseks korruptsioonivastaste sätete lisamist ELi ja Mehhiko lepingu ajakohastamist käsitlevatesse läbirääkimisvolitustesse; kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemiseks, tagades kaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste suurema läbipaistvuse ja selliste sätete lisamise, mille eesmärk on tagada suurem reguleerimisalane koostöö ning tollimenetluste ja ülemaailmsete väärtusahelate terviklus; on veendunud, et korruptsiooni vastu võitlemiseks on vaja koostööklauseid, nt teabevahetuse ning haldus- ja tehnilise abi osas, eesmärgiga jagada ja edendada parimaid tavasid, mis aitavad tõhustada õigusriiki ja inimõiguste austamist; ergutab komisjoni kehtestama selged ja asjakohased tingimused ning tulemusnäitajad, mis võimaldaksid tulemusi paremini hinnata ja esitada; |
| --- | --- |

48.

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et oluline on säilitada pidev regulaarne dialoog ELi kaubanduspartneritega kogu lepingute rakendamisprotsessi käigus, et lepingute üle üldiselt ja korruptsioonivastaste sätete üle teostataks korrakohast järelevalvet ja neid rakendataks nõuetekohaselt; võtab teadmiseks komisjoni strateegias „Kaubandus kõigile“ tehtud ettepaneku võtta kasutusele mehhanismid konsultatsioonide pidamiseks süsteemsete korruptsioonijuhtumite ja juhtimisvigade korral, ning kutsub komisjoni üles kaaluma asjaomase lepinguga kaasnevate soodustuste peatamist selliste süsteemsete korruptsioonijuhtumite korral ja juhul, kui ei täideta kohustusi korruptsiooni vastu võitlemisel ega järgita rahvusvahelisi korruptsiooni vastu võitlemise standardeid nagu OECD ühine aruandlusstandard, maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava, tegelike tulusaajate keskregister ja rahapesuvastase töökonna soovitused; kutsub komisjoni üles kehtestama selged ja asjakohased tingimused ning tulemusnäitajad, mis võimaldaksid tulemusi paremini hinnata ja esitada; kutsub lisaks komisjoni üles reageerima otsusekindlalt, proportsionaalselt ja kiirelt olukordades, kus abi saava riigi valitsus ei täida kokkulepitud tingimusi; kutsub komisjoni üles seadma sisse kaubanduspartneritega konsulteerimise mehhanismid süsteemse korruptsiooni juhtumite puhul ning tagama oskusteabe vahetamise, et aidata riike korruptsioonivastaste meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et kaubanduslepingud peavad hõlmama siduvaid ja jõustatavaid inimõiguste klausleid, mis kindlustavad, et eraettevõtted ja riikide ametiasutused austaksid inimõigusi ning järgiksid kõige rangemaid sotsiaal- ja keskkonnastandardeid, mis on korruptsiooniga võitlemisel väga olulised; |
| --- | --- |

50.

Korruptsioonivõrgustike ja -vahendajatega seotud ELi luureteabe areng

| 51. | kutsub Euroopa välisteenistust üles juhtima liikmesriikide saatkondade ja kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonide vahelise töökonna moodustamist, mille kaudu saavad diplomaatilised ametnikud analüüsida ja jagada teavet kohalike korrumpeerunud võrkude struktuuri ja tegevuse kohta kõrgeimale võimu tasandile ning kasutada piisavalt teavet, et vältida ELi kokkumängu kleptokraatlike riikidega; usub, et sellist teavet tuleks ELi institutsioonidele edastada diplomaatiliste ja turvaliste kanalite kaudu; soovitab lisaks, et ELi delegatsioonid ja liikmesriikide saatkonnad tugevdaksid tihedaid kontakte kohalike elanikega, eelkõige regulaarse dialoogi kaudu tõeliste ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjatega, et koguda usaldusväärset teavet kohaliku korruptsiooni, selle oluliste mõjurite ja tabatud ametnike kohta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on seisukohal, et äriühingud peaksid samuti ELi asutusi alati teavitama sellest, kui neilt küsitakse altkäemaksu ja/või nõutakse investeerimist kolmandatesse riikidesse, kes kasutavad partneritena kohalikke vahendajaid või riiulifirmasid; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et kogutud teabe alusel peaks riigipõhiseid suuniseid jagama tsiviil- ja sõjalistel missioonidel ja ELi rahastamisasutustes, et parandada teadlikkust ohtudest, mis kaasnevad kohalike töövõtjate, erakindlustusfirmade ja teenuse pakkujatega, kelle tulusaajatest omanikud võivad olla seotud inimõiguste rikkumise ja korrumpeerunud võrgustikega; |
| --- | --- |

53.

Sise- ja välispoliitika sidusus

| 54. | usub, et EList võib saada usaldusväärne ja mõjukas korruptsioonivastase võitluse juht, kui ta tegeleb organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesuga seotud probleemidega oma piirides asjakohasel viisil; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon otsustas loobuda 2014. aasta ELi korruptsioonivastase võitluse aruande järelmeetmetest, esitades uue analüüsi korruptsiooni kohta ELi liikmesriikides, mis oleks samuti suurendanud ELi tõsiseltvõetavust ambitsioonika korruptsioonivastase tegevuskava edendamisel välispoliitikas; rõhutab, et komisjon ja teised ELi institutsioonid peaksid võtma endale regulaarse, ambitsioonika ja range aruandlus- ja enesehindamise kohustuse kooskõlas ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga ja selle läbivaatamise mehhanismiga, ning kutsub komisjoni üles esitama täiendavaid poliitilisi ja seadusandlikke algatusi, et võidelda korruptsiooni vastu ning suurendada usaldusväärsust ja läbipaistvust liikmesriikides; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tõdeb, et korruptsiooni dekriminaliseerimine mis tahes ELi liikmesriigis vähendaks avaliku poliitika tõsiseltvõetavust ja õõnestaks ELi suutlikkust nõuda kogu maailmas ambitsioonikat korruptsioonivastast tegevuskava; toetab tihedamat koostööd ELi liikmesriikide ja Euroopa Kontrollikoja vahel; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kordab oma nõudmist, et liikmesriigid muudaksid vajaduse korral enda kriminaalõigust, andes riiklikele prokuröridele ja kohtutele pädevuse uurida altkäemaksu või riiklike vahendite omastamise kuritegusid ja mõista nende üle kohut olenemata sellest, kus kuritegu toimus, kuni neist kuritegudest saadud tulu on leitud kõnealuses liikmesriigis või seal, kus on toimunud rahapesu, või kui isikul on tihedad sidemed liikmesriigiga kodakondsuse, elukoha, tulusaava omaniku peakontori või tütarettevõtete asukoha kaudu asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

56.

ELi panus korruptsioonivastase võitluse inimõigustepõhisesse lähenemisviisi mitmepoolsetel foorumitel

| 57. | kutsub ELi liikmesriike üles algatama ÜRO tasandil arutelu korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste sõltumatuse standardite ja volituste tugevdamise teemal, tuginedes ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, rahvusvahelise inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiasutuste koordineerimiskomisjoni, ÜRO asutuste ja eelkõige Inimõiguste Nõukogu kogemustele seoses inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiasutustega (Pariisi põhimõtted); |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab vajadust tugevdada sidemeid korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste ning inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiastutuste vahel, tuginedes viimaste volitustele võidelda korruptsiooni kui inimõiguste rikkumiste võimaliku otsese ja kaudse allika vastu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde oma üleskutset, et ELi liikmesriigid toetaksid ÜRO finantskuritegude, korruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste eriraportööri määramist, kellel oleksid laialdased volitused, mis hõlmaksid eesmärgipärast kava ja riikide korruptsioonivastaste meetmete korrapärast hindamist; kutsub ELi liikmesriike üles võtma juhtrolli Inimõiguste Nõukogu liikmesriikide toetuse saavutamisel ja toetama ühiselt resolutsiooni, mis toob kaasa volitused; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab, et ÜRO võtaks suurema tõhususe tagamiseks ebaseaduslike rahavoogude osas vastu standardeid kehtestava vahendi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab vajadust edendada riigisisest ja rahvusvahelist korruptsiooniga seotud suhtlust ning kodanike osalusele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, rõhutamaks asjaolu, et korruptsioonil on negatiivne mõju inimõigustele ja see põhjustab muu hulgas sotsiaalset ebavõrdsust, sotsiaalse õigluse puudumist ja vaesuse taseme suurenemist; soovitab ELil töötada välja ja rakendada konkreetseid programme seoses kehtiva kriminaalmenetlusõiguse ja kaebuste esitamise mehhanismidega; toonitab, et haridusel ja erapooletul, sõltumatul avalikul teabel on väga oluline roll sotsiaalsete oskuste ja aususe põhimõtte järgimise õpetamisel, mis teenivad avalikku huvi, toetavad õigusriigi põhimõtet ning ühiskonna sotsiaalset ja majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

61.

| 62. | soovitab üldise korrapärase hindamise käigus uurida korruptsiooni kui inimõiguste rikkumiste põhjust, samuti korruptsiooni kui inimõiguste rikkumiste ja nõrga õigusriigi tagajärge kui viisi, kuidas võidelda korruptsiooniga ja edendada läbipaistvust ja parimaid tavasid; rõhutab kodanikuühiskonna võimalikku rolli selles protsessis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | julgustab laiendama rahvusvahelisi kohustusi, asetades korruptsioonivastase võitluse ÜRO kestliku arengu eesmärkide keskmesse kui üleilmse vaesuse vastu võitlemise vahendi; |
| --- | --- |

63.

Korruptsioon ja inimkaubandus

| 64. | tunneb muret selle pärast, et inimkaubandust võivad hõlbustada korruptsioonis osalejad, kelle kätte on usaldatud võim erineval tasandil, näiteks politsei, tolliametnikud, piirikontrolliasutused ning sisserändeametid, kes võivad ignoreerida või sallida inimkaubandust, selles osaleda või seda organiseerida; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab sellega seoses, kui tähtsad on korruptsioonivastased meetmed, näiteks haldusasutuste läbipaistvuse ja vastutuse edendamine, ning vajadust kehtestada korruptsiooniga võitlemiseks juhtmehhanism ja tagada inimkaubandusevastaste strateegiate parem kooskõlastatus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et sootundlikul lähenemisviisil võib olla väga oluline roll poliitika väljatöötamises võitluseks korruptsiooni vastu inimkaubanduse kontekstis; |
| --- | --- |

66.

Ettevõtlus ja inimõigused

| 67. | innustab kõiki ÜRO liikmesriike, eelkõige ELi riike täielikult rakendama ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning lisama riiklikesse inimõigustealastesse tegevuskavadesse (nagu nõutakse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas) konkreetsed korruptsioonivastaste meetmete võtmise kohustused või vastu võtma konkreetseid altkäemaksuvastaseid õigusakte; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tunneb heameelt, et mõnede ELi liikmesriikide riiklikes tegevuskavades tehakse viiteid korruptsioonile, ning soovitab sellega seoses erimeetmeid, et vältida korruptsiooni ja altkäemaksu ja karistada nende eest, mis võivad põhjustada inimõiguste rikkumisi; soovitab ELil toetada täiendavaid meetmeid, et edendada altkäemaksu- ja korruptsioonivastaste koodeksite ja normide vastuvõtmist ja rakendamist ettevõtetes, ning et riigihangetes osalevatel ettevõtetel peaksid olema kehtestatud kindel altkäemaksu- ja korruptsioonivastane koodeks ja hea valitsemistava põhimõtteid; on seisukohal, et avaliku sektori vahendite väärkasutamise, ebaseadusliku rikastumise või altkäemaksu eest tuleks kriminaalõiguse alusel karistada täiendavate erisanktsioonidega, eelkõige kui see tegevus toob otseselt kaasa inimõiguste rikkumise, mis on tingitud korruptiivsest tegevusest; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kiidab heaks muudetud raamatupidamisdirektiivi muu kui finantsteabe ja mitmekesisust käsitleva teabe avalikustamise kohta (23) seoses suurettevõtjate ja kontsernide aruandlusnõuetega, mis hõlmavad muu hulgas nende inimõigustealaseid ja korruptsioonivastase võitlusega seotud jõupingutusi; innustab ettevõtjaid avalikustama kogu asjakohase teabe kooskõlas komisjoni peagi avaldatavate suunistega; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub veel kord kõiki riike ja ELi üles kaasama aktiivselt ja konstruktiivselt ÜRO valitsustevahelist avatud töörühma mis, käsitleb rahvusvahelisi korporatsioone ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega, et jõuda õiguslikult siduva õigusaktini, millega takistada, uurida, taotleda kahju hüvitamist ja saada juurdepääs õiguskaitsevahenditele, kui rikutakse inimõigusi, sealhulgas korruptsiooni tagajärjel; kutsub liikmesriike üles tegema kõik vajaliku, et võimaldada kooskõlas ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artikliga 35 tsiviilkohtumenetlusega kahju hüvitamise nõudmise nendelt, kes panevad toime korruptiivseid tegusid; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub ELi ja liikmesriike üles rakendama OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

71.

Maa hõivamine ja korruptsioon

| 72. | on jätkuvalt mures maa hõivamise probleemi pärast, mis on ettevõtjate, välisinvestorite, riiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste osalejate, ametnike ja ametiasutuste korruptsiooni tagajärg; rõhutab, et korruptsioon võimaldab maa hõivamisel sageli tekkida sunniviisiliste väljatõstmiste tõttu, andes muu hulgas ebaseaduslikult kolmandatele isikutele maa üle kontrolli ilma sellel maal elavate inimeste nõusolekuta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, et uuringutest selgub, et korruptsioon on maa haldamise valdkonnas laialt levinud ja seda esineb järjest rohkem maatehingute kõigis etappides, mille tulemuseks on erinevad inimõiguste rikkumised, mis ulatuvad kogukondade sunniviisilisest ümberasustamisest neile piisava hüvituse maksmiseta kuni maa hõivamise vastu võitlevate aktivistide tapmiseni (24); võtab ühtlasi murega teadmiseks asjaolu, et inimõiguste rikkumised võivad üha kasvava toidu-, kütuse- ja toorainenõudluse ning arengumaades maasse tehtavate suuremahuliste investeeringute tõttu sageneda; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab meelde, et finantssektoril on tähtis roll eelkõige maa hõivamist hõlbustava korruptiivse tegevuse ärahoidmisel; kordab, et pangad ja finantsasutused peaksid kliendi suhtes rakendama hoolsusmeetmeid, et võidelda korruptsiooniga seotud rahapesu vastu, ja tagama, et nende toetatavad investorid võtavad tõhusaid inimõiguste alaseid hoolsusmeetmeid; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kohustama äriühinguid avalikustama kolmandates riikides maa omandamise üksikasju ja andma arenguriikidele suuremat toetust, et tagada maaomandi, kalanduse ja metsade vastutustundlikku majandamist käsitlevate vabatahtlike suuniste tõhus rakendamine, et võidelda maatehingutega seotud korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

74.

Valimised ja demokraatlikult valitud organite toimimine

| 75. | rõhutab, et üks korruptsioonivastase võitluse eesmärk peaks olema teha lõpp tõsistele kuritarvitustele, mis moonutavad demokraatiat ja poliitilisi protsesse, ning edendada sõltumatut, erapooletut ja tõhusat kohtusüsteemi; kutsub erakondi üles tugevdama oma rolli demokraatliku esindatuse kanalitena ja poliitilises osaluses, olles kindlustatud tõhusate võimalustega; märgib, et selles mõttes on poliitika rahastamise reguleerimisel, sealhulgas rahastajate ja muude rahaliste allikate tuvastamisel, keskne roll demokraatia säilimisel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tõdeb murelikult, et valimispettused ning valimiste ja valitud esindusorganite ja -kogudega seotud korruptsioon õõnestab tõsiselt usaldust demokraatlike institutsioonide vastu ning nõrgestab kodaniku- ja poliitilisi õigusi, takistades võrdset ja õiglast esindatust ja seades kahtluse alla õigusriigi; märgib, et valimisvaatlusmissioonidel on positiivne roll, kuna need aitavad kaasa valimiste nõuetekohasele läbiviimisele ja toetavad valimisseaduse reformi; innustab jätkama selles valdkonnas koostööd spetsialiseeritud rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks Euroopa Nõukogu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab erilist vajadust tagada, et demokraatia, inimõiguste ning õigusriigi kaitse ja edendamise eest vastutavate rahvusvaheliste organisatsioonide ning piirkondlike assambleede tegevuses järgitaks võimalikult kõrgeid eetilisi ja läbipaistvuse standardeid, sidudes asutusi ja kutsealasid üle maailma, et suurendada suutlikkust ja edendada jagatud terviklikkuse kultuuri; rõhutab, et on vaja edendada läbipaistvaid tavasid, töötades välja tegevusjuhendeid ning konkreetseid läbipaistvusmeetmeid, et ennetada ja uurida kõiki pettusi ja õigusvastast käitumist; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab vajadust täpsemalt reguleerida avatuse ja läbipaistvuse põhimõttele tuginevat lobitööd, et tagada kõigile huvirühmadele võrdne juurdepääs otsustajatele, samuti kõrvaldada korruptsiooninähtused ja inimõiguste rikkumisega seotud ohud; kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma meetmeid ebaeetiliste ja seadusevastaste lobitöö vormide tuvastamiseks ja häbimärgistamiseks; kutsub ELi üles edendama läbipaistvat otsustus- ja õigusloomeprotsessi liikmesriikides ja koostöös kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

78.

| 79. | Mõistab pärast hiljutist Aserbaidžaani rahapesuskeemi paljastamist karmilt hukka Aserbaidžaani ja muude kolmandate riikide autokraatlike režiimide katsed mõjutada ebaseaduslike vahenditega Euroopa otsusetegijaid; nõuab, et Euroopa Parlament uuriks põhjalikult eespool nimetatud väiteid ja selliste režiimide avaldatavat mõju üldisemalt; nõuab, et Euroopa Parlament võtaks vastu jõulisi meetmeid, et vältida sellist korruptsiooni, mis õõnestaks parlamendi usaldusväärsust ja legitiimsust, sealhulgas inimõiguste küsimuses; |
| --- | --- |

79.

Suured spordisündmused ning seosed inimõiguste rikkumise ja korruptsiooniga

| 80. | tunneb jätkuvalt muret tõsiste inimõiguste rikkumiste, sh töötajate õiguste rikkumiste ja kõrgel tasandil esineva korruptsiooni pärast seoses suurte rahvusvaheliste spordisündmuste ja seonduvate ulatuslike taristuprojektidega; innustab koostööd spordi juhtorganite ning rahvusvaheliste korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste ja vabaühenduste vahel, et suurte spordisündmuste korraldajad ja nende korraldamise pakkujad võtaksid seoses inimõigustega läbipaistvad ja kontrollitavad kohustused; rõhutab, et need kriteeriumid peaksid kuuluma kriteeriumide hulka, mille alusel valitakse selliste sündmuste korraldajad; |
| --- | --- |

80.

| 81. | on seisukohal, et ka suured valitsusvälised rahvusvahelised spordiliidud peavad andma omapoolse panuse korruptsioonivastasesse võitlusesse ja olukorra leevendamisse ja suurendama selles vallas jõupingutusi, ning märgib, et valitsusvälised rahvusvahelised spordiliidud peaksid ühtlasi tunnistama oma vastutust seoses inimõiguste austamisega, mistõttu tuleks korruptsioonivastase võitlusega tegelevatele riigiasutustele anda suuremad volitused suurte valitsusväliste rahvusvaheliste spordiliitudega seotud korruptsioonijuhtumite uurimiseks ja karistuste määramiseks; |
| --- | --- |

81.

| 82. | usub, et kõrgetasemeline korruptsioon spordivaldkonna haldamises, kokkulepitud tulemused, hanked, soodustused, kohavalik, ebaseaduslik kihlvedu ja doping ning organiseeritud kuritegevus on kahjustanud spordiorganisatsioonide usaldusväärsust; |
| --- | --- |

82.

| 83. | usub, et ausa spordiga võib panustada üleilmsesse arengukavasse ja heasse valitsemistavasse rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

83.

Maksuparadiisid

| 84. | nõuab tungivalt nulltolerantsipoliitika rakendamist maksuparadiiside ja rahapesu suhtes, rahvusvaheliste läbipaistvuse standardite tõstmist, ning julgustab tihedamat rahvusvahelist koostööd, et teha kindlaks salapäraste riiulifirmade omandiõigus ja sihtasutused, mida kasutatakse maksudest kõrvalehoidumise, pettuste, ebaseadusliku kaubanduse, kapitalivoolu, rahapesu ja korruptsioonitulu saamise kanalitena; |
| --- | --- |

84.

| 85. | toetab tugevalt riigipõhise avaliku aruandluse standardite täitmist Euroopas ja kolmandates riikides, kusjuures rahvusvahelised ettevõtted peaksid esitama aruandeid ja peamise finantsteabe igas jurisdiktsioonis, kus nad tegutsevad, et vältida korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidumist; |
| --- | --- |

85.

| 86. | tuletab meelde ELi kohustust võidelda rahvusvaheliste ettevõtete ja üksikisikute poolt toime pandud maksudest kõrvalehoidumisega ning tegeleda arenguriikidest pärit ebaseaduslike rahavoogude probleemiga, mis takistab oluliselt nende võimet rakendada piisavaid vahendeid inimõiguste järgimiseks; |
| --- | --- |

86.

| 87. | toetab Euroopa juhitud algatusi töötada välja tulusaava omaniku kohta üleilmselt teabe vahetamise kord, et parandada ühiste aruandlusstandardite tõhusust, mis võib aidata paljastada finantsrikkumisi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | õhutab tegema üleilmselt koostööd, et leida üles varastatud vara ja tagastada see turvaliselt seaduslikele omanikele; kordab, et ELil on kohustus aidata kolmandatel riikidel repatrieerida ebaausal teel saadud vara, mis on peidetud ELi liikmesriikide finantssüsteemi ja kinnisvarasse, ning võtta vastutusele kuriteo toimepanijad, sellele kaasaaitajad ja vahendajad; kutsub Euroopa Liitu üles tähtsustama seda väga olulist kolmandates riikides toimuvat demokratiseerimisprotsessi, eelkõige tegeledes finantskeskuste õiguslike tõkete ja koostöötahte puudumisega; sellega seoses rõhutab, kui tähtis on lahutada vara arestimine süüdimõistmisest taotlevas riigis, selleks et tagada vastastikune õigusabi ja menetluste algatamine, kui on olemas piisavalt tõendeid rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | tuletab meelde, et korruptsioon ning rahapesu, maksudest kõrvalehoidumine ja ebaseaduslik kauplemine on üksteisega tihedalt seotud; rõhutab seoses sellega, et mis tahes korruptsioonivastase strateegia aluseks peaks olema läbipaistvus; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rõhutab, et EL peab edendama maksuparadiiside, pangasaladuse ja rahapesu vastast võitlust, tühistama ülemäärase ametisaladuse, kehtestama avaliku riigipõhise aruandluse kõigile rahvusvahelistele ettevõtetele ning tulusaavate omanikest ettevõtjate avalikud registrid, esmajärjekorras äriühingute omanike kohta kõikidel asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel; märgib, et enamik maksustamise vältimise vastase võitluse vahenditest sobivad ka korruptsiooni ja rahapesuga võitlemiseks; |
| --- | --- |

90.

Meediavabadus

| 91. | rõhutab nii veebipõhise kui ka veebivälise sõltumatu meedia suurt tähtsust korruptsioonivastases võitluses ja inimõiguste rikkumiste hukkamõistmisel; kutsub komisjoni üles käsitlema kolmandate riikide laimamisteemaliste seaduste võimalikku negatiivset mõju ja selle vastu võitlema ning kordab oma üleskutset kõigile liikmesriikidele kaaluda laimamise dekriminaliseerimist, kasutades maine kaitsmiseks lihtsalt tsiviilkohut; rõhutab, et nende aktivistide kaitse oluline osa on digitaalne turvalisus; soovitab tungivalt tagada, et siseriiklik õigus tagaks meediaomandi ja -sponsorluse läbipaistvuse; |
| --- | --- |

91.

| 92. | nõuab, et ELi rahvusvahelistes suhetes kolmandate riikidega pandaks suuremat rõhku meediavabaduse austamisele kui lepingu olulisele osale; usub, et meediareformile suunatud poliitiline dialoog ja koostöö ELi ja kolmandate riikide vahel peab olema avatud, läbipaistev ja hõlmama kontrollimehhanisme; kutsub sellega seoses ELi üles tagama, et ELi projektid kolmandates riikides toetaksid muu hulgas meediavabadust ja kaasaksid kodanikuühiskonna organisatsioone; kutsub ELi üles avalikult hukka mõistma meediavabadust ja kodanikuühiskonna tegevust piiravate õigusaktide rakendamise; |
| --- | --- |

92.

| 93. | edendab avatud ja turvalise interneti väärtusi, et parandada teadlikkust üksikisikute, organisatsioonide ja valitsuste korruptsioonitegudest, ning tunneb muret selle pärast, et need, kes soovivad piirata internetivabadust, teevad seda selleks, et vältida vastutust; |
| --- | --- |

93.

| 94. | nõuab, et riigihankelepingud oleksid õiglased, vastutustundlikud, avatud ja läbipaistvad, et vältida ja paljastada maksumaksjate raha vargust või väärkasutamist; |
| --- | --- |

94.

| 95. | tuletab meelde, et kõigi kolmandate riikidega peetava dialoogi platvormide raames, sh kahepoolsete suhete raames, peab EL rõhutama, kui oluline on avalikule teabele juurdepääsu õigus; juhib tähelepanu vajadusele luua sellisele teabele juurdepääsu standardid; juhib tähelepanu, et mitte ainult sellise juurdepääsu olemasolu, vaid ka juurdepääsu kiirus on inimõiguste kaitse ja korruptsiooniga võitlemise seisukohalt väga oluline; nõuab, et EL edendaks juurdepääsu avalikule teabele nii liikmesriikides kui ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/CAC/.

(2)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf.

(3)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=URISERV%3Al33601.

(4)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E.

(5)  http://www.eib.org/attachments/strategies/anti_fraud_policy_20130917_en.pdf.

(6)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciples BusinessHR_EN.pdf.

(7)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/20-fac-business-human-rights-conclusions/.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0405.

(9)  Vastuvõetud tekstid,, P8_TA(2016)0403.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0310.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0408.

(12)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 59.

(13)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 81.

(14)  ELT C 208, 10.6.2016, lk 89.

(15)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 2.

(16)  https://www.unodc.org/documents/corruption/WG-Prevention/Art_6_Preventive_anti-corruption_bodies/JAKARTA_STATEMENT_en.pdf.

(17)  http://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/Governance/Resolutions/A.HRC.RES.33.15%20EN.pdf .

(18)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session28/Documents/A_HRC_28_73_ENG.doc .

(19)  http://www.eods.eu/library/AU_ Convention%20on%20Combating%20Corruption_2003_EN.pdf.

(20)  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles.

(21)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/579319/EPRS_STU%282016%29579319_EN.pdf.

(22)  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

(23)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

(24)  Olivier De Schutter, „Tainted Lands: Corruption in Large-Scale Land Deals“, International Corporate Accountability Roundtable & Global Witness (november 2016). https://www.globalwitness.org/en/campaigns/land-deals/tainted-lands-corruption-large-scale-land-deals/.

---

Neljapäev, 14. september 2017

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/99

---

P8_TA(2017)0348

Kambodža ja eelkõige Kem Sohka juhtum

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (2017/2829(RSP))

(2018/C 337/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta,

| — | võttes arvesse ELi 5. septembri 2017. aasta kohapealset avaldust Cambodia Daily sulgemise kohta, 30. juuni 2017. aasta kohapealset avaldust viie inimõiguste kaitsja vabastamise kohta ja 22. veebruari 2017. aasta kohapealset avaldust poliitilise olukorra kohta Kambodžas, ning ELi delegatsiooni pressiesindaja 3. septembri 2017. aasta ja 25. augusti 2017. aasta avaldusi poliitilise ruumi piirangute kohta Kambodžas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 5. septembri 2017. aasta kohapealset avaldust Cambodia Daily sulgemise kohta, 30. juuni 2017. aasta kohapealset avaldust viie inimõiguste kaitsja vabastamise kohta ja 22. veebruari 2017. aasta kohapealset avaldust poliitilise olukorra kohta Kambodžas, ning ELi delegatsiooni pressiesindaja 3. septembri 2017. aasta ja 25. augusti 2017. aasta avaldusi poliitilise ruumi piirangute kohta Kambodžas,

| — | võttes arvesse Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 5. septembri 2016. aasta aruannet ja 18. augusti 2017. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 5. septembri 2016. aasta aruannet ja 18. augusti 2017. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 27. aprilli 2015. aasta lõppmärkusi Kambodža teise perioodilise aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 27. aprilli 2015. aasta lõppmärkusi Kambodža teise perioodilise aruande kohta,

| — | võttes arvesse inimõigustega tegelevate ASEANi parlamendiliikmete 2017. aasta märtsi aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigustega tegelevate ASEANi parlamendiliikmete 2017. aasta märtsi aruannet,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 2008. aasta ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 1997. aasta koostöölepingut Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta koostöölepingut Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 8. märtsil 1999. aastal vastu võetud resolutsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike asutuste õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 8. märtsil 1999. aastal vastu võetud resolutsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike asutuste õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi,

| — | võttes arvesse 1991. aasta Pariisi rahulepet, mille artiklis 15 on sätestatud kohustus austada Kambodžas inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas rahvusvahelise kogukonna allakirjutanute poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1991. aasta Pariisi rahulepet, mille artiklis 15 on sätestatud kohustus austada Kambodžas inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas rahvusvahelise kogukonna allakirjutanute poolt,

| — | võttes arvesse Kambodža põhiseadust, eelkõige selle artiklit 41, milles on sätestatud sõna- ja kogunemisõigus ja -vabadus, artiklit 35 poliitikas osalemise õiguse kohta ja artiklit 80 parlamendiliikmete puutumatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kambodža põhiseadust, eelkõige selle artiklit 41, milles on sätestatud sõna- ja kogunemisõigus ja -vabadus, artiklit 35 poliitikas osalemise õiguse kohta ja artiklit 80 parlamendiliikmete puutumatuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Kambodžas toimub üha enam poliitilise opositsiooni liikmete, inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna esindajate vahistamisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kambodžas toimub üha enam poliitilise opositsiooni liikmete, inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna esindajate vahistamisi;

| B. | arvestades, et Kambodža opositsioonijuht Kem Sokha vahistati 3. septembril 2017 ning tundub, et seejuures ei järgitud nõuetekohase menetluse tagatisi ega austatud tema parlamentaarset puutumatust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kambodža opositsioonijuht Kem Sokha vahistati 3. septembril 2017 ning tundub, et seejuures ei järgitud nõuetekohase menetluse tagatisi ega austatud tema parlamentaarset puutumatust;

| C. | arvestades, et Kem Sokhat süüdistatakse Kambodža karistusseadustiku artikli 443 kohaselt „välismaalastega kokkumängus“, mida Phnom Penhi munitsipaalkohus peab riigireetmiseks; arvestades, et süüdimõistmise korral võidakse talle määrata kuni 30-aastane vanglakaristus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kem Sokhat süüdistatakse Kambodža karistusseadustiku artikli 443 kohaselt „välismaalastega kokkumängus“, mida Phnom Penhi munitsipaalkohus peab riigireetmiseks; arvestades, et süüdimõistmise korral võidakse talle määrata kuni 30-aastane vanglakaristus;

| D. | arvestades, et väidetavalt vahistati Kem Sokha ilma vahistamismääruseta ning ta ei ole saanud kohtuda juristiga; arvestades, et süüdistus põhineb videol kõnest, mille ta pidas 2013. aastal ja mis on olnud sestsaadik avalikult kättesaadav; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid on väljendanud muret, et Kambodža valitsuse avaldused seavad ohtu tema õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele ja süütuse presumptsiooni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et väidetavalt vahistati Kem Sokha ilma vahistamismääruseta ning ta ei ole saanud kohtuda juristiga; arvestades, et süüdistus põhineb videol kõnest, mille ta pidas 2013. aastal ja mis on olnud sestsaadik avalikult kättesaadav; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid on väljendanud muret, et Kambodža valitsuse avaldused seavad ohtu tema õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele ja süütuse presumptsiooni;

| E. | arvestades, et endine punakhmeeride sõjaväeülem ja praegune peaminister Hun Sen on olnud võimul üle 30 aasta; arvestades, et juhtiva opositsioonierakonna Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei (CNRP) endine esimees Sam Rainsy on endiselt vabatahtlikus pagenduses, mille põhjuseks on eelnevad süüdimõistmised fabritseeritud ja poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et endine punakhmeeride sõjaväeülem ja praegune peaminister Hun Sen on olnud võimul üle 30 aasta; arvestades, et juhtiva opositsioonierakonna Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei (CNRP) endine esimees Sam Rainsy on endiselt vabatahtlikus pagenduses, mille põhjuseks on eelnevad süüdimõistmised fabritseeritud ja poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel;

| F. | arvestades, et CNRP saavutas 4. juunil 2017 toimunud kohalikel valimistel märkimisväärselt parema tulemuse kui 2012. aastal, vaatamata valimisprotsessis esinenud olulistele puudustele – eelkõige vaba meedia ja kriitiliste kodanike ähvardamine, opositsiooni väiksem juurdepääs raadiole ja televisioonile, võimul oleva erakonna kontroll valimistega seotud institutsioonide üle, opositsioonikandidaatidele tehtud tapmisähvardused ning sõltumatu vaidluste lahendamise mehhanismi puudumine; arvestades, et üldvalimised on kavandatud 2018. aasta juuliks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et CNRP saavutas 4. juunil 2017 toimunud kohalikel valimistel märkimisväärselt parema tulemuse kui 2012. aastal, vaatamata valimisprotsessis esinenud olulistele puudustele – eelkõige vaba meedia ja kriitiliste kodanike ähvardamine, opositsiooni väiksem juurdepääs raadiole ja televisioonile, võimul oleva erakonna kontroll valimistega seotud institutsioonide üle, opositsioonikandidaatidele tehtud tapmisähvardused ning sõltumatu vaidluste lahendamise mehhanismi puudumine; arvestades, et üldvalimised on kavandatud 2018. aasta juuliks;

| G. | arvestades, et veel kaks opositsiooni kuuluvat seadusandliku kogu liiget on vangistatud ja vähemalt kaheksa vastu on esitatud kriminaalsüüdistus; arvestades, et 11 opositsioonipartei liiget ja toetajat kannab praegu seitsme kuni 20 aasta pikkust vanglakaristust fabritseeritud süüdistuste tõttu, mis puudutavad mässu juhtimist või selles osalemist seoses 2014. aasta juulis toimunud meeleavaldusega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et veel kaks opositsiooni kuuluvat seadusandliku kogu liiget on vangistatud ja vähemalt kaheksa vastu on esitatud kriminaalsüüdistus; arvestades, et 11 opositsioonipartei liiget ja toetajat kannab praegu seitsme kuni 20 aasta pikkust vanglakaristust fabritseeritud süüdistuste tõttu, mis puudutavad mässu juhtimist või selles osalemist seoses 2014. aasta juulis toimunud meeleavaldusega;

| H. | arvestades, et Kambodža parlamendi poolt 2017. aastal erakonnaseadusesse tehtud muudatused lubavad erakonna laiali saata, kui selle juhid kriminaalkorras süüdi mõistetakse; arvestades, et Kambodža siseministeeriumil on märkimisväärsed volitused peatada erakondade tegevus ebamääraste kriteeriumide alusel; arvestades, et 11. septembril 2017 ähvardas Kambodža peaminister Hun Sen CNRP laiali saata, kui erakond toetab jätkuvalt vahistatud juhti Kem Sokhat; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kambodža parlamendi poolt 2017. aastal erakonnaseadusesse tehtud muudatused lubavad erakonna laiali saata, kui selle juhid kriminaalkorras süüdi mõistetakse; arvestades, et Kambodža siseministeeriumil on märkimisväärsed volitused peatada erakondade tegevus ebamääraste kriteeriumide alusel; arvestades, et 11. septembril 2017 ähvardas Kambodža peaminister Hun Sen CNRP laiali saata, kui erakond toetab jätkuvalt vahistatud juhti Kem Sokhat;

| I. | arvestades, et CNRP noorteliikumise juhi kohta on esitatud vahistamismäärus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et CNRP noorteliikumise juhi kohta on esitatud vahistamismäärus;

| J. | arvestades, et Kem Sokha vahistamine toimus olukorras, kus järjest enam piirati vabaühenduste, inimõiguste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna tegevust, muu hulgas maksualaste ja regulatiivsete uurimiste, hirmutamise ja vägivallaähvarduste abil; arvestades, et rahvusvaheline üldsus on 2015. aasta ühenduste ja valitsusväliste organisatsioonide seadust (LANGO) teravalt kritiseerinud, sest see annab ulatuslikud ja meelevaldsed volitused valitsusväliste organisatsioonide represseerimiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Kem Sokha vahistamine toimus olukorras, kus järjest enam piirati vabaühenduste, inimõiguste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna tegevust, muu hulgas maksualaste ja regulatiivsete uurimiste, hirmutamise ja vägivallaähvarduste abil; arvestades, et rahvusvaheline üldsus on 2015. aasta ühenduste ja valitsusväliste organisatsioonide seadust (LANGO) teravalt kritiseerinud, sest see annab ulatuslikud ja meelevaldsed volitused valitsusväliste organisatsioonide represseerimiseks;

| K. | arvestades, et viimastel nädalatel on suletud märkimisväärne arv raadiojaamu, mis lasevad eetrisse teiste mainekate raadiojaamade saateid; arvestades, et valitsus sulges need jaamad selliste rikkumiste eest nagu „välissaadete esitamine luba taotlemata“; arvestades, et nende sulgemine piirab oluliselt juurdepääsu sõltumatule meediale, eriti väljaspool Phnom Penhi; arvestades, et need sõltumatud meediakanalid on kajastanud selliseid poliitiliselt tundlikke teemasid nagu korruptsioon, ebaseaduslik metsaraie ja inimõiguste rikkumine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et viimastel nädalatel on suletud märkimisväärne arv raadiojaamu, mis lasevad eetrisse teiste mainekate raadiojaamade saateid; arvestades, et valitsus sulges need jaamad selliste rikkumiste eest nagu „välissaadete esitamine luba taotlemata“; arvestades, et nende sulgemine piirab oluliselt juurdepääsu sõltumatule meediale, eriti väljaspool Phnom Penhi; arvestades, et need sõltumatud meediakanalid on kajastanud selliseid poliitiliselt tundlikke teemasid nagu korruptsioon, ebaseaduslik metsaraie ja inimõiguste rikkumine;

| L. | arvestades, et 2016. aasta aprillis võeti viis Kambodža inimõiguste ja arengu assotsiatsiooni (ADHOC) inimõiguste kaitsjat enam kui 400 päevaks seoses Kem Sokha juhtumiga altkäemaksusüüdistusega vahi alla ning nad ootavad praegu kohtumenetlust; arvestades, et ametivõimud on korduvalt võtnud sihikule ja taga kiusanud maaga seotud õiguste aktivisti Tep Vannyt, kes kannab praegu vanglakaristust poliitiliselt motiveeritud süüdistuste tõttu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2016. aasta aprillis võeti viis Kambodža inimõiguste ja arengu assotsiatsiooni (ADHOC) inimõiguste kaitsjat enam kui 400 päevaks seoses Kem Sokha juhtumiga altkäemaksusüüdistusega vahi alla ning nad ootavad praegu kohtumenetlust; arvestades, et ametivõimud on korduvalt võtnud sihikule ja taga kiusanud maaga seotud õiguste aktivisti Tep Vannyt, kes kannab praegu vanglakaristust poliitiliselt motiveeritud süüdistuste tõttu;

| M. | arvestades, et 4. septembril 2017 oli 1993. aastal asutatud sõltumatu ajaleht Cambodia Daily sunnitud tegevuse lõpetama, sest sai 6,3 miljoni USA dollari suuruse maksuarve; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 4. septembril 2017 oli 1993. aastal asutatud sõltumatu ajaleht Cambodia Daily sunnitud tegevuse lõpetama, sest sai 6,3 miljoni USA dollari suuruse maksuarve;

| N. | arvestades, et 23. augustil 2017 teatas Kambodža valitsus USA valitsusvälise organisatsiooni National Democratic Institute (NDI) väljasaatmisest LANGO alusel ning andis selle rahvusvahelisele personalile korralduse seitsme päeva jooksul riigist lahkuda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 23. augustil 2017 teatas Kambodža valitsus USA valitsusvälise organisatsiooni National Democratic Institute (NDI) väljasaatmisest LANGO alusel ning andis selle rahvusvahelisele personalile korralduse seitsme päeva jooksul riigist lahkuda;

| O. | arvestades, et Kambodža valitsus paigutas hiljuti valimiste vaatlejana tegutsenud valitsusväliste organisatsioonide konsortsiumi Situation Room uurimise alla, kuna konsortsium oli väidetavalt rikkunud uut valitsusväliste rühmade seadust ning tegutsenud võimaliku „värvilise revolutsiooni“ baasina valitsuse kukutamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kambodža valitsus paigutas hiljuti valimiste vaatlejana tegutsenud valitsusväliste organisatsioonide konsortsiumi Situation Room uurimise alla, kuna konsortsium oli väidetavalt rikkunud uut valitsusväliste rühmade seadust ning tegutsenud võimaliku „värvilise revolutsiooni“ baasina valitsuse kukutamiseks;

| 1. | väljendab sügavat muret halveneva kliima pärast opositsioonipoliitikute ja inimõiguslaste jaoks Kambodžas ning mõistab hukka kõik vägivallaaktid, poliitiliselt motiveeritud süüdistused, meelevaldsed kinnipidamised, küsitlemised, karistused ja süüdimõistvad kohtuotsused nende isikute suhtes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab teravalt hukka CNRP esimehe Kem Sokha vahistamise mitmete pealtnäha poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel; nõuab Kem Sokha viivitamatut ja tingimusteta vabastamist, kõigi tema vastu esitatud süüdistuste tagasivõtmist ja muude opositsiooni kuuluvate seadusandliku kogu liikmete vahistamisega ähvardamise lõpetamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka peaministri ja kõrgete ametnike avalikud ütlused Kem Sokha väidetava süü kohta, sest need rikuvad süütuse presumptsiooni põhimõtet ja õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, millele Kem Sokhal on õigus vastavalt Kambodža ja rahvusvahelistele inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele; palub peaministril kaitsta parlamendiliikmete parlamentaarset puutumatust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Kambodža ametivõimud tühistaksid vahistamismääruse ja loobuksid kõigist süüdistustest opositsioonijuhi ja seadusandliku kogu liikme Sam Rainsy vastu ning vabastaksid vangist ja süüdistustest teised opositsioonipoliitikud ja inimõiguste kaitsjad, kes on süüdi mõistetud ja vangistatud – eelkõige rahvusassamblee liikme Um Sam Ani, senaator Hong Sok Houri ning maaga seotud õiguste aktivisti Tep Vanny; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Kambodža valitsust tagaks riigis sõna- ja meediavabaduse, samal ajal kui kõik maksu- või muud küsimused tuleks lahendada asjakohaste menetluste abil; nõuab tungivalt, et valitsus laseks suletud raadiojaamadel tööd jätkata; väljendab muret National Democratic Institute’i (NDI) sulgemise pärast ilma nõuetekohase menetluseta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus tagaks kõikide meetmete puhul nõuetekohase menetluse järgimise – sealhulgas edasikaebamise õiguse ning ühinemis- ja sõnavabaduse austamise; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub Kambodža valitsusel töötada demokraatia ja õigusriigi tugevdamise nimel ning järgida inimõigusi ja põhivabadusi, mis tähendab ka mitmekesisust, ühinemis- ja sõnavabadust käsitlevate põhiseaduse sätete täielikku järgimist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab Kambodža valitsusele meelde, et see peab täitma oma kohustusi ja lubadusi seoses demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõigustega, mis on koostöölepingu oluline osa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab tõsist muret jätkuva maa hõivamise ning selle pärast, et Kambodža valitsus käivitas hiljuti piiratud ja osalise hüvituskava; kutsub Kambodža valitsust üles uuesti alustama dialoogi partneritega, sh Euroopa Liidu ja kodanikuühiskonnaga, et kehtestada terviklik ja kaasav hüvituskava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et 2018. aasta juulis toimuvate Rahvuskogu valimisteni viiv usaldusväärne demokraatlik protsess nõuab õhustikku, kus poliitilised erakonnad, kodanikuühiskond ja meedia saavad täita oma õiguspärast rolli ilma hirmu, ähvarduste ja meelevaldsete piiranguteta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus viiks ellu ÜRO inimõiguste ülemvoliniku soovitused ning tegeleks sisuliselt ÜRO eriraportööri tulevase aruandega inimõiguste olukorra kohta Kambodžas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab ELi ja rahvusvaheliste valimisvaatlusmissioonide olulisust ja nende panust õiglastesse ja vabadesse valimistesse; palub Kambodža riiklikul valimiskomisjonil ja asjassepuutuvatel valitsusasutustel tagada, et kõigil valimisõiguslikel isikutel, sh võõrtöötajatel ja kinnipeetavatel, oleks võimalus ja piisavalt aega registreeruda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kambodža valitsusele ja Rahvuskogule. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/102 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/102

---

P8_TA(2017)0349

Gabon ja opositsiooni mahasurumine

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Gaboni ja sealse opositsiooni represseerimise kohta (2017/2830(RSP))

(2018/C 337/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gaboni kohta, eriti 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi kriisi kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Gabonis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gaboni kohta, eriti 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi kriisi kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Gabonis (1),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica 24. septembri 2016. aasta ühisavaldust pärast 2016. aasta presidendivalimiste ametlike tulemuste teatavakstegemist Gaboni konstitutsioonikohtu poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica 24. septembri 2016. aasta ühisavaldust pärast 2016. aasta presidendivalimiste ametlike tulemuste teatavakstegemist Gaboni konstitutsioonikohtu poolt,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 1. septembri 2016. aasta pressiteadet, milles mõistetakse hukka vägivald ja nõutakse valimisjärgse konflikti rahumeelset lahendamist Gabonis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 1. septembri 2016. aasta pressiteadet, milles mõistetakse hukka vägivald ja nõutakse valimisjärgse konflikti rahumeelset lahendamist Gabonis,

| — | võttes arvesse nõukogu 2017. aasta juuni järeldusi Aafrika ja ELi partnerlusele uue hoo andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2017. aasta juuni järeldusi Aafrika ja ELi partnerlusele uue hoo andmise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica pressiesindajate 11. septembri 2016. aasta ühisavaldust Gaboni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica pressiesindajate 11. septembri 2016. aasta ühisavaldust Gaboni kohta,

| — | võttes arvesse ELi sõnavõttu 9. märtsil 2017. aastal toimunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu 34. istungjärgul ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga peetava interaktiivse dialoogi punkti 2 raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi sõnavõttu 9. märtsil 2017. aastal toimunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu 34. istungjärgul ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga peetava interaktiivse dialoogi punkti 2 raames,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 4. novembri 2016. aasta resolutsiooni 359 (LIX) 2016 inimõiguste olukorra kohta Gaboni Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 4. novembri 2016. aasta resolutsiooni 359 (LIX) 2016 inimõiguste olukorra kohta Gaboni Vabariigis,

| — | võttes arvesse Gaboni põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Gaboni põhiseadust,

| — | võttes arvesse muudetud Cotonou partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Cotonou partnerluslepingut,

| — | võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse 1966. aasta detsembris vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta detsembris vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ELi valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2016. aasta augustis Gabonis toimunud presidendivalimisi varjutasid väidetavad valimispettused; arvestades, et valimistele järgnenud päevadel hävis põlengus riigi parlamendihoone, tapeti mitu meeleavaldajat ja sadu vahistati; arvestades, et kuigi julgeolekuolukord on nüüdseks üldiselt stabiliseerunud, on poliitilised ja sotsiaalsed pinged jätkuvalt suured kogu riigis ning majanduse halb olukord süvendab neid veelgi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2016. aasta augustis Gabonis toimunud presidendivalimisi varjutasid väidetavad valimispettused; arvestades, et valimistele järgnenud päevadel hävis põlengus riigi parlamendihoone, tapeti mitu meeleavaldajat ja sadu vahistati; arvestades, et kuigi julgeolekuolukord on nüüdseks üldiselt stabiliseerunud, on poliitilised ja sotsiaalsed pinged jätkuvalt suured kogu riigis ning majanduse halb olukord süvendab neid veelgi;

| B. | arvestades, et demokraatia üks iseloomulikke tunnuseid on riigi aluseks oleva põhiseaduse, institutsioonide ja õigusriigi põhimõtte austamine; arvestades, et rahumeelsed, usaldusväärsed ja läbipaistvad valimised Gabonis oleksid aidanud suuresti kaasa demokraatia arengule ja võimuvahetusega seotud probleemide lahendamisele Kesk-Aafrika piirkonnas; arvestades, et Gaboni parlamendivalimised, mis olid algselt kavandatud 2016. aasta detsembriks, on juba kaks korda edasi lükatud kuni 2018. aasta aprillini, ületades põhiseadusega ette nähtud tähtaega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et demokraatia üks iseloomulikke tunnuseid on riigi aluseks oleva põhiseaduse, institutsioonide ja õigusriigi põhimõtte austamine; arvestades, et rahumeelsed, usaldusväärsed ja läbipaistvad valimised Gabonis oleksid aidanud suuresti kaasa demokraatia arengule ja võimuvahetusega seotud probleemide lahendamisele Kesk-Aafrika piirkonnas; arvestades, et Gaboni parlamendivalimised, mis olid algselt kavandatud 2016. aasta detsembriks, on juba kaks korda edasi lükatud kuni 2018. aasta aprillini, ületades põhiseadusega ette nähtud tähtaega;

| C. | arvestades, et mitmete rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide teatel toimusid Gabonis eelkõige 2016. aasta augustis valimistele järgnenud vägivalla käigus vahistamised, tapmised ja sunniviisilised kadumised; arvestades, et Gabonis on kasvanud poliitiline vägivald, eelkõige selle pealinnas Libreville’is, kus väidetavalt on rünnatud mitmete opositsiooniliikmete kodusid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmete rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide teatel toimusid Gabonis eelkõige 2016. aasta augustis valimistele järgnenud vägivalla käigus vahistamised, tapmised ja sunniviisilised kadumised; arvestades, et Gabonis on kasvanud poliitiline vägivald, eelkõige selle pealinnas Libreville’is, kus väidetavalt on rünnatud mitmete opositsiooniliikmete kodusid;

| D. | arvestades, et ametivõimud on represseerinud võimulolijate vastaseid opositsiooni ja kodanikuühiskonna liikmeid; arvestades, et inimõiguslaste rühmadelt tuleb pidevalt teateid inimõiguste ning sõna- ja kogunemisvabaduse olukorra pideva halvenemise kohta, sealhulgas teateid ülemäärase jõu kasutamisest rahumeelsete meeleavaldajate vastu, inimeste meelevaldsest vahistamisest ja kinnipidamisest ning poliitiliselt ajendatud kohtuasjadest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ametivõimud on represseerinud võimulolijate vastaseid opositsiooni ja kodanikuühiskonna liikmeid; arvestades, et inimõiguslaste rühmadelt tuleb pidevalt teateid inimõiguste ning sõna- ja kogunemisvabaduse olukorra pideva halvenemise kohta, sealhulgas teateid ülemäärase jõu kasutamisest rahumeelsete meeleavaldajate vastu, inimeste meelevaldsest vahistamisest ja kinnipidamisest ning poliitiliselt ajendatud kohtuasjadest;

| E. | arvestades, et enne ja pärast 2016. aasta presidendivalimisi esitatud arvukate väidete kohaselt on Ali Bongo režiim seotud selliste inimõiguste rikkumistega nagu meelevaldsed vahistamised ja pikaajaline kinnipidamine ebainimlikes tingimustes, piinamine, kohtuväline hukkamine ning Ali Bongo režiimile ja tagasivalimisele vastuseisu väljendanud tsiviilisikute ja ajakirjanike kadunuks jääma sundimine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enne ja pärast 2016. aasta presidendivalimisi esitatud arvukate väidete kohaselt on Ali Bongo režiim seotud selliste inimõiguste rikkumistega nagu meelevaldsed vahistamised ja pikaajaline kinnipidamine ebainimlikes tingimustes, piinamine, kohtuväline hukkamine ning Ali Bongo režiimile ja tagasivalimisele vastuseisu väljendanud tsiviilisikute ja ajakirjanike kadunuks jääma sundimine;

| F. | arvestades, et Gabon on kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitleva rahvusvahelise konventsiooni osaline, võtab parajasti selle sätteid üle riigi õigusesse ning tal on kohustus edastada ÜRO-le teavet edusammude kohta, mida on tehtud pärast konventsiooni ratifitseerimist 2011. aastal, ja 2016. aasta valimistele järgnenud sündmuste kohta; arvestades, et pealesunnitud kadumisi käsitlev ÜRO komitee vaatab praegu läbi Gaboni aruannet ja hindab konventsiooni rakendamise edusamme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Gabon on kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitleva rahvusvahelise konventsiooni osaline, võtab parajasti selle sätteid üle riigi õigusesse ning tal on kohustus edastada ÜRO-le teavet edusammude kohta, mida on tehtud pärast konventsiooni ratifitseerimist 2011. aastal, ja 2016. aasta valimistele järgnenud sündmuste kohta; arvestades, et pealesunnitud kadumisi käsitlev ÜRO komitee vaatab praegu läbi Gaboni aruannet ja hindab konventsiooni rakendamise edusamme;

| G. | arvestades, et president Ali Bongo algatas oma tagasivalimise tagajärjel vallandunud kriisiolukorra lahendamise püüdena nn üleriigilise dialoogi, milles osalesid peaminister Emmanuel Issoze Ngondeti sõnul 1 200 kodanikuühiskonna organisatsiooni esindajad ja ligikaudu 50 erakonda; arvestades, et Jean Ping ja teised peamised opositsioonijuhid boikoteerisid neid kõnelusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et president Ali Bongo algatas oma tagasivalimise tagajärjel vallandunud kriisiolukorra lahendamise püüdena nn üleriigilise dialoogi, milles osalesid peaminister Emmanuel Issoze Ngondeti sõnul 1 200 kodanikuühiskonna organisatsiooni esindajad ja ligikaudu 50 erakonda; arvestades, et Jean Ping ja teised peamised opositsioonijuhid boikoteerisid neid kõnelusi;

| H. | arvestades, et 18. augustil 2017 kutsus presidendikandidaat Jean Ping Gaboni rahvast üles kodanikuallumatusele ja nõudis presidendi kukutamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 18. augustil 2017 kutsus presidendikandidaat Jean Ping Gaboni rahvast üles kodanikuallumatusele ja nõudis presidendi kukutamist;

| I. | arvestades, et viimastel nädalatel Jean Pingi toetuseks toimunud rahumeelsetel loata meeleavaldustel on kinni peetud kümneid inimesi ja mitmed neist viibivad endiselt vangistuses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et viimastel nädalatel Jean Pingi toetuseks toimunud rahumeelsetel loata meeleavaldustel on kinni peetud kümneid inimesi ja mitmed neist viibivad endiselt vangistuses;

| J. | arvestades, et 2. septembril 2017 ei lubatud poliitilise opositsiooni juhil ja endisel presidendikandidaadil Jean Pingil ja rohkem kui kahekümne opositsioonierakonna juhil riigist lahkuda, ilma et neid oleks sellest piirangust teavitatud ega avaldatud loetelu isikutest, keda selline piirang puudutab; arvestades, et see meede tühistati 8. septembril 2017; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2. septembril 2017 ei lubatud poliitilise opositsiooni juhil ja endisel presidendikandidaadil Jean Pingil ja rohkem kui kahekümne opositsioonierakonna juhil riigist lahkuda, ilma et neid oleks sellest piirangust teavitatud ega avaldatud loetelu isikutest, keda selline piirang puudutab; arvestades, et see meede tühistati 8. septembril 2017;

| K. | arvestades, et valitsus on keelanud Ali Bongo tagasivalimist vaidlustavatel poliitilistel oponentidel avalik-õiguslikus ja erameedias sõna võtta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et valitsus on keelanud Ali Bongo tagasivalimist vaidlustavatel poliitilistel oponentidel avalik-õiguslikus ja erameedias sõna võtta;

| L. | arvestades, et Prantsusmaa kohtutele on esitatud mitu kaebust Gaboni kõrgete ametiisikute kohta seoses inimõiguste raskete rikkumiste ja ebaseaduslikult saadud tuluga (biens mal-acquis); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Prantsusmaa kohtutele on esitatud mitu kaebust Gaboni kõrgete ametiisikute kohta seoses inimõiguste raskete rikkumiste ja ebaseaduslikult saadud tuluga (biens mal-acquis);

| M. | arvestades, et Prantsuse kohtud lõpetasid äsja uurimise seoses Gabonis ebaseaduslikult saadud tulu investeerimisega Prantsusmaale, mille tulemusel on kindlaks tehtud ja arestitud 50–60 miljoni euro väärtuses vara; uurimine algatati organisatsiooni Transparency International ja ühe Gaboni kodaniku esitatud kaebuste peale; arvestades, et juurdlusest ilmnes, et Bongo perekonnale Prantsusmaal vara hankimiseks kasutatud pangakontole kanti 1,3 miljonit eurot; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Prantsuse kohtud lõpetasid äsja uurimise seoses Gabonis ebaseaduslikult saadud tulu investeerimisega Prantsusmaale, mille tulemusel on kindlaks tehtud ja arestitud 50–60 miljoni euro väärtuses vara; uurimine algatati organisatsiooni Transparency International ja ühe Gaboni kodaniku esitatud kaebuste peale; arvestades, et juurdlusest ilmnes, et Bongo perekonnale Prantsusmaal vara hankimiseks kasutatud pangakontole kanti 1,3 miljonit eurot;

| N. | arvestades, et Gaboni valitsuse poolt presidendivalimisi jälgima kutsutud ELi valimisvaatlusmissioon märkis oma lõpparuandes, et valimisprotsess ja eelkõige valimistulemuste konsolideerimine ja apellatsiooniprotsess ei olnud piisavalt läbipaisvad; arvestades, et valimisvaatlusmissioon jõudis järeldusele, et need kõrvalekalded seavad kahtluse alla valimistulemuste konsolideerimise terviklikkuse ja valimiste lõpptulemuse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Gaboni valitsuse poolt presidendivalimisi jälgima kutsutud ELi valimisvaatlusmissioon märkis oma lõpparuandes, et valimisprotsess ja eelkõige valimistulemuste konsolideerimine ja apellatsiooniprotsess ei olnud piisavalt läbipaisvad; arvestades, et valimisvaatlusmissioon jõudis järeldusele, et need kõrvalekalded seavad kahtluse alla valimistulemuste konsolideerimise terviklikkuse ja valimiste lõpptulemuse;

| 1. | tuletab meelde, et Cotonou lepinguga on Gabon võtnud kohustuse austada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste põhimõtteid, sealhulgas sõnavabadust, kogunemisvabadust, vaba juurdepääsu meediale, head valitsemistava ja poliitiliste ametite läbipaistvust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab Gabonile kui lepinguosalisele meelde tema ülesandeid ja kohustusi, sealhulgas kohustust anda selget ja konkreetset teavet pärast lepingu ratifitseerimist ette võetud reformide kohta ning valimisjärgse vägivalla kohta ja meetmete kohta, mida on rakendatud selleks, et selgitada välja tõde ning tagada vastutavate isikute kohtu alla andmine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et demokraatlikus ühiskonnas on oluline roll opositsioonil; mõistab teravalt hukka opositsiooni survestamise ja hirmutamise Gabonis; peab vastuvõetamatuks, et mitmelt Gaboni opositsiooniliidrilt, sealhulgas 2016. aasta presidendivalimistel kandideerinud Jean Pingilt võeti ajutiselt õigus riigist lahkuda; tuletab meelde, et vastavalt Gaboni õigusaktidele tohib seda erandlikku meedet rakendada ainult kriminaaluurimise all olevate isikute suhtes; peab selle meetme rakendamist seetõttu meelevaldseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka lakkamatud ähvardused, jõu ja karmide piirangute kasutamise ning hirmutamise, mida opositsioon, inimõiguslased ja ajakirjanikud Gabonis kogevad; kutsub ametivõime üles austama opositsiooni õigust rahumeelselt protesti avaldada ning viivitamata vabastama kõik isikud, keda ikka veel alusetult kinni peetakse, lõpetama täielikult opositsiooni ahistamise, hirmutamise ja tagakiusamise ning võtma konkreetseid meetmeid sõnavavabaduse kindlustamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et Gaboni valitsus reformiks ELi valimisvaatlusmissiooni soovitusi arvestades põhjalikult ja kiiresti valimisraamistikku, et seda parandada ning muuta see täiesti läbipaistvaks ja usaldusväärseks; rõhutab, et Gaboni ametivõimud peavad tagama täieliku ja avameelse koostöö kõigi asjaomaste siseriiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, et järgmised parlamendivalimised, mille korraldamise tähtaeg on juba ületatud, oleksid täiesti ausad ja usaldusväärsed ning toimuksid vabas, demokraatlikus, kaasavas ja rahumeelses keskkonnas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et kooskõlas Cotonou lepingu sätetega jätkavad EL ja Gabon tõhustatud poliitilist dialoogi; kutsub kõiki asjaosalisi üles selle dialoogi käigus täiel määral koostööd tegema ja konkreetset edu saavutama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kahtleb, kas valitsuse algatatud üleriigiline dialoog oli tõeliselt kaasav ning seega ka usaldusväärne ja asjakohane; märgib, et Jean Ping ja tema juhitud uue vabariigi koalitsioon (Coalition pour la nouvelle République) keeldusid dialoogis osalemast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on arvamusel, et praegu Gabonis valitsevad sügavad poliitilised ja sotsiaalsed lõhed nõuavad selget poliitilist reageerimist, et säilitada riigi stabiilsus, suurendada Gaboni kodanike usaldust ja tagada institutsioonide tegelik legitiimsus; nõuab, et ÜRO juhtimisel korraldataks rahvusvaheline uurimine, mis keskenduks valimistele ja pärast valimisi aset leidnud kuritarvitustele, et otsustada, kuidas alustada poliitilist dialoogi, mis võimaldaks kriisi lahendada ja samal ajal kindlustada Gaboni rahvale demokraatlikud õigused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et eelkõige Prantsusmaa, arvestades oma tugevaid ajaloolisi sidemeid Gaboniga, kasutaks kogu oma poliitilist ja majanduslikku mõjuvõimu Gaboni valitsuse suhtes ning asuks ELi institutsioonides sellega seoses konstruktiivset osa etendama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub Euroopa Liidu Gaboni delegatsioonil jätkuvalt hoolikalt jälgida Gabonis toimuvat ning kasutada kõiki kohaseid vahendeid ja instrumente ning tõhustatud poliitilist dialoogi, et edendada Cotonou lepingu oluliste osade täitmist ja toetada demokraatiat pooldavaid liikumisi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, komisjonil ja liikmesriikidel läbi vaadata oma poliitikameetmed Gaboni suhtes ning kaaluda sihtsanktsioonide kehtestamist isikutele, kes on vastutavad valimispettuste ja pärast valimisi toime pandud vägivallategude eest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab oma nõudmist, et Gaboni valitsus looks sellise kohtusüsteemi ja karistusrežiimi, mis tagaksid vahistamise ja karistuse vastavuse kuriteo raskusastmele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et Gaboni valitsus annaks rahvusvahelise üldsuse murelikele küsimustele konkreetse vastuse ning looks dialoogi pidamiseks kiire, tõeliselt kaasava, läbipaistva ja sõltumatu nõuandefoorumi; kutsub ka opositsiooni üles selle protsessi usaldusväärsust hindama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub kõiki poliitilisi jõude üles käituma vastutustundlikult ja mõõdukalt ning eelkõige hoiduma vägivalla õhutamisest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub järgmise, Abidjanis toimuva ELi ja Aafrika tippkohtumise osalistel võtta päevakorda ka Gaboni olukord ja tuletada Gabonile meelde tema kohustusi inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte järgimisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnustab Prantsusmaa korraldatud uurimist Gabonis ebaseaduslikult saadud tulu asjas ning väljendab lootust, et kõik ebaseadusliku tegevusega seotud isikud antakse kohtu alla; nõuab ülimat läbipaistvust ühte Prantsuse panka tehtud 1,3 miljoni euro suuruse makse osas, mida seostatakse Bongo perekonnaga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, Gaboni presidendile ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0017.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/106 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/106

---

P8_TA(2017)0350

Laos ning eelkõige Somphone Phimmasone, Lod Thammavongi ja Soukane Chaithadi juhtumid

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Laose ning eelkõige Somphone Phimmasone, Lod Thammavongi ja Soukane Chaithadi juhtumite kohta (2017/2831(RSP))

(2018/C 337/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Laose kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Laose kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Laose DRV ühiskomisjoni 17. veebruaril 2017 Vietianes toimunud 8. kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Laose DRV ühiskomisjoni 17. veebruaril 2017 Vietianes toimunud 8. kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse Laose DRVga suhtlemiseks loodud Euroopa Liidu delegatsiooni 3. mail 2017 ülemaailmse ajakirjandusvabaduse päeval puhul Vientianes tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Laose DRVga suhtlemiseks loodud Euroopa Liidu delegatsiooni 3. mail 2017 ülemaailmse ajakirjandusvabaduse päeval puhul Vientianes tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse 1998. aasta inimõiguste kaitsjaid käsitlevat ÜRO deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aasta inimõiguste kaitsjaid käsitlevat ÜRO deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ELi ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi vahel 1. detsembril 1997 sõlmitud koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi vahel 1. detsembril 1997 sõlmitud koostöölepingut,

| — | võttes arvesse ASEANi hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2017. aasta märtsis mõisteti kolmele Laose töötajale Somphone Phimmasonele, Soukane Chaithadile ja Lod Thammavongile 12–20 aasta pikkune vanglakaristus ja kümnete tuhandete eurode suurune trahv Tais töötamise ajal valitsuse kritiseerimise eest sotsiaalmeedias seoses väidetava korruptsiooni, metsade hävitamise ja inimõiguste rikkumistega; arvestades, et neid kolme süüdistati ka valitsusvastases meeleavalduses osalemises Tais asuva Laose saatkonnahoone ees 2015. aasta detsembris; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2017. aasta märtsis mõisteti kolmele Laose töötajale Somphone Phimmasonele, Soukane Chaithadile ja Lod Thammavongile 12–20 aasta pikkune vanglakaristus ja kümnete tuhandete eurode suurune trahv Tais töötamise ajal valitsuse kritiseerimise eest sotsiaalmeedias seoses väidetava korruptsiooni, metsade hävitamise ja inimõiguste rikkumistega; arvestades, et neid kolme süüdistati ka valitsusvastases meeleavalduses osalemises Tais asuva Laose saatkonnahoone ees 2015. aasta detsembris;

| B. | arvestades, et 25. mai 2016. aastal näitas riiklik televisioon Phimmasonet, Chaithadi ja Thammavongi vahistatuna Vientiane politseijaoskonnas; arvestades, et uudistes teatati, et nad on vahistatud riigi julgeoleku ohustamise pärast, kuna on kasutanud sotsiaalmeediat valitsuse maine kahjustamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 25. mai 2016. aastal näitas riiklik televisioon Phimmasonet, Chaithadi ja Thammavongi vahistatuna Vientiane politseijaoskonnas; arvestades, et uudistes teatati, et nad on vahistatud riigi julgeoleku ohustamise pärast, kuna on kasutanud sotsiaalmeediat valitsuse maine kahjustamiseks;

| C. | arvestades, et Vientiane politsei pidas kodanikuühiskonna aktivisti Sombath Somphone kinni 2012. aastal ja sellest ajast ei ole temast enam teateid; arvestades, et keskkonnakaitseaktivist ja ettevõtja Sompawn Khantisouk sunniti kadunuks jääma 2007. aastal ja seni ei ole õnnestunud tema asukohta kindlaks teha; arvestades, et Poola kodanik Bounthanh Thammavong mõisteti 2015. aastal neljaks ja pooleks aastaks vangi valitsuse kritiseerimise eest internetis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Vientiane politsei pidas kodanikuühiskonna aktivisti Sombath Somphone kinni 2012. aastal ja sellest ajast ei ole temast enam teateid; arvestades, et keskkonnakaitseaktivist ja ettevõtja Sompawn Khantisouk sunniti kadunuks jääma 2007. aastal ja seni ei ole õnnestunud tema asukohta kindlaks teha; arvestades, et Poola kodanik Bounthanh Thammavong mõisteti 2015. aastal neljaks ja pooleks aastaks vangi valitsuse kritiseerimise eest internetis;

| D. | arvestades, et kodanikuühiskonna tegutsemisele on Laoses seatud karmid piirangud; arvestades, et Laos oli 2016. aastal ASEANi eesistujariik, kuid keeldus sel ajal korraldamast traditsioonilist kodanikuühiskonna kohtumist, mistõttu tuli ASEANi rahvaste foorumil kokku tulla hoopis Ida-Timoris; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kodanikuühiskonna tegutsemisele on Laoses seatud karmid piirangud; arvestades, et Laos oli 2016. aastal ASEANi eesistujariik, kuid keeldus sel ajal korraldamast traditsioonilist kodanikuühiskonna kohtumist, mistõttu tuli ASEANi rahvaste foorumil kokku tulla hoopis Ida-Timoris;

| E. | arvestades, et Laose valitsus ei ole astunud märkimisväärseid samme inimõiguste halva olukorra, sealhulgas vähemuste kohtlemise parandamiseks ning jätkab sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse ranget piiramist; arvestades, et endiselt ei ole kehtestatud õiglase kohtuliku arutamise norme, kohtusüsteemis vohab takistamatult korruptsioon ja sügavalt on juurdunud karistamatuse tunne inimõiguste rikkumise korral; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Laose valitsus ei ole astunud märkimisväärseid samme inimõiguste halva olukorra, sealhulgas vähemuste kohtlemise parandamiseks ning jätkab sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse ranget piiramist; arvestades, et endiselt ei ole kehtestatud õiglase kohtuliku arutamise norme, kohtusüsteemis vohab takistamatult korruptsioon ja sügavalt on juurdunud karistamatuse tunne inimõiguste rikkumise korral;

| F. | arvestades, et Laose ametivõimud jätkavad usuvähemuste, eriti kristlaste ahistamist ja represseerimist; arvestades, et esinenud on arvukaid vara konfiskeerimise juhtumeid, süüdatud on kirikuid ja kodusid, kristlasi on pekstud jõulude tähistamise pärast ning inimesi on sunnitud kristlusest lahti ütlema; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Laose ametivõimud jätkavad usuvähemuste, eriti kristlaste ahistamist ja represseerimist; arvestades, et esinenud on arvukaid vara konfiskeerimise juhtumeid, süüdatud on kirikuid ja kodusid, kristlasi on pekstud jõulude tähistamise pärast ning inimesi on sunnitud kristlusest lahti ütlema;

| G. | arvestades, et Laos ei ole allkirjastanud ega ratifitseerinud konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Laos ei ole allkirjastanud ega ratifitseerinud konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta;

| H. | arvestades, et Laoses puudub meedia pluralism ja riik kontrollib rangelt meedia tegevust; arvestades, et 2008. aasta meediaseadust muudeti 2016. aasta novembris ja sellega kehtestati täiendavad piirangud, mis takistavad meediat valitsuse poliitikat kritiseerimast ja kohustavad ajakirjanikke esitama kirjutised enne avaldamist valitsusele tsenseerida; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Laoses puudub meedia pluralism ja riik kontrollib rangelt meedia tegevust; arvestades, et 2008. aasta meediaseadust muudeti 2016. aasta novembris ja sellega kehtestati täiendavad piirangud, mis takistavad meediat valitsuse poliitikat kritiseerimast ja kohustavad ajakirjanikke esitama kirjutised enne avaldamist valitsusele tsenseerida;

| I. | arvestades, et 2014. aastal andis Laose valitsus korralduse, millega keelatakse internetis kriitika valitsuse ja valitseva Laose Revolutsioonilise Rahvapartei (LPRP) aadressil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2014. aastal andis Laose valitsus korralduse, millega keelatakse internetis kriitika valitsuse ja valitseva Laose Revolutsioonilise Rahvapartei (LPRP) aadressil;

| 1. | mõistab teravalt hukka Somphone Phimmasone, Soukane Chaithadi ja Lod Thammavongi vangimõistmise ning nõuab nende viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab muret tekitavaks, et need kohtuotsused on lisa vahistamiste ja kadunuks jääma sundimiste reale, mis on osaks saanud aktivistidele ja meeleavaldajatele, kes on väljendanud kriitilisi seisukohti paljudel teemadel, alustades maavaidlustega ja lõpetades väidetavate korruptsioonijuhtumite ja võimu kuritarvitamisega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab oma nõudmist Laose valitsusele lõpetada inimõiguste kaitsjate, sõltumatute ajakirjanike ja ühiskonnaaktivistide ahistamine, meelevaldne vahistamine ja kinnipidamine ning austada sõna- ja ühinemisvabadust ning vähemuste õigusi; tuletab Laosele meelde tema rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad tema poolt ratifitseeritud inimõigustealastest lepingutest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Laose valitsust austama oma rahvusvahelisi kohustusi, kaitsma sõna- ja rahumeelse kogunemise vabadust ning ratifitseerima rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, millele Laos kirjutas alla 2008. aastal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on sügavalt mures laialdase inimõiguste rikkumise pärast, sealhulgas kadunuks jääma sundimine ja õiglase kohtuliku arutamise puudumine; kutsub Laose ametivõime täitma oma rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi ja andma viivitamata teada vähemalt kümne teadmata kadunuks jäänud isiku, sealhulgas Sombath Somphone ja Sompawn Khantisouki asukoha ning esitama üksikasjaliku teabe vangistatud aktivistide vastu esitatud süüdistuste ja tõendite kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab kõigi kadunuks jääma sundimise lahendamata juhtumite läbipaistvat, põhjalikku ja erapooletut uurimist, kaduma jäänute asukoha kohta teabe avaldamist ja süüdlaste vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka usuvähemuste, eriti kristlast tagakiusamise; kutsub valitsust viivitamata lõpetama igasuguse kristlastevastase tegevuse ja andma kohtu alla need, kes on süüdi süütamistes ja peksmistes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Laose ametivõime võimaldama ÜRO eriasutustele ja humanitaarorganisatsioonide esindajatele piiranguteta juurdepääsu, et nad saaksid külastada Laoses poliitvange ja kõiki rahvus- ja usuvähemusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub Laose valitsusel võtta meetmeid, et edendada mitmeparteilist poliitilist süsteemi ja tagada üksikisikute õigus kandideerida valimistel ilma LPRP heakskiiduta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab jõupingutusi parandada internetiühendust Laoses; nõuab, et Laose valitsus edendaks sõnavabadust soodustavat õhkkonda ning lõpetaks üksikisikute kontrollimise ja jälitamise internetis; kutsub sellega seoses Laose valitsust tunnistama kehtetuks repressiivsed elemendid 2015. aasta seaduses küberkuritegevuse ennetamise ja sellega võitlemise kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat võtma Laose valitsusega kiiresti arutlusele Somphone Phimmasone, Lod Thammavongi ja Soukane Chaithadi küsimuse; kutsub ELi Laose delegatsiooni jälgima tähelepanelikult inimõiguste olukorda riigis ja eelkõige olema kohal Phimmasone, Thammavongi ja Chaithadi kohtuistungitel ning võtma edaspidigi Laose ametivõimudega arutlusele vangistatud ja kaduma jäänud inimeste juhtumid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Euroopa välisteenistust üles hoidma neid küsimusi päevakorras ELi ja Laose DRV ühiskomisjoni edasistel koosolekutel ning järgmisel Aasia–Euroopa tippkohtumisel, mis toimub 2018. aastal Brüsselis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Laose valitsusele ja parlamendile, ASEANi peasekretärile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/109

---

P8_TA(2017)0351

Myanmar ja eelkõige rohingjade olukord

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Myanmari, eriti rohingjade olukorra kohta (2017/2838(RSP))

(2018/C 337/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari ja rohingja moslemite olukorra kohta, eriti 7. juuli 2016. aasta (1) ja 15. detsembri 2016. aasta (2) resolutsioone, ning oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärkudeks (3) ja 13. juuni 2017. aasta resolutsiooni kodakondsusetuse kohta Lõuna- ja Kagu-Aasias (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari ja rohingja moslemite olukorra kohta, eriti 7. juuli 2016. aasta (1) ja 15. detsembri 2016. aasta (2) resolutsioone, ning oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärkudeks (3) ja 13. juuni 2017. aasta resolutsiooni kodakondsusetuse kohta Lõuna- ja Kagu-Aasias (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi ELi Myanmari/Birma-strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi ELi Myanmari/Birma-strateegia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi strateegia Myanmaris/Birmas: eripartnerlus demokraatia, rahu ja heaolu edendamiseks“ (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi strateegia Myanmaris/Birmas: eripartnerlus demokraatia, rahu ja heaolu edendamiseks“ (JOIN(2016)0024),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 30. märtsi 2016. aasta avaldust Myanmari Liidu Vabariigi uue valitsuse ametisseastumise puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 30. märtsi 2016. aasta avaldust Myanmari Liidu Vabariigi uue valitsuse ametisseastumise puhul,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 2. detsembri 2016. aasta avaldust vägivalla hiljutise eskaleerumise kohta Myanmaris ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. septembri 2017. aasta avaldust olukorra kohta Arakani osariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 2. detsembri 2016. aasta avaldust vägivalla hiljutise eskaleerumise kohta Myanmaris ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. septembri 2017. aasta avaldust olukorra kohta Arakani osariigis,

| — | võttes arvesse 25. novembri 2016. aasta ühist pressiteadet ELi ja Myanmari kolmanda inimõigustealase dialoogi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. novembri 2016. aasta ühist pressiteadet ELi ja Myanmari kolmanda inimõigustealase dialoogi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2015. aasta järeldusi kodakondsusetuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2015. aasta järeldusi kodakondsusetuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 29. novembri 2016. aasta ja Myanmari inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 18. novembri 2016. aasta hiljutisi teateid inimõiguste olukorra halvenemise kohta Arakani osariigi põhjaosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 29. novembri 2016. aasta ja Myanmari inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 18. novembri 2016. aasta hiljutisi teateid inimõiguste olukorra halvenemise kohta Arakani osariigi põhjaosas,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 20. juuni 2016. aasta aruannet rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukorra kohta Myanmaris ning Myanmari inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 18. märtsi 2016. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 20. juuni 2016. aasta aruannet rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukorra kohta Myanmaris ning Myanmari inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 18. märtsi 2016. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni ja 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni ja 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2014. aasta novembri ülemaailmset kodakondsusetuse kaotamise tegevuskava aastateks 2014–2024, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2014. aasta novembri ülemaailmset kodakondsusetuse kaotamise tegevuskava aastateks 2014–2024,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Myanmari inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Yanghee Lee lähetuse lõpetuseks tehtud 20. jaanuari 2017. aasta avaldust, milles ta järeldas, et „olukord on praegu halvem kui mõne viimase aasta mis tahes ajahetkel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Myanmari inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Yanghee Lee lähetuse lõpetuseks tehtud 20. jaanuari 2017. aasta avaldust, milles ta järeldas, et „olukord on praegu halvem kui mõne viimase aasta mis tahes ajahetkel“,

| — | võttes arvesse Arakani osariigi nõuandekomisjoni 2017. aasta augusti lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Arakani osariigi nõuandekomisjoni 2017. aasta augusti lõpparuannet,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) põhikirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on viimasel kahel nädalal otsinud enam kui 300 000 rohingja moslemit Arakani osariigis valitseva vägivalla eest põgenedes pelgupaika Bangladeshist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on viimasel kahel nädalal otsinud enam kui 300 000 rohingja moslemit Arakani osariigis valitseva vägivalla eest põgenedes pelgupaika Bangladeshist;

| B. | arvestades, et Myanmari Arakani osariik on koduks ligikaudu miljonile rohingjale, kes on represseerimise ja jätkuvate tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast kannatav valdavalt moslemivähemus, kelle elu ja turvalisus on ohus, kellele ei anta õigust tervishoiule ja haridusele ning keda ähvardab sunnitöö, seksuaalne vägivald ja poliitiliste õiguste piiramine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Myanmari Arakani osariik on koduks ligikaudu miljonile rohingjale, kes on represseerimise ja jätkuvate tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast kannatav valdavalt moslemivähemus, kelle elu ja turvalisus on ohus, kellele ei anta õigust tervishoiule ja haridusele ning keda ähvardab sunnitöö, seksuaalne vägivald ja poliitiliste õiguste piiramine;

| C. | arvestades, et rohingja rahvas on olnud ametlikult kodakondsuseta alates 1982. aastast, mil jõustus Birma kodakondsuse seadus, mille tagajärjel piirati tõsiselt nende liikumisvabadust ja suleti nad laagritesse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rohingja rahvas on olnud ametlikult kodakondsuseta alates 1982. aastast, mil jõustus Birma kodakondsuse seadus, mille tagajärjel piirati tõsiselt nende liikumisvabadust ja suleti nad laagritesse;

| D. | arvestades, et rohingjade mässuliste rühm ründas 25. augustil 2017 Arakani osariigi politseijaoskondi ja sõjaväebaasi; arvestades, et sellele järgnes märkimisväärne sõjaline vastulöök, millega kaasnesid rasked ja ulatuslikud inimõiguste rikkumised, sealhulgas tapmised, vägistamised ja piinamised; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid, eeskätt Human Rights Watch, on satelliidipiltide põhjal andnud teada kodude ja muude hoonete ulatuslikust hävitamisest Arakani osariigi põhjaosas, kuhu VVOdel ja sõltumatutel vaatlejatel ei ole praegu juurdepääsu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rohingjade mässuliste rühm ründas 25. augustil 2017 Arakani osariigi politseijaoskondi ja sõjaväebaasi; arvestades, et sellele järgnes märkimisväärne sõjaline vastulöök, millega kaasnesid rasked ja ulatuslikud inimõiguste rikkumised, sealhulgas tapmised, vägistamised ja piinamised; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid, eeskätt Human Rights Watch, on satelliidipiltide põhjal andnud teada kodude ja muude hoonete ulatuslikust hävitamisest Arakani osariigi põhjaosas, kuhu VVOdel ja sõltumatutel vaatlejatel ei ole praegu juurdepääsu;

| E. | arvestades, et Myanmari kehtiva põhiseaduse kohaselt on sõjaväel tsiviiljärelevalve autonoomia ja ulatuslik mõjuvõim valitsuse ja riigi julgeoleku üle; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Myanmari kehtiva põhiseaduse kohaselt on sõjaväel tsiviiljärelevalve autonoomia ja ulatuslik mõjuvõim valitsuse ja riigi julgeoleku üle;

| F. | arvestades, et need, kes põgenevad Myanmarist ja kellest paljud on naised ja lapsed, reisivad läbi ebaturvaliste piirkondade, neid ähvardavad tulevahetused ja ohtlikud rajad, samuti nälg ja arstiabi puudumine; arvestades, et kümneid inimesi on teel surma saanud; arvestades, et Bangladeshi rannikuvalve töötajad on leidnud vähemalt 20 põgenenud inimese laiba; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et need, kes põgenevad Myanmarist ja kellest paljud on naised ja lapsed, reisivad läbi ebaturvaliste piirkondade, neid ähvardavad tulevahetused ja ohtlikud rajad, samuti nälg ja arstiabi puudumine; arvestades, et kümneid inimesi on teel surma saanud; arvestades, et Bangladeshi rannikuvalve töötajad on leidnud vähemalt 20 põgenenud inimese laiba;

| G. | arvestades, et Bangladesh on esitanud kaebuse Myanmari ametivõimude vastu maamiinide pärast, mis pandi Myanmari ja Bangladeshi piiri lõigule, et takistada vägivalla eest põgenenud rohingja moslemitel koju naasta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Bangladesh on esitanud kaebuse Myanmari ametivõimude vastu maamiinide pärast, mis pandi Myanmari ja Bangladeshi piiri lõigule, et takistada vägivalla eest põgenenud rohingja moslemitel koju naasta;

| H. | arvestades, et ÜRO ja rahvusvaheliste VVOde rahvusvahelistel töötajatel on keelatud siseneda konfliktist mõjutatud piirkonda, ning arvestades, et ÜRO ametid ei saa rohingjadele anda humanitaarabi, sealhulgas toitu, vett ja ravimeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO ja rahvusvaheliste VVOde rahvusvahelistel töötajatel on keelatud siseneda konfliktist mõjutatud piirkonda, ning arvestades, et ÜRO ametid ei saa rohingjadele anda humanitaarabi, sealhulgas toitu, vett ja ravimeid;

| I. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Raad Al Hussein teatas 10. septembril 2017, et olukord Myanmaris „näib olevat õpikunäide etnilisest puhastusest“; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Raad Al Hussein teatas 10. septembril 2017, et olukord Myanmaris „näib olevat õpikunäide etnilisest puhastusest“;

| J. | arvestades, et Hiina ja Venemaa blokeerisid 2017. aasta märtsis ÜRO Julgeolekunõukogu avalduse vastuvõtmist rohingja vähemuse olukorra kohta Myanmaris; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Hiina ja Venemaa blokeerisid 2017. aasta märtsis ÜRO Julgeolekunõukogu avalduse vastuvõtmist rohingja vähemuse olukorra kohta Myanmaris;

| 1. | mõistab teravalt hukka kõik rünnakud Arakani osariigis; on sügavalt mures inimõiguste rikkumiste suureneva raskuse ja ulatuse pärast, k.a tapmised, vägivaldsed kokkupõrked, tsiviilisikute vara hävitamine ja sadade tuhandete tsiviilelanike sundränne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et sõjavägi ja julgeolekujõud lõpetaksid viivitamata rohingjade tapmise, ahistamise ja vägistamise ning nende kodude põletamise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et Myanmari ametivõimud on kohustatud ilma diskrimineerimiseta kaitsma kõiki tsiviilelanikke väärkohtlemise eest ning uurima inimõiguste raskeid rikkumisi ja süüdlased vastutusele võtma kooskõlas inimõiguste standardite ja kohustustega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Myanmari ametivõime üles andma viivitamatu ja takistamatu juurdepääsu sõltumatutele vaatlejatele, rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele, ajakirjanikele ja teistele rahvusvahelistele vaatlejatele ning ÜROle, eelkõige ÜRO teabekogumismissioonile, mis moodustati märtsis ÜRO Inimõiguste Nõukogus, et tagada kõigi osaliste poolt toime pandud väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste sõltumatu ja erapooletu uurimine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et humanitaarabiorganisatsioonidele võimaldataks juurdepääs kõigile konfliktipiirkondadele ja põgenikele ilma diskrimineerimata, et humanitaartöötajad saaksid aidata ohus olevaid inimesi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub Myanmari valitsusel kõrvaldada viivitamata kõik Bangladeshi piirialal asuvad maamiinid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus ja eelkõige riiginõunik Aung San Suu Kyi mõistaks ühemõtteliselt hukka igasuguse rassi- või usuviha õhutamise ning võitleks rohingja vähemuse vastu suunatud sotsiaalse diskrimineerimise ja vaenutegevusega; nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus tagaks ka usu- ja veendumusvabaduse, mis on üldine õigus; tuletab riiginõunikule meelde, et ta nõuaks tema enda taotlusel Arakani osariigi nõuandekomisjoni poolt koostatud lõpparuandes esitatud soovituste rakendamist; taunib olukorra järsku halvenemist alates Aung San Suu Kyi erakonna pressiesindaja poolt 18. mail 2015. aastal tehtud avaldusest, mille kohaselt peaks Myanmari valitsus taastama rohingja vähemuse kodakondsuse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab Sahharovi auhinna 1990. aasta laureaadile Aung San Suu Kyile meelde, et auhind antakse neile, kes muude kriteeriumide hulgas kaitsevad inimõigusi ja vähemuste õigusi ning järgivad rahvusvahelist õigust; juhib tähelepanu vajadusele kaaluda, kas Sahharovi auhinna võiks tagasi võtta, kui laureaat rikub neid kriteeriume pärast auhinna saamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnustab Bangladeshi jõupingutusi selles humanitaarkatastroofis, et hõlbustada sadade tuhandete rohingja pagulaste kaitsmist; innustab Bangladeshi ja teiste naaberriikide ametiasutusi võtma vastu kõiki, kes põgenevad Arakani osariigis aset leidva vägivalla eest, ning järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada rahalist ja materiaalset toetust nendele pagulastele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde oma soovitust, et nende riikide valitsused, kuhu suundub rohingja pagulaste vool, teeksid tihedat koostööd ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga, kellel on tehnilised ekspertoskused pagulasseisundi kontrollimiseks ning volitused pagulaste ja kodakondsuseta isikute kaitsmiseks; nõuab, et EL ja ÜRO toetaksid selles küsimuses Myanmari naaberriike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | lisaks nõuab, et ASEAN ja piirkondlikud valitsused võtaksid viivitamata meetmeid surve suurendamiseks Myanmari valitsusele, et lõpetada õiguste rikkumised, kaitsta kõiki tsiviilisikuid Arakani osariigis ja pakkuda toetust põgenevatele pagulastele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toetab jõupingutusi tugevdada poliitilist protsessi Kofi Annani juhitud nõuandekomisjoni soovituste rakendamise põhjal; palub ÜRO Julgeolekunõukogul ja Peaassambleel võtta tõhusaid diplomaatilisi ja poliitilisi meetmeid, tagamaks, et Myanmari valitsus täidaks oma kohustusi rohingja vähemuse suhtes seoses kaitse ja abi kättesaadavuse tagamisega; nõuab sellega seoses ÜRO Peaassamblee ja Julgeolekunõukogu resolutsiooni, milles mõistetakse hukka inimõiguste rikkumised, nõutakse tungivalt pääsu Arakani osariiki ning nõutakse kõigilt asjaosalistelt vastutamist rahvusvahelise õiguse raskete rikkumiste eest; lisaks nõuab, et 2017. aasta septembris toimuval ÜRO Inimõiguste Nõukogu istungjärgul võetaks vastu reolutsioon teabekogumismissiooni volituste pikendamise kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et Hiina ning teised rahvusvahelised ja piirkondlikud osalejad kasutaksid kõiki võimalusi, et nõuda hirmutegude lõpetamist ja leida olukorrale rahumeelne lahendus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning ELi liikmesriikidel suurendada oluliselt survet Myanmari valitsusele ja julgeolekujõududele, et nad lõpetaksid õiguste rikkumised, teeksid täiel määral koostööd ÜRO uurijate ja rahvusvaheliste humanitaarabiasutustega ning tagaksid vastutamise rahvusvahelise õiguse raskete rikkumiste eest; nõuab sellega seoses, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning ELi liikmesriigid täidaksid aktiivset osa, toetades ÜRO tasandil viivitamatute meetmete võtmist ja tehes selgeks, et EL on valmis kaaluma sihipäraste sanktsioonide kehtestamist üksikisikute ja üksuste vastu, ning kaaluksid tagajärgi seoses kaubandussoodustustega, mida Myanmarile tehakse, kui rahvusvahelise õiguse rasked rikkumised karistamatult jätkuvad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal anda Euroopa Parlamendile aru ELi algatuste kohta ÜROs ja ELi välisasjade nõukogu raames; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et EL ja tema liikmesriigid väljendaksid heameelt rohingjade esindajate teadete ja avalduste üle olukorra kohta kohapeal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toetab selleks tehtavaid jõupingutusi, et kohapeal oleksid sõltumatud ja ÜRO juhitud vaatlejad, et leevendada humanitaarkriisi; palub Myanmari ametiasutustel tagada sõltumatutele vaatlejatele, eriti ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt 2017. aasta märtsis loodud teabekogumismissioonile viivitamatu ja takistamatu juurdepääs; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo täielike volitustega esinduse loomist Myanmaris; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et EL ja tema liikmesriigid toetaksid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ülemaailmset kodakondsusetuse kaotamise tegevuskava aastateks 2014–2024; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Myanmari valitsusele ja parlamendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Myanmari inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriraportöörile, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ning ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0316.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0506.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0089.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0247.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/113 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/113

---

P8_TA(2017)0354

ELi–Tšiili assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamine

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Tšiili assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamist käsitlevateks läbirääkimisteks (2017/2057(INI))

(2018/C 337/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel 2002. aastal sõlmitud assotsiatsioonlepingut ja selle kaubandussammast, mis jõustus 1. veebruaril 2003 (1) (edaspidi „assotsieerimisleping“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel 2002. aastal sõlmitud assotsiatsioonlepingut ja selle kaubandussammast, mis jõustus 1. veebruaril 2003 (1) (edaspidi „assotsieerimisleping“),

| — | võttes arvesse 2015. aasta aprillis toimunud ELi–Tšiili assotsiatsiooninõukogu kuuenda istungi tulemusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta aprillis toimunud ELi–Tšiili assotsiatsiooninõukogu kuuenda istungi tulemusi (2),

| — | võttes arvesse ühise nõuandekomitee 5. oktoobril 2016 vastu võetud lõppdeklaratsiooni (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühise nõuandekomitee 5. oktoobril 2016 vastu võetud lõppdeklaratsiooni (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497) ning komisjoni 2017. aasta mai aruteludokumenti „Üleilmastumise ohjamise kohta“ (4) ja 2017. aasta aprilli aruteludokumenti „Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497) ning komisjoni 2017. aasta mai aruteludokumenti „Üleilmastumise ohjamise kohta“ (4) ja 2017. aasta aprilli aruteludokumenti „Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta“ (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid ja arvamusi (C-350/12 P, 2/13, 1/09) ning Euroopa Ombudsmani 6. jaanuari 2015. aasta otsust, millega lõpetati tema omaalgatuslik uurimine OI/10/2014/RA teabe ja dokumentidele juurdepääsu kohta (6), ning võttes arvesse Euroopa Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid ja arvamusi (C-350/12 P, 2/13, 1/09) ning Euroopa Ombudsmani 6. jaanuari 2015. aasta otsust, millega lõpetati tema omaalgatuslik uurimine OI/10/2014/RA teabe ja dokumentidele juurdepääsu kohta (6), ning võttes arvesse Euroopa Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15,

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (7),

| — | võttes arvesse oma 4. juulil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid (8) ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv tulumaksualase teabe avalikustamise kohta teatavate äriühingute ja filiaalide poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juulil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid (8) ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv tulumaksualase teabe avalikustamise kohta teatavate äriühingute ja filiaalide poolt,

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (9) ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (9) ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut ELi ja Mehhiko üldlepingu ning ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu inimõigustega seotud klauslite mõju kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut ELi ja Mehhiko üldlepingu ning ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu inimõigustega seotud klauslite mõju kohta (11),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning ILO inimväärse töö tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning ILO inimväärse töö tegevuskava,

| — | võttes arvesse ÜRO 2015. aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni (Pariisi kokkulepe), mis jõustus 4. novembril 2016 (12) ja mille Tšiili on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2015. aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni (Pariisi kokkulepe), mis jõustus 4. novembril 2016 (12) ja mille Tšiili on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse ELi ja Tšiili parlamentaarse ühiskomisjoni 3. novembri 2016. aasta ühisdeklaratsiooni (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Tšiili parlamentaarse ühiskomisjoni 3. novembri 2016. aasta ühisdeklaratsiooni (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 217, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 217,

| — | võttes arvesse läbirääkimissuuniste eelnõu, mille komisjon võttis vastu 24. mail 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimissuuniste eelnõu, mille komisjon võttis vastu 24. mail 2017,

| — | võttes arvesse Tšiilit käsitlevat artiklit organisatsiooni International Work Group for Indigenous Affairs (IWGIA) aastaraamatus „The Indigenous World 2016“ („Põlisrahvaste maailm 2016. aastal“) (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšiilit käsitlevat artiklit organisatsiooni International Work Group for Indigenous Affairs (IWGIA) aastaraamatus „The Indigenous World 2016“ („Põlisrahvaste maailm 2016. aastal“) (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 4 ja artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 4 ja artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0267/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0267/2017),

| A. | arvestades, et strateegias „Kaubandus kõigile“ on sedastatud, et „komisjon peab järgima poliitikat, mis toob kasu kogu ühiskonnale ning edendab peamiste majandushuvide kõrval Euroopa ja üldisi standardeid ja väärtusi, seades suurema rõhu säästvale arengule, inimõigustele, maksudest kõrvalehoidmisele, tarbijakaitsele ning vastutustundlikule ja õiglasele kaubandusele“; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et strateegias „Kaubandus kõigile“ on sedastatud, et „komisjon peab järgima poliitikat, mis toob kasu kogu ühiskonnale ning edendab peamiste majandushuvide kõrval Euroopa ja üldisi standardeid ja väärtusi, seades suurema rõhu säästvale arengule, inimõigustele, maksudest kõrvalehoidmisele, tarbijakaitsele ning vastutustundlikule ja õiglasele kaubandusele“;

| B. | arvestades, et EL ja Tšiili on lähedased partnerid, kellel on ühised väärtused ja ühine eesmärk edendada tulemuslikku mitmepoolset kaubanduse juhtimist ja inimõiguste austamist, samuti jagatud heaolu ja turvalisust eeskirjadel põhineva üldise süsteemi raames; arvestades, et EL on Tšiili suuruselt kolmas kaubanduspartner; arvestades, et Tšiili on omalt poolt oluline piirkondlik toimija ja viimastel aastakümnetel üks Lõuna-Ameerika kõige kiiremini areneva majandusega riike, ja et reformid selles riigis veel jätkuvad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL ja Tšiili on lähedased partnerid, kellel on ühised väärtused ja ühine eesmärk edendada tulemuslikku mitmepoolset kaubanduse juhtimist ja inimõiguste austamist, samuti jagatud heaolu ja turvalisust eeskirjadel põhineva üldise süsteemi raames; arvestades, et EL on Tšiili suuruselt kolmas kaubanduspartner; arvestades, et Tšiili on omalt poolt oluline piirkondlik toimija ja viimastel aastakümnetel üks Lõuna-Ameerika kõige kiiremini areneva majandusega riike, ja et reformid selles riigis veel jätkuvad;

| C. | arvestades, et kehtiv assotsieerimisleping, sealhulgas selle kaubandussammas, sõlmiti 2002. aastal ning see on 2003. aastast toimunud rakendamise ajal olnud osalistele väga kasulik, kahekordistades kaubavahetust ning suurendades ka teenustekaubandust ja kauplemist investeerimisvahenditega (15); võttes aga arvesse, et nii EL kui ka Tšiili on pärast seda sõlminud ajakohasemaid ja laialdasemaid kaubanduslepinguid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kehtiv assotsieerimisleping, sealhulgas selle kaubandussammas, sõlmiti 2002. aastal ning see on 2003. aastast toimunud rakendamise ajal olnud osalistele väga kasulik, kahekordistades kaubavahetust ning suurendades ka teenustekaubandust ja kauplemist investeerimisvahenditega (15); võttes aga arvesse, et nii EL kui ka Tšiili on pärast seda sõlminud ajakohasemaid ja laialdasemaid kaubanduslepinguid;

| D. | arvestades, et 2016. aastal eksportis EL Tšiilisse kaupu rohkem kui 8,6 miljardi euro väärtuses ning Tšiili eksportis ELi kaupu 7,4 miljardi euro väärtuses; arvestades, et 2015. aastal oli ELi teenustekaubanduse väärtus Tšiiliga 3,8 miljardit eurot ning Tšiili teenustekaubanduse väärtus ELiga 2 miljardit eurot; arvestades, et ELi välismaiste otseinvesteeringute maht Tšiilis oli 42,8 miljardit eurot (16); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2016. aastal eksportis EL Tšiilisse kaupu rohkem kui 8,6 miljardi euro väärtuses ning Tšiili eksportis ELi kaupu 7,4 miljardi euro väärtuses; arvestades, et 2015. aastal oli ELi teenustekaubanduse väärtus Tšiiliga 3,8 miljardit eurot ning Tšiili teenustekaubanduse väärtus ELiga 2 miljardit eurot; arvestades, et ELi välismaiste otseinvesteeringute maht Tšiilis oli 42,8 miljardit eurot (16);

| E. | arvestades, et kehtiv assotsieerimisleping ei hõlma muu hulgas eraldi peatükke investeeringute, VKEde, intellektuaalomandi õiguste, energeetika ja soolise võrdõiguslikkuse kohta, samuti ei hõlma see kaubanduse ja kestliku arengu peatükki, sealhulgas kohustust jõustada töö- ja keskkonnastandardeid, ja parimate tavade edendamist sellistes valdkondades nagu ettevõtja sotsiaalne vastutus ja kestlikkuse tagamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kehtiv assotsieerimisleping ei hõlma muu hulgas eraldi peatükke investeeringute, VKEde, intellektuaalomandi õiguste, energeetika ja soolise võrdõiguslikkuse kohta, samuti ei hõlma see kaubanduse ja kestliku arengu peatükki, sealhulgas kohustust jõustada töö- ja keskkonnastandardeid, ja parimate tavade edendamist sellistes valdkondades nagu ettevõtja sotsiaalne vastutus ja kestlikkuse tagamine;

| F. | arvestades, et ELi kaubandusläbirääkimiste raames tuleb säilitada valitsuste õigus ja võime reguleerida üldsuse huvides, näiteks rahvatervise kaitse ja edendamine, sotsiaalteenused, sotsiaal- ja tarbijakaitse, riiklik haridussüsteem, ohutus, keskkond, loomade heaolu, avalik kõlblus, privaatsus ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi kaubandusläbirääkimiste raames tuleb säilitada valitsuste õigus ja võime reguleerida üldsuse huvides, näiteks rahvatervise kaitse ja edendamine, sotsiaalteenused, sotsiaal- ja tarbijakaitse, riiklik haridussüsteem, ohutus, keskkond, loomade heaolu, avalik kõlblus, privaatsus ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse;

| G. | arvestades, et ELi kaubandusläbirääkimistega tuleb tagada osalistele kõrgeim saavutatav sotsiaal-, töö- ja keskkonnakaitse tase ning need võivad olla vahendiks, mille abil edendada sotsiaalse õigluse ja kestliku arengu eesmärki nii ELis kui ka kogu maailmas; arvestades, et assotsieerimislepingu ajakohastamist tuleks käsitada ELi ja selle liikmesriikide võimalusena edendada oma kaubanduslepingutes veelgi ühiseid kõrgeid standardeid ja kohustusi, eelkõige tööõiguse, keskkonnakaitse, tarbijaõiguste ja üldsuse heaolu valdkonnas; arvestades, et komisjon on teatanud, et arutatakse erinevaid viise, kuidas nende kohustuste täitmist tagada, ja kaalutakse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi kaubandusläbirääkimistega tuleb tagada osalistele kõrgeim saavutatav sotsiaal-, töö- ja keskkonnakaitse tase ning need võivad olla vahendiks, mille abil edendada sotsiaalse õigluse ja kestliku arengu eesmärki nii ELis kui ka kogu maailmas; arvestades, et assotsieerimislepingu ajakohastamist tuleks käsitada ELi ja selle liikmesriikide võimalusena edendada oma kaubanduslepingutes veelgi ühiseid kõrgeid standardeid ja kohustusi, eelkõige tööõiguse, keskkonnakaitse, tarbijaõiguste ja üldsuse heaolu valdkonnas; arvestades, et komisjon on teatanud, et arutatakse erinevaid viise, kuidas nende kohustuste täitmist tagada, ja kaalutakse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi;

| H. | arvestades, et mõlema osalise kodanikuühiskonnaorganisatsioone hõlmava ELi ja Tšiili ühise nõuandekomitee esimene kohtumine toimus 4. ja 5. oktoobril 2016 eesmärgiga kontrollida kehtiva assotsieerimislepingu rakendamist ning selle ajakohastamise üle peetavaid läbirääkimisi, kasutades kodanikuühiskonna panust ning edendades dialoogi ja koostööd ELi ja Tšiili vahel, minnes kaugemale valitsusasutuste pakutavatest võimalustest; arvestades, et märkimisväärne viivitus ühise nõuandekomitee asutamisel ei tohi korduda ajakohastatud lepingu puhul; arvestades, et kui ajakohastatud leping jõustub, peab kodanikuühiskonna osalemise aluseks olema selge struktuur, liikmesuse ja aruandlusvolituste tasakaal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõlema osalise kodanikuühiskonnaorganisatsioone hõlmava ELi ja Tšiili ühise nõuandekomitee esimene kohtumine toimus 4. ja 5. oktoobril 2016 eesmärgiga kontrollida kehtiva assotsieerimislepingu rakendamist ning selle ajakohastamise üle peetavaid läbirääkimisi, kasutades kodanikuühiskonna panust ning edendades dialoogi ja koostööd ELi ja Tšiili vahel, minnes kaugemale valitsusasutuste pakutavatest võimalustest; arvestades, et märkimisväärne viivitus ühise nõuandekomitee asutamisel ei tohi korduda ajakohastatud lepingu puhul; arvestades, et kui ajakohastatud leping jõustub, peab kodanikuühiskonna osalemise aluseks olema selge struktuur, liikmesuse ja aruandlusvolituste tasakaal;

| I. | arvestades, et EL ja Tšiili peavad mõnepoolseid läbirääkimisi, et teenustekaubandust veelgi liberaliseerida (teenustekaubanduse leping); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL ja Tšiili peavad mõnepoolseid läbirääkimisi, et teenustekaubandust veelgi liberaliseerida (teenustekaubanduse leping);

| J. | arvestades, et Tšiili ei ole osaline WTO mõnepoolses lepingus riigihangete kohta, vaid üksnes vaatleja, ega osale mõnepoolsetes läbirääkimistes keskkonnatoodete lepingu kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Tšiili ei ole osaline WTO mõnepoolses lepingus riigihangete kohta, vaid üksnes vaatleja, ega osale mõnepoolsetes läbirääkimistes keskkonnatoodete lepingu kohta;

| K. | arvestades, et 2002. aasta ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu artikkel 45 sisaldab koostööpeatüki sätteid, milles täpsustatakse, et leping „aitab tugevdada põhimõtteid ja kavasid, millega parandatakse, laiendatakse ning tagatakse meeste ja naiste võrdne osalemine kõikides poliitika, majanduse, ühiskonna- ja kultuurielu valdkondades“; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2002. aasta ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu artikkel 45 sisaldab koostööpeatüki sätteid, milles täpsustatakse, et leping „aitab tugevdada põhimõtteid ja kavasid, millega parandatakse, laiendatakse ning tagatakse meeste ja naiste võrdne osalemine kõikides poliitika, majanduse, ühiskonna- ja kultuurielu valdkondades“;

| L. | arvestades, et Tšiili on allkirjastanud Vaikse ookeani ülese partnerluse, mille tulevik näib praegu ebakindel, ja sõlminud kõikide Vaikse ookeani ülese partnerluse allkirjastanud riikidega vabakaubanduslepingud ning teda peetakse üldiselt stabiilseks ja usaldusväärseks partneriks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Tšiili on allkirjastanud Vaikse ookeani ülese partnerluse, mille tulevik näib praegu ebakindel, ja sõlminud kõikide Vaikse ookeani ülese partnerluse allkirjastanud riikidega vabakaubanduslepingud ning teda peetakse üldiselt stabiilseks ja usaldusväärseks partneriks;

| M. | arvestades, et 2010. aastal sai Tšiilist esimese Lõuna-Ameerika riigina OECD liige ning seal on usaldusväärsed makromajanduslikud raamtingimused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2010. aastal sai Tšiilist esimese Lõuna-Ameerika riigina OECD liige ning seal on usaldusväärsed makromajanduslikud raamtingimused;

| N. | arvestades, et on oluline suurendada võimalusi, mida pakub assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamine ettevõtteid, eelkõige VKEsid ning nii ELi kui ka Tšiili kodanikke kõige kaasavamal viisil; arvestades, et selles osas on võimalik rohkem ära teha, k.a muu hulgas kättesaadava teabe levitamine, mis võib assotsieerimislepingu osaliste jaoks kaasa tuua eeliste olulise võimendava mõju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on oluline suurendada võimalusi, mida pakub assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamine ettevõtteid, eelkõige VKEsid ning nii ELi kui ka Tšiili kodanikke kõige kaasavamal viisil; arvestades, et selles osas on võimalik rohkem ära teha, k.a muu hulgas kättesaadava teabe levitamine, mis võib assotsieerimislepingu osaliste jaoks kaasa tuua eeliste olulise võimendava mõju;

| O. | arvestades, et Tšiili on sõlminud 17 ELi liikmesriigiga kahepoolsed investeerimislepingud, mille sisu ei kajasta investeerimispoliitika hiljutisi arengusuundi ega parimaid tavasid ning mis asendatakse või kaotavad kehtivuse, kui jõustub investeerimispeatükki hõlmav leping liidu ja Tšiili vahel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Tšiili on sõlminud 17 ELi liikmesriigiga kahepoolsed investeerimislepingud, mille sisu ei kajasta investeerimispoliitika hiljutisi arengusuundi ega parimaid tavasid ning mis asendatakse või kaotavad kehtivuse, kui jõustub investeerimispeatükki hõlmav leping liidu ja Tšiili vahel;

| P. | arvestades, et Tšiili õigusaktides sätestatud ebaproportsionaalselt ranged tingimused, mida ELi kalalaevad peavad täitma, takistavad neid laevu, kui nad kasutavad Tšiilis sadamarajatisi, et lossida, ümber laadida, kütust võtta või püügivahendeid omandada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Tšiili õigusaktides sätestatud ebaproportsionaalselt ranged tingimused, mida ELi kalalaevad peavad täitma, takistavad neid laevu, kui nad kasutavad Tšiilis sadamarajatisi, et lossida, ümber laadida, kütust võtta või püügivahendeid omandada;

| Q. | arvestades, et Tšiili praegune ekspordistruktuur on teravas vastuolus Euroopa ekspordistruktuuriga, sest selles domineerib tugevalt toorainete eksport, nagu vask, puu- ja köögivili; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Tšiili praegune ekspordistruktuur on teravas vastuolus Euroopa ekspordistruktuuriga, sest selles domineerib tugevalt toorainete eksport, nagu vask, puu- ja köögivili;

| 1. | soovitab nõukogul, komisjonil ja Euroopa välisteenistusel:






  a) | tagada, et Euroopa Parlament saaks täielikku, kohest ja täpset teavet kogu läbirääkimiste aja jooksul, et täita oma rolli otsuse tegemisel selle kohta, kas anda nõusolek ajakohastatud assotsieerimislepingu sõlmimiseks Tšiiliga, k.a lepingu kaubandussammas; pidada meeles, et kui vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 217 sõlmitud assotsieerimislepingud on tavapäraselt oma laadilt segalepingud ning hõlmavad valdkondi väljaspool ühist kaubanduspoliitikat, siis pärast Euroopa Liidu Kohtu arvamust ELi ja Singapuri vahelise vabakaubanduslepingu kohta tuleb sügavalt järele mõelda ELi–Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamise suuna üle, et eristada ja kaitsta kaubanduse alasid, mis kuuluvad ainupädevusse ja jagatud pädevusse, ning järgida täielikult pädevuste jaotust liidu ja selle liikmesriikide vahel kogu läbirääkimiste protsessi jooksul, samuti lepingute allkirjastamise ja sõlmimise eesmärgil; sõlmida seepärast kaks eraldiseisvat lepingut, tehes selget vahet kaubandus- ja investeerimislepingul, mis sisaldab ainult liidu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi, ja teisel lepingul, mis hõlmab küsimusi, mille puhul on pädevus liikmesriikidega jagatud; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tagada, et Euroopa Parlament saaks täielikku, kohest ja täpset teavet kogu läbirääkimiste aja jooksul, et täita oma rolli otsuse tegemisel selle kohta, kas anda nõusolek ajakohastatud assotsieerimislepingu sõlmimiseks Tšiiliga, k.a lepingu kaubandussammas; pidada meeles, et kui vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 217 sõlmitud assotsieerimislepingud on tavapäraselt oma laadilt segalepingud ning hõlmavad valdkondi väljaspool ühist kaubanduspoliitikat, siis pärast Euroopa Liidu Kohtu arvamust ELi ja Singapuri vahelise vabakaubanduslepingu kohta tuleb sügavalt järele mõelda ELi–Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamise suuna üle, et eristada ja kaitsta kaubanduse alasid, mis kuuluvad ainupädevusse ja jagatud pädevusse, ning järgida täielikult pädevuste jaotust liidu ja selle liikmesriikide vahel kogu läbirääkimiste protsessi jooksul, samuti lepingute allkirjastamise ja sõlmimise eesmärgil; sõlmida seepärast kaks eraldiseisvat lepingut, tehes selget vahet kaubandus- ja investeerimislepingul, mis sisaldab ainult liidu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi, ja teisel lepingul, mis hõlmab küsimusi, mille puhul on pädevus liikmesriikidega jagatud;

| b) | võtta teadmiseks, et nii EL kui ka Tšiili on alates nende kahepoolse assotsieerimislepingu jõustumisest sõlminud ajakohasemaid, edasipüüdlikumaid ja põhjalikumaid kaubanduslepinguid ning et lepingus ei käsitleta mitmesuguseid valdkondi, mis on olulised selle tagamiseks, et lepinguga aidataks kaasa jagatud majanduskasvu, võrdsete võimaluste, inimväärsete töökohtade ja kestliku arengu saavutamisele, sealhulgas töö- ja keskkonnastandardite, loomade heaolu ning soolise võrdõiguslikkuse austamisele ja edendamisele mõlema poole kodanike jaoks; |
| --- | --- |

b)

võtta teadmiseks, et nii EL kui ka Tšiili on alates nende kahepoolse assotsieerimislepingu jõustumisest sõlminud ajakohasemaid, edasipüüdlikumaid ja põhjalikumaid kaubanduslepinguid ning et lepingus ei käsitleta mitmesuguseid valdkondi, mis on olulised selle tagamiseks, et lepinguga aidataks kaasa jagatud majanduskasvu, võrdsete võimaluste, inimväärsete töökohtade ja kestliku arengu saavutamisele, sealhulgas töö- ja keskkonnastandardite, loomade heaolu ning soolise võrdõiguslikkuse austamisele ja edendamisele mõlema poole kodanike jaoks;

| c) | pidada oluliseks ja vajalikuks ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamist, et võtta arvesse viimase 15 aasta majandus- ja poliitilist arengut, eelkõige selle kaubanduskomponendi puhul, kooskõlas vastastikkuse, vastastikuse abistamise ja tasakaalu põhimõtetega, ning arvestada ELi ja Tšiili parlamentaarse ühiskomisjoni väljendatud pideva toetusega ajakohastamisele ja asjaoluga, et ühine nõuandekomitee on väljendanud heameelt ajakohastamise nimel võetud meetmete üle; |
| --- | --- |

c)

pidada oluliseks ja vajalikuks ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamist, et võtta arvesse viimase 15 aasta majandus- ja poliitilist arengut, eelkõige selle kaubanduskomponendi puhul, kooskõlas vastastikkuse, vastastikuse abistamise ja tasakaalu põhimõtetega, ning arvestada ELi ja Tšiili parlamentaarse ühiskomisjoni väljendatud pideva toetusega ajakohastamisele ja asjaoluga, et ühine nõuandekomitee on väljendanud heameelt ajakohastamise nimel võetud meetmete üle;

| d) | tuletada meelde, et globaliseerumine ja kaubanduspoliitika on kasude potentsiaalselt ebavõrdse jaotamise tõttu põhjustanud hiljuti tuliseid arutelusid Euroopas ja mujal; pidada vajalikuks prognoosida suundumusi ja võimalikke tagajärgi, et tagada kaubandusest saadavate tulude kaasavam jaotus ning pakkuda piisavat kaitset neile, kes lepingust kasu ei saa ja kes võivad edaspidi sattuda ebasoodsatesse tingimustesse; töötada seepärast välja poliitilised meetmed, peamiselt riiklikul, kuid ka liidu tasandil, muudes valdkondades kui kaubanduslepingute sätted, ulatudes tööstus-, rahandus- ja sotsiaalpoliitikani; |
| --- | --- |

d)

tuletada meelde, et globaliseerumine ja kaubanduspoliitika on kasude potentsiaalselt ebavõrdse jaotamise tõttu põhjustanud hiljuti tuliseid arutelusid Euroopas ja mujal; pidada vajalikuks prognoosida suundumusi ja võimalikke tagajärgi, et tagada kaubandusest saadavate tulude kaasavam jaotus ning pakkuda piisavat kaitset neile, kes lepingust kasu ei saa ja kes võivad edaspidi sattuda ebasoodsatesse tingimustesse; töötada seepärast välja poliitilised meetmed, peamiselt riiklikul, kuid ka liidu tasandil, muudes valdkondades kui kaubanduslepingute sätted, ulatudes tööstus-, rahandus- ja sotsiaalpoliitikani;

| e) | meenutada mitmepoolse tegevuskava tähtsust ning seda, et kahepoolsetes läbirääkimistes ei tohi alahinnata eesmärki saavutada areng mitmepoolselt; võtta seisukoht, et tõhusamad kahepoolsed suhted ja ühine koostöö ELi ja Tšiili vahel peaks hõlbustama ka poolte suuremat koostööd ja koostoimet mitme- ja mõnepoolses kontekstis; innustada sellega seoses Tšiili täielikku osalemist WTO keskkonnatoodete lepingu ja WTO läbivaadatud riigihankelepingu läbirääkimistes; |
| --- | --- |

e)

meenutada mitmepoolse tegevuskava tähtsust ning seda, et kahepoolsetes läbirääkimistes ei tohi alahinnata eesmärki saavutada areng mitmepoolselt; võtta seisukoht, et tõhusamad kahepoolsed suhted ja ühine koostöö ELi ja Tšiili vahel peaks hõlbustama ka poolte suuremat koostööd ja koostoimet mitme- ja mõnepoolses kontekstis; innustada sellega seoses Tšiili täielikku osalemist WTO keskkonnatoodete lepingu ja WTO läbivaadatud riigihankelepingu läbirääkimistes;

| f) | keskenduda ajakohastamise raames jagatud väärtustele ning jätakata inimõiguste klausli lisamise tava, nagu see on kombeks kõigis assotsieerimislepingutes, |
| --- | --- |

f)

keskenduda ajakohastamise raames jagatud väärtustele ning jätakata inimõiguste klausli lisamise tava, nagu see on kombeks kõigis assotsieerimislepingutes,

| g) | tagada, et ajakohastatud assotsieerimislepinguga tagatakse kogu teksti raames ning sätestatakse üksikasjalikult ja ühemõtteliselt poolte õigus ja võime võtta vastu ja kohaldada oma õigusnorme üldistes huvides, et saavutada sellised õiguspärased avaliku sektori poliitika eesmärgid nagu inimõiguste kaitse ja edendamine, sealhulgas vee kättesaadavus, rahvatervis, sotsiaalteenused, riiklik haridussüsteem, ohutus, keskkond, avalik kõlblus, sotsiaal- ja tarbijakaitse, eraelu ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse; tagada, et ühegi investori nõue nende eesmärkide saavutamist edukalt ei kahjustaks; rõhutada sellega seoses, et ELi vabakaubanduslepingute eesmärk ei ole piirata liidu, selle liikmesriikide või kohaliku tasandi üksuste õigustatud huve reguleerida üldsuse huvides; |
| --- | --- |

g)

tagada, et ajakohastatud assotsieerimislepinguga tagatakse kogu teksti raames ning sätestatakse üksikasjalikult ja ühemõtteliselt poolte õigus ja võime võtta vastu ja kohaldada oma õigusnorme üldistes huvides, et saavutada sellised õiguspärased avaliku sektori poliitika eesmärgid nagu inimõiguste kaitse ja edendamine, sealhulgas vee kättesaadavus, rahvatervis, sotsiaalteenused, riiklik haridussüsteem, ohutus, keskkond, avalik kõlblus, sotsiaal- ja tarbijakaitse, eraelu ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse; tagada, et ühegi investori nõue nende eesmärkide saavutamist edukalt ei kahjustaks; rõhutada sellega seoses, et ELi vabakaubanduslepingute eesmärk ei ole piirata liidu, selle liikmesriikide või kohaliku tasandi üksuste õigustatud huve reguleerida üldsuse huvides;

| h) | leida kaubavahetust käsitlevaid läbirääkimisi silmas pidades võimalusi parandada ulatuslikult turulepääsu tariifiridade üleselt, kõrvaldades tarbetud takistused, sealhulgas seoses ELi laevade juurdepääsuga sadamarajatistele, ning arvestades seejuures, et on teatav arv tundlikke põllumajandus-, tootmis- ja tööstustooteid, mida peaks sobivalt käsitlema, näiteks tariifikvootide, piisavate üleminekuperioodide või vajaduse korral otsese väljajätmise abil; kaasata kasutatav ja tõhus kahepoolne kaitseklausel, mis võimaldaks soodustused ajutiselt peatada, kui ajakohastatud assotsieerimislepingu jõustumise tulemusel suurenev import kahjustab oluliselt tundlikke sektoreid; |
| --- | --- |

h)

leida kaubavahetust käsitlevaid läbirääkimisi silmas pidades võimalusi parandada ulatuslikult turulepääsu tariifiridade üleselt, kõrvaldades tarbetud takistused, sealhulgas seoses ELi laevade juurdepääsuga sadamarajatistele, ning arvestades seejuures, et on teatav arv tundlikke põllumajandus-, tootmis- ja tööstustooteid, mida peaks sobivalt käsitlema, näiteks tariifikvootide, piisavate üleminekuperioodide või vajaduse korral otsese väljajätmise abil; kaasata kasutatav ja tõhus kahepoolne kaitseklausel, mis võimaldaks soodustused ajutiselt peatada, kui ajakohastatud assotsieerimislepingu jõustumise tulemusel suurenev import kahjustab oluliselt tundlikke sektoreid;

| i) | lisada oma läbirääkimisjuhistesse eesmärk lihtsustada päritolureegleid ja tolliprotseduure, et kohandada neid üha keerukamate üldiste väärtusahelatega; tagada, et ajakohastatud assotsieerimisleping hõlmab pettusevastaseid sätteid ja meetmeid ning kohustusi standardida tollieeskirju ja -tavasid eesmärgiga suurendada läbipaistvust, tõhusust, õiguskindlust ja koostööd tolliasutuste vahel, ajakohastades ja lihtsustades samal ajal menetlusi, nagu on sätestatud WTO kaubanduse lihtsustamise lepingus ja muudetud Kyoto konventsioonis; |
| --- | --- |

i)

lisada oma läbirääkimisjuhistesse eesmärk lihtsustada päritolureegleid ja tolliprotseduure, et kohandada neid üha keerukamate üldiste väärtusahelatega; tagada, et ajakohastatud assotsieerimisleping hõlmab pettusevastaseid sätteid ja meetmeid ning kohustusi standardida tollieeskirju ja -tavasid eesmärgiga suurendada läbipaistvust, tõhusust, õiguskindlust ja koostööd tolliasutuste vahel, ajakohastades ja lihtsustades samal ajal menetlusi, nagu on sätestatud WTO kaubanduse lihtsustamise lepingus ja muudetud Kyoto konventsioonis;

| j) | võtta teenustekaubanduse puhul arvesse, et teenustesektori kogupotentsiaali ei ole kehtivas assotsieerimislepingus täiel määral ära kasutatud ning et ajakohastatud assotsieerimislepingus tuleks käsitleda tarbetuid takistusi turulepääsu ja riikliku käsitlemise puhul; arvestada, et tuleb kehtestada kohustused, tuginedes teenustekaubanduse üldlepingule, ning et vajaduse korral tuleks ajakohastada eeskirju, et võtta arvesse uusi arengusuundi; jätta audiovisuaalteenused lepingu kohaldamisalast välja; tagada ja selgesõnaliselt ette näha, et ajakohastatud assotsieerimisleping ei piiraks poolte võimet määratleda, reguleerida, osutada ja toetada avalikke teenuseid üldsuse huvides, et see ei nõuaks mingil juhul valitsustelt ühegi teenuse erastamist ega takistaks valitsustel osutada avalikke teenuseid, mida varem pakkusid eraõiguslikud teenuseosutajad, või tuua tagasi riikliku kontrolli alla teenused, mida valitsused on varem otsustanud erastada, ega välistaks võimaluse, et valitsused laiendaksid avalikkusele osutatavate teenuste ulatust, jättes välja kõik klauslid, sätted ja kohustused, mis kahjustaksid vajalikku paindlikkust, et viia praegused ja tulevased üldist majandushuvi pakkuvad teenused tagasi riikliku kontrolli alla; |
| --- | --- |

j)

võtta teenustekaubanduse puhul arvesse, et teenustesektori kogupotentsiaali ei ole kehtivas assotsieerimislepingus täiel määral ära kasutatud ning et ajakohastatud assotsieerimislepingus tuleks käsitleda tarbetuid takistusi turulepääsu ja riikliku käsitlemise puhul; arvestada, et tuleb kehtestada kohustused, tuginedes teenustekaubanduse üldlepingule, ning et vajaduse korral tuleks ajakohastada eeskirju, et võtta arvesse uusi arengusuundi; jätta audiovisuaalteenused lepingu kohaldamisalast välja; tagada ja selgesõnaliselt ette näha, et ajakohastatud assotsieerimisleping ei piiraks poolte võimet määratleda, reguleerida, osutada ja toetada avalikke teenuseid üldsuse huvides, et see ei nõuaks mingil juhul valitsustelt ühegi teenuse erastamist ega takistaks valitsustel osutada avalikke teenuseid, mida varem pakkusid eraõiguslikud teenuseosutajad, või tuua tagasi riikliku kontrolli alla teenused, mida valitsused on varem otsustanud erastada, ega välistaks võimaluse, et valitsused laiendaksid avalikkusele osutatavate teenuste ulatust, jättes välja kõik klauslid, sätted ja kohustused, mis kahjustaksid vajalikku paindlikkust, et viia praegused ja tulevased üldist majandushuvi pakkuvad teenused tagasi riikliku kontrolli alla;

| k) | tagada, et ajakohastatud lepinguga kehtestatakse vajalikud meetmed, et tagada suurem regulatiivne läbipaistvus ning vastastikune tunnustamine, sealhulgas sätted, et tagada erapooletus ja kõrgeimate kaitsestandardite austamine nõuete, kvalifikatsioonide ja litsentside puhul, ning näha sellega seoses ette institutsioonilised mehhanismid konsulteerimiseks mitmesuguste huvirühmadega, näiteks VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

k)

tagada, et ajakohastatud lepinguga kehtestatakse vajalikud meetmed, et tagada suurem regulatiivne läbipaistvus ning vastastikune tunnustamine, sealhulgas sätted, et tagada erapooletus ja kõrgeimate kaitsestandardite austamine nõuete, kvalifikatsioonide ja litsentside puhul, ning näha sellega seoses ette institutsioonilised mehhanismid konsulteerimiseks mitmesuguste huvirühmadega, näiteks VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

| l) | tagada, et kehtestatakse kohustused, et lihtsustada füüsiliste isikute riiki sisenemist ja seal viibimist majandustegevuse eesmärgil, kuid samal peavad teenusteosutajad järgima ELi ja liikmesriikide sotsiaal- ja tööõigusakte ning kohaldatavaid kollektiivlepinguid, kui töötajad saavad kasu 4. tarneviisi kohustustest; |
| --- | --- |

l)

tagada, et kehtestatakse kohustused, et lihtsustada füüsiliste isikute riiki sisenemist ja seal viibimist majandustegevuse eesmärgil, kuid samal peavad teenusteosutajad järgima ELi ja liikmesriikide sotsiaal- ja tööõigusakte ning kohaldatavaid kollektiivlepinguid, kui töötajad saavad kasu 4. tarneviisi kohustustest;

| m) | tagada, et ulatuslik koostöö regulatiivsetes küsimustes ja standardite ühtlustamine on endiselt vabatahtlik, et selle raames austatakse reguleerivate asutuste autonoomiat, see põhineb üksnes suuremal teabevahetusel ja halduskoostööl eesmärgiga tuvastada tarbetud takistused ja halduskoormused ning seejuures säilitatakse ettevaatuspõhimõtte; tuletada meelde, et koostöö regulatiivsetes küsimustes peab püüdma kaasa aidata üleilmse majanduse juhtimisele, suurendades lähenemist ja koostööd rahvusvaheliste standardite valdkonnas, tagades kõrgeima tarbijakaitse, keskkonnakaitse, sotsiaal- ja töökaitse taseme; |
| --- | --- |

m)

tagada, et ulatuslik koostöö regulatiivsetes küsimustes ja standardite ühtlustamine on endiselt vabatahtlik, et selle raames austatakse reguleerivate asutuste autonoomiat, see põhineb üksnes suuremal teabevahetusel ja halduskoostööl eesmärgiga tuvastada tarbetud takistused ja halduskoormused ning seejuures säilitatakse ettevaatuspõhimõtte; tuletada meelde, et koostöö regulatiivsetes küsimustes peab püüdma kaasa aidata üleilmse majanduse juhtimisele, suurendades lähenemist ja koostööd rahvusvaheliste standardite valdkonnas, tagades kõrgeima tarbijakaitse, keskkonnakaitse, sotsiaal- ja töökaitse taseme;

| n) | võtta arvesse, et ajakohastatud assotsieerimisleping peab finantsteenuste puhul hõlmama ettevaatuserandit, tuginedes ELi ja Kanada ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sisule, et sätestada osapooltele poliitiline võimalus reguleerida oma finants- ja pangandussektoreid eesmärgiga tagada finantssüsteemi stabiilsus ja terviklikkus; kaasata kaitsemeetmeid ja üldisi erandeid kapitali liikumise ja maksete suhtes, mida kohaldatakse, kui need võivad põhjustada või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi majandus- ja rahaliidu sujuvale toimimisele või ELi maksebilansile; |
| --- | --- |

n)

võtta arvesse, et ajakohastatud assotsieerimisleping peab finantsteenuste puhul hõlmama ettevaatuserandit, tuginedes ELi ja Kanada ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sisule, et sätestada osapooltele poliitiline võimalus reguleerida oma finants- ja pangandussektoreid eesmärgiga tagada finantssüsteemi stabiilsus ja terviklikkus; kaasata kaitsemeetmeid ja üldisi erandeid kapitali liikumise ja maksete suhtes, mida kohaldatakse, kui need võivad põhjustada või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi majandus- ja rahaliidu sujuvale toimimisele või ELi maksebilansile;

| o) | lisada sätted hea maksuhaldustava ja läbipaistvuse standardite kohtad, mis kinnitavad veel kord poolte kohustust rakendada rahvusvahelisi standardeid võitluses maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, eelkõige OECD asjaomaseid soovitusi maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kohta, ja mis hõlmavad automaatse teabevahetuse ning ärilist laadi usaldusfondide tegelike tulusaajate avalike registrite nõudeid ja konkreetsed sätted finantsteenuste, kapitali liikumise ja asutamise peatükkides, et välistada korporatsioonide avastamata maksuplaneerimine; |
| --- | --- |

o)

lisada sätted hea maksuhaldustava ja läbipaistvuse standardite kohtad, mis kinnitavad veel kord poolte kohustust rakendada rahvusvahelisi standardeid võitluses maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, eelkõige OECD asjaomaseid soovitusi maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kohta, ja mis hõlmavad automaatse teabevahetuse ning ärilist laadi usaldusfondide tegelike tulusaajate avalike registrite nõudeid ja konkreetsed sätted finantsteenuste, kapitali liikumise ja asutamise peatükkides, et välistada korporatsioonide avastamata maksuplaneerimine;

| p) | tuletada meelde, et korruptsioon õõnestab inimõigusi, võrdsust, sotsiaalset õiglust, kaubandust ja ausat konkurentsi, takistades majanduskasvu; panna pooltele selge kohustus, lisades konkreetse jaotise, kus täpsustatakse selgeid ja kindlaid kohustusi ja meetmeid, mille abil võidelda korruptsiooni kõikide vormide vastu ning rakendada rahvusvahelisi standardeid ja mitmepoolseid korruptsioonivastaseid konventsioone; |
| --- | --- |

p)

tuletada meelde, et korruptsioon õõnestab inimõigusi, võrdsust, sotsiaalset õiglust, kaubandust ja ausat konkurentsi, takistades majanduskasvu; panna pooltele selge kohustus, lisades konkreetse jaotise, kus täpsustatakse selgeid ja kindlaid kohustusi ja meetmeid, mille abil võidelda korruptsiooni kõikide vormide vastu ning rakendada rahvusvahelisi standardeid ja mitmepoolseid korruptsioonivastaseid konventsioone;

| q) | mõelda sellele, et ranged sätted riigihangete avamise kohta konkurentsile, mis edendavad kõige soodsama pakkumuse põhimõtet, mis hõlmab sotsiaalseid, keskkonna- ja innovatsioonialaseid kriteeriume, lihtsustatud menetlusi ja läbipaistvust pakkujatele, k.a tõhus juurdepääs teistest riikidest pärit pakkujatele, võivad samuti olla tõhusad vahendid korruptsiooni vastu võitlemiseks ja avaliku halduse ausameelsuse edendamiseks, olles samal ajal maksumaksjatele kulutõhusad; pakkuda ajakohastatud assotsieerimislepingu raames paremat juurdepääsu riigihanketurgudele, sealhulgas piirkondlikul tasemel, ning läbipaistvaid menetlusi, mis tuginevad riiklikul kohtlemisel, erapooletusel ja õiglusel; |
| --- | --- |

q)

mõelda sellele, et ranged sätted riigihangete avamise kohta konkurentsile, mis edendavad kõige soodsama pakkumuse põhimõtet, mis hõlmab sotsiaalseid, keskkonna- ja innovatsioonialaseid kriteeriume, lihtsustatud menetlusi ja läbipaistvust pakkujatele, k.a tõhus juurdepääs teistest riikidest pärit pakkujatele, võivad samuti olla tõhusad vahendid korruptsiooni vastu võitlemiseks ja avaliku halduse ausameelsuse edendamiseks, olles samal ajal maksumaksjatele kulutõhusad; pakkuda ajakohastatud assotsieerimislepingu raames paremat juurdepääsu riigihanketurgudele, sealhulgas piirkondlikul tasemel, ning läbipaistvaid menetlusi, mis tuginevad riiklikul kohtlemisel, erapooletusel ja õiglusel;

| r) | tagada, et investeerimispoliitika hõlmaks head valitsemistava ja investeeringute soodustamist, ning arendada ja säilitada investorite kohustusi, parandades samas investorikaitset; |
| --- | --- |

r)

tagada, et investeerimispoliitika hõlmaks head valitsemistava ja investeeringute soodustamist, ning arendada ja säilitada investorite kohustusi, parandades samas investorikaitset;

| s) | tagada, et läbirääkimissuunistes suunatakse komisjoni pidama läbirääkimisi ajakohastatud investeerimispeatüki kohta, võttes arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid, näiteks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD), kestliku arengu investeerimispoliitika raamistikku ning Euroopa Kohtu hiljutist arvamust ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta; |
| --- | --- |

s)

tagada, et läbirääkimissuunistes suunatakse komisjoni pidama läbirääkimisi ajakohastatud investeerimispeatüki kohta, võttes arvesse rahvusvahelisi parimaid tavasid, näiteks ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD), kestliku arengu investeerimispoliitika raamistikku ning Euroopa Kohtu hiljutist arvamust ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta;

| t) | teha edusamme vaidluste lahendamise korra vajaliku rahvusvahelise reformi suunas; püüelda selle poole, et kõik osalised peaksid esmatähtsaks pädevate kohtute poole pöördumist ning asendaksid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise avaliku investeerimiskohtu süsteemiga, kus oleks edasikaebamismehhanism, huvide konflikti käsitlevad ranged eeskirjad ja täitmisele pööratav käitumisjuhend; võtta arvesse investorite kohustusi ja säilitada õigus reguleerida, et saavutada õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, nagu need, mis on seotud tervishoiu ja veevarustusega ning ka töö- ja keskkonnakaitsega; püüda vältida asjatuid kohtuvaidlusi ning hõlmata kõik demokraatlikud menetluslikud tagatised, nagu õigus võrdsele juurdepääsule õiguskaitsele (pöörates erilist tähelepanu VKEdele), kohtusüsteemi sõltumatus, läbipaistvus ja vastutus, tehes samal ajal tööd mitmepoolse investeerimiskohtu loomiseks; |
| --- | --- |

t)

teha edusamme vaidluste lahendamise korra vajaliku rahvusvahelise reformi suunas; püüelda selle poole, et kõik osalised peaksid esmatähtsaks pädevate kohtute poole pöördumist ning asendaksid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise avaliku investeerimiskohtu süsteemiga, kus oleks edasikaebamismehhanism, huvide konflikti käsitlevad ranged eeskirjad ja täitmisele pööratav käitumisjuhend; võtta arvesse investorite kohustusi ja säilitada õigus reguleerida, et saavutada õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, nagu need, mis on seotud tervishoiu ja veevarustusega ning ka töö- ja keskkonnakaitsega; püüda vältida asjatuid kohtuvaidlusi ning hõlmata kõik demokraatlikud menetluslikud tagatised, nagu õigus võrdsele juurdepääsule õiguskaitsele (pöörates erilist tähelepanu VKEdele), kohtusüsteemi sõltumatus, läbipaistvus ja vastutus, tehes samal ajal tööd mitmepoolse investeerimiskohtu loomiseks;

| u) | tagada, et ajakohastatud assotsieerimisleping sisaldaks kindlat ja ambitsioonikat kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevat peatükki, mis hõlmab siduvaid ja jõustatavaid sätteid, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja tõhusaid vaidluste lahendamise mehhanisme, mille puhul võetakse mitmesuguste jõustamismeetodite seas muu hulgas arvesse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi, ja mis võimaldavad sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna nõuetekohast osalemist; arvestada sellega, et kaubandust ja kestlikku arengut käsitlev peatükk peaks hõlmama poolte kohustust vastu võtta ja riiklikes seadustes ja eeskirjades alal hoida peamistes ILO konventsioonides sätestatud põhimõtted ning rakendada tulemuslikult ajakohaseid ILO vahendeid, eelkõige valitsemistava käsitlevaid konventsioone, inimväärse töö tagamise suuniseid, ILO konventsiooni nr 169 põlisrahvaste õiguste kohta, mees- ja naistöötajate võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise konventsiooni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2011. aasta koduabiliste inimväärse töö konventsiooni (konventsioon nr 189) ning perekondlike kohustustega töötajate konventsiooni, tööstandardeid rändajatest töötajatele ning ettevõtjate sotsiaalset vastutust, k.a OECD sektoripõhiste suuniste ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete järgimine ning kord, mille kohaselt ühisesse nõuandekomiteesse kogunenud sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond võivad käivitada konsultatsioonid valitsusega; |
| --- | --- |

u)

tagada, et ajakohastatud assotsieerimisleping sisaldaks kindlat ja ambitsioonikat kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevat peatükki, mis hõlmab siduvaid ja jõustatavaid sätteid, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja tõhusaid vaidluste lahendamise mehhanisme, mille puhul võetakse mitmesuguste jõustamismeetodite seas muu hulgas arvesse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi, ja mis võimaldavad sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna nõuetekohast osalemist; arvestada sellega, et kaubandust ja kestlikku arengut käsitlev peatükk peaks hõlmama poolte kohustust vastu võtta ja riiklikes seadustes ja eeskirjades alal hoida peamistes ILO konventsioonides sätestatud põhimõtted ning rakendada tulemuslikult ajakohaseid ILO vahendeid, eelkõige valitsemistava käsitlevaid konventsioone, inimväärse töö tagamise suuniseid, ILO konventsiooni nr 169 põlisrahvaste õiguste kohta, mees- ja naistöötajate võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise konventsiooni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2011. aasta koduabiliste inimväärse töö konventsiooni (konventsioon nr 189) ning perekondlike kohustustega töötajate konventsiooni, tööstandardeid rändajatest töötajatele ning ettevõtjate sotsiaalset vastutust, k.a OECD sektoripõhiste suuniste ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete järgimine ning kord, mille kohaselt ühisesse nõuandekomiteesse kogunenud sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond võivad käivitada konsultatsioonid valitsusega;

| v) | tagada, viidates Tšiili edusammudele kahepoolsetes kaubandusläbirääkimistes Uruguay ja Kanadaga, et osapooled lisaksid ka kaubandust ja soolist võrdõiguslikkust ning naiste võimestamist käsitleva peatüki, minnes kaugemale rahvusvaheliste inimõiguste, töö- ja sotsiaalstandardite järgimisest ja austamisest osaliste poolt, nähes ette aktiivseid meetmeid, mille eesmärk on suurendada naiste võimalusi, et assotsieerimislepinguga pakutavatest võimalustest kasu saada; sätestada meetmed, mis on suunatud muu hulgas parema töö- ja pereelu tasakaalu saavutamisele ning juurdepääsu tagamisele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele; tagada muu hulgas, et lepingupooled kohustuvad koguma eristatud andmeid, mis võimaldab ajakohastatud assotsieerimislepingu mõju põhjalikku eel- ja järelanalüüsi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; jätkata naisettevõtjate (eelkõige mikroettevõtete ja VKEde) suurema osalemise taotlemist riigihangetes, tuginedes Tšiili soolise võrdõiguslikkuse ministeeriumi kogemustele, kes lõi 2015. aastal tugiprogrammi, et tugevdada naisettevõtjate osalemist pakkujatena riigihanketurul „Chile Compras“; toetada naisettevõtjate rahvusvahelistumist ja osalemist 4. tarneviisi võimalustes; tagada soolise võrdõiguslikkuse eksperditeadmiste olemasolu läbirääkimisrühmades ja kasutada neid korrapärastes aruteludes selle peatüki rakendamise üle ühises nõuandekomitees, mis peaks hõlmama ka soolist võrdõiguslikkust edendavaid organisatsioone; |
| --- | --- |

v)

tagada, viidates Tšiili edusammudele kahepoolsetes kaubandusläbirääkimistes Uruguay ja Kanadaga, et osapooled lisaksid ka kaubandust ja soolist võrdõiguslikkust ning naiste võimestamist käsitleva peatüki, minnes kaugemale rahvusvaheliste inimõiguste, töö- ja sotsiaalstandardite järgimisest ja austamisest osaliste poolt, nähes ette aktiivseid meetmeid, mille eesmärk on suurendada naiste võimalusi, et assotsieerimislepinguga pakutavatest võimalustest kasu saada; sätestada meetmed, mis on suunatud muu hulgas parema töö- ja pereelu tasakaalu saavutamisele ning juurdepääsu tagamisele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele; tagada muu hulgas, et lepingupooled kohustuvad koguma eristatud andmeid, mis võimaldab ajakohastatud assotsieerimislepingu mõju põhjalikku eel- ja järelanalüüsi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; jätkata naisettevõtjate (eelkõige mikroettevõtete ja VKEde) suurema osalemise taotlemist riigihangetes, tuginedes Tšiili soolise võrdõiguslikkuse ministeeriumi kogemustele, kes lõi 2015. aastal tugiprogrammi, et tugevdada naisettevõtjate osalemist pakkujatena riigihanketurul „Chile Compras“; toetada naisettevõtjate rahvusvahelistumist ja osalemist 4. tarneviisi võimalustes; tagada soolise võrdõiguslikkuse eksperditeadmiste olemasolu läbirääkimisrühmades ja kasutada neid korrapärastes aruteludes selle peatüki rakendamise üle ühises nõuandekomitees, mis peaks hõlmama ka soolist võrdõiguslikkust edendavaid organisatsioone;

| w) | lisada ka mikroettevõtjaid ja VKEsid käsitlev laiaulatuslik peatükk, nähes selles ette märkimisväärse arengu kaubanduse hõlbustamise, kaubandustõkete ja tarbetu halduskoormuse kõrvaldamise seisukohast ning aktiivsed meetmed, mille eesmärk on tagada, et sellest tulenevad võimalused on piisavalt kasutuskõlblikud ja edastatakse kõikidele peamistele ja võimalikele osalistele (nt ühtsete liideste, eriotstarbeliste veebisaitide ja valdkondlike juhiste avaldamise teel, mis sisaldavad teavet menetluste ning uute kaubandus- ja investeerimisvõimaluste kohta); |
| --- | --- |

w)

lisada ka mikroettevõtjaid ja VKEsid käsitlev laiaulatuslik peatükk, nähes selles ette märkimisväärse arengu kaubanduse hõlbustamise, kaubandustõkete ja tarbetu halduskoormuse kõrvaldamise seisukohast ning aktiivsed meetmed, mille eesmärk on tagada, et sellest tulenevad võimalused on piisavalt kasutuskõlblikud ja edastatakse kõikidele peamistele ja võimalikele osalistele (nt ühtsete liideste, eriotstarbeliste veebisaitide ja valdkondlike juhiste avaldamise teel, mis sisaldavad teavet menetluste ning uute kaubandus- ja investeerimisvõimaluste kohta);

| x) | lisada energiapeatükk, mis hõlmaks muu hulgas taastuvenergiat ja tooraineid; tunnustada mitmepoolsete keskkonnalepingute ja eelkõige Pariisi kliimakokkuleppe rakendamise tähtsust, et kaasata kaubandusega seotud sätted ja kohustused, et osaleda rahvusvahelistes vahendites, läbirääkimistes ja üksteist täiendavates kaubandus- ja keskkonnapoliitika suundades, mis vastavad ringmajanduse eesmärkidele, sealhulgas rohelise majanduskasvu kohustused, ning et toetada ja edendada veelgi keskkonnakaupade ja -teenustega, taastuvenergiaga, aga ka kliimasäästlike tehnoloogiatega seotud kaubandust ja investeerimist; |
| --- | --- |

x)

lisada energiapeatükk, mis hõlmaks muu hulgas taastuvenergiat ja tooraineid; tunnustada mitmepoolsete keskkonnalepingute ja eelkõige Pariisi kliimakokkuleppe rakendamise tähtsust, et kaasata kaubandusega seotud sätted ja kohustused, et osaleda rahvusvahelistes vahendites, läbirääkimistes ja üksteist täiendavates kaubandus- ja keskkonnapoliitika suundades, mis vastavad ringmajanduse eesmärkidele, sealhulgas rohelise majanduskasvu kohustused, ning et toetada ja edendada veelgi keskkonnakaupade ja -teenustega, taastuvenergiaga, aga ka kliimasäästlike tehnoloogiatega seotud kaubandust ja investeerimist;

| y) | võtta vastu läbirääkimissuunised, mis tugevdavad kõnealusesse assotsieerimislepingusse lisatud loomade heaolu käsitlevaid õigusnorme, luues selles küsimuses tõhusa kahepoolse koostöö ja tingimisi liberaliseerimise, kui loomade heaolu on teatavate toodete valmistamisel ohus; |
| --- | --- |

y)

võtta vastu läbirääkimissuunised, mis tugevdavad kõnealusesse assotsieerimislepingusse lisatud loomade heaolu käsitlevaid õigusnorme, luues selles küsimuses tõhusa kahepoolse koostöö ja tingimisi liberaliseerimise, kui loomade heaolu on teatavate toodete valmistamisel ohus;

| z) | võtta vastu läbirääkimissuunised, milles sätestatakse konkurentsiõiguse jõustamist käsitlevad nõuded ning sätted sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohta, et rakendada läbipaistvuse, õiglase menetluse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid, aga ka toetusi käsitlevaid eeskirju; |
| --- | --- |

z)

võtta vastu läbirääkimissuunised, milles sätestatakse konkurentsiõiguse jõustamist käsitlevad nõuded ning sätted sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohta, et rakendada läbipaistvuse, õiglase menetluse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid, aga ka toetusi käsitlevaid eeskirju;

| aa) | pidada meeles, et kõikides kaubanduslepingutes tuleb sätestada, et tarbija heaolu on üks üldistest eesmärkidest, ning veenduda, et assotsieerimislepinguga sätestatakse osapooltele kohustus tagada tarbijaohutuse ja -kaitse kõrge tase ning kõrgete rahvusvaheliste standardite järgimine, ning töötada välja sidusad parimad tavad, eeskätt tarbijate kaitse puhul finantsteenuste, toodete märgistamise ja e-kaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

aa)

pidada meeles, et kõikides kaubanduslepingutes tuleb sätestada, et tarbija heaolu on üks üldistest eesmärkidest, ning veenduda, et assotsieerimislepinguga sätestatakse osapooltele kohustus tagada tarbijaohutuse ja -kaitse kõrge tase ning kõrgete rahvusvaheliste standardite järgimine, ning töötada välja sidusad parimad tavad, eeskätt tarbijate kaitse puhul finantsteenuste, toodete märgistamise ja e-kaubanduse valdkonnas;

| ab) | nõustuda, et läbirääkimiste tulemuseks peavad olema tugevad ja jõustatavad sätted, mis hõlmavad kõikide intellektuaalomandiõiguste vormide tunnustamist ja kaitset, sealhulgas edasipüüdlikud sätted geograafiliste tähiste kohta, tuginedes kehtiva assotsieerimislepingu sätetele, ent laiendades neid, tagades parema turulepääsu, tõhusama jõustamise ning võimaluse lisada uusi geograafilisi tähiseid; tagada, et läbivaadatud assotsieerimislepingus on intellektuaalomandi õiguste peatükk, mis tagab vajaliku paindlikkuse, ja et intellektuaalomandi õigustega seotud sätted ei takistaks juurdepääsu taskukohastele hädavajalikele ravimitele ja ravile riiklike rahvatervise programmide alusel; tagada, et selle peatüki sätted on ulatuslikumad kui intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) sätted; |
| --- | --- |

ab)

nõustuda, et läbirääkimiste tulemuseks peavad olema tugevad ja jõustatavad sätted, mis hõlmavad kõikide intellektuaalomandiõiguste vormide tunnustamist ja kaitset, sealhulgas edasipüüdlikud sätted geograafiliste tähiste kohta, tuginedes kehtiva assotsieerimislepingu sätetele, ent laiendades neid, tagades parema turulepääsu, tõhusama jõustamise ning võimaluse lisada uusi geograafilisi tähiseid; tagada, et läbivaadatud assotsieerimislepingus on intellektuaalomandi õiguste peatükk, mis tagab vajaliku paindlikkuse, ja et intellektuaalomandi õigustega seotud sätted ei takistaks juurdepääsu taskukohastele hädavajalikele ravimitele ja ravile riiklike rahvatervise programmide alusel; tagada, et selle peatüki sätted on ulatuslikumad kui intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) sätted;

| ac) | tagada, et pooled tagaksid kõrgeima võimaliku läbipaistvuse ja osalemise taseme, veendudes, et täidetakse läbirääkimiste eesmärke, ning et see hõlmab pidevat ja nõuetekohaselt teavitatud dialoogi kõikide asjaosalistega, kelleks on nii sotsiaalpartnerid, nagu ettevõtjad ja ametiühingud, kui ka kodanikuühiskond, sealhulgas põlisrahvaste esindajad; kaasata sellega seoses süstemaatiliselt pädevad parlamentaarsed organid, eeskätt ELi ja Tšiili parlamentaarne ühiskomisjon ja ühine nõuandekomitee, assotsieerimislepingu kogu elutsükli jooksul alates läbirääkimistest kuni rakendamise ja hindamiseni, ning toetada rakendamisjärgus Tšiili ühiskonda kajastava Tšiili kodanikuühiskonna osalemise ametliku organi loomist, pöörates eritähelepanu põlisrahvastele; tagada selleks koostöös Tšiiliga, et kogu asjaomane teave avaldatakse üldsusele kõige juurdepääsetavamal viisil, kaasa arvatud hispaania keelde kui ühisesse ametlikku keelde tõlgitud teabelehed, kahjustamata sealjuures ELi läbirääkimisstrateegiat; |
| --- | --- |

ac)

tagada, et pooled tagaksid kõrgeima võimaliku läbipaistvuse ja osalemise taseme, veendudes, et täidetakse läbirääkimiste eesmärke, ning et see hõlmab pidevat ja nõuetekohaselt teavitatud dialoogi kõikide asjaosalistega, kelleks on nii sotsiaalpartnerid, nagu ettevõtjad ja ametiühingud, kui ka kodanikuühiskond, sealhulgas põlisrahvaste esindajad; kaasata sellega seoses süstemaatiliselt pädevad parlamentaarsed organid, eeskätt ELi ja Tšiili parlamentaarne ühiskomisjon ja ühine nõuandekomitee, assotsieerimislepingu kogu elutsükli jooksul alates läbirääkimistest kuni rakendamise ja hindamiseni, ning toetada rakendamisjärgus Tšiili ühiskonda kajastava Tšiili kodanikuühiskonna osalemise ametliku organi loomist, pöörates eritähelepanu põlisrahvastele; tagada selleks koostöös Tšiiliga, et kogu asjaomane teave avaldatakse üldsusele kõige juurdepääsetavamal viisil, kaasa arvatud hispaania keelde kui ühisesse ametlikku keelde tõlgitud teabelehed, kahjustamata sealjuures ELi läbirääkimisstrateegiat;

| ad) | arvestada parlamendi üleskutsetega teha üldsusele kättesaadavaks kaubanduslepingute volitused ning avaldada läbirääkimissuunised assotsiaeerimislepingu ajakohastamiseks kohe pärast nende vastuvõtmist; |
| --- | --- |

ad)

arvestada parlamendi üleskutsetega teha üldsusele kättesaadavaks kaubanduslepingute volitused ning avaldada läbirääkimissuunised assotsiaeerimislepingu ajakohastamiseks kohe pärast nende vastuvõtmist;

| ae) | tagada, et assotsieerimislepinguga luuakse vajalikud mehhanismid, et lepingut rakendamise ajal ka tegelikult järgitaks, k.a kaasaegne, tõhus riikidevaheliste vaidluste lahendamise mehhanism; |
| --- | --- |

ae)

tagada, et assotsieerimislepinguga luuakse vajalikud mehhanismid, et lepingut rakendamise ajal ka tegelikult järgitaks, k.a kaasaegne, tõhus riikidevaheliste vaidluste lahendamise mehhanism;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tšiili Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT L 352, 30.12.2002, lk 3.

(2)  Nõukogu pressiteade 197/15, 21.4.2015.

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

(4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_et.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_et.pdf

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/et/cases/decision.faces/en/58668/html.bookmark

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0041.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0284.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0298

(10)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU %282017%29558764

(12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/ english_paris_agreement.pdf

(13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

(14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

(15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/120 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/120

---

P8_TA(2017)0358

ELi institutsioonide läbipaistvus, vastutus ja usaldusväärsus

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon ELi institutsioonide läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse kohta (2015/2041(INI))

(2018/C 337/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta otsust läbipaistvusregistrit käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta otsust läbipaistvusregistrit käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 9 ja 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 9 ja 10,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse oma 8. mai 2008. aasta resolutsiooni huvigruppide esindajate (lobistide) tegevust Euroopa institutsioonides käsitleva raamistiku väljatöötamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. mai 2008. aasta resolutsiooni huvigruppide esindajate (lobistide) tegevust Euroopa institutsioonides käsitleva raamistiku väljatöötamise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsust mitte kohtuda registreerimata lobistidega ja avaldada teave lobistidega kohtumiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsust mitte kohtuda registreerimata lobistidega ja avaldada teave lobistidega kohtumiste kohta,

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele (kodukorra artikli 104 lõige 7) aastatel 2011–2013 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele (kodukorra artikli 104 lõige 7) aastatel 2011–2013 (3),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) lobitöö läbipaistvuse ja usaldusväärsuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) lobitöö läbipaistvuse ja usaldusväärsuse põhimõtteid,

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta otsust Euroopa Parlamendi kodukorra üldise läbivaatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta otsust Euroopa Parlamendi kodukorra üldise läbivaatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0133/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0133/2017),

| A. | arvestades, et liit järgib oma kodanike võrdsuse põhimõtet, mille kohaselt kohtlevad liidu institutsioonid kodanikke võrdselt (Euroopa Liidu lepingu artikkel 9); arvestades, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias ning otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik (Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõige 3, mida väljendatakse sarnaselt selle lepingu preambuli põhjenduses 13 ning artikli 1 lõikes 2 ja artiklis 9); arvestades, et liidu institutsioonid, organid ja asutused teevad oma tööd võimalikult avalikult (ELi toimimise lepingu artikli 15 lõige 1); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit järgib oma kodanike võrdsuse põhimõtet, mille kohaselt kohtlevad liidu institutsioonid kodanikke võrdselt (Euroopa Liidu lepingu artikkel 9); arvestades, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias ning otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik (Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõige 3, mida väljendatakse sarnaselt selle lepingu preambuli põhjenduses 13 ning artikli 1 lõikes 2 ja artiklis 9); arvestades, et liidu institutsioonid, organid ja asutused teevad oma tööd võimalikult avalikult (ELi toimimise lepingu artikli 15 lõige 1);

| B. | arvestades, et ELi institutsioonid on juba teinud edusamme avatumaks muutumisel ning enamjaolt juba edestavad riiklikke ja piirkondlikke poliitilisi institutsioone läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi institutsioonid on juba teinud edusamme avatumaks muutumisel ning enamjaolt juba edestavad riiklikke ja piirkondlikke poliitilisi institutsioone läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse valdkonnas;

| C. | arvestades, et seadusandjate ja ühiskonna vaheline dialoog, nagu ka huvide esindatus on demokraatia oluline osa, ning arvestades, et erinevate huvide piisav esindatus õigusloomeprotsessis annab parlamendiliikmetele teavet ja kogemusi ning on esmatähtis pluralistlike ühiskondade nõuetekohaseks toimimiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seadusandjate ja ühiskonna vaheline dialoog, nagu ka huvide esindatus on demokraatia oluline osa, ning arvestades, et erinevate huvide piisav esindatus õigusloomeprotsessis annab parlamendiliikmetele teavet ja kogemusi ning on esmatähtis pluralistlike ühiskondade nõuetekohaseks toimimiseks;

| D. | arvestades, et kuna EL on oma kodanikest kaugenemas ja meedia huvi ELi asjade vastu tuleb suurendada, peavad ELi institutsioonid püüdlema võimalikult kõrgete läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse standardite poole; arvestades, et need põhimõtted on ELi institutsioonides hea valitsemistava edendamise ning ELi ja selle otsustusprotsessi toimimise suurema avatuse tagamise peamised ja üksteist täiendavad elemendid, ja arvestades, et need peaksid olema institutsioonide tegevuse juhtpõhimõtted; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuna EL on oma kodanikest kaugenemas ja meedia huvi ELi asjade vastu tuleb suurendada, peavad ELi institutsioonid püüdlema võimalikult kõrgete läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse standardite poole; arvestades, et need põhimõtted on ELi institutsioonides hea valitsemistava edendamise ning ELi ja selle otsustusprotsessi toimimise suurema avatuse tagamise peamised ja üksteist täiendavad elemendid, ja arvestades, et need peaksid olema institutsioonide tegevuse juhtpõhimõtted;

| E. | arvestades, et kodanike usaldus ELi institutsioonide vastu on demokraatia, hea valitsemistava ja tulemusliku poliitikakujundamise jaoks põhjapaneva tähtsusega; arvestades, et ELis on vaja on vähendada puudujääke vastutuse tagamisel ja hakata rakendama rohkem koostöiseid kontrollivorme, milles oleksid ühitatud demokraatliku järelevalve, kontrolli ja auditi meetmed ning millega tagatakse ühtlasi suurem läbipaistvus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodanike usaldus ELi institutsioonide vastu on demokraatia, hea valitsemistava ja tulemusliku poliitikakujundamise jaoks põhjapaneva tähtsusega; arvestades, et ELis on vaja on vähendada puudujääke vastutuse tagamisel ja hakata rakendama rohkem koostöiseid kontrollivorme, milles oleksid ühitatud demokraatliku järelevalve, kontrolli ja auditi meetmed ning millega tagatakse ühtlasi suurem läbipaistvus;

| F. | arvestades, et läbipaistmatu ühepoolne huvide esindamine võib põhjustada korruptsiooni ohtu ja kujutada endast märkimisväärset ohtu ja tõsist probleemi poliitikakujundajate usaldusväärsuse ja üldsuse usalduse jaoks ELi institutsioonide vastu; arvestades, et korruptsioonil on tuntavad rahalised tagajärjed ning see kujutab endast tõsist ohtu demokraatiale, õigusriigile ja avaliku sektori investeeringutele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et läbipaistmatu ühepoolne huvide esindamine võib põhjustada korruptsiooni ohtu ja kujutada endast märkimisväärset ohtu ja tõsist probleemi poliitikakujundajate usaldusväärsuse ja üldsuse usalduse jaoks ELi institutsioonide vastu; arvestades, et korruptsioonil on tuntavad rahalised tagajärjed ning see kujutab endast tõsist ohtu demokraatiale, õigusriigile ja avaliku sektori investeeringutele;

| G. | arvestades, et õigusakt kui kohustusliku läbipaistvusregistri uus alus eeldab registri ülesannete hulka kuuluva tegevuse õiguslikku määratlust, mis aitaks täpsustada olemasolevaid ebaselgeid mõisteid ning läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja aruandekohustuse tõlgendusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et õigusakt kui kohustusliku läbipaistvusregistri uus alus eeldab registri ülesannete hulka kuuluva tegevuse õiguslikku määratlust, mis aitaks täpsustada olemasolevaid ebaselgeid mõisteid ning läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja aruandekohustuse tõlgendusi;

| H. | arvestades, et mõnes liikmesriigis on riiklikud läbipaistvusregistrid juba loodud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõnes liikmesriigis on riiklikud läbipaistvusregistrid juba loodud;

| I. | arvestades, et kooskõlas läbipaistvuse nõudega, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 42, ja mis on osa Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, on kõikidel liidu kodanikel õigus tutvuda liidu institutsioonide, organite ja ametite dokumentidega (5); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kooskõlas läbipaistvuse nõudega, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 42, ja mis on osa Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, on kõikidel liidu kodanikel õigus tutvuda liidu institutsioonide, organite ja ametite dokumentidega (5);

Läbipaistvusregistri muutmine võimalikult kohustuslikuks

| 1. | tervitab juhatuse otsust paluda oma administratsioonil töötada välja vorm kõigi raportööride ja arvamuste koostajate jaoks, et luua vabatahtlik seadusandlik jalajälg, millest nähtub, milliste huvide esindajate ja organisatsioonidega nad on konsulteerinud; seda vormi peaks pakutama ka infotehnoloogia vahendina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde oma 13. detsembri 2016. aasta kodukorra läbivaatamist, mille kohaselt parlamendiliikmed peaksid võtma vastu süstemaatilise tava kohtuda üksnes selliste huvide esindajatega, kes on end läbipaistvusregistris registreerinud, ning nõuab, et lisataks ka huvide esindajate ning peasekretäri, peadirektorite ja fraktsioonide peasekretäride vahelised kohtumised; palub parlamendiliikmetel ja nende töötajatel kontrollida, kas huvide esindajad, kellega nad kavatsevad kohtuda, on registreeritud, ja kui ei ole, siis paluda neil teha seda võimalikult kiiresti enne koosolekut; nõuab tungivalt, et nõukogu kehtestaks sarnase sätte, mis hõlmaks alalisi esindusi; peab vajalikuks kohustada läbipaistvusregistris registreerujaid esitama dokumente, mis tõendavad, et esitatud teave on täpne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde komisjoni 25. novembri 2014. aasta otsuses kohtumiste avaldamise kohta esitatud „kohtumine huvide esindajatega“ määratlust; tuletab meelde sätteid selle kohta, milliseid andmeid võib vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 mitte esitada; on veendunud, et selliseid kohtumisi käsitlevad sätted ei tohiks piirduda nn kahepoolsete kohtumistega ning peaksid hõlmama ka kohtumisi rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on arvamusel, et raportöörid, variraportöörid ja komisjonide esimehed peaksid „seadusandliku jalajäljena“ avalikustama huvide esindajatega peetud kohtumised, mis kuuluvad läbipaistvusregistri kohaldamisalasse ja on seotud nende vastutusalasse kuuluvate toimikutega, ning et heas usus tegutsevate teavitajate elu ja vabadust tuleks kaitsta eranditega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub oma juhatust üles looma vajalikud vahendid, et võimaldada parlamendiliikmetel avaldada oma parlamendiprofiilide juures kohtumised huvide esindajatega, kui nad seda soovivad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil laiendada kõigile asjaomastele komisjoni töötajatele (üksuse juhi tasandil ja kõrgemal) tava kohtuda vaid nende organisatsioonide või füüsilisest isikust ettevõtjatega, kes on end registreerinud läbipaistvusregistris; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks kõigi ELi poliitikakujundamisprotsessi kaasatud asjaomaste komisjoni töötajate kohtumised väliste organisatsioonidega, võttes samal ajal arvesse vajalikke andmekaitse eeskirju; sellistel koosolekutel osaleva muu personali puhul tuleks avaldada viide üksusele või talitusele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toetab komisjoni üleskutset ELi institutsioonidele ja nende töötajatele ning ELi ametitele hoiduda kutsumast esinema registreerimata huvide esindajaid, kes kuuluvad läbipaistvusregistri kohaldamisalasse, olemast nende ürituste patrooniks või selliste ürituste korraldamisest ELi hoonetes ning võimaldamast neil osaleda komisjoni nõuandvates organites; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil teha kogu teave huvide esindamise kohta ELi institutsioonides, huvide deklaratsioonid, tõendatud huvide konfliktid ja eksperdirühmad üldsusele hõlpsasti kättesaadavaks internetipõhise ühtse kontaktpunkti kaudu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab komisjonil töötada välja meetmed, et saavutada parem tasakaal, võimestades alaesindatud huvisid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et need Euroopa Parlamendi liikmed, kes on nimetatud raportööriks, variraportööriks või komisjoni esimeheks, kannavad erilist vastutust selle eest, et nad tagaksid läbipaistvuse oma suhtluse kohta huvide esindajatega, pidades silmas nende rolli ELi õigusloomes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on veendunud, et läbipaistvusregistris registreeritud üksused peaksid õigeaegselt tegema registreerujatele kohustuseks registri ajakohastamise seoses tegevusega, mis kuulub registri kohaldamisalasse, kui sellised kulud ületavad kõnealuse kategooria jaoks kehtestatud taseme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | usub, et kõik registreeritud üksused peaksid olema kohustatud avaldama läbipaistvusregistris loetelu kõigist annetajatest ja nende annetustest, mis ületavad 3 000 eurot, märkides ära üksikannetuste laadi ja väärtuse igal aastal; üksikannetustest, mille väärtus ületab 12 000 eurot, tuleb viivitamata teatada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab oma pikaajalist nõudmist toetada ELi läbipaistvusregistrit õigusaktiga, kui institutsioonidevahelise kokkuleppega ei ole võimalik kõrvaldada kõiki lünki ja luua absoluutselt kohustuslik register kõigile huvide esindajatele; on seisukohal, et kõnealuse õigusakti ettepanekus võiks arvesse võtta edusamme, mida on tehtud institutsioonidevahelise kokkuleppe ja Euroopa Parlamendi käitumisjuhendi muutmise tulemusel; tuletab komisjonile meelde oma 15. aprilli 2014. aasta otsuses esitatud nõuet, et asjakohase õigusakti ettepanek kohustusliku läbipaistvusregistri kohta tuleb esitada vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 352 enne 2016. aasta lõppu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab oma üleskutset nõukogule – koos selle ettevalmistavate organitega – ühineda läbipaistvusregistriga võimalikult kiiresti; kutsub kõiki liikmesriike üles kehtestama õigusaktid huvide esindamise läbipaistvuse edendamiseks; kutsub liikmesriike üles kehtestama eeskirju, mille alusel huvide esindajad peaksid tegema läbipaistvaks olukorra, kus nende kontaktide eesmärk riikliku tasandi poliitikute ja avaliku haldusega on mõjutada Euroopa Liidu õigusakte; |
| --- | --- |

15.

Läbipaistvus, vastutus ja usaldusväärsus huvide esindajatega suhtlemisel

| 16. | tuletab meelde oma 13. detsembri 2016. aasta otsust võtta ära privileegid neilt, kes ei soovi teha koostööd uurimistel või kuulamistel ning komisjonide koosolekutel, mille ülesanne on hankida teavet; kutsub komisjoni üles muutma registreeritud üksuste käitumisjuhendit veelgi rohkem, et stimuleerida neid mitte andma heas usus ebapiisavat või eksitavat teavet kuulamiste või komisjonide koosolekute käigus; on seisukohal, et läbipaistvusregistris registreeritud üksustel tuleks keelata käitumisjuhendi alusel võtta tööle isikuid või organisatsioone, kes varjavad nende osaliste huve, keda nad teenivad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et elukutselised konsultatsioonifirmad, õigusbürood ja füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid peaksid täpselt ära näitama, millises mahus on nende tegevus registriga hõlmatud, tunnistades samas, et teatavaid isikuid võivad mõne liikmesriigi õigusaktid takistada läbipaistvusregistri nõuetele vastamast; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et registreeritud üksused, sealhulgas õigusbürood ja nõustamisfirmad deklareeriksid läbipaistvusregistris kõik oma kliendid, kelle nimel nad tegelevad läbipaistvusregistri kohaldamisalasse kuuluva huve esindava tegevusega; peab tervitatavaks mitmesuguste advokatuuride ja õigusliitude otsuseid, millega tehakse vahet advokaatide kohtuga seotud tegevuse ja muu tegevuse vahel, mis kuulub läbipaistvusregistri kohaldamisalasse; palub samuti, et Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu ergutaks oma liikmeid võtma sarnaseid meetmeid, tunnistades samas, et teatavaid isikuid võivad mõne liikmesriigi õigusaktid takistada läbipaistvusregistri nõuetele vastamast; |
| --- | --- |

18.

| 19. | võtab teadmiseks, et mõnes liikmesriigis kehtivad elukutseid reguleerivatele eeskirjadele õigusnormid, mis objektiivsetel põhjustel ei võimalda õigusbüroodel end läbipaistvusregistris registreerida ja avaldada seejuures teavet oma klientide kohta, nagu register nõuab; näeb siiski ka märkimisväärset ohtu selles, et kõnealuseid õigusnorme võidakse kuritarvitada, et hoiduda avaldamast teavet, mida nõuetekohane registrisse kandmine eeldab; peab sellega seoses kiiduväärseks juristide kutseorganisatsioonide valmidust teha koostööd tagamaks, et teabe avaldamisest hoidutakse oma kutsetegevuse huvides üksnes siis, kui õigus seda objektiivselt võimaldab; kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamendi presidenti üles tagama, et see valmisolek annaks ka praktilisi tulemusi, ning kinnitama neid tulemusi lepingu muutmisega niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub juhatusel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15 ja ELi lepingu artikliga 11 nõuda registreerimata organisatsioonide või üksikisikute puhul, kelle tegevus kuulub läbipaistvusregistri kohaldamisalasse, et nad registreeriksid end enne Euroopa Parlamendi hoonetesse sissepääsu saamist; on seisukohal, et külastajate rühmad tuleks sellest nõudest vabastada; rõhutab, et Euroopa Parlament kui Euroopa kodanikke esindav koda peaks säilitama avatud uste poliitika kodanike suhtes ning et ei tuleks luua tarbetuid tõkkeid, mis võivad takistada kodanikel parlamendihoonete külastamist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kahetsusväärseks, et organisatsiooni Transparency International andmetel olid 2015. aastal üle poole ELi lobitöö avalikustamise registri sissekannetest ebatäpsed, mittetäielikud või tähendusetud; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub oma juhatusel ja peasekretäril hõlbustada lobitöötajate sissepääsulubade taaskäivitamiseks vajalikku protsessi, luues määratud taaskäivitamise koha selleks, et vältida liigset ooteaega hoonetesse sissepääsuks; nõuab, et kõrvaldataks piirang, mille kohaselt on Euroopa Parlamendi hoonetesse üheaegselt võimalik pääseda kuni neljal läbipääsuloa omanikul; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde oma 13. detsembri 2016. aasta otsust parlamendiliikmete lähikonda kuuluvate isikute sissepääsulubade kohta ning kutsub peasekretäri üles muutma parlamendi ruumidesse sissepääsuks vajalike lubade väljaandmist reguleerivat 13. detsembri 2013. aasta eeskirja, et kohustada kõiki üle 18-aastaseid isikuid, kes taotlevad parlamendiliikmete lähikonda kuuluvate isikute sissepääsuluba, allkirjastama dokumendi ja tagama, et nad ei ole seotud tegevusega, mis kuulub läbipaistvusregistri kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab vajalikuks viivitamata kehtestada nõuetekohane süsteem esitatud teabe kontrollimiseks, millega tagatakse, et registreerijad esitavad sisulist, täpset, ajakohast ja põhjalikku teavet; nõuab sellega seoses, et suurendataks oluliselt Euroopa Parlamendi läbipaistvusüksuse ja läbipaistvusregistri ühissekretariaadi ressursse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on veendunud, et registreeritud üksuste deklaratsiooni peaks iga aasta kontrollima läbipaistvusüksus ja läbipaistvusregistri ühissekretariaat juhusliku valimi alusel piisavas koguses, et saada sisulisi, täpseid, ajakohaseid ja põhjalikke andmeid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | usub, viidates ELi lepingu artikli 4 lõikele 2 ja artikli 5 lõikele 2, et ELi läbipaistvusregistri kohaldamisalasse ei peaks kuuluma demokraatlikult valitud ja kontrollitud riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi riiklikud institutsioonid ja nende esindused ELi institutsioonides, samuti nende siseorganid, ning eranditult neist koosnevad ametlikud ja mitteametlikud ühendused ja katusorganisatsioonid, kui nad tegutsevad üldsuse huvides, kuna need moodustavad osa ELi mitmetasandilisest valitsemissüsteemist; |
| --- | --- |

26.

Usaldusväärsuse kaitsmine huvide konfliktide eest

| 27. | palub neil ELi institutsioonidel ja asutustel, kellel ei ole veel käitumisjuhendit, koostada selline dokument nii kiiresti kui võimalik; peab kahetsusväärseks seda, et nõukogu ja Euroopa Ülemkogu ei ole seniajani vastu võtnud oma liikmete käitumisjuhendit; nõuab tungivalt, et nõukogu kehtestaks konkreetse eetikakoodeksi (sealhulgas karistused), milles käsitletaks riiklikele esindajatele omaseid ohte; rõhutab, et nõukogu peab olema sama vastutustundlik ja läbipaistev kui teised institutsioonid; nõuab samuti käitumisjuhendeid ELi kahe nõuandva organi, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ja personali jaoks; kutsub kõiki ELi asutusi üles võtma vastu juhatuse liikmete ja direktorite, teaduskomiteede ekspertide ja apellatsiooninõukogude liikmete huvide konfliktide ennetamise ja lahendamise sidusa poliitika suunised ning heaks kiitma ja rakendama selge huvide konflikte käsitleva poliitika kooskõlas ELi detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisi järelmeetmete tegevuskavaga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et kõiki ELi ametnikke, sealhulgas ajutisi töötajaid, registreeritud assistente, lepingulisi töötajaid ja riigi eksperte tuleks innustada läbima koolitust, mis käsitleb suhtlemist huvide esindajatega ja huvide konfliktide lahendamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et vaja on suurendada usaldusväärsust ja parandada eetikaraamistikku selgete ja tugevdatud käitumisjuhendite ja eetiliste põhimõtete abil, et avada kõigi ELi institutsioonide ja ametiasutuste jaoks tee ühtse ja hästi toimiva usaldusväärsuse kultuuri arendamisele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnistab, et nn pöördukse mõju võib kahjustada institutsioonide ja huvide esindajate suhteid; nõuab, et ELi institutsioonid töötaksid välja süstemaatilise ja proportsionaalse lähenemise sellele probleemile; on seisukohal, et kõiki nn pöördust käsitlevaid õigusakte tuleks kohaldada ka nõukogu eesistuja suhtes; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab, et tugevdataks endiste volinike piiranguid, pikendades ooteaega kolme aastani ja muutes selle kohustuslikuks vähemalt kogu sellise tegevuste puhul, mis kuulub läbipaistvusregistri kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et otsuseid kõrgemate ametnike ja endiste volinike uute rollide kohta peab tegema ametiasutus, kes on määratud tema tehtud otsustest mõjutatutest võimalikult sõltumatult; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub kõigil ELi institutsioonidel avaldada kooskõlas ELi andmekaitse-eeskirjadega igal aastal teabe ELi administratsioonist lahkunud kõrgete ametnike ja nende uute ametikohtade kohta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et tähelepanu tuleks pöörata 18-kuulisele ooteajale õiguskontrollikomitee välis- ja ajutiste liikmete ametiaja lõpus, pidades silmas paremat õigusloomet, ja Euroopa Investeerimispanga direktorite nõukogu liikmete ametiaja lõpus, kusjuures selle ajavahemiku jooksul ei tohi nad teha lobitööd EIP juhtorganite liikmete ja töötajate seas oma äritegevuse, kliendi või tööandja heaks; |
| --- | --- |

34.

Eksperdirühmade usaldusväärsus ja tasakaalustatud koosseis

| 35. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta järelmeetmeid seoses ombudsmani soovitustega, mis puudutavad huvide konflikte eksperdirühmades, ja toetab selgesõnaliselt iga isikuliselt ametisse määratud eksperdi piisavalt üksikasjalike elulookirjelduste avaldamist eksperdirühmade registris, ja iga isikuliselt ametisse määratud eksperdi huvide deklaratsiooni avaldamist eksperdirühmade registris; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toetab ombudsmani nõudmist muuta läbipaistvusregistrisse kandmine eksperdirühma nimetamisel kohustuslikuks nende liikmete puhul, kes ei ole valitsusametnikud või kelle sissetulek ei pärine täielikult või valdavas osas sellistelt riigiasutustelt nagu ülikoolid, eeldades, et neid ei rahastata huvide esindajate ning majanduslike ja ärilise huvirühmade poolt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et säte, mis sisaldab üldisi majanduslike ja mittemajanduslike huvide piiritlemise kriteeriume, nagu soovitas ombudsman, ja mille aluseks on ekspertide huvide deklaratsioonid, aitaks komisjonil valida eksperte, kes esindavad huve paremas tasakaalus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks oma veebisaidil eksperdirühmade kohtumiste protokollid, sealhulgas avaldatud arvamuste mitmekesisuse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et komisjon hoolitseks selle eest, et konsultatsioonid hõlmaksid avatud küsimusi, selmet püüda üksnes valitud poliitikasuundadele kinnitust leida; |
| --- | --- |

39.

Euroopa valimiste usaldusväärsus

| 40. | on seisukohal, et Euroopa valimisseaduse kohaselt tuleb erakondade kandidaate määrata demokraatlikult ja salaja ning selle juures peavad parlamendiliikmed saama kaasa rääkida, ja et isikutelt, kes on lõpliku otsusega mõistetud süüdi ELi finantshuve kahjustavas korruptsioonis või liikmesriigis, tuleks võtta õigus valimistel kandideerida ajavahemiku jooksul, mis vastab õigusrikkumise raskusastmele; märgib, et selline õiguste äravõtmise menetlus on mõnes liikmesriigis juba olemas; on seisukohal, et uus õigusakt, näiteks direktiiv, võiks kehtestada eri liikmesriikide erinevate tavade ja õigusraamistike jaoks ühised miinimumnõuded õiguste äravõtmisele seoses korruptsiooniga; |
| --- | --- |

40.

Volinike õigusliku vastutuse tugevdamine

| 41. | kutsub komisjoni üles võtma eeskuju headest tavadest liikmesriikides, kus on olemas ministreid käsitlevad seadused, ning esitada vastavalt kaasotsustamismenetlusele seadusandlik ettepanek, millega kehtestatakse volinike läbipaistvuse kohustus ja õigused; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab, et otsus, millega kehtestatakse volinike tasustamine, sh nende palk, ja mille alates Euroopa Ühenduste loomisest on vastu võtnud ainult nõukogu, tehtaks edaspidi kaasotsustamismenetluse korras; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu sellele, et mõnes liikmesriigis ei ole ministreid käsitlevaid seadusi, mis välistaksid võimaluse, et selline ametikandja on ettevõtte ainuomanik või osanik; |
| --- | --- |

43.

Huvide konfliktid eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega ja kolmandates riikides seoses ELi rahaliste vahendite haldamisega

| 44. | näeb tõsist huvide konflikti võimaluses, et ELi teenistuses olevatele ametiisikutele kuuluvad ettevõtted saavad taotleda ELi rahalisi vahendeid või saada selliseid rahalisi vahendeid alltöövõtjatena, samal ajal kui omanikud ja ametiisikud ise vastutavad nii rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise kui ka nende kasutamise suhtes kontrolli teostamise eest; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub komisjonil lisada kõikidesse ELi tulevastesse makseid käsitlevatesse õigusaktidesse klausli, mille kohaselt ELi liikmesriikides ja kolmandates riikides asuvad ELi teenistuses olevatele ametiisikutele kuuluvad ettevõtted ei saa taotleda ega saada liidu rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

45.

Dokumentidele täieliku juurdepääsu ja läbipaistvuse eesmärgi täitmine vastutuse tagamiseks õigusloomeprotsessis

| 46. | tuletab meelde oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsioonis (üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele aastatel 2014–2015) (6) komisjonile ja nõukogule esitatud üleskutset, milles ta:






  — | nõudis määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisala laiendamist, et see hõlmaks kõiki ELi institutsioone, mida see praegu veel ei hõlma, nagu Euroopa Ülemkogu, Euroopa Keskpank, Euroopa Liidu Kohus ning kõik ELi asutused ja ametid; |
| --- | --- | --- |

46.

—

nõudis määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisala laiendamist, et see hõlmaks kõiki ELi institutsioone, mida see praegu veel ei hõlma, nagu Euroopa Ülemkogu, Euroopa Keskpank, Euroopa Liidu Kohus ning kõik ELi asutused ja ametid;

| — | nõudis, et institutsioonid, ametid ja organid täidaksid täielikult kohustust pidada täielikke dokumendiregistreid, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 11 ja 12; |
| --- | --- |

—

nõudis, et institutsioonid, ametid ja organid täidaksid täielikult kohustust pidada täielikke dokumendiregistreid, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 11 ja 12;

| — | leidis, et kolmepoolsetel läbirääkimistel koostatud dokumendid, näiteks päevakorrad, tulemuste kokkuvõtted, protokollid ja üldised lähenemisviisid nõukogus, on seotud seadusandliku menetlusega ja neid ei saa põhimõtteliselt käsitleda muudest seadusandlikest dokumentidest erinevalt ning need tuleks teha vahetult kättesaadavaks Euroopa Parlamendi veebisaidil; |
| --- | --- |

—

leidis, et kolmepoolsetel läbirääkimistel koostatud dokumendid, näiteks päevakorrad, tulemuste kokkuvõtted, protokollid ja üldised lähenemisviisid nõukogus, on seotud seadusandliku menetlusega ja neid ei saa põhimõtteliselt käsitleda muudest seadusandlikest dokumentidest erinevalt ning need tuleks teha vahetult kättesaadavaks Euroopa Parlamendi veebisaidil;

| — | nõudis, et loodaks ühine institutsioonidevaheline register, sealhulgas spetsiaalne ühine andmebaas seadusandlike aktide menetlemise seisu kohta, mida juba töötatakse välja, nagu lepiti kokku institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta; |
| --- | --- |

—

nõudis, et loodaks ühine institutsioonidevaheline register, sealhulgas spetsiaalne ühine andmebaas seadusandlike aktide menetlemise seisu kohta, mida juba töötatakse välja, nagu lepiti kokku institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta;

| — | palus nõukogul avaldada nõukogu töörühmade koosolekute protokollid ja muud dokumendid; |
| --- | --- |

—

palus nõukogul avaldada nõukogu töörühmade koosolekute protokollid ja muud dokumendid;

| — | palus komisjonil luua kõigi teise tasandi õigusaktide, eelkõige delegeeritud õigusaktide register ja märkis, et töö selle loomiseks on juba käimas, nagu oli lepitud kokku institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta; |
| --- | --- |

—

palus komisjonil luua kõigi teise tasandi õigusaktide, eelkõige delegeeritud õigusaktide register ja märkis, et töö selle loomiseks on juba käimas, nagu oli lepitud kokku institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta;

| — | väljendas veendumust, et tuleks luua sõltumatu järelevalveasutus, kes teeks järelevalvet dokumentide salastamise ja salastatuse kustutamise üle; |
| --- | --- |

—

väljendas veendumust, et tuleks luua sõltumatu järelevalveasutus, kes teeks järelevalvet dokumentide salastamise ja salastatuse kustutamise üle;

| — | nõudis, et tehtaks kättesaadavaks parlamendikomisjonide koordinaatorite, juhatuse ja esimeeste konverentsi koosolekute päevakorrad ja tagasisideteated ning põhimõtteliselt kõik dokumendid, millele nendes päevakordades viidatakse, avaldades need parlamendi veebisaidil; |
| --- | --- |

—

nõudis, et tehtaks kättesaadavaks parlamendikomisjonide koordinaatorite, juhatuse ja esimeeste konverentsi koosolekute päevakorrad ja tagasisideteated ning põhimõtteliselt kõik dokumendid, millele nendes päevakordades viidatakse, avaldades need parlamendi veebisaidil;

Läbipaistvus ELi välisesindatuses ja läbirääkimistes

| 47. | kiidab heaks Euroopa Kohtu hiljutise praktika, millega tugevdati parlamendi õigust saada teavet rahvusvaheliste lepingute kohta, ja institutsioonide kohustuse võtta paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 40 alusel järelmeetmeid, pidades läbirääkimisi parema koostöö ja teabevahetuse teemal; võtab teadmiseks, et läbirääkimised algasid 2016. aasta lõpus, ning kutsub sellega seoses nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tõeliselt pühenduma ja tegema kõik vajalikud jõupingutused, et jõuda Euroopa Parlamendiga rahvusvaheliste lepingute kogu elutsükli jooksul parlamendiga toimuva parema koostöö ja teabevahetuse osas võimalikult kiiresti kokkuleppele, sest see aitaks suurendada ELi välistegevuse legitiimsust ja demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel on küll sõlmitud institutsioonidevaheline koostöökokkulepe, kuid parlamendi ja nõukogu vahel samaväärne kokkulepe puudub; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab komisjoni hiljutisi jõupingutusi kaubandusläbirääkimiste läbipaistvuse suurendamisel; on sellegipoolest veendunud, et nõukogu ja komisjon võiksid oma töömeetodeid veelgi paremaks muuta, et teha Euroopa Parlamendiga paremat koostööd kõigi ühise kaubanduspoliitikaga seotud küsimuste ja läbirääkimiste kohta käivatele dokumentidele juurdepääsu, teabe ja otsuste vastuvõtmise asjus (näiteks teave läbirääkimiste kohta, kaasa arvatud kohaldamisala analüüs, volitused ja läbirääkimiste areng, kaubanduslepingud kui segalepingud või ainuõiguslikud lepingud ja nende esialgne kohaldamine, kaubandus- ja/või investeerimislepingutega asutatud organite tegevus ja vastu võetud otsused, eksperdikohtumised ning delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid); peab sellega seoses kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole Euroopa Parlamendi liikmetele ja avalikkusele kättesaadavaks teinud kõigi praegu läbiräägitavate lepingute läbirääkimisvolitusi, kuid tunneb heameelt asjaolu üle, et viimaks on pärast aasta kestnud läbirääkimisi komisjoni ja parlamendi vahel, mille teemaks oli juurdepääs dokumentidele, mis on seotud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) üle peetavate läbirääkimistega, saavutatud operatiivkokkulepe, millega antakse juurdepääs kõikidele Euroopa Parlamendi liikmetele, mistõttu on TTIP kõnelused siiani läbipaistvaimad; tunneb seetõttu heameelt komisjoni kaubanduse peadirektoraadi kavatsuse üle kasutada praegust TTIP läbipaistvuse algatust mudelina kõigi kaubandusläbirääkimiste jaoks, nii nagu on visandatud kaubandusstrateegias „Kaubandus kõigile“, ja seda rakendada; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et Euroopa Kohtu osutuse kohaselt tuleneb läbipaistvuse nõue ELi sisese valitsemistava demokraatlikust olemusest, ning et kaubandusläbirääkimiste puhul, kus konfidentsiaalne teave ei ole kättesaadav avalikkusele, peab sellele olema juurdepääs parlamendiliikmetel, kes kodanike nimel kontrollivad kaubanduspoliitikat; on seetõttu seisukohal, et juurdepääs salastatud teabele on Euroopa Parlamendile kontrolli jaoks väga oluline, ja parlament omakorda peaks täitma kohustust sellist teavet nõuetekohaselt hallata; on arvamusel, et dokumentide salastatuks liigitamise kohta peaksid kehtima selged kriteeriumid, vältimaks mitmetimõistetavust ja meelevaldseid otsuseid, ja et dokumendi salastatus tuleks kustutada niipea, kui selline liigitus ei ole enam vajalik; kutsub komisjoni üles hindama, kas läbirääkimisdokumenti on võimalik avaldada, niipea kui kõnealune dokument on asutusesiseselt lõplikult koostatud; märgib, et Euroopa Kohtu praktikast nähtub selgelt, et kui ELi institutsioonist pärit dokumendile kehtib üldsuse juurdepääsuõiguse erand, peab institutsioon selgesõnaliselt põhjendama, miks juurdepääs sellele dokumendile võiks konkreetselt ja tegelikult kahjustada erandiga kaitstavat huvi, ning et oht peab olema mõistlikult eeldatav ja mitte pelgalt hüpoteetiline; kutsub komisjoni üles rakendama Euroopa Ombudsmani 2014. aasta juuli soovitusi, eelkõige mis puutub juurdepääsu kõigi läbirääkimiste dokumentidele ning läbipaistvusregistri alla kuuluvate üksikisikute ja organisatsioonidega peetud koosolekute päevakordade ja dokumentide avaldamisse; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti ja üldsust läbirääkimisvoorude päevakordade projektidest enne läbirääkimisi, ning lõplikest päevakordadest ja aruannetest pärast läbirääkimisi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on arvamusel, et EL peab asuma kaubandusläbirääkimiste läbipaistvuse suurendamisel juhtpositsioonile, ja seda mitte ainult kahepoolsete, vaid võimaluse korral ka mõne- ja mitmepoolsete protsesside puhul, seades sihiks vähemalt samaväärse läbipaistvuse kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames korraldatud kõnelustes; toonitab siiski, et komisjon peab veenma ka oma läbirääkimispartnereid omalt poolt läbipaistvust suurendama, et tagada protsessi vastastikkus, mille puhul ei satuks ohtu ELi läbirääkimispositsioon, ning lisama soovitud tasemel läbipaistvuse võimalike läbirääkimispartneritega läbiviidavasse analüüsi; toonitab, et suurem läbipaistvus on kõigi ELi rahvusvaheliste läbirääkimispartnerite ja huvirühmade huvides, ja et see võib tugevdada üleilmset toetust eeskirjadepõhisele kaubandusele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde, kui oluline on ühist kaubanduspoliitikat puudutava õigusloomeprotsessi jaoks usaldada ELi statistikat, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 338 lõikega 2, ning mõjuhinnanguid ja jätkusuutlikkuse mõjuhinnanguid, mis vastavad erapooletuse ja usaldusväärsuse kõrgeimatele standarditele kui põhimõttele, millest tuleks komisjoni parema õigusloome poliitika raames juhinduda kõigi vastavate läbivaatamiste puhul; on arvamusel, et mõjuhinnangud sektorite kaupa annaksid ELi kaubanduslepingutele suurema usaldusväärsuse ja legitiimsuse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kordab komisjonile oma üleskutseid, mille ta esitas oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsioonis (7), nimelt koostada läbipaistvust, usaldusväärsust ja aruandekohuslust käsitlev Euroopa käitumisjuhend, mille eesmärk on suunata ELi esindajate tegevust rahvusvahelistes organisatsioonides/organites; nõuab ülemaailmsete asutuste poliitika suuremat sidusust ja nende tegevuse suuremat kooskõlastamist demokraatlikku legitiimsust, läbipaistvust, aruandekohuslust ja usaldusväärsust käsitlevate terviklike standardite kehtestamise kaudu; on arvamusel, et EL peaks oma esindatust mitmepoolsetes organisatsioonides/organites ühtlustama ja kodifitseerima, et suurendada läbipaistvust, usaldusväärsust ja aruandekohuslust, mis on seotud liidu osalemisega neis organites, suurendada tema mõjujõudu ja edendada liidu poolt demokraatliku protsessi kaudu vastu võetud õigusakte; nõuab, et võetaks vastu institutsioonidevaheline kokkulepe, et muuta ametlikuks ELi esindajate ja Euroopa Parlamendi vahelised dialoogid, mis korraldatakse koos Euroopa Parlamendiga, et töötada välja suunised, mis käsitlevad ELi seisukohtade heakskiitmist ja sidusust enne tähtsaid rahvusvahelisi läbirääkimisi; |
| --- | --- |

53.

Läbipaistvus ning vastutus avaliku sektori kulutuste valdkonnas

| 54. | on veendunud, et kõik andmed eelarve ja kulutuste kohta ELis peaksid olema läbipaistvad ja nendega peaks kaasnema aruandekohustus avaldamise kaudu, sealhulgas liikmesriikide tasandil koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise kohta; |
| --- | --- |

54.

Läbipaistvus ja vastutus euroala majandusjuhtimises

| 55. | on seisukohal, et eurorühmas, majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus, majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu nn mitteametlikel kohtumistel ja euroala tippkohtumistel tehtavad otsused tuleb vajaduse korral institutsionaliseerida ja need peavad olema läbipaistvad ja vastutustundlikud, mis tuleb tagada nende kohtumiste päevakordade ja protokollide avaldamise kaudu, saavutades tasakaalu soovitud läbipaistvuse ning liidu või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitika vajaliku kaitsmise vahel; |
| --- | --- |

55.

ELi eelarvega seotud läbipaistvus ja aruandekohustus

| 56. | märgib, et 2014. aastal viidi lõpule 40 ELi institutsioonide töötajate ja liikmete uurimisega seotud juhtumit; rõhutab, et see arv on väike ja näitab, et pettus ja korruptsioon ei ole ELi institutsioonides laialt levinud (8); |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et 2014. aastal Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) teatatud võimalikest pettusejuhtumitest on kõige rohkem juhtumeid seotud Euroopa struktuurifondidega (549 juhtumit 1 417st); rõhutab, et OLAF tegi soovituse nõuda 2014. aastal struktuurifondidesse sisse 476,5 miljonit eurot; märgib, et OLAFi soovituste kohaselt nõudsid asjaomased asutused 2014. aastal sisse 22,7 miljonit eurot; kutsub liikmesriike üles seadma esikohale ELi vahendite nõuetekohase eraldamise ja suurendama jõupingutusi nende sissenõudmiseks, kui need ei ole nõuetekohaselt eraldatud (9); |
| --- | --- |

57.

| 58. | palub komisjonil esitada läbivaadatud esimene majanduse juhtimise pakett ja teine majanduse juhtimise pakett, et anda Euroopa Parlamendile suuremad kontrollivolitused Euroopa poolaasta oluliste dokumentide vastuvõtmise üle ja eelkõige mõjusad vahendid, millega tagada, et austatakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palub eurorühmal kaasata Euroopa Parlament Euroopa stabiilsusmehhanismi finantsabi saajatega kokkulepitud lepingutingimuste rakendamise järelevalvesse; |
| --- | --- |

59.

Rikkumisest teatajate kaitse ja korruptsioonivastane võitlus

| 60. | kiidab heaks Euroopa Ombudsmani uurimise selle kohta, kas ELi institutsioonid täidavad oma lubadust kehtestada rikkumisest teatamise sise-eeskirjad; peab kahetsusväärseks ombudsmani järeldust, et mõned ELi institutsioonid ei ole veel nõuetekohaselt rakendanud rikkumisest teatajate kaitset käsitlevaid eeskirju; juhib tähelepanu asjaolule, et seni on üksnes Euroopa Parlament, komisjon, Euroopa Ombudsmani büroo ja kontrollikoda asjaomased eeskirjad vastu võtnud; nõuab, et parlament viiks läbi uuringu mehhanismi kohta, mis kaitseks registreeritud assistente juhul, kui nendest saavad rikkumisest teatajad; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on seisukohal, et rikkumisest teatajate tõhus kaitse on oluline korruptsiooni vastu võitlemise vahend, ja kordab seetõttu oma 25. novembri 2015. aasta üleskutset (10) komisjonile teha hiljemalt 2016. aasta juuniks ettepanek ELi õigusraamistiku loomiseks rikkumisest teatajate jt selliste isikute tõhusaks kaitsmiseks (11), võttes arvesse hinnangut siseriiklikele eeskirjadele, et tagada rikkumisest teatajate kaitseks miinimumeeskirjad; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub komisjoni üles avalike hangete puhul rangelt rakendama meetmeid, mis on seotud kaalutlusõiguse ja menetlusest kõrvalejätmisega, korraldama igal juhtumil asjakohaseid taustakontrolle ning kohaldama menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumi, et ettevõtteid huvide konflikti korral kõrvale jätta – kõik need sammud on olulised institutsioonide usaldatavuse kaitse huvides; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on seisukohal, et rikkumisest teatajaid on isegi ELi institutsioonides rohkem kordi süüdistatud kui toetatud; palub komisjonil esitada ettepanek ombudsmani bürood käsitleva määruse muutmiseks, lisamaks ombudsmani pädevusse, et ombudsmani büroo on väärkohtlemise ohvriks langenud rikkumisest teatajate jaoks esmane koht, kuhu pöörduda; palub komisjonil teha ettepanek ombudsmani büroo eelarve asjakohaseks suurendamiseks, et seda nõudlikku ülesannet oleks võimalik täita; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab, et EL taotleks nii ruttu kui võimalik Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) liikmeks astumist ja et Euroopa Parlamenti hoitaks selle taotlusega seotud edusammudega kursis; palub komisjonil lisada aruandesse ülevaate liikmesriikide suurimatest korruptsiooniprobleemidest, poliitilised soovitused nende lahendamiseks ning komisjoni võetavad järelmeetmed, võttes konkreetselt arvesse korruptiivse tegevuse kahjulikku mõju siseturu toimimisele; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on seisukohal, et ELis lõpliku kohtuotsusega korruptsioonis süüdi mõistetud isikuil või äriühinguil, mida juhivad või omavad korruptsioonis või oma äriühingu kasuks avaliku sektori vahendite omastamises lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud isikud, peaks vähemalt kolm aastat olema keelatud sõlmida Euroopa Liiduga hankelepinguid ja saada ELi vahenditest toetust; palub komisjonil oma välistamissüsteemi läbi vaadata; rõhutab, et nimekiri äriühingutest, kelle hangetes osalemise komisjon on välistanud, tuleks vaikimisi avalikustada, et paremini kaitsta ELi finantshuve ja võimaldada laiema üldsuse järelevalvet; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, et pärast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastase konventsiooni tunnustatud liikmeks saamist 12. novembril 2008 ei ole Euroopa Liit konventsioonis sätestatud läbivaatamismehhanismis osalenud, samuti ei ole ta teinud enesehindamist selle kohta, kuidas ta rakendab oma konventsioonist tulenevaid kohustusi; kutsub Euroopa Liitu üles täitma oma ÜRO korruptsioonivastasest konventsioonist tulenevaid kohustusi ja viima lõpule enesehindamise selles osas, kuidas ta rakendab oma konventsioonist tulenevaid kohustusi ja osaleb vastastikuse hindamise mehhanismis; palub komisjonil avaldada oma järgmise ELi korruptsioonivastase võitluse aruande niipea kui võimalik ja lisada oma ELi korruptsioonivastase võitluse aruannetesse ELi institutsioone käsitlev peatükk; nõuab, et komisjon jätkaks poliitililiste meetmete rakendamise keskkonna analüüsimist nii ELi institutsioonide kui ka liikmesriikide tasandil, et välja selgitada iseloomulikud kriitilised tegurid, haavatavad valdkonnad ja korruptsiooni soodustavad riskitegurid; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tuletab meelde oma 16. aprilli 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu liidu direktiiv, milles käsitletakse finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (12), ning nõuab sellega seotud kiiret otsustamist; |
| --- | --- |

67.

ELi õigusaktide usaldusväärsus

| 68. | palub komisjonil uurida süsteemseid kaitsemeetmeid huvide konfliktide vältimiseks tööstustoodete reguleerimise ja poliitika jõustamise valdkonnas; palub komisjonil lahendada reguleeritud toodete avaliku riskihindamisega seotud struktuurne huvide konflikt, sest praegu põhineb nende toodete hindamine valdavalt või täielikult taotlejate või nende palgatud kolmandate osaliste uuringutel, samas kui sõltumatud uurimistulemused jäetakse pahatihti tähelepanuta või lükatakse tagasi; rõhutab, et tootjad peaksid ikkagi uuringuid esitama, kusjuures õigluse tagamiseks tuleks kulud suurettevõtete ja VKEde vahel jagada suhtelise turuosa põhjal, kuid kõik hindajad peaksid olema kohustatud oma hinnangutes täielikult arvestama sõltumatuid, vastastikuse eksperdihinnangu saanud teadustulemusi; palub komisjonil eelkõige läbi vaadata oma 2002. aasta teatis huvitatud osalistega peetavate konsultatsioonide üldpõhimõtete ja miinimumnõuete kohta; teeb ettepaneku, et ebasoodsate teadustulemuste valikulisest varjamisest tulenevate probleemide lahendamiseks tuleks tulemuste õigusloome- ja poliitikaprotsessis arvessevõtmise tingimuseks seada teadusuuringute ja teaduslike katsete eelnev registreerimine, kusjuures täpsustatakse nende ulatus ja kavandatav lõpetamistähtaeg; rõhutab, et usaldusväärsete ja sõltumatute teaduslike nõuannete saamiseks poliitika kujundamiseks on oluline kindlustada piisavad vahendid sisemise ekspertnõustamise arendamiseks ELi spetsialiseeritud asutustes, kaasa arvatud avaldamiskõlblike teadusuuringute ja katsetuste korraldamine, suurendades sel viisil huvi avaliku teenistuse vastu õigusloomenõustaja rollis, mis ei katkestaks teadlaste akadeemilist karjääri; |
| --- | --- |

68.

Komisjoni ja selle ametite aruandekohustuse suurendamine parlamendi ees

| 69. | palub komisjonil koostada määruse, milles käsitletakse kõiki ELi asutusi ja mille kohaselt antakse parlamendile kaasotsustamisõigus asjaomaste asutuste direktorite ametisse nimetamisel või ametist tagandamisel ning vahetu õigus neid küsitleda ja ära kuulata; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab, et ELi ametites vajatakse sõltumatuid eksperte ning et tuleb pöörata suuremat tähelepanu huvide konfliktide kõrvaldamisele ametite teaduslikes töörühmades; märgib, et praegu ei tasustata paljude ametite eksperte, sealhulgas Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) eksperte; nõuab, et näiteks mittetulundusorganisatsioone esindavatele reguleerivate ametite ekspertidele või teadlastele makstaks piisavat hüvitist; rõhutab, kui olulised on piisavad vahendid ametisisese asjatundlikkuse arendamiseks ELi spetsialiseeritud ametites; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palub EFSA-l, Euroopa Ravimiametil (EMA) ja Euroopa Kemikaaliametil (ECHA) vaadata kiiresti läbi oma sõltumatuse poliitika nii, et oleks rangelt tagatud nende sõltumatus majandussektoritest, mida nad reguleerivad, ja vältida huvide konflikti töötajate ja ekspertide vahel; |
| --- | --- |

71.

| 72. | toetab riikide parlamentide tava kutsuda enda juurde volinikke, et neid küsitleda; |
| --- | --- |

72.

| 73. | tuletab meelde, et õigus moodustada uurimiskomisjone on omane parlamentaarsetele süsteemidele kogu maailmas ning et Lissaboni lepinguga nähakse ette seadusandlik erimenetlus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 226 kolmandas lõigus sätestatud uurimisõigust käsitleva määruse vastuvõtmiseks; rõhutab, et vastavalt lojaalse koostöö põhimõttele peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppima kokku uue määruse vastuvõtmises; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab nõukogu ja komisjoni kiiret otsust Euroopa Parlamendi 23. mai 2012. aasta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta (13); |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0376.

(2)  ELT C 271 E, 12.11.2009, lk 48.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0203.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0484.

(5)  Euroopa Liidu Kohtu 21. septembri 2010. aasta otsus kohtuasjades Rootsi Kuningriik vs Association de la presse internationale ASBL (API), Euroopa Komisjon (C-514/07), Association de la presse internationale ASBL (API) vs Euroopa Komisjon (C-528/07) ning Euroopa Komisjon vs Association de la presse internationale ASBL (API) (C-532/07), liidetud kohtuasjad C-514/07 P, C-528/07 P ja C-532/07 P, ECLI:EU:C:2010:541.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0202.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0108.

(8)  OLAFi 2014. aasta aruanne, Euroopa Pettustevastase Ameti viieteistkümnes aruanne, 1. jaanuar – 31. detsember 2014.

(9)  Samas.

(10)  Vt 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0408).

(11)  Samas, punkt 144.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0427.

(13)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 41.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/131

---

P8_TA(2017)0359

Programmi „Eramus+“ tulevik

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon programmi „Erasmus+“ tuleviku kohta (2017/2740(RSP))

(2018/C 337/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1288/2013 (millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1288/2013 (millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (3),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (4),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust programmi „Erasmus+“ tuleviku kohta (O-00062/2017 – B8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust programmi „Erasmus+“ tuleviku kohta (O-00062/2017 – B8-0326/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et praeguses kontekstis ei peaks programmi „Erasmus+“ 30. aastapäev olema mitte üksnes tähistamishetk, vaid ka võimalus mõelda selle üle, kuidas muuta see programm paremini juurdepääsetavaks ja kaasavaks ning parandada haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas aktiivsete Euroopa kodanike ja organisatsioonide arengut; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praeguses kontekstis ei peaks programmi „Erasmus+“ 30. aastapäev olema mitte üksnes tähistamishetk, vaid ka võimalus mõelda selle üle, kuidas muuta see programm paremini juurdepääsetavaks ja kaasavaks ning parandada haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas aktiivsete Euroopa kodanike ja organisatsioonide arengut;

| B. | arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ja avalik hüve, mis peaks olema kättesaadav kõigile taotlejatele, eriti madalama sissetulekuga üliõpilastele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ja avalik hüve, mis peaks olema kättesaadav kõigile taotlejatele, eriti madalama sissetulekuga üliõpilastele;

| 1. | rõhutab, et „Erasmus“ on üks kõige edukamaid ELi programme ja oluline vahend tegevuse toetamiseks haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas ning Euroopa lähendamiseks kodanikele; tunnustab äärmiselt positiivset mõju, mis sellel programmil on olnud viimase 30 aasta jooksul rohkem kui 9 000 000 osaleja isiklikule ja tööalasele elule Euroopas ja väljaspool seda, sealhulgas naaber- ja kandidaatriikides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab programmi „Erasmus+“ rolli, mis on liikuvuse ja strateegilise koostöö kaudu aidanud parandada ELi haridus- ja koolitusasutuste kvaliteeti, suurendada Euroopa haridussektori konkurentsivõimet, luua tugeva Euroopa teadmistepõhise majanduse ja saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et programm „Erasmus+“ ja selle järglane peaksid keskenduma eelkõige pidevõppele ja liikuvusele, hõlmates formaalset, mitteformaalset ja informaalset haridust, ning et nii toimides saab see toetada oskuste ja põhipädevuste arendamist isikliku, sotsiaalse ja ametialase eneseteostuse huvides, mis käib käsikäes demokraatlike väärtuste, sotsiaalse ühtekuuluvuse, kodanikuaktiivsuse ning rändajate ja pagulaste integreerimise edendamisega ja võimaldab ulatuslikumat kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et haridus-, koolitus-, noorte- ja spordivaldkonna poliitika jaoks kõigis haridussektorites on vaja sidusat lähenemisviisi, eelkõige valdkondadevaheliste meetmete ja sünergia kaudu muude ELi fondide ja programmidega; märgib sellega seoses, et Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö raamistiku eelseisev uuendamine on ideaalne võimalus viia programmi „Erasmus+“ järglase prioriteedid kooskõlla uue ELi noorsoostrateegia ja muude ELi rahastatavate programmidega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et programmi „Erasmus+“ tuleks vaadelda ka kui olulist vahendit kestliku arengu eesmärke ülemaailmselt edendavas ELi strateegias; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, arvestades kontinendil ja Ühendkuningriigis asuvate haridusasutuste ja organisatsioonide vahelist suurt liikuvust ja selle tähtsust, et Brexiti läbirääkimistel tuleb saavutada vastastikku rahuldav kokkulepe programmi „Erasmus+“ liikuvuskavades Ühendkuningriigis osalevate ELi üliõpilaste ja õppejõudude staatuse ning ELis osalevate Ühendkuningriigi üliõpilaste ja õppejõudude staatuse kohta; |
| --- | --- |

6.

Noorte töötus ning isiklik ja ühiskondlik eneseteostus

| 7. | on seisukohal, et programm „Erasmus+“ on märkimisväärselt edasi arenenud, võimaldades rohkemal arvul osalejatel saada programmist kasu ning aidates neil parandada oma teadmisi ja kõrvaldada puudusi oskustes ja pädevustes, eelkõige tänu programmi „Erasmus+“ laiendamisele vabatahtlikule tegevusele, mitteformaalsele ja informaalsele haridusele ja koolitusele ning selle geograafilise ulatuse laiendamisele väljapoole ELi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab, et liikuvuskogemusega üliõpilastel on üks aasta pärast õpingute lõpetamist töökoht kaks korda tõenäolisemalt kui nende mitteliikuvatel eakaaslastel ning peaaegu 90 % (5) kõikidest kutsehariduse ja -koolituse liikuvusprogrammide õppuritest kinnitavad, et nende tööalane konkurentsivõime on selle kogemuse tulemusena suurenenud; märgib siiski kahetsusega, et noorte puhul on töötuse oht kõige suurem; leiab seetõttu, et „Erasmus+“ peaks jõuliselt toetama meetmeid, mille eesmärgiks on paremad tööhõivevõimalused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et vabatahtlik tegevus ergutab kodanikuosalust ja kodanikuaktiivsust, aidates samas ka suurendada osalejate võimalusi töö leidmisel; rõhutab seetõttu, et programmi „Erasmus+“ raames toimuv rahastamine peaks olema osa laiemast poliitilikastrateegiast, mille eesmärk on luua Euroopas vabatahtlikku tegevust soodustav keskkond, mis ei dubleeri, vaid pigem tugevdab olemasolevaid edukaid algatusi; tuletab siiski meelde, et võimalikke kvaliteetseid töökohti ei saa kunagi asendada tasustamata vabatahtliku tegevusega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab asjaolu, et programm „Erasmus+“ peaks keskenduma innovatsioonile ja arengule ning asetama suurema rõhu oluliste oskuste ja pädevuste arendamisele, näiteks enesekindlus, loovus, ettevõtlikkus, kohanemisvõime, kriitiline mõtlemine, suhtlemisoskus, meeskonnatöö ning võime elada ja töötada mitmekultuurilises keskkonnas; rõhutab, et neid pädevusi saab täielikumalt arendada formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe tasakaalustatud kombineerimise kaudu ning et põhipädevuste omandamine juba varases lapseeas on väga oluline ja seda tuleks veelgi tõhustada, suurendades investeeringuid, mis on suunatud liikuvusele hariduse ja koolituse varasemates etappides; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et programm „Erasmus+“ peaks soodustama tugevamaid sidemeid haridus- ja koolitusasutuste ja ettevõtjate vahel, et suurendada programmis osalejate oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning Euroopa majanduse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toonitab programmi „Erasmus+“ rolli kutsehariduses ja -koolituses, kuna see aitab osalejatel arendada oskusi ja omandada tööturul vajatavaid kogemusi, aidates seega kaasa suuremale tööalasele konkurentsivõimele ja sotsiaalsele kaasatusele; julgustab parandama „Erasmus+“ kutseharidust ja -koolitust, et muuta see tänapäevasemaks, kättesaadavamaks, lihtsamaks ja digitaalajastusse sobivaks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tõdeb, et kutsehariduse ja -koolituse õppurite liikuvust saaks kergesti laiendada, nii et see hõlmaks lühi- ja pikemaajalist praktikat („Erasmus Pro“), et tugevdada ELi panust noorte töötuse vastasesse võitlusse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama kutsehariduse ja -koolituse õppurite liikuvuse võimalusi ning programmi kutsealase õpipoisiõppe mõõdet, tunnistamaks, et õpipoisiõpe on iseenesest juba väärtus, ning edendamaks kutsealase koolituse ja kutsekvalifikatsioonide arendamise riiklikke reforme ja kvalifikatsioonide tunnustamist; kinnitab samas, et praktika on koolitusvõimalus, mis ei asenda palgatööd; |
| --- | --- |

13.

Sotsiaalne kaasatus ja juurdepääsetavus

| 14. | väljendab kahetsust, et sotsiaalmajanduslike tegurite, piiratud rahastamise, kasvava ebavõrdsuse tõttu liikmesriikide vahel ja sees ning taotlemisprotsesside ja haldusmenetluste keerukuse tõttu saab programmist kasu vähem kui 5 % noortest eurooplastest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles muutma programmi juurdepääsetavamaks ja avatumaks, et lõplikud abisaajad saaksid sellest suuremat kasu ja et suurendada eelkõige ebasoodsa taustaga ja erivajadustega inimeste toetamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid muudaksid „Erasmus+“ veelgi kaasavamaks, et jõuda rohkemate noorte inimesteni erinevate vahendite abil, eelkõige digitaalseid vahendeid kasutades, ja organisatsioonide kaudu, sh formaalse ja mitteformaalse hariduse kõigi tasandite õppeasutuste, noorteorganisatsioonide, kunsti- ja rohujuure tasandi spordiorganisatsioonide, vabatahtlike organisatsioonide ja muude kodanikuühiskonna sidusrühmade kaudu, integreerides sotsiaalse kaasatuse ja mitmekesisuse strateegia programmi ja suunates selle erivajadustega ja vähemate võimalustega noortele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et koordineerimise ja õiguste ülekandmise võimaluse puudumine ELi sotsiaalkindlustussüsteemide vahel on puuetega inimeste liikuvusele suur takistus, kuigi on tehtud jõupingutusi muuta programm „Erasmus+“ ja muud liikuvusalased algatused kaasavamaks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama koostööd ja parandama seeläbi haavatavate inimeste liikuvust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnistab, et üks põhilisi takistusi kõrgharidust omandavate üliõpilaste suuremal kaasamisel on selguse ja järjepidevuse puudumine liikuvuse perioodi jooksul omandatud Euroopa arvestuspunktisüsteemi (ECTS) ainepunktide tunnustamises; kutsub liikmesriike ja pädevaid ametiasutusi, eelkõige kõrgharidusasutusi, täielikult rakendama õppelepinguid kui kohustuslikku osa liikuvusprotsessist ja tagama „Erasmus+“ kõrghariduse liikuvusperioodide käigus omandatud ECTSi ainepunktide sujuva tunnustamise; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et noorematel põlvkondadel peaksid olema paremad võimalused programmi tulevikku kujundada, kuna nad sobivad kõige paremini programmi visiooni arendama ja seda järgmisele tasandile viima, nii et see vastaks nende töö, õppimise ja vabatahtliku tegevusega seotud praegustele ja tulevastele vajadustele ja ülesannetele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ergutab kasutama teatavat paindlikkust uue programmi kavandamisel, tagamaks, et programm suudab kiiresti reageerida tekkivatele probleemidele ning Euroopa ja rahvusvahelise tasandi strateegilistele prioriteetidele; rõhutab asjaolu, et kõik uued algatused peaksid täiendama olemasolevaid ja olema varustatud eelarvega, mis on nende tõhusaks toimimiseks piisav; |
| --- | --- |

19.

Euroopa identiteet ja kodanikuaktiivsus

| 20. | on kindlalt veendunud, et programm „Erasmus+“ peaks jätkuvalt ergutama kodanikuaktiivsust, kodanikuharidust ja kultuuridevahelist mõistmist ning kujundama Euroopa identiteedi tunnetuse; nõuab seetõttu, et kõik hariduse ja koolituse ning formaalse ja mitteformaalse õppimisega seotud liikuvustegevused, mida rahastatakse programmist „Erasmus+“, suurendaksid ka noorte teadlikkust Euroopa koostöö lisaväärtusest hariduse valdkonnas ja julgustaksid neid osalema Euroopa küsimuste lahendamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on veendunud, et vajaduse korral võiks haridusalase liikuvuse integreerimine kõrg- ja kutsehariduse programmidesse olla kasulik nii õppurite isiklikule arengule ja karjäärile kui ka kultuuridevahelise mõistmise edendamisele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles töötama välja Euroopa üliõpilaste e-kaarti (eCard), mis annaks üliõpilastele üleeuroopalise juurdepääsu teenustele; |
| --- | --- |

22.

Programmi rahastamine

| 23. | peab kahetsusväärseks, et programmi „Erasmus+“ mõne projekti vähene edu, piiratud toetused ja suur nõudlus programmis osalemise järele võivad ohustada programmi „Erasmus+“ kui ELi juhtalgatuse edu; on kindlalt veendunud, et programmi „Erasmus+“ peaeesmärk on olla suunatud kõigile noortele ning et niisuguse suurema sihiga programmi „Erasmus+“ järgmisel programmitöö perioodil peab kaasnema märkimisväärne täiendav rahastamine, mistõttu tuleks programmi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks selle eelarvet suurendada; palub seetõttu kõikidel liikmesriikidel, komisjonil ja asjaomastel sidusrühmadel, pidades silmas eelolevaid mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimisi, programmi „Erasmus+“ jõulisemalt ja nähtavamalt toetada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, kui tähtis on see, et uus „Erasmus+“ programm käivitataks algusest peale sujuvalt ja strateegiliselt kavandatud eelarvega; soovitab kasutada regionaal- ja sotsiaalfonde, et suurendada liikmesriikide rahalist toetust programmi „Erasmus+“ liikuvustoetustele; tuletab meelde, et programmi eeskirjade järjekindel kohaldamine kõikides riigiasutustes, kaasa arvatud ühiste kvaliteedistandardite, projekti hindamise ja haldusmenetluste järgimine on programmi „Erasmus+“ sidusa rakendamise tagamiseks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0018.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0107.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0005.

(5)  Erasmus+ dashboard. Andmed 28. märtsi 2017. aasta seisuga; Vt http://www.ecvet-secretariat.eu/en/system/files/documents/3727/eu-vet-policy-context.pdf, p. 29.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/135 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/135

---

P8_TA(2017)0360

Euroopa uus oskuste tegevuskava

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (2017/2002(INI))

(2018/C 337/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 14 ja 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 14 ja 15,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille EL ratifitseeris 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille EL ratifitseeris 2010. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (1),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitust „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitust „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitust, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitust, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi tõhusa õpetajahariduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi tõhusa õpetajahariduse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitust varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2011. aasta järeldusi väikelaste hariduse ja hoiu kohta: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2011. aasta järeldusi väikelaste hariduse ja hoiu kohta: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks (9),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamise ja koolis edukalt toimetulemise edendamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamise ja koolis edukalt toimetulemise edendamise kohta (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsi (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsi (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (12),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatise „Euroopa tööstuse digitaliseerimine. Kuidas kasutada ühtse digitaalse turu kõiki võimalusi“ digitaaloskustega seotud osa (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatise „Euroopa tööstuse digitaliseerimine. Kuidas kasutada ühtse digitaalse turu kõiki võimalusi“ digitaaloskustega seotud osa (COM(2016)0180),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ (COM(2012)0669),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (14),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (15),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni keskkonnasäästliku tööhõive algatuse kohta. Keskkonnasäästliku majanduse tööhõivepotentsiaali vallandamine (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni keskkonnasäästliku tööhõive algatuse kohta. Keskkonnasäästliku majanduse tööhõivepotentsiaali vallandamine (16),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (17),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni konkurentsivõimelise ELi tööjõuturu loomise kohta 21. sajandil: oskuste ja kvalifikatsioonide nõudluse ja töövõimalustega vastavusse viimine kui võimalus kriisist väljuda (18),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020 (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020 (19),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi alushariduse ja põhihariduse rolli kohta loovuse, innovatsiooni ja digipädevuse edendamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi alushariduse ja põhihariduse rolli kohta loovuse, innovatsiooni ja digipädevuse edendamisel,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2017. aasta järelduste eelnõud „Naiste ja meeste oskuste parandamine ELi tööturul“ (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2017. aasta järelduste eelnõud „Naiste ja meeste oskuste parandamine ELi tööturul“ (20),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (21),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta märtsis avaldatud sotsiaalse Euroopa suuniseid „Sotsiaalne majandus ja sotsiaalsed ettevõtted“ (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta märtsis avaldatud sotsiaalse Euroopa suuniseid „Sotsiaalne majandus ja sotsiaalsed ettevõtted“ (22),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö tagamise suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö tagamise suuniseid,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (23),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2017. aasta arvamust SOC/546, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2017. aasta arvamust SOC/546,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse tööhõive ja sotsiaalkomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0276/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive ja sotsiaalkomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0276/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas on sätestatud õigus saada kutse- ja elukestvat õpet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas on sätestatud õigus saada kutse- ja elukestvat õpet;

| B. | arvestades, et oskustel on strateegiline tähtsus tööalase konkurentsivõime, majanduskasvu, innovatsiooni ja sotsiaalse ühtekuuluvuse puhul, ning arvestades, et töökohad muutuvad kõigis sektorites ja kõigil kutsealadel järjest keerulisemaks ning kasvab suhteline nõudlus isegi madala kvalifikatsiooniga töökohtade puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oskustel on strateegiline tähtsus tööalase konkurentsivõime, majanduskasvu, innovatsiooni ja sotsiaalse ühtekuuluvuse puhul, ning arvestades, et töökohad muutuvad kõigis sektorites ja kõigil kutsealadel järjest keerulisemaks ning kasvab suhteline nõudlus isegi madala kvalifikatsiooniga töökohtade puhul;

| C. | arvestades, et heaolu ja meie sotsiaalsete saavutuste kaitse rajanevad üksnes meie ühiskonna oskustel ja teadmistel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et heaolu ja meie sotsiaalsete saavutuste kaitse rajanevad üksnes meie ühiskonna oskustel ja teadmistel;

| D. | arvestades, et madala kvalifikatsiooniga elanikkond seisab silmitsi suurema töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et madala kvalifikatsiooniga elanikkond seisab silmitsi suurema töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohuga;

| E. | arvestades, et riikides, kus väheste põhioskustega ja digitaaloskustega täiskasvanute osakaal on kõige suurem, on väiksem tööjõu tootlikkus ning halvemad majanduskasvu ja konkurentsivõime väljavaated; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riikides, kus väheste põhioskustega ja digitaaloskustega täiskasvanute osakaal on kõige suurem, on väiksem tööjõu tootlikkus ning halvemad majanduskasvu ja konkurentsivõime väljavaated;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament jagab ja toetab komisjoni jõupingutusi investeerida inimkapitali kui ELi konkurentsivõime peamisse vahendisse, ning arvestades, et kvaliteetse hariduse eelduseks on õpetajate kvaliteet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament jagab ja toetab komisjoni jõupingutusi investeerida inimkapitali kui ELi konkurentsivõime peamisse vahendisse, ning arvestades, et kvaliteetse hariduse eelduseks on õpetajate kvaliteet;

| G. | arvestades, et paljud madalat kvalifikatsiooni eeldavad töökohad nõuavad nüüd paremat kirjaoskust, arvutusoskust ja muid põhioskusi ning isegi madalat kvalifikatsiooni eeldavate töökohtade puhul teenuste sektoris on üha enam vaja täita keerukamaid mitterutiinseid ülesandeid (24); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud madalat kvalifikatsiooni eeldavad töökohad nõuavad nüüd paremat kirjaoskust, arvutusoskust ja muid põhioskusi ning isegi madalat kvalifikatsiooni eeldavate töökohtade puhul teenuste sektoris on üha enam vaja täita keerukamaid mitterutiinseid ülesandeid (24);

| H. | arvestades, et vastavalt hiljutisele Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvahelisele täiskasvanute oskuste uuringule (PIAAC) uuringule puuduvad ligikaudu 70 miljonil täiskasvanud eurooplasel sellised põhioskused nagu lugemis-, kirja- ja arvutusoskus, mis takistab nendel inimestel leida inimväärne töö ja saavutada inimväärne elatustase; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastavalt hiljutisele Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvahelisele täiskasvanute oskuste uuringule (PIAAC) uuringule puuduvad ligikaudu 70 miljonil täiskasvanud eurooplasel sellised põhioskused nagu lugemis-, kirja- ja arvutusoskus, mis takistab nendel inimestel leida inimväärne töö ja saavutada inimväärne elatustase;

| I. | arvestades, et 2025. aastaks on ELis 49 % kõigi vabade töökohtade (sealhulgas nii uued kui ka vabanevad töökohad) jaoks vaja kõrget kvalifikatsiooni, 40 % töökohtade puhul keskmise tasemega kvalifikatsiooni ning üksnes 11 % töökohtade puhul madala tasemega kvalifikatsiooni või kvalifikatsioonita isikut (25); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2025. aastaks on ELis 49 % kõigi vabade töökohtade (sealhulgas nii uued kui ka vabanevad töökohad) jaoks vaja kõrget kvalifikatsiooni, 40 % töökohtade puhul keskmise tasemega kvalifikatsiooni ning üksnes 11 % töökohtade puhul madala tasemega kvalifikatsiooni või kvalifikatsioonita isikut (25);

| J. | arvestades, et elukestvale õppele juurdepääsu avardamine võib luua uusi aktiivse kaasamise ja suurema sotsiaalse osalemise võimalusi, eelkõige väheste oskustega isikutele, töötutele, erivajadustega inimestele, eakatele ja rändajatele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et elukestvale õppele juurdepääsu avardamine võib luua uusi aktiivse kaasamise ja suurema sotsiaalse osalemise võimalusi, eelkõige väheste oskustega isikutele, töötutele, erivajadustega inimestele, eakatele ja rändajatele;

| K. | arvestades, et paljud liikmesriigid peavad leidma viise, kuidas kaitsta või edendada pikaajalisi investeeringuid haridusse, teadusuuringutesse, innovatsiooni, energeetikasse ja kliimameetmetesse, ning investeerima haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisse, sealhulgas elukestvasse õppesse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljud liikmesriigid peavad leidma viise, kuidas kaitsta või edendada pikaajalisi investeeringuid haridusse, teadusuuringutesse, innovatsiooni, energeetikasse ja kliimameetmetesse, ning investeerima haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisse, sealhulgas elukestvasse õppesse;

| L. | arvestades, et EL on platvorm, millel on parimad võimalused liikmesriikide vahel parimate tavade jagamiseks ja vastastikuseks õppimiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL on platvorm, millel on parimad võimalused liikmesriikide vahel parimate tavade jagamiseks ja vastastikuseks õppimiseks;

| M. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklite 165 ja 166 kohaselt vastutavad liikmesriigid üldise hariduse, sealhulgas kõrghariduse ja kutseõppe valdkonna eest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklite 165 ja 166 kohaselt vastutavad liikmesriigid üldise hariduse, sealhulgas kõrghariduse ja kutseõppe valdkonna eest;

| N. | arvestades, et haridusalane koostöö ELi tasandil on vabatahtlik ning haridusvaldkond erineb siin oluliselt tööhõivevaldkonnast, millel on palju kindlam ühenduse alus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et haridusalane koostöö ELi tasandil on vabatahtlik ning haridusvaldkond erineb siin oluliselt tööhõivevaldkonnast, millel on palju kindlam ühenduse alus;

| O. | arvestades, et oskused ja pädevused käivad käsikäes ning seetõttu tuleks nendevahelist seost uues oskuste tegevuskavas veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et oskused ja pädevused käivad käsikäes ning seetõttu tuleks nendevahelist seost uues oskuste tegevuskavas veelgi tugevdada;

| P. | arvestades, et tulevikku suunatud sektorite arendamine määrab, millist liiki oskusi on vaja; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tulevikku suunatud sektorite arendamine määrab, millist liiki oskusi on vaja;

| Q. | arvestades, et Euroopa oskuste ja töökohtade uuringust selgus, et ligikaudu 45 % ELi täiskasvanud töötajatest usuvad, et nende oskuseid saab paremini välja arendada või töökohal ära kasutada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa oskuste ja töökohtade uuringust selgus, et ligikaudu 45 % ELi täiskasvanud töötajatest usuvad, et nende oskuseid saab paremini välja arendada või töökohal ära kasutada;

| R. | arvestades, et ILO andmetel on 25–45 % Euroopa töötajatest oma töö jaoks liiga madala või liiga kõrge kvalifikatsiooniga; arvestades, et selle põhjuseks on suuresti liikmesriikide majanduse struktuuri kiire muutumine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ILO andmetel on 25–45 % Euroopa töötajatest oma töö jaoks liiga madala või liiga kõrge kvalifikatsiooniga; arvestades, et selle põhjuseks on suuresti liikmesriikide majanduse struktuuri kiire muutumine;

| S. | arvestades, et oskuste nõudlusele mittevastavus on murettekitav nähtus, mis mõjutab üksikisikuid ja ettevõtjaid, tekitades oskustöötajate nappuse, ning see on üks töötuse põhjustest (26); arvestades, et ELi täiskasvanud töötajatest 26 %-l puuduvad oma tööks vajalikud oskused; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et oskuste nõudlusele mittevastavus on murettekitav nähtus, mis mõjutab üksikisikuid ja ettevõtjaid, tekitades oskustöötajate nappuse, ning see on üks töötuse põhjustest (26); arvestades, et ELi täiskasvanud töötajatest 26 %-l puuduvad oma tööks vajalikud oskused;

| T. | arvestades, et üle 30 % kõrge kvalifikatsiooniga noortest töötab töökohtadel, mis ei vasta nende oskustele ja püüdlustele, samal ajal kui 40 % Euroopa tööandjatest märgib, et neil ei õnnestu leida inimesi, kellel oleks kasvamiseks ja uuendamiseks vajalikud oskused; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et üle 30 % kõrge kvalifikatsiooniga noortest töötab töökohtadel, mis ei vasta nende oskustele ja püüdlustele, samal ajal kui 40 % Euroopa tööandjatest märgib, et neil ei õnnestu leida inimesi, kellel oleks kasvamiseks ja uuendamiseks vajalikud oskused;

| U. | arvestades, et praegu on peaaegu 23 %-l elanikkonnast vanuses 20–64 aastat madal haridustase (koolieelne haridus, põhiharidus või teise taseme hariduse alumine aste); arvestades, et madala kvalifikatsiooniga isikute töövõimalused on väiksemad ja neil on ka suurem oht sattuda ebakindlale töökohale ning võrreldes kõrge kvalifikatsiooniga inimestega on neil kaks korda suurem tõenäosus olla pikaajaliselt töötu (27); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et praegu on peaaegu 23 %-l elanikkonnast vanuses 20–64 aastat madal haridustase (koolieelne haridus, põhiharidus või teise taseme hariduse alumine aste); arvestades, et madala kvalifikatsiooniga isikute töövõimalused on väiksemad ja neil on ka suurem oht sattuda ebakindlale töökohale ning võrreldes kõrge kvalifikatsiooniga inimestega on neil kaks korda suurem tõenäosus olla pikaajaliselt töötu (27);

| V. | arvestades, et madala kvalifikatsiooniga isikutel ei ole mitte ainult väiksemad töö leidmise võimalused, vaid nad on ka haavatavamad pikaajalise töötuse suhtes ning neil on suuremaid raskusi teenustele juurdepääsu saamise ja täieliku osalemisega ühiskonnas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et madala kvalifikatsiooniga isikutel ei ole mitte ainult väiksemad töö leidmise võimalused, vaid nad on ka haavatavamad pikaajalise töötuse suhtes ning neil on suuremaid raskusi teenustele juurdepääsu saamise ja täieliku osalemisega ühiskonnas;

| W. | arvestades, et inimestel on sageli oskusi, mida ei ole kindlaks tehtud, ei kasutata või ei tasustata asjakohaselt; arvestades, et oskused, mis on omandatud väljaspool formaalset keskkonda töökogemuse, vabatahtliku või ühiskondliku tegevuse või muude asjaomaste kogemuste kaudu, ei kajastu ilmtingimata kvalifikatsioonis või dokumentides ja seetõttu neid alahinnatakse; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et inimestel on sageli oskusi, mida ei ole kindlaks tehtud, ei kasutata või ei tasustata asjakohaselt; arvestades, et oskused, mis on omandatud väljaspool formaalset keskkonda töökogemuse, vabatahtliku või ühiskondliku tegevuse või muude asjaomaste kogemuste kaudu, ei kajastu ilmtingimata kvalifikatsioonis või dokumentides ja seetõttu neid alahinnatakse;

| X. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus aitab kaasa sotsiaalsele heaolule, innovatsioonile ja tööhõivele ning edendab ELi majanduse arengut, selles töötab ELis üle 12 miljoni inimese, mis on 7,5 % kogu majanduses hõivatud töötajatest, ning selle panus moodustab ELi kogulisandväärtusest 5,3 % ja luksuskaupade sektori panus veel 4 % ELi nominaalsest sisemajanduse koguproduktist (28); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus aitab kaasa sotsiaalsele heaolule, innovatsioonile ja tööhõivele ning edendab ELi majanduse arengut, selles töötab ELis üle 12 miljoni inimese, mis on 7,5 % kogu majanduses hõivatud töötajatest, ning selle panus moodustab ELi kogulisandväärtusest 5,3 % ja luksuskaupade sektori panus veel 4 % ELi nominaalsest sisemajanduse koguproduktist (28);

| Y. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi üks aluspõhimõtteid, mis on sätestatud aluslepingutes, ning see on kuulub liidu eesmärkide ja kohustuste hulka; arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte integreerimine kõikidesse liidu tegevustesse, näiteks haridusele ja koolitusele juurdepääsu, on liidu eriline ülesanne; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi üks aluspõhimõtteid, mis on sätestatud aluslepingutes, ning see on kuulub liidu eesmärkide ja kohustuste hulka; arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte integreerimine kõikidesse liidu tegevustesse, näiteks haridusele ja koolitusele juurdepääsu, on liidu eriline ülesanne;

| Z. | arvestades, et ELi tasandil peetakse noorte töötuse kontekstis NEET-noori (mittetöötavad ja mitteõppivad noored) üheks kõige haavatavamaks rühmaks; arvestades, et naistel on meestest 1,4 (29) korda suurem tõenäosus sattuda NEET-noorte hulka, mis rõhutab veelgi enam soolise diskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse probleeme varases eas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELi tasandil peetakse noorte töötuse kontekstis NEET-noori (mittetöötavad ja mitteõppivad noored) üheks kõige haavatavamaks rühmaks; arvestades, et naistel on meestest 1,4 (29) korda suurem tõenäosus sattuda NEET-noorte hulka, mis rõhutab veelgi enam soolise diskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse probleeme varases eas;

| AA. | arvestades, et sotsiaalsed ja emotsionaalsed oskused ning kognitiivsed oskused on olulised isikliku heaolu ja õnne jaoks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et sotsiaalsed ja emotsionaalsed oskused ning kognitiivsed oskused on olulised isikliku heaolu ja õnne jaoks;

| AB. | arvestades, et igal inimesel peab igas eluetapis olema õigus pääseda juurde kvaliteetsele formaalsele, informaalsele ja mitteformaalsele haridusele ning õppimis- ja koolitusvõimalustele, et nad saaksid omandada valdkonnaüleseid oskusi nagu arvutusoskus, digikirjaoskus ja meediapädevus, kriitiline mõtlemine, sotsiaalsed oskused, võõrkeeloskus ja asjakohased eluks vajalikud oskused; arvestades, et sellega seoses tuleb töötajatele võimaldada vaba aega isiklikuks arenguks ja koolituseks elukestva õppe raames; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et igal inimesel peab igas eluetapis olema õigus pääseda juurde kvaliteetsele formaalsele, informaalsele ja mitteformaalsele haridusele ning õppimis- ja koolitusvõimalustele, et nad saaksid omandada valdkonnaüleseid oskusi nagu arvutusoskus, digikirjaoskus ja meediapädevus, kriitiline mõtlemine, sotsiaalsed oskused, võõrkeeloskus ja asjakohased eluks vajalikud oskused; arvestades, et sellega seoses tuleb töötajatele võimaldada vaba aega isiklikuks arenguks ja koolituseks elukestva õppe raames;

| AC. | arvestades, et on oluline, et oskuste eesmärk ei oleks mitte ainult suurendada tööalast konkurentsivõimet, vaid ka toetada kodanikuaktiivsuse võimet ning demokraatlike väärtuste ja sallivuse austamist, mis on eelkõige vahend radikaliseerumise ja igasuguse sallimatuse ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et on oluline, et oskuste eesmärk ei oleks mitte ainult suurendada tööalast konkurentsivõimet, vaid ka toetada kodanikuaktiivsuse võimet ning demokraatlike väärtuste ja sallivuse austamist, mis on eelkõige vahend radikaliseerumise ja igasuguse sallimatuse ärahoidmiseks;

| AD. | arvestades, et kiiresti muutuvas, rohkem üleilmastunud ja digitaalses maailmas on kõige olulisemad valdkonnaülesed oskused, nagu sotsiaalsed, kultuuridevahelised ja digitaaloskused, probleemide lahendamine, ettevõtlus ja loovmõtlemine; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kiiresti muutuvas, rohkem üleilmastunud ja digitaalses maailmas on kõige olulisemad valdkonnaülesed oskused, nagu sotsiaalsed, kultuuridevahelised ja digitaaloskused, probleemide lahendamine, ettevõtlus ja loovmõtlemine;

| AE. | arvestades, et digitaalne üleminek on veel käimas ning ühiskondlikud ja tööturu vajadused muutuvad pidevalt; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et digitaalne üleminek on veel käimas ning ühiskondlikud ja tööturu vajadused muutuvad pidevalt;

| AF. | arvestades, et digitaalne mõjuvõim ja enesekindlus on tugevate ühiskondade loomise ning ELi sees ühtsusele ja integratsioonile kaasa aitamise oluliseks eeltingimuseks; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et digitaalne mõjuvõim ja enesekindlus on tugevate ühiskondade loomise ning ELi sees ühtsusele ja integratsioonile kaasa aitamise oluliseks eeltingimuseks;

| AG. | arvestades, et tänapäeval seisavad meie haridus- ja koolitussüsteemid silmitsi märkimisväärse digitaalse üleminekuga, mis mõjutab õpetamise ja õppimise protsesse; arvestades, et tõhusate digitaaloskuste tagamine on oluline selleks, et töötajad oleksid valmis praegusteks ja tulevasteks tehnoloogilisteks muutusteks; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et tänapäeval seisavad meie haridus- ja koolitussüsteemid silmitsi märkimisväärse digitaalse üleminekuga, mis mõjutab õpetamise ja õppimise protsesse; arvestades, et tõhusate digitaaloskuste tagamine on oluline selleks, et töötajad oleksid valmis praegusteks ja tulevasteks tehnoloogilisteks muutusteks;

| AH. | arvestades, et kuigi viimasel ajal on ELis suurenenud digitaalvaldkonna koolitusel osalenud inimeste arv, on vaja veel palju teha, et viia Euroopa majandus kooskõlla uue digitaalajastuga ning kaotada tööotsijate ja vabade töökohtade arvu vaheline lõhe; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et kuigi viimasel ajal on ELis suurenenud digitaalvaldkonna koolitusel osalenud inimeste arv, on vaja veel palju teha, et viia Euroopa majandus kooskõlla uue digitaalajastuga ning kaotada tööotsijate ja vabade töökohtade arvu vaheline lõhe;

| AI. | arvestades, et haridussüsteemides on vaja uusi digitaalseid muutusi arvesse võtta, et jätkuvalt aidata inimestel saada kriitiliseks, enesekindlaks ja sõltumatuks; arvestades siiski, et seda tuleb teha sümbioosis juba õpetatavate ainetega; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et haridussüsteemides on vaja uusi digitaalseid muutusi arvesse võtta, et jätkuvalt aidata inimestel saada kriitiliseks, enesekindlaks ja sõltumatuks; arvestades siiski, et seda tuleb teha sümbioosis juba õpetatavate ainetega;

| AJ. | arvestades, et tulevikukindel oskuste tegevuskava tuleks kaasata tööalase kirjaoskuse laiemasse kajastamisse Euroopa ühiskondade järjest suurema digiteerimise ja robotiseerimise taustal; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et tulevikukindel oskuste tegevuskava tuleks kaasata tööalase kirjaoskuse laiemasse kajastamisse Euroopa ühiskondade järjest suurema digiteerimise ja robotiseerimise taustal;

| AK. | arvestades, et valdkonnaüleseid pädevusi, näiteks kodaniku- ja sotsiaalpädevusi ning kodanikuharidust tuleks rõhutada koos keele-, digitaal- ja ettevõtlusoskustega; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et valdkonnaüleseid pädevusi, näiteks kodaniku- ja sotsiaalpädevusi ning kodanikuharidust tuleks rõhutada koos keele-, digitaal- ja ettevõtlusoskustega;

| AL. | arvestades, et ettevõtlusoskusi tuleb käsitada laiemas kontekstis, mõistes nende all algatusmeelt seoses osalemisega sotsiaalses tegevuses ja ettevõtlikku meelt, ning arvestades, et seetõttu tuleks neid uues oskuste tegevuskavas rohkem rõhutada eluks vajalike oskustena, millest on inimestel kasu nii nende isiklikus kui ka tööelus ning mis toovad samal ajal kasu ka kogukonnale; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et ettevõtlusoskusi tuleb käsitada laiemas kontekstis, mõistes nende all algatusmeelt seoses osalemisega sotsiaalses tegevuses ja ettevõtlikku meelt, ning arvestades, et seetõttu tuleks neid uues oskuste tegevuskavas rohkem rõhutada eluks vajalike oskustena, millest on inimestel kasu nii nende isiklikus kui ka tööelus ning mis toovad samal ajal kasu ka kogukonnale;

| AM. | arvestades, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu ning noortele töökohtade tagamiseks tuleb ELis edendada asjatundlikkust teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonnas; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu ning noortele töökohtade tagamiseks tuleb ELis edendada asjatundlikkust teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonnas;

| AN. | arvestades, et nõudlus STEM-valdkonna töötajate ja sellega seotud töötajate järele suureneb alates praegusest kuni 2025. aastani tõenäoliselt umbes 8 %, mis on tunduvalt suurem kui prognoositud keskmine 3 % suurenemine kõigi kutsealade puhul; arvestades, et tööhõive STEM-valdkonnaga seotud sektorites suureneb tõenäoliselt samuti – alates praegusest kuni 2025. aastani umbes 6,5 % (30); |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et nõudlus STEM-valdkonna töötajate ja sellega seotud töötajate järele suureneb alates praegusest kuni 2025. aastani tõenäoliselt umbes 8 %, mis on tunduvalt suurem kui prognoositud keskmine 3 % suurenemine kõigi kutsealade puhul; arvestades, et tööhõive STEM-valdkonnaga seotud sektorites suureneb tõenäoliselt samuti – alates praegusest kuni 2025. aastani umbes 6,5 % (30);

| AO. | arvestades, et kutsehariduse ja -õppe halva kuvandi ja tuhmuva atraktiivsuse tõttu ning kutsehariduse ja -õppe kehva kvaliteedi tõttu mõnes liimesriigis ei vali õppijad karjääri paljutõotavates valdkondades ja sektorites, kus on tööjõupuudus; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et kutsehariduse ja -õppe halva kuvandi ja tuhmuva atraktiivsuse tõttu ning kutsehariduse ja -õppe kehva kvaliteedi tõttu mõnes liimesriigis ei vali õppijad karjääri paljutõotavates valdkondades ja sektorites, kus on tööjõupuudus;

| AP. | arvestades, et käsitledes oskuste teemat, eriti oskuste nõudlusele mittevastavust ja töövõimalusi, tuleb arvesse võtta konkreetseid probleeme, millega seisavad vastamisi maapiirkonnad; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et käsitledes oskuste teemat, eriti oskuste nõudlusele mittevastavust ja töövõimalusi, tuleb arvesse võtta konkreetseid probleeme, millega seisavad vastamisi maapiirkonnad;

| AQ. | arvestades, et roheline sektor oli Euroopas majanduslanguse ajal üks peamisi töökohtade loojaid ja seda tuleks uue oskuste tegevuskava kaudu edasi edendada; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et roheline sektor oli Euroopas majanduslanguse ajal üks peamisi töökohtade loojaid ja seda tuleks uue oskuste tegevuskava kaudu edasi edendada;

| AR. | arvestades, et Euroopa vananeva rahvastiku tõttu suureneb nõudlus tervishoiutöötajate, sotsiaalhoolekande ja tervishoiuteenuste järele; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et Euroopa vananeva rahvastiku tõttu suureneb nõudlus tervishoiutöötajate, sotsiaalhoolekande ja tervishoiuteenuste järele;

| AS. | arvestades, et perekondadel on esmatähtis roll laste põhioskuste omandamise soodustamisel; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et perekondadel on esmatähtis roll laste põhioskuste omandamise soodustamisel;

Eluks ja tööks vajalike oskuste arendamine

| 1. | tervitab komisjoni 2016. aasta juunis vastu võetud teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et haridus- ja koolitusvaldkond on liikmesriikide pädevuses ning EL saab liikmesriikide meetmeid vaid toetada, koordineerida ja täiendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et EL vajab haridussektori eesmärkides ja toimimises paradigma muutust; nõustub sellega, et pööratakse tähelepanu Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisele kooskõlas kiiresti muutuva majandusliku, tehnoloogilise ja ühiskondliku keskkonnaga, tagades juurdepääsu kvaliteetsele haridusele kõikides etappides; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et kuigi vajadused oskuste järele on dünaamilised, keskendutakse oskuste paketis peamiselt tööturu kohestele vajadustele; rõhutab sellega seoses, et oluline on teha tihedat koostööd Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (Cedefop), et ette aimata vajadusi oskuste järele ning töötada välja üleeuroopaline oskuste vajaduste prognoosimise vahend ja elukestev õpe, et kohaneda uute oludega tööturul ning parandada isikute kohanemisvõimet, kodanikuaktiivsust ja sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub liikmesriike üles keskenduma oma haridus- ja koolitusprogrammides ning õppekavades mitte ainult tööalase konkurentsivõime oskustele, kirja- ja arvutusoskusele, digikirjaoskusele ja meediapädevusele, vaid ka sellistele oskustele, mis on ühiskonnale üldisemalt kasulikud, nagu valdkonnaülesed või pehmed oskused (juhtimisoskus, sotsiaalsed ja kultuuridevahelised oskused, haldamine, ettevõtlus- ja finantsharidus, vabatahtlik tegevus, võõrkeelteoskus, läbirääkimine), ning seadma prioriteediks nende võimete arendamise ka kutseharidus- ja -õppe programmides koos Euroopa käsitöönduse edendamisega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et igaühel oleks õigus pääseda igas eluetapis tõeliselt juurde oskustele, et ta saaks omandada põhioskusi 21. sajandi jaoks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab, kui väärtuslikud on hariduse rahvusvahelistumine ning liikuvusprogrammides osalevate õppijate ja töötajate arvu suurenemine; rõhutab sellega seoses programmi „Erasmus +“ tähtsust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib lisaks, et paljude uuringute kohaselt annab liikuvus inimestele kutsealased erioskused ning ka valdkonnaülesed ja ülekantavad oskused, nagu kriitiline mõtlemine ja ettevõtlusvaim, ning annab neile paremad karjäärivõimalused; tunnistab, et praegu ELi eelarvest õpiliikuvusele eraldatud vahendid ei pruugi olla piisavad selleks, et saavutada 2020. aastaks seatud 6 % õpiliikuvuse eesmärk; |
| --- | --- |

8.

| 9. | julgustab liikmesriike edasi arendama sektoritevahelise liikuvuse võimalusi koolides üldiselt; rõhutab, et kutsehariduse ja -õppe õpiliikuvus vajab suuremat toetust ja edendamist ning et erilist tähelepanu tuleks liikuvuse kontekstis pöörata piiriülestele piirkondadele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et haridus ja koolitus peaksid aitama kaasa noorte isiklikule arengule ja kasvamisele, et neist saaksid ennetavalt tegutsevad ja vastutustundlikud kodanikud, kes on valmis elama ja töötama tehnoloogiliselt arenenud ja üleilmastunud majandusega riikides, ning peaksid andma neile elukestvaks õppeks olulised pädevused, mis on kombinatsioon eneseteostamiseks ja -arenguks, kodanikuaktiivsuseks ja tööks vajalikest teadmistest, oskustest ja hoiakutest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et kvaliteetne alusharidus ja lapsehoid on oskuste arendamise olulisteks eeldusteks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et hariduse andmine ja lapsehoiu tagamine on liikmesriikide kohustus, ning kutsub neid üles parandama alushariduse ja lapsehoiu kvaliteeti ja kättesaadavust ning rajama piisava taristu, mis pakuks kvaliteetset ja kättesaadavat lapsehoidu iga sissetulekutasemega inimestele, ning kutsub üles kaaluma tasuta juurdepääsu andmist vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavatele peredele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et loovus ja innovatsioon on muutumas ELi majanduses liikumapanevaks jõuks ning neid tuleks siseriiklikes ja Euroopa poliitikastrateegiates süvalaiendada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt uue oskuste tegevuskava eesmärgi üle muuta õppijate esimeseks valikuks kutseharidus ja -õpe, mis vastaks tööturu nõudlusele ja oleks seotud tulevaste tööalaste nõudmistega tänu tööandjate osalemisele kursuste kavandamisel ja läbiviimisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | innustab liikmesriike minema kaugemale „õigete kutseoskuste“ edendamisest ja keskenduma ka nendele hariduse aspektidele, mis on tööpõhisemad ja praktilisemad ning soodustavad ettevõtlikku meelt, uuendusmeelsust ja loovust, aitavad kriitiliselt mõelda, mõista jätkusuutlikkuse käsitust, väärtustades selliseid põhiõigusi ja -väärtusi nagu inimväärikus, vabadus, demokraatia, sallivus ja austus, ning osaleda avatud mõtlemisega kodanikena täiel määral demokraatlikus protsessis ja ühiskondlikus elus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on siiski arvamusel, et hariduse ja oskuste arendamise suhtes on vaja võtta terviklik lähenemisviis, milles oleks protsessi keskmes õppija, ja tagada piisavad investeeringud elukestva õppe meetmetesse; arvab lisaks, et haridus ja koolitus peab olema kättesaadav ja taskukohane kõigile ning vaja on suuremaid jõupingutusi kõige haavatavamate rühmade kaasamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike üles tagama, et kodanikuühiskond, eksperdid ja perekonnad, kellel on kogemus kohapeal toimuvaga, kaasatakse aktiivsemalt eluks vajalike oskuste üle peetavasse arutellu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | julgustab liikmesriike keskenduma ka sooliste stereotüüpide kaotamisele, sest viimasel ajal kõrgkooli lõpetanutest moodustavad naised 60 %; rõhutab, et nende tööhõive määr on ometi jätkuvalt madalam kui meestel ja nad on paljudes sektorites alaesindatud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | innustab liikmesriike sobitama tööturul oskused paremini kokku töökohtadega ning eriti kehtestama kvaliteetse õpipoisiõppe, mis aitab inimestel olla oma haridusteel ja hiljem tööturul paindlikud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnistab duaalse haridussüsteemi (31) väärtust, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et ühes liikmesriigis kasutatavat süsteemi ei saa pimesi kopeerida teises liikmesriigis; ergutab parimate tavade mudelite jagamist, millesse peaksid olema kaasatud ka sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab sellega seoses meelde vajadust tõhustada koostööd liikmesriikide vahel, et õppida parimatest tavadest, mis alandavad töötuse määra, näiteks õpipoisiõpe ja elukestev õpe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu Cedefopi rollile, kuna tema üks peamine ülesanne on tuua kokku eri liikmesriikide poliitilised juhid, sotsiaalpartnerid, teadlased ja praktikud, et vahetada mõtteid ja kogemusi, töötades selleks muu hulgas välja valdkonnapõhiseid platvorme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kultuur, loovus ja kunst aitavad oluliselt kaasa isiklikule arengule, tööhõivele ja majanduskasvule kogu ELis, kuna need edendavad innovatsiooni, soodustavad ühtekuuluvust, tugevdavad kultuuridevahelisi suhteid, parandavad vastastikust mõistmist ja aitavad hoida alal Euroopa identiteeti, kultuuri ja väärtusi; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada oma toetust kultuuri- ja loomemajandusele, et uurida põhjalikult nende potentsiaali ja seda ära kasutada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate praeguse sissevoolu tõttu ELi on vaja kehtestada kolmanda riigi kodanike suhtes järjepidevam lähenemisviis, mis hõlmab nende oskuste, pädevuste ja teadmiste hindamist, et muuta need nähtavaks, ning oskuste tunnustamise ja valideerimise mehhanismi loomist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et uued tulijad toovad kaasa uusi oskusi ja teadmisi, ning nõuab, et töötataks välja vahendid, millega pakkuda mitmekeelset teavet olemasolevate võimaluste kohta formaalõppe ja informaalse õppimise, kutseõppe, praktika ja vabatahtliku töö valdkonnas; peab oluliseks edendada kultuuridevahelist dialoogi, et lihtsustada rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate sisenemist tööturule ja integreerumist ühiskonda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiidab heaks komisjoni ettepanekud kolmandate riikide kodanikele mõeldud kutsekirjelduse koostamise vahendi kohta ja loodab selles ettevõtmises kiireid edusamme; soovitab Euroopa uues oskuste tegevuskavas viia migrantide oskuste käsituse kooskõlla kolmandate riikide kodanike integreerimise tegevuskavaga; rõhutab, et migrantide oskuste täiendamiseks tuleks rakendada terviklikumat lähenemisviisi, mis hõlmaks sotsiaalse ettevõtluse, kodanikuhariduse ja informaalse õppe kasutamist, ning rõhuasetus ei tohiks langeda üksnes läbipaistvusele, võrreldavusele ning migrantide oskuste ja kvalifikatsiooni varajasele määramisele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on arvamusel, et tuleb tegutseda kooskõlastatult, et võidelda ajude äravoolu vastu, määratledes asjaomased meetmed olemasolevate oskuste ärakasutamiseks, et vältida inimkapitali kadu liikmesriikides; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et investeeringud tänase hariduse võimesse määravad praeguste ja tulevaste töökohtade kvaliteedi, töötajate kvalifikatsiooni, sotsiaalse heaolu ja demokraatliku osalemise ühiskonnas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike üles tegelema rahvastiku vananemisest tekkivate probleemidega, arendades tervishoiuga, heaoluga ja haiguste vastu võitlemisega seotud erioskusi; |
| --- | --- |

29.

Hariduse roll võitluses töötuse, sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu

| 30. | on seisukohal, et ELi konkurentsivõime, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus sõltuvad suuresti haridus- ja koolitussüsteemidest, mis ennetavad inimeste mahajäämust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et haridus ja koolitus ei ole olulised tegurid mitte ainult tööalase konkurentsivõime tõstmisel, vaid ka isikliku arengu, sotsiaalse kaasamise ja ühtekuuluvuse ning kodanikuaktiivsuse edendamisel, ning arvab seetõttu, et võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja piisav investeerimine oskustesse ja pädevustesse on äärmiselt olulised töötuse kõrge määra alandamisel ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel, eriti kõige haavatavamate ja ebasoodsamas olukorras olevate rühmade seas (NEET-noored, pikaajalised töötud, väheste oskustega isikud, pagulased ja puudega inimesed); tuletab meelde, et selles osas on tähtsaim tulevikus vajatavate oskuste tõeline prognoosimine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kahetsusväärseks, et investeeringud haridusse ei vasta endiselt vajadustele ja et hariduse eelarve järjestikused kärped mõjutavad enim neid õpilasi ja täiskasvanuid, kes on pärit ebasoodsatest sotsiaal-majanduslikest oludest; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et aastatel 2010–2014 vähenesid investeeringud haridusse ja koolitusse kogu ELis 2,5 % (32); rõhutab, et selleks, et haridus saaks täita oma eesmärki töötuse, sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vähendamisel, on piisavate vahenditega riiklikud haridussüsteemid väga olulised; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et OECD (33) andmetel aitavad kõrgemalt haritud inimesed suurendada ühiskonna demokraatlikkust ja majanduse jätkusuutlikkust, sõltuvad vähem avaliku sektori abist ja on vähem haavatavad majanduslanguste suhtes; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et investeerimine kvaliteetsesse haridusse ja innovatsiooni ei ole otsustava tähtsusega mitte ainult töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel, vaid ka selleks, et EL saaks konkureerida edukalt üleilmsetel turgudel; palub komisjonil ja liikmesriikidel taastada avaliku sektori investeeringud alus-, põhi- ja keskharidusse kõigi, eriti ebasoodsamatest oludest pärit laste jaoks vähemalt kriisieelsel tasemel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib tähelepanu asjaolule, et igal inimesel peab igas eluetapis olema õigus pääseda juurde õppimis- ja koolitusvõimalustele, et omandada valdkonnaüleseid oskusi, nagu arvutusoskus, digikirjaoskus, meediapädevus, kriitiline mõtlemine, sotsiaalsed oskused ja muud asjakohased eluks vajalikud oskused; on seisukohal, et uus oskuste tegevuskava on samm õiges suunas, soodustades ühiste kohustuste võtmist, et luua ühine arusaam elukestva õppe meetmete otsustavast tähtsusest; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab väliste ühingute ja valitsusväliste organisatsioonide rolli, kuna nad õpetavad lastele muid oskusi ja sotsiaalseid pädevusi, näiteks kunste ja käelist tegevust, aitavad neil integreeruda, oma keskkonda paremini mõista, õpetavad solidaarsust õppimises ja elus ning parandavad tervete klasside õppeoskusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et puudega inimestel on erivajadused, mistõttu nad vajavad oskuste omandamisel asjakohast tuge; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta (kui nad rakendavad uut oskuste tegevuskava) haridus- ja koolitusmeetmete kavandamisel kaasav lähenemisviis, sealhulgas tugiõpetajate abil ning tehes oskusi, koolitusi ja rahastamisvõimalusi käsitleva teabe kättesaadavaks võimalikult paljudele inimrühmadele, võttes arvesse väga erinevaid puudeid; on seisukohal, et ettevõtlus on paljude puudega inimeste jaoks teostatav võimalus, et toetada nende osalemist tööturul; juhib sellega seoses tähelepanu sellele, kui tähtis on parandada puudega inimeste digitaaloskusi ja kui oluline on juurdepääsetava tehnoloogia roll; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib, et kuigi üha enam tunnustatakse potentsiaali, mis on kvaliteetsel alusharidusel ja lapsehoiul haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamisel ning edasistele õpingutele kindla aluse rajamisel, puudub uues oskuste tegevuskavas tulevikukujutlus hariduse varasemate etappide jaoks; kutsub seepärast liikmesriike üles investeerima kvaliteetsesse alusharidusse ja lapsehoidu, et parandada selle kvaliteeti ja juurdepääsu sellele, ning samuti võtma meetmeid, mille eesmärk on vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub liikmesriikidel toetada eelkõige alushariduse ja lapsehoiu 2014. aasta kvaliteediraamistikku (34) ning rõhutab, et kõigile noortele, kes on põhikoolist või keskkoolist välja langenud, peavad olema kättesaadavad asjakohased programmid, et anda neile teine võimalus; peab keskhariduse omandamist soovitavaks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | juhib tähelepanu asjaolule, et haridus peaks lisaks tööturu vajadustele vastavate oskuste ja pädevuse tagamisele aitama kaasa ka noorte isiklikule arengule ja kasvamisele, et neist saaksid ennetavalt tegutsevad ja vastutustundlikud kodanikud; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub liikmesriike üles suunama investeeringuid kaasavasse haridusse, mis on vastavuses ühiskonna kitsaskohtadega, ja tagab võrdse juurdepääsu ja võrdsed võimalused kõigile, sealhulgas erineva sotsiaal-majandusliku taustaga noortele ning haavatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub liikmesriike üles laiendama teise võimaluse hariduse ja koolituse võimalusi, et riskirühmade esindajaid paremini tööturul integreerida; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab heameelt komisjoni ettepanekute üle võtta meetmeid oskuste arendamiseks, et vähendada erinevusi hariduses ja ebasoodsaid tegureid kogu inimese eluea vältel, võimaldades seeläbi Euroopa kodanikel tõhusalt võidelda töötusega ning tagada konkurentsivõime ja innovatsioon Euroopas, kuid juhib tähelepanu paljudele haldustõketele, mis aeglustavad kõnealuste eesmärkide saavutamiseks tehtavaid edusamme seoses töötajate liikuvuse, kvalifikatsioonide tunnustamise ja kutsealade õpetamisega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab seepärast, et liikmesriigid tagaksid, et siseturu infosüsteem (IMI) toimib nõuetekohaselt, hõlbustab andmete vahetamist ja tõhustab halduskoostööd, tekitamata seejuures tarbetut halduskoormust, ning võtaksid kasutusele lihtsamad ja kiiremad menetlused teises liikmesriigis töötamist kavandavate kvalifitseeritud töötajate kutsekvalifikatsioonide ja erialase täiendamise nõuete tunnustamiseks ning väldiksid igasugust diskrimineerimist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelkõige hõlbustama haavatavate kodanike juurdepääsu oskuste arendamisele ja hindama, kas oleks vaja spetsiaalseid vahendeid, nagu kohalikud ELi infokeskused ja spetsiaalsed võtmepädevuste raamistiku näitajad, et võtta arvesse ebasoodsas olukorras olevate rühmade vajadusi; |
| --- | --- |

45.

Elukestva õppe võimaluste edendamine

| 46. | toonitab, kui oluline on elukestev õpe töötajate enesearenduse jaoks, sealhulgas pidevalt muutuvate töötingimustega kursis olemine (35), ning kõigi jaoks võimaluste loomine, et edendada Euroopas igas vanuses õppimise kultuuri; julgustab komisjoni ja liikmesriike edendama elukestvat õpet ja sellesse investeerima, eeskätt riikides, kus osalemise määr on madalam kui 15 % sihttase; |
| --- | --- |

46.

| 47. | juhib murega tähelepanu vastuvõetamatule olukorrale, kus 70 miljonil eurooplasel puuduvad põhioskused; tervitab seetõttu oskuste täiendamise meetmete algatuse loomist ning nõuab selle kiiret rakendamist ja järelevalvet; palub lisaks komisjonil ja liikmesriikidel ergutada järjepidevat lähenemisviisi oskuste täiendamise, ümberõppe ja elukestva õppe suhtes, võttes parema juurdepääsu ja motiveerimise jaoks kasutusele mitmekesised kavad, mis on kohandatud iga liikmesriigi vajadustest lähtuvalt ning mõeldud nii töötutele kui ka töötavatele inimestele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et oskuste täiendamise meetmete algatus peaks hõlmama õppimisvajaduste individuaalset hindamist, kvaliteetset õppevõimalust ning omandatud oskuste ja pädevuste süsteemset valideerimist, mis võimaldab neid tööturul kergesti tunnustada; rõhutab, et on vaja tagada laialdane juurdepääs lairibaühendusele, võimaldamaks digikirjaoskust; peab kahetsusväärseks seda, et Euroopa Parlamenti ei kaasatud algatuse kujundamisse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et valdkondlike ja erioskuste arendamine peab olema haridusteenuse osutajate, tööandjate ja ametiühingute ühine vastutus ning seepärast peaksid liikmesriigid tagama tiheda dialoogi sotsiaalpartneritega; rõhutab, et kõik asjaomased tööturul osalejad tuleks kaasata koolitusprotsessi, selle kujundamisse ja läbiviimisse, et anda inimestele vajalikud oskused kogu karjääri vältel ning et ettevõtted saaksid olla konkurentsivõimelised ning samal ajal edendada isiklikku arengut, kvaliteetseid töökohti, karjääriväljavaateid ja arengut; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab vajadust töötada välja terviklik haridus- ja koolitussüsteem, et tagada õppijatele eri liiki oskused: põhioskused (kirjaoskus, arvutusoskus ja digitaaloskused), kõrgetasemelised üldoskused (näiteks probleemide lahendamise oskus ja õpioskus), ametialased, tehnilised ja kutse- või sektoripõhised oskused ning sotsiaal-emotsionaalsed oskused; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toonitab, et väheste oskustega isikute konkreetsete vajaduste mõistmine ja neile kohandatud koolituse pakkumine on oluline samm tõhusamate koolitusprogrammide kujundamisel; tuletab meelde, et reageerimis- ja kohanemisvõime, mis tugineb kogutud kogemustele ning arvestab muutuvate asjaoludega, on tõhusa haridusprotsessi kriitilise tähtsusega elemendid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et teavitustegevus ja suunised inimestele, kes on ebasoodsas olukorras, sealhulgas puudega inimestele, pikaajalistele töötutele ja alaesindatud rühmadele, kes ei pruugi olla teadlikud oma oskuste taseme tõstmise kasust või uute oskuste omandamise või oskuste suurendamise võimalustest, on sellise algatuse edu jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma suunatud meetmeid ülalpeetavate perekonnaliikmete eest hoolitsemise ajavahemiku järel tööle tagasi pöörduvate vanemate ümberõppe ja oskuste valideerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub üles kõigi asjaomaste sidusrühmade tihedale kaasamisele ja dialoogile mitte ainult riiklikul ja Euroopa, vaid ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et vastata tööturu tõelisele olukorrale ja vajadustele; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tuletab meelde, et elukestev õpe tuleb hõlmata laiemasse kutsealase pädevuse konteksti; |
| --- | --- |

55.

1.   
  Hariduse ja tööhõive seoste tugevdamine

| 56. | tuletab meelde, et oskuste nappuse ja mittevastavuse probleemi lahendamine tööturul ja sotsiaalse liikuvuse võimaluste edendamine, sealhulgas kutse- ja õpipoisiõppe puhul, on hädavajalik, et edendada jätkusuutlikku majanduskasvu, sotsiaalset ühtekuuluvust, töökohtade loomist, innovatsiooni ja ettevõtlust, eelkõige VKEde ja käsitööettevõtete jaoks; ergutab seetõttu liikmesriike lähtuma kutseõppe edendamisel majanduse vajadustest; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et tuleb püüda saavutada inimese kogu karjääri ja arengutee ulatuses paindlikum ja isikupärastatud (36) lähenemisviis karjääri kujundamisele ning elukestvale haridusele ja koolitusele, ning tunnistab rolli, mis saab selle saavutamisel olla peamiselt avaliku, aga ka erasektori osalejatel, tunnistades samas, et varasest etapist peale peab haridus- ja oskustepoliitika põhielement olema individuaalseid vajadusi ja eelistusi arvestav ning individuaalsete oskuste hindamisele ja laiendamisele keskenduv juhendamine ja nõustamine; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palub liikmesriikidel koostada koos sotsiaalpartneritega ja kehtestada poliitika, kus nähakse ette õppe- ja koolituspuhkus, samuti töökohal õppimise võimalus; kutsub neid üles võimaldama õppimist töö ajal ja väljaspool tööd, sealhulgas tasustatud koolituspuhkust, mis on kättesaadav kõikidele töötajatele ja eelkõige ebasoodsas olukorras inimestele, pöörates erilist tähelepanu naistöötajatele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toonitab, et oskustepoliitikas tuleks alati arvestada käimasolevate tööturu muutustega ja lisaks ka tagada, et see poliitika oleks piisavalt universaalne, et arendada töötajate õppimisvõimet ja hõlbustada nende kohanemist tuleviku väljakutsetega; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et vastutus oskuste arendamise eest peab jagunema haridusasutuste ja tööandjate vahel; rõhutab, et tööstussektor/tööandjad peaksid osalema inimestele vajalike oskuste pakkumisel ja vajaliku koolituse andmisel, et ettevõtted oleksid konkurentsivõimelised ning et sisendada inimestesse enesekindlust; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kordab, et tööalase konkurentsivõime, innovatsiooni ja kodanikuaktiivsuse, sealhulgas ökokodakondsuse tõhustamiseks peavad põhioskused käima käsikäes muude võtmepädevuste ja hoiakutega: loovus, loodusteadlikkus, algatustunne, võõrkeelteoskus, kriitiline mõtlemine, sh e-kirjaoskuse ja meediakirjaoskuse abil, ja oskused, mis kajastavad kiiremini arenevaid sektoreid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab taastuvate energiaallikate suurt potentsiaali innovatsiooni ja tööhõive jaoks ning seoses ressursi- ja energiatõhususe suurendamise püüetega; palub komisjonil ja liikmesriikidel haridus- ja tööhõivevõimalusi silmas pidades võtta uue oskuste tegevuskava rakendamisel arvesse energia- ja keskkonnaküsimusi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab vajadust rakendada töökohal õppijatele, õpipoistele ja töötajatele kohandatud toetust, et tagada kõigi üksikisikute tööturule kaasamine; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tunnistab, et tähtis on soodustada tööpõhist õpipoisi- ja praktikaõpet kui vahendit, mis veelgi hõlbustab inimeste integreerumist tööturuga, st luues sildu / põlvkondadevahelist oskuste edasiandmist; |
| --- | --- |

64.

| 65. | märgib, et õpipoisiõpet, praktikat ja erioskuste koolitust loetakse kõige tõhusamat liiki koolituseks, mis aitab vältida noorte tagasilangemist mittetöötava ja mitteõppiva noore seisundisse; märgib, et rõhutatud on, et kutse- ja akadeemilise hariduse ja koolituse duaalse süsteemi kasutamine vähendab mittetöötavate ning mitteõppivate noorte arvu, võimaldades enamate noorte jäämist haridusse/koolitusse ja aidates suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ning tõenäosust, et nad suunduvad sujuvamalt tööhõivesse/ alustavad karjääri; rõhutab, et makromajandusliku analüüsi andmetel annab parimaid tulemusi duaalse hariduse ja koolituse ning aktiivse tööturupoliitika kombineerimine; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub liikmesriike üles osutama VKEdele abi tööpõhise ettevõtetevahelise koolitamise ja oskuste arendamise jaoks; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub kehtestada riiklikus seadusandluses ja praktikas noorte jaoks konkreetsed meetmed, mis oleksid täiskasvanutele suunatud meetmetega võrdväärsed, et hõlbustada noorte üleminekut haridusest tööle, tagades kvaliteetse ja tasustatud praktika ja õpipoisiõppe, mis võimaldab noortele praktilist kohapeal toimuvat õpet, samuti piiriülesed vahetusprogrammid, nagu programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“, andes noortele võimaluse rakendada oma andeid ning omada piisavaid sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi ja juurdepääsu piisavale tööhõivele ja sotsiaalkaitsele; palub liikmesriikidel eriliselt toetada VKEsid, et ka nemad saaksid tööle võtta praktikante ja duaalses haridussüsteemis osalejaid; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub liikmesriike üles tagama kvaliteediraamistikku, mis ei luba praktika ja õpipoisiõppe kasutamist odava või tasuta tööjõu saamiseks; juhib tähelepanu sellele, et põhiliste töötervishoiu- ja ohutusstandardite ning -õiguste mõistmine on samuti oluline, et kujundada kvaliteetset tööhõivet ja vältida ekspluateerimist; kutsub seetõttu liikmesriike üles looma praktika ja õpipoisiõppe riiklikke õiguslikke kvaliteediraamistikke, tagades eelkõige tööhõivekaitse ja nõuetekohase sotsiaalkindlustuskatte; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palub komisjonil esitada õpipoisiõppe kvaliteediraamistik ning kutsub liikmesriike üles seda kinnitama (37); |
| --- | --- |

69.

| 70. | arvab, et vajalike oskuste prognoosimiseks tuleb eelkõige koolihariduselt tööpõhisele õppele ja inimväärsele tööhõivele efektiivset üleminekut võimaldavate kutsekvalifikatsiooni programmide koostamisel, rakendamisel ja hindamisel kõigil tasanditel kindlalt kaasata kodanikuühiskond, eelkõige noorte- ja kogukondlikud organisatsioonid, sotsiaalpartnerid, hariduse ja väljaõppe pakkujad ja spetsialiseeritud tugiteenistused; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab vajadust tagada, et kvalifikatsioon oleks tööandjate jaoks mõttekas, kaasates selle kujundamisse tööturu osalisi; |
| --- | --- |

71.

Mitteformaalse ja informaalse õppimise määrav roll

| 72. | rõhutab, et on oluline valideerida mitteformaalne ja informaalne õppimine, et jõuda õppijateni ning anda neile mõjuvõimu; märgib, et see vajadus on eriti ilmne haavatavas või halvemas olukorras olevate inimeste puhul, näiteks madala kvalifikatsiooniga täiskasvanud või pagulased, kes vajavad eelisjuurdepääsu valideerimise korrale; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kahetseb, et tööandjad ja formaalhariduse pakkujad ei tunnusta piisavalt mitteformaalse ja informaalse õppimise kaudu omandatud oskuste, pädevuse ja teadmiste väärtust ja asjakohasust; rõhutab sellega seoses vajadust töötada selle nimel, et ületada kõigi asjaomaste sidusrühmade teadlikkusepuudus valideerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tunnistab, et täiendavaks takistuseks on valideerimisel järgitavate lähenemisviiside võrreldavuse ja sidususe puudumine ELi riikides, eriti kutsehariduse ja -õppe vallas; möönab lisaks, et tõelise juurdepääsu, tunnustuse ja finantstoe pakkumisel on jätkuvalt suuri raskusi, eriti halvemas olukorras rühmadele, nagu madala kvalifikatsiooniga isikud, kes vajavad eelisjuurdepääsu valideerimisele; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles valideerimisvõimalusi paremini tutvustama; väljendab sellega seoses heameelt edusammude üle, mida on viimastel aastatel tehtud seoses nõukogu soovituse rakendamisega, mis käsitleb mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimist 2018. aastaks; on siiski arvamusel, et on vaja edasisi jõupingutusi, et kehtestada asjakohased õigusraamistikud ja luua laiahaardelised valideerimisstrateegiad valideerimise võimaldamiseks; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tuletab meelde, et mitmed toimivad Euroopa läbipaistvusvahendid, nagu Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF) ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET), on välja töötatud üksteisest eraldi; rõhutab, et selleks, et võimaldada üksikisikul paremini oma edasijõudmist mõõta ja võimalusi hinnata ning eri kontekstides toimunud õppimise tulemustest kasu saada, tuleb neid paremini kooskõlastada ja toetada kvaliteedi tagamise süsteemidega ning need tuleb kaasata riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku, et suurendada eri sektorite ja osaliste, sh tööandjate vahelist usaldust; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab, et on vaja tähelepanu ümber suunata mitteformaalsele haridusele, sest see võimaldab suurendada eriti haavatavamas ja halvemas olukorras inimeste, sealhulgas erivajadustega ja puudega, madala kvalifikatsiooniga ja formaalharidusele piiratud juurdepääsuvõimalustega inimeste mõjuvõimu; on veendunud, et mitteformaalse hariduse pakkujatel ja valitsusvälistel organisatsioonidel on head võimalused jõuda formaalsest haridussüsteemist kõrvale jäänud ebasoodsas olukorras rühmadeni, ja neid tuleks selles rollis paremini toetada, tagamaks, et oskuste tegevuskavast saaksid abi need, kes seda kõige rohkem vajavad; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tunnistab, kui oluline on vabatahtlik tegevus teadmiste, kogemuste ja oskuste omandamise vahendina tööalase konkurentsivõime suurendamiseks ja kutsekvalifikatsiooni saamiseks; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab, et mitteformaalsel õppimisel, sealhulgas vabatahtlikul tegevusel on oluline roll ülekantavate teadmiste, kultuuridevahelise pädevuse ja selliste eluks vajalike oskuste tõhusamal arendamisel nagu meeskonnatöö, loovus ja algatusvõime, tugevdades ühtlasi eneseaustust ja õpimotivatsiooni; |
| --- | --- |

79.

| 80. | lisaks rõhutab, kui olulised on informaalsed haridusprogrammid, kunsti- ja sporditegevus ning kultuuridevaheline dialoog, pidades silmas kodanike aktiivset kaasamist ühiskondlikesse ja demokraatlikesse protsessidesse ning nende vastuvõtlikkuse vähendamist radikalismipropaganda suhtes; rõhutab, et informaalne ja mitteformaalne õpe täidab peamist osa tööturult enim tõrjutud ja haavatavate inimeste kaasamisel; nõuab, et liikmesriigid rakendaksid täielikult ja õigeaegselt nõukogu mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist käsitlevat 20. detsembri 2012. aasta soovitust; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab, kui tähtsad on valdkonnaülesed oskused, mis on omandatud spordi kaudu mitteformaalse ja informaalse õppimise raames, ning toob esile seose spordialase töölesobivuse, hariduse ja koolituse vahel; |
| --- | --- |

81.

| 82. | toonitab, et informaalne ja mitteformaalne õpikeskkond pakuvad ka võimalusi selliste ühiste väärtuste aktiivseks edendamiseks, nagu vabadus, sallivus ja mittediskrimineerimine, samuti teadmiste omandamiseks kodakondsuse, jätkusuutlikkuse ja inimõiguste, sealhulgas naiste ja laste õiguste kohta; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub liikmesriike üles kasutusele võtma menetlusi informaalse ja mitteformaalse hariduse tunnustamiseks, lähtudes nende liikmesriikide parimatest tavadest, kes on sellised vahendid juba kasutusele võtnud, et tagada edu oskuste täiendamisel (38); juhib sellega seoses tähelepanu tööturust kõige kaugemal seisvatele rühmadele suunatud reageerimismeetmete olulisusele; |
| --- | --- |

83.

| 84. | toonitab, et informaalsel ja mitteformaalsel õpikeskkonnal, mida kasutatakse laialdaselt kogukonnahariduses ning töös tavapärases akadeemilises ja täiskasvanuhariduses alaesindatud rühmadega, on tõrjutud ja haavatavas olukorras inimeste kaasamisel määrav roll; kinnitab sellega seoses vajadust võtta arvesse naiste ja tüdrukute, puudega inimeste, LGBTI-inimeste, rändajate ja pagulaste ning etnilistest vähemustest inimeste perspektiivi ja vajadusi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rõhutab, kui oluline on karjäärialane nõustamine madala kvalifikatsiooniga inimeste toetamisel; juhib sellega seoses tähelepanu liikmesriikide avaliku ja erasektori tööhõiveteenuste suutlikkuse ja kvaliteedi olulisusele; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma Europassi kava raames ühiste oskuste hindamise vahendite kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kutsub liikmesriike üles oma valideerimissüsteeme edasi arendama ja suurendama inimeste teadlikkust kättesaadavatest valideerimisteenustest; julgustab liikmesriike looma juurdepääsetavamat, atraktiivsemat ja avatumat korda edasiõppeks, nt kutsehariduse ja -õppe jätkamise teel; |
| --- | --- |

87.

Digitaalvaldkonna ning loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika (STEM) alased ja ettevõtlusoskused

| 88. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et tänapäeva ühiskonnas on põhiliste digitaaloskuste tagamine väga oluline eeltingimus isiklikuks ja tööalaseks eneseteostuseks, kuid on arvamusel, et vaja on edasisi jõupingutusi, et varustada inimesi spetsiifilisemate digitaaloskustega, et nad suudaksid kasutada digitaaltehnikat innovaatilisel ja looval viisil; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rõhutab vajadust kindlaks teha uue tehnoloogia käsitlemiseks vajalikud oskused ja edendada nõutavate digioskuste arendamist, mida vajavad keskmise turukapitalisatsiooniga ja mikroettevõtjad ning VKEd; osutab eelkõige asjaolule, et oskuste arendamine leiab digiajastul aset kiirete muutuste kontekstis, mis võib tööturu tasakaalu häirida, mistõttu on vaja muutustega kaasas käivat elukestvat õpet; |
| --- | --- |

89.

| 90. | on veendunud, et STEM-valdkonna haridusele tuleks rohkem tähelepanu pöörata, et parandada digitaalset õppimist ja õpetamist; rõhutab tihedat seost loovuse ja innovatsiooni vahel, ja nõuab seetõttu kunsti- ja loovõppe liitmist STEM-õppe tegevuskavaga, samuti leiab, et tüdrukuid ja noori naisi tuleb varasest east alates julgustada STEM-erialasid õppima; |
| --- | --- |

90.

| 91. | rõhutab vajadust lõimida õppe- ja õpetamisprotsessi uus tehnoloogia, samuti hõlbustada hariduse omandamist praktilise tegevuse ja tegelike kogemuste kaudu, võttes arvesse eakohaseid IKT- ja meediaõppekavasid, milles peetakse silmas laste arengut ja heaolu ning mille abil lapsi varakult juhendatakse tehnoloogiat vastutustundlikult kasutama ja soodustatakse kriitilist mõtlemist, et varustada inimesed õigete oskuste, pädevuse ja teadmistega, ning tagada kõigi digioskuste arendamine, mida üksikisikud ja ettevõtted üha digitaalsemaks muutuva majanduse tingimustes vajavad; tuletab meelde vajadust julgustada tüdrukuid ja noori naisi IKT erialasid õppima; |
| --- | --- |

91.

| 92. | lisaks rõhutab vajadust koostööaltima, kooskõlastatuma ja suunatuma lähenemisviisi järele digitaaloskuste strateegiate arendamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kutsub sel eesmärgil komisjoni üles suurendama Euroopa raamprogrammidest ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist pakutavat rahastamist, et edendada Euroopas kaasavaid, innovatiivseid ja kaalutlevaid ühiskondi, et kõik kodanikud, eelkõige ebakindla sotsiaalse ja majandusliku taustaga või eraldatud piirkondades elavad kodanikud ning puuetega inimesed, eakad ja töötud, osaleksid täiel määral ühiskonnas ja tööturul; |
| --- | --- |

93.

| 94. | tervitab komisjoni ettepanekut soovitada liikmesriikidel koostada põhjalikud riiklikud digioskuste strateegiad, pöörates erilist tähelepanu digitaalse lõhe vähendamisele ja pidades eelkõige silmas eakaid inimesi; märgib siiski, et nende strateegiate tulemuslikkuse kindlustamiseks tuleb tagada õpetajatele elukestva õppe võimalused ning kõigil haridustasanditel vastavalt kohandatud tugev pedagoogiline juhtimine ja innovatsioon, mis põhineb selgel arusaamal ea- ja arengukohasest meediapedagoogikast, samuti õpetajate algsel ja jätkuval koolitusel ja täeindõppel ning heade tavade vahetamisel; |
| --- | --- |

94.

| 95. | toonitab, et meediakirjaoskus võimaldab kodanikel omandada kriitiline arusaam meedia eri vormidest, suurendades ja rikastades nii digikirjaoskuse pakutavaid ressursse ja võimalusi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi meediakirjaoskuse parandamiseks koolide õppekavades ja kultuurhariduslikes institutsioonides ning töötama riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil välja algatusi, mis hõlmavad kõiki formaalse, informaalse ja mitteformaalse õppe ja koolituse tasandeid; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kordab, et digioskused peavad hõlmama digitaalset ja meediakirjaoskust, samuti kriitilist ja loovat mõtlemist, et õppijatest ei saaks mitte lihtsalt tehnoloogia kasutajaid, vaid aktiivsed loojad, uuendajad ja vastutustundlikud kodanikud digitaliseeritud maailmas; |
| --- | --- |

97.

| 98. | palub liikmesriikidel teha igal haridustasemel kättesaadavaks IKT-koolituse ning digioskuste ja meediapädevuse arendamise võimalused; rõhutab sellega seoses, kui olulised on avatud õppematerjalid, mis tagavad kõigi inimeste juurdepääsu haridusele; |
| --- | --- |

98.

| 99. | rõhutab vajadust lisada hariduse kõikidesse tasanditesse ja läbi erisuguste teemade ettevõtlusõppe, sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse elemendid, sest noorte ettevõtlusvaimu ergutamine juba varases etapis suurendab töölesobivust, toetab võitlust noorte töötuse vastu ja soodustab loovuse, kriitilise mõtlemise ning juhtimisoskuste kujunemist, millest on abi sotsiaalprojektide käivitamisel ja kohalike kogukondade elus; ühtlasi toonitab, kui tähtis on kogemustest õppimine ja „positiivse läbikukkumise“ kontseptsioon; |
| --- | --- |

99.

| 100. | leiab, et ettevõtlusharidus peaks hõlmama sotsiaalset mõõdet, sest see hoogustab majandust, leevendades samal ajal puudust, sotsiaalset tõrjutust ja muid ühiskondlikke probleeme, ning käsitlema teemasid nagu õiglane kaubandus, sotsiaalne ettevõtlus ja alternatiivsed ettevõtlusmudelid, näiteks kooperatiivid, et püüelda sotsiaalsema, kaasavama ja kestlikuma majanduse poole; |
| --- | --- |

100.

| 101. | tuletab meelde, et loomemajandus on üks ettevõtlikumaid ja kiiremini arenevaid sektoreid ning loomevaldkonna haridus aitab arendada valdkonnaüleseid oskusi, nagu loovmõtlemine, probleemide lahendamise oskus, meeskonnatöö ja leidlikkus; võtab teadmiseks, et kunsti- ja meediavaldkond on noortele iseäranis huvipakkuv; |
| --- | --- |

101.

| 102. | juhib tähelepanu sellele, et ettevõtlus eeldab selliste valdkonnaüleste oskuste arendamist nagu loovus, kriitiline mõtlemine, meeskonnatöö ja algatusvõime, mis aitavad kaasa noore isiklikule ja ametialasele arengule ning hõlbustavad tema üleminekut tööturule; on veendunud, et seetõttu on vaja hõlbustada ja edendada ettevõtjate osalemist haridusprotsessis; |
| --- | --- |

102.

| 103. | nõuab tungivalt akadeemilise kogukonna, muude haridus- ja koolitusasutuste või osalejate ja töömaailma vahelise aktiivse dialoogi loomist, andmevahetust ja koostööd, et välja töötada noortele vajalikke oskusi ja pädevusi andvad haridusprogrammid; |
| --- | --- |

103.

Kutsehariduse ja -õppe moderniseerimine ning keskendumine tööpõhise õppimise väärtusele

| 104. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnereid üles kujundama ja kehtestama poliitikat, millega tagatakse õppe- ja koolituspuhkus, samuti töö käigus toimuv kutseõpe ja elukestev õpe, sealhulgas ka teistes liikmesriikides; kutsub neid üles tegema tööl ja väljaspool tööd toimuva õppe, sealhulgas tasulise õppe võimalused kättesaadavaks kõigile töötajatele, eelkõige ebasoodsas olukorras olijatele, pöörates eriti tähelepanu naistöötajatele sektorites, kus naised on struktuurselt alaesindatud (39); |
| --- | --- |

104.

| 105. | kordab kutsehariduse ja -õppe kui asjakohast liiki hariduse tähtsust mitte ainult töölesobivuse ja kutsekvalifikatsiooni paremaks omandamiseks, vaid ka kõigile, sh sotsiaalselt haavatavas olukorras kodanikele ja ebasoodsas olukorras rühmadele võrdsete võimaluste loomiseks; |
| --- | --- |

105.

| 106. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada piisavad investeeringud kutseharidusse ja -õppesse, et garanteerida, et see on tervikliku ja osalust soodustava haridushoiaku kohaselt õppijatele, tööandjatele ja ühiskonnale senisest asjakohasem, ja kohandada seda tööturu vajadustele, muutes selle osaluspõhise, lõimitud ja kooskõlastatud lähenemise abil haridussüsteemi lahutamatuks osaks, ja tagada seejuures kõrged kvalifikatsioonistandardid ning kvaliteet; rõhutab vajadust tihedama koostöö järele kutsehariduse ja -õppe ning kõrgema hariduse pakkujate vahel, et tagada kutsehariduse ja -õppe lõpetajate edukas üleminek kõrgemasse haridusse; |
| --- | --- |

106.

| 107. | peab oluliseks akadeemilise hariduse ja kutseõppe üleminekuvõimaluste hõlbustamist; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rõhutab vajadust tugevdada kutse- ja karjäärinõustamise tavasid nii haridussüsteemis kui ka täiskasvanute hariduses oskuste ja pädevuste suunas, mida vajatakse riikide perspektiivsetes harudes ning sektorites, millel on kõrge lisaväärtus ja investeerimispotentsiaal; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kiidab heaks komisjoni algatused kutsehariduse ja -õppe edendamiseks; tunnistab, et kutsehariduses ja -õppes ei ole liikuvus veel oma potentsiaali saavutanud; on seisukohal, et kutsehariduse ja -õppe asutuste täiendav rahastamine aitaks kutsehariduses ja -õppes liikuvust ning kvaliteeti, asjakohasust ja kaasavust parandada; |
| --- | --- |

109.

| 110. | rõhutab vajadust uurida kutsehariduse ja -õppe õpetajate sektoritevahelise liikuvuse võimalust mitte ainult oma valdkonnas, vaid kõigi koolide vahel; |
| --- | --- |

110.

| 111. | jääb seisukohale, et peamine vastutus kutsehariduse ja -õppe kvaliteedi eest kuulub liikmesriikide ja piirkondlikule tasandile; kutsub komisjoni üles edendama kutseharidust ja soodustama parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kutsub liikmesriike üles muutma kutsehariduse ja -õppe kuvandit piisavate investeeringute ja kvalifitseeritud töötajate abil, tugevdades sidet tööturu ja tööandjatega ning luues arusaama, et kutseharidus ja -õpe on väärtuslik haridus- ja karjäärisuund; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama kutsehariduse ja -koolituse mainet ja atraktiivsust ning liikuvust selles valdkonnas kui olulist isiklikku karjäärivalikut, tagades, et noortel ja nende peredel oleks juurdepääs kutsehariduse ja -koolituse võimalustele ja suunistele, et tehtaks piisavalt investeeringuid selle haridusliigi kvaliteedi suurendamiseks, et see oleks kõigile juurdepääsetav ja taskukohane, et akadeemilise hariduse ning kutsehariduse ja -koolituse vahel loodaks rohkem sildu ning kutsehariduse ja -koolituse programmides edendataks soolist tasakaalu ja mittediskrimineerimist; |
| --- | --- |

113.

| 114. | nõuab konkreetsete eesmärkide, näiteks täielikult toimiva ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi rakendamist ja tunnustamist ECVETi kasutamise abil; |
| --- | --- |

114.

| 115. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel arendada hariduse ja kutseõppe partnerlusi ning võrrelda selle valdkonna parimaid kogemusi, et vähendada hariduse või koolituse poolelijätjate ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arvu; soovitab teha seda keskkoolide ja ettevõtjate koostöö vormis, sealhulgas õpipoisiõppe abil, et luua võimalused uuesti õppimist alustada, saavutada süsteemide suurem lõimitus ja sobitada oskused paremini tegelike vajadustega; |
| --- | --- |

115.

| 116. | julgustab liikmesriike looma kvaliteetseid duaalse hariduse ja kutseõppe süsteeme koostöös kohalike ja piirkondlike majanduses osalejatega, võttes õppust parimate tavade vahetamisest ja kooskõlas iga haridussüsteemi eripäraga, et vältida nüüd ja edaspidi olukorda, kus oskused ei vasta tööturu nõudlusele; |
| --- | --- |

116.

| 117. | kutsub liikmesriike üles parandama selliste andmete kogumist, millega uuritakse kutsehariduse- ja õppe õpilaste karjääri edenemist, et tõhusamalt käsitleda nende tööväljavaateid, hinnata kutsehariduse ja -õppe kvaliteeti ning õpilastele karjäärivalikuks teavet pakkuda; |
| --- | --- |

117.

| 118. | tuletab meelde, et õppijate ja õpetajate liikuvust on vaja rohkem toetada; palub seetõttu liikmesriikidel lisada mobiilsuse toetamine oma riiklikesse programmidesse, et aidata suurel osal noortest välismaal kogemusi omandada; |
| --- | --- |

118.

Õpetajad ja koolitajad

| 119. | usub, et õpetajatel ja koolitajatel on õppimise tulemuslikkuses oluline osa; rõhutab, et tuleb investeerida kõigi haridussektorite õpetajate esialgsesse ja pidevasse erialasesse arengusse, samuti tagada kvaliteetne tööhõive ning luua elukestva karjääri alase nõustamise teenused, mis peab olema kogu ELis püsiv prioriteet; |
| --- | --- |

119.

| 120. | rõhutab, et kõigi õpetajate, koolitajate, mentorite ja haridustöötajate seisundi parandamine ning oskuste täiendamine on uue oskuste tegevuskava täitmise eeltingimus ning et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et noori haridussüsteemi tööle meelitada ja motiveerida õpetajaid kutsealale jääma, muu hulgas parandades töötajate hoidmise poliitikat; märgib, et see nõuab õpetajatega arvestamist ja nende väärtustamist, ligitõmbavaid tasustamis- ja töötingimusi, paremat juurdepääsu tööajal toimuvale jätkuõppele, eriti digitaalse didaktika valdkonnas, samuti meetmeid vägivalla ja ahistamise vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks haridusasutustes; kutsub komisjoni üles soodustama soolist võrdõiguslikkust õpetajate kutsealal; rõhutab, et uuenduslike õpetamise ja õppimise tavade toetamine ning liikuvuse ja parimate tavade vahetamise hõlbustamine võiks olla üks samm selle eesmärgi suunas; |
| --- | --- |

120.

| 121. | meenutab, et mõnedes liikmesriikides on majandus- ja finantskriisid õpetajate haridust märkimisväärselt mõjutanud; toonitab, kui oluline on investeerimine õpetajatesse, koolitajatesse ja haridustöötajatesse ning nende varustamine uute oskuste ja õpetamistehnikaga kooskõlas tehnoloogilise ja sotsiaalse arenguga; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kutsub liikmesriike üles laialdaselt investeerima õpetajate pidevõppesse, sh praktiliste kogemuste omandamisse välismaal, ning tagama õpetajate pidevat kutsealast arengut ja aitama neil omandada uusi oskusi, nagu IKT- ja ettevõtlusoskused ning üldine haridusalane oskusteave; rõhutab sellega seoses, et kõigi haridustöötajate oskuste täiendamiseks tuleks ette näha piisav arv tasustatud koolituspäevi; |
| --- | --- |

122.

| 123. | rõhutab vajadust arendada kutsehariduse ja -õppe õpetajate pädevusi, et anda õpilastele ettevõtlusoskusi tihedas koostöös VKEdega; rõhutab sellega seoses paindlike värbamistavade edendamist (nt tööstusharu kogemustega õpetajad); |
| --- | --- |

123.

| 124. | soovitab liikmesriikidel pakkuda ajendeid, et värvata õpetaja elukutse jaoks kandidaate, kellel on kõrgetasemeline pädevus, ja tasustada häid õpetajaid; |
| --- | --- |

124.

Uue oskuste tegevuskava rakendamine: ülesanded ja soovitused

| 125. | palub komisjonil teha tihedat koostööd Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (Cedefop), et paremini hinnata ja ennetada tulevast oskustevajadust ning oskusi paremini kohandada vastavalt tööturul pakutavatele töökohtadele; |
| --- | --- |

125.

| 126. | rõhutab, et uut oskuste tegevuskava tuleb edasi arendada, rakendada ja jälgida koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega, kaasa arvatud sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja mitteformaalse hariduse pakkujad, tööturuasutused ja kohalikud omavalitsused; palub komisjonil soodustada nende sidusrühmadega laiema partnerluse edendamist; |
| --- | --- |

126.

| 127. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asetama algatuse rakendamisel suurt rõhku kooskõlastamisele erinevate otseselt või kaudselt oskuste arendamisega seotud organisatsioonide vahel, nagu ministeeriumid, kohalikud omavalitsused, riiklikud tööhõiveametid ja muud ametid, haridus- ja koolitusasutused, vabaühendused jne; |
| --- | --- |

127.

| 128. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama jõupingutusi, et teha kutsehariduse ja -õpe nähtavamaks ning suurendada selle kvaliteeti ja atraktiivsust; kutsub komisjoni üles ergutama liikmesriike seadma täiendavaid eesmärke, et soodustada töökohal õppimist kutsehariduse ja -õppe programmides; |
| --- | --- |

128.

| 129. | nõuab, et praeguse lõhe kaotamiseks teeksid kutseõppe ja kõrghariduse pakkujad omavahel rohkem koostööd, et tagada kutseõppe lõpetanute sujuv üleminek kõrgharidusse; soovitab selles vallas õppida mitmete liikmesriikide parimatest tavadest, kus kasutatakse tõhusaid duaalseid haridussüsteeme; |
| --- | --- |

129.

| 130. | palub komisjonil ja liikmesriikidel järgida sotsiaalpoliitikas, hariduses ja tööhõives kooskõlastatud ja integreeritud lähenemisviisi, et võimaldada kutsehariduse ja -õppe pidevat kohandamist ja arengut ning võimaldada sellise hariduse omandanud inimestel kõrgematele haridus- ja koolitustasanditele üle minna; |
| --- | --- |

130.

| 131. | rõhutab vajadust parandada erinevate kvalifikatsioonide mõistetavust ja võrreldavust liikmesriikide vahel; toetab ettepanekut Euroopa kvalifikatsiooniraamistik läbi vaadata ja seda edasi arendada ning nõuab liikmesriikide ja sidusrühmade koostöö tihendamist; nõuab, et ELi kvalifikatsioonivahendid, nimelt Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteem (ECVET) ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik (EQAVET), oleksid omavahel rohkem kooskõlas; |
| --- | --- |

131.

| 132. | kutsub liikmesriike üles keskenduma ka edaspidi sellele, et pakkuda igas vanuses kodanikele võimalusi oma digioskusi ja -pädevust arendada, soodustades samal ajal majanduse digimuundust ning õppimis-, töö- ja äritegemise viiside ümberkujundamist; kutsub sellega seoses liikmesriike üles arvesse võtma komisjoni kavatsust keskenduda ELi e-oskuste strateegia kaudu selle muutuse positiivsetele aspektidele; nõuab kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite suuremat kaasamist algatusse „Digioskuste ja töökohtade koalitsioon“; |
| --- | --- |

132.

| 133. | nõustub valdkondliku oskustekoostöö kavaga, mille komisjon esitas kuue sektori katseprogrammi raames, ja soovitab seda jätkata; |
| --- | --- |

133.

| 134. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama keskendumist digitaaloskustele, eelkõige majanduse digimuundusele ning töö- ja äritegemise viiside ümberkujundamisele, ning võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse keskenduda selle muutuse positiivsetele aspektidele ELi e-oskuste strateegias; |
| --- | --- |

134.

| 135. | nõuab, et liikmesriigid lisaksid õppekavadesse varajase ettevõtlushariduse (40), sealhulgas sotsiaalse ettevõtluse valdkonnas, et kujundada oma kodanikes individuaalne ettevõtluslik meelelaad kui võtmepädevus, mis toetab isiklikku arengut, kodanikuaktiivsust, sotsiaalset kaasatust ja töölesobivust; |
| --- | --- |

135.

| 136. | kutsub komisjoni üles koostama samaväärseid pädevusraamistikke teiste võtmepädevuste, näiteks finantskirjaoskuse jaoks, tehes seda samamoodi nagu digitaal- ja ettevõtlusoskuste puhul; |
| --- | --- |

136.

| 137. | on arvamusel, et selleks, et esitatud oskuste täiendamise meetmed käegakatsutavaid tulemusi annaksid, on oluline õppust võtta noortegarantii rakendamise kogemusest; on seisukohal, et eelkõige peaks püüdma tagada kiirema rakendamise ja integreeritud lähenemisviisi koos vastavate sotsiaalteenustega ning edendama paremat koostööd sotsiaalpartneritega, nt ametiühingute ja tööandjate ühendustega, ja muude sidusrühmadega; |
| --- | --- |

137.

| 138. | usub, et inimeste minimaalsete oskustega varustamine on tähtis, kuid sellest ei piisa, sest oluline on tagada, et iga inimest ergutatakse omandama kõrgetasemelisi oskusi ja pädevust, et tulevikus ettetulevate oludega paremini kohaneda, eelkõige haavatavate rühmade puhul, kes on ebakindlasse töösuhtesse sattumise ohus; |
| --- | --- |

138.

| 139. | kahetseb, et ettepanekute rakendamiseks puuduvad spetsiaalsed rahastamisvahendid, mis võib tõsiselt takistada meetmete võtmist, mis võiksid riigi tasandil tõelist mõju avaldada, kuid on seisukohal, et liikmesriike tuleks julgustada olemasolevaid rahastamisvõimalusi täiel määral ära kasutama, et toetada tegevuskava rakendamist, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi; rõhutab, et kavandatud rahastamisvahendeid, nimelt Euroopa Sotsiaalfond ja Erasmus+, juba kasutatakse riiklikul tasandil; palub seetõttu komisjonil liikmesriike julgustada oskusi suuremal määral rahastama ja ergutada selleks tehtavaid tõhusaid kulutusi, sest see on oluline investeering inimkapitali, mis toob nii sotsiaalset kui majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

139.

| 140. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eraldama rahalisi vahendeid, et riiklike digioskuste strateegiate raames kaotada tehnoloogiline lõhe hästi varustatud haridus- ja koolitusasutuste ning sobivat varustust mitteomavate haridus- ja koolitusasutuste vahel ning toetada õpetajate ja koolitajate tehnoloogiliste oskuste täiendamist, et tänapäeva järjest digitaalsemaks muutuva maailmaga sammu pidada; |
| --- | --- |

140.

| 141. | soovitab tungivalt tegeleda digitaalse lõhe küsimusega ning anda kõigile võrdsed võimalused digitaaltehnoloogiale juurdepääsu saamiseks, samuti digiosalemise jaoks vajaliku pädevuse, hoiakute ja motivatsiooni omandamiseks; |
| --- | --- |

141.

| 142. | palub komisjonil ja liikmesriikidel ühtlasi tegelda selliste küsimustega nagu õpilaste nõrk edasijõudmine teatud õppevaldkondades, vähene osalusmäär täiskasvanuõppes, haridussüsteemist varakult lahkumine, sotsiaalne kaasatus, kodanikuaktiivsus, soolised lõhed ja koolilõpetanute töölesobivuse määr; |
| --- | --- |

142.

| 143. | kutsub liikmesriike üles edendama koostööd ja tugevdama sünergiat formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse pakkujate, piirkondade ja kohalike omavalitsuste ning tööandjate ja kodanikuühiskonna vahel, konsulteerides sotsiaalpartneritega, et jõuda rohkemate madala kvalifikatsiooniga töötajateni ja nende konkreetseid vajadusi paremini arvesse võtta; |
| --- | --- |

143.

| 144. | nõuab, et õppimises võimaldataks suuremat paindlikkust asukoha, õpetamisviisi ja õppemeetodite osas, mille eesmärk on meelitada õppima väga erinevaid õppijaid ja täita nende vajadusi, muutes seega õppimisvõimalused kõigi jaoks paremaks; |
| --- | --- |

144.

| 145. | tervitab ettepanekut läbi vaadata võtmepädevuste raamistik, mis pakub väärtuslikke võrdlusandmeid ja kujundab ühise arusaama valdkonnaüleste oskuste arendamisest, ja nõuab selle mõju tugevdamist riiklikul tasandil, sealhulgas õppekavades ja õpetajate väljaõppes; kutsub komisjoni üles tagama, et võtmepädevuste raamistik oleks seotud nõukogu 2012. aasta soovitusega mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta; |
| --- | --- |

145.

| 146. | tunneb heameelt Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kavandatava läbivaatamise üle, mis peaks aitama parandada omandatud pädevuse ja kvalifikatsiooni arusaadavust Euroopa Liidu eri liikmesriikides; rõhutab, et selline vahend on hädavajalik kutsealase liikuvuse arendamiseks, eelkõige piirialadel, ja rõhutab vajadust tagada mitteformaalse ja informaalse õppimise teel omandatud oskuste, pädevuse ja teadmiste suurem nähtavus; |
| --- | --- |

146.

| 147. | palub liikmesriikidel läheneda oskuste täiendamise rakendamisele üldiselt, pakkudes erinevaid võimalusi, pidades sealjuures silmas konkreetseid vajadusi kohalikul, piirkondlikul ja valdkondlikul tasandil (nt kultuuridevahelised, kodaniku-, ökoloogilised, keelelised, tervisealased ja pereoskused) ning pakkudes enamat kui ainult põhioskused; |
| --- | --- |

147.

| 148. | palub komisjonil toetada liikmesriikide pingutusi vastastikuse õppetegevuse ja heade poliitiliste tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

148.

| 149. | toetab Europassi raamistiku läbivaatamist, eelkõige Europassi kasutamisel üleminekut dokumendipõhiselt vahendilt teenusepõhisele platvormile ja pingutusi erinevate õppe- ja oskuseliikide nähtavamaks muutmiseks, seda eelkõige väljaspool formaalset haridussüsteemi omandatud oskuste korral; |
| --- | --- |

149.

| 150. | on veendunud, et läbivaatamisega tuleks tagada, et vahenditest saaksid kasu halvemas olukorras olevad rühmad, näiteks puudega inimesed, madala kvalifikatsiooniga täiskasvanud, eakad või pikaajalised töötud, ja peab otsustavalt tähtsaks raamistiku juurdepääsetavust puuetega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

150.

| 151. | usub, et soolist ebavõrdsust oskuste arendamisel tuleks uues oskuste tegevuskavas paremini arvesse võtta; |
| --- | --- |

151.

| 152. | toetab algatust koolilõpetanute edasise tegevuse jälgimiseks, et pakkuda õppekavade ja õppimisvõimaluste kavandamisel tõendipõhisemat ja asjakohasemat lähenemisviisi; kutsub üles samalaadse süsteemi loomisele kutseõppe lõpetanute edasise tegevuse laialdaseks jälgimiseks; |
| --- | --- |

152.

| 153. | nõuab, et järjepidevalt ja suuremal määral toetataks Erasmus+ liikuvusprogrammi, mis pakub noortele, haridustöötajatele, vabatahtlikele, õpipoistele, praktikantidele ja noortele töötajatele kaasavaid õppimis- ja koolitusvõimalusi ja edendab neid; |
| --- | --- |

153.

| 154. | kutsub komisjoni üles analüüsima liikmesriikide kutsekvalifikatsioonikavasid ning teeb ettepaneku kohandada neid nii, et need vastaksid uute kutsealade muutuvatele vajadustele; rõhutab, et liikmesriigid peaksid toetama haridustöötajaid, hõlbustades juurdepääsu uusimatele tehnoloogiatele, ning tuletab sellega seoses meelde komisjoni välja töötatud eTwinningu platvormi; |
| --- | --- |

154.

| 155. | palub komisjonil välja kuulutada täiskasvanuõppe Euroopa aasta, mis aitab suurendada täiskasvanuhariduse ja aktiivsena vananemise väärtuse mõistmist kogu Euroopas, ning andma piisavalt aega selle ettevalmistamiseks ELi ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

155.

| 156. | palub komisjonil korraldada kord aastas Euroopa oskuste foorum, et anda asjaomastele haldusasutustele, haridusasutustele, praktikutele, õpilastele, tööandjatele ja töötajatele võimalus vahetada oskuste prognoosimise, arendamise ja valideerimise valdkonna parimaid tavasid; |
| --- | --- |

156.

o

o o

| 157. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

157.

---

(1)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(2)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.

(3)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

(4)  ELT C 67, 20.2.2016, lk 1.

(5)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(6)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(7)  ELT C 191, 1.7.2011, lk 1.

(8)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 1.

(9)  ELT C 290, 4.12.2007, lk 1.

(10)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 36.

(11)  ELT C 64, 5.3.2013, lk 5.

(12)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0338.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0107.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0008.

(16)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 48.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0292.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0321.

(19)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf.

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/et/pdf.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0005.

(22)  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat (ISBN: 978-92-79-26866-3); http://www.euricse.eu/wp-content/uploads/2015/03/social-economy-guide.pdf.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0411.

(24)  Euroopa Komisjon (2016), Euroopa uue oskuste tegevuskava analüütilised põhialused (SWD(2016)0195).

(25)  Cedefop, ilmub varsti Euroopa Komisjonis, 2016.

(26)  http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/assisting-eu-countries-skills-matching.

(27)  Vt SWD(2016)0195.

(28)  Uuring „Boosting the competitiveness of cultural and creative industries for growth and jobs“ (Kultuuri- ja loomemajanduse konkurentsivõime suurendamine majanduskasvu ja töökohtade jaoks), 2015.

(29)  Aruanne „Society at a Glance 2016 – OECD Social Indicators“ (Ülevaade ühiskonnast: sotsiaalvaldkonna näitajad).

(30)  Cedefop, Rising STEMs Database (Tõusva STEM-valdkonna andmebaas), märts 2014.

(31)  Duaalne haridussüsteem kombineerib ühel kursusel õpipoisiõppe ettevõttes kutseharidusega kutsekoolis.

(32)  Hariduse ja koolituse valdkonna 2016. aasta ülevaade.

(33)  https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf.

(34)  Eurofound (2015), Early childhood care: working conditions, training and quality of services – A systematic review (Lapsehoid: töötingimused, koolitus ja teenuste kvaliteet. Süstemaatiline ülevaade).

(35)  Vt vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0338.

(36)  Nihe õpitulemustest lähtumise suunas — Poliitikasuunad ja tavad Euroopas — Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop).

(37)  Tuleb tugineda kutseõppe nõuandekomitee 2. detsembril 2016. aastal vastu võetud arvamusele „Jagatud nägemus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe ja tööpõhise õppimise jaoks“.

(38)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus.

(39)  Vt vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0338.

(40)  European Commission/EACEA/Eurydice, 2016. Entrepreneurship Education at School in Europe. Eurydice aruanne.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. september 2017

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/154 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/154

---

P8_TA(2017)0317

Marie-Christine Boutonnet’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta otsus Marie-Christine Boutonnet’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2063(IMM))

(2018/C 337/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 14. aprillil 2017 Prantsuse Vabariigi justiitsministeeriumi poolt Pariisi apellatsioonikohtu peaprokuröri taotlusel edastatud ja 26. aprillil 2017 täiskogu istungil teatavaks tehtud taotlust Marie-Christine Boutonnet’lt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks seoses Pariisi piirkonnakohtu („pôle financier“) eeluurimiskohtunike menetluses oleva kohtuasjaga, mis puudutab kohtulikku uurimist, muuhulgas usalduse kuritarvitamise asjus seoses nimeliselt teada oleva isikuga sõlmitud parlamendiliikme assistendi lepingu alusel saadud rahaliste vahenditega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. aprillil 2017 Prantsuse Vabariigi justiitsministeeriumi poolt Pariisi apellatsioonikohtu peaprokuröri taotlusel edastatud ja 26. aprillil 2017 täiskogu istungil teatavaks tehtud taotlust Marie-Christine Boutonnet’lt parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks seoses Pariisi piirkonnakohtu („pôle financier“) eeluurimiskohtunike menetluses oleva kohtuasjaga, mis puudutab kohtulikku uurimist, muuhulgas usalduse kuritarvitamise asjus seoses nimeliselt teada oleva isikuga sõlmitud parlamendiliikme assistendi lepingu alusel saadud rahaliste vahenditega,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Marie-Christine Boutonnet’d asendanud Jean-François Jalkhi ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Marie-Christine Boutonnet’d asendanud Jean-François Jalkhi ära kuulanud,

| — | võttes arvesse protokolli (nr 7) (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli (nr 7) (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0259/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0259/2017),

| Α. | arvestades, et Pariisi piirkonnakohtu eeluurimiskohtunikud on palunud Marie-Christine Boutonnet’lt parlamendiliikme puutumatuse ära võtta, et kuulata ta ära seoses kahtlustatava kuriteoga; |
| --- | --- |

Α.

arvestades, et Pariisi piirkonnakohtu eeluurimiskohtunikud on palunud Marie-Christine Boutonnet’lt parlamendiliikme puutumatuse ära võtta, et kuulata ta ära seoses kahtlustatava kuriteoga;

| Β. | arvestades, et vastavalt protokolli (nr 7) (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel „oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel“; |
| --- | --- |

Β.

arvestades, et vastavalt protokolli (nr 7) (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel „oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel“;

| C. | arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud: „Ühtki parlamendiliiget ei saa raske kuriteo või muu süüteo eest vahistada ega muul moel tema vabadust võtta või piirata ilma selle parlamendikoja juhatuse nõusolekuta, mille liige ta on. Selline nõusolek ei ole vajalik raskelt kuriteolt või süüteolt tabamise või lõpliku süüdimõistva kohtuotsuse korral.“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud: „Ühtki parlamendiliiget ei saa raske kuriteo või muu süüteo eest vahistada ega muul moel tema vabadust võtta või piirata ilma selle parlamendikoja juhatuse nõusolekuta, mille liige ta on. Selline nõusolek ei ole vajalik raskelt kuriteolt või süüteolt tabamise või lõpliku süüdimõistva kohtuotsuse korral.“;

| D. | arvestades, et eeluurimiskohtunikud on seisukohal, et esialgse uurimise ja kohtuliku juurdluse käigus tehtud uurimised näitavad, et Euroopa Parlamendi tõstatatud esialgsed kahtlustused, mis puudutavad teatavat hulka Front Nationali kuuluvate Euroopa Parlamendi liikmete assistente, võivad olla põhjendatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eeluurimiskohtunikud on seisukohal, et esialgse uurimise ja kohtuliku juurdluse käigus tehtud uurimised näitavad, et Euroopa Parlamendi tõstatatud esialgsed kahtlustused, mis puudutavad teatavat hulka Front Nationali kuuluvate Euroopa Parlamendi liikmete assistente, võivad olla põhjendatud;

| E. | arvestades eelkõige, et 2015. aasta veebruaris avaldatud Front Nationali ametikohtade loetelus on ilmselt kirjas 15 Euroopa Parlamendi liiget, 21 parlamendiliikmete kohalikku assistenti ja 5 parlamendiliikmete registreeritud assistenti; arvestades, et mõned parlamendiliikmete assistentidest tunnistasid, et nende töökoht oli Front Nationali peakorteris Nanterre’is, viidates mõnel juhul, et töötasid seal täistööajaga; arvestades, et enamik parlamendiliikmete assistentide töölepingutest kirjeldasid ilma üksikasju esitamata samaseid üldise iseloomuga ülesandeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades eelkõige, et 2015. aasta veebruaris avaldatud Front Nationali ametikohtade loetelus on ilmselt kirjas 15 Euroopa Parlamendi liiget, 21 parlamendiliikmete kohalikku assistenti ja 5 parlamendiliikmete registreeritud assistenti; arvestades, et mõned parlamendiliikmete assistentidest tunnistasid, et nende töökoht oli Front Nationali peakorteris Nanterre’is, viidates mõnel juhul, et töötasid seal täistööajaga; arvestades, et enamik parlamendiliikmete assistentide töölepingutest kirjeldasid ilma üksikasju esitamata samaseid üldise iseloomuga ülesandeid;

| F. | arvestades, et uurimise käigus selgus ka kolm seika, mille põhjal tundub olevat ebatõenäoline, et need assistendid tõepoolest täitsid Euroopa Parlamendiga seotud ülesandeid:






  — | Euroopa Parlamendi assistentide töölepingud jäid täpselt kahe Front Nationali töölepingu vahele; |
| --- | --- | --- |

F.

arvestades, et uurimise käigus selgus ka kolm seika, mille põhjal tundub olevat ebatõenäoline, et need assistendid tõepoolest täitsid Euroopa Parlamendiga seotud ülesandeid:

—

Euroopa Parlamendi assistentide töölepingud jäid täpselt kahe Front Nationali töölepingu vahele;

| — | Euroopa Parlamendi assistentide töölepingud Euroopa Parlamendi ja Front Nationaliga kehtisid üheaegselt; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi assistentide töölepingud Euroopa Parlamendi ja Front Nationaliga kehtisid üheaegselt;

| — | töölepingud Front Nationaliga sõlmiti ajavahemikeks, mis järgnesid vahetult Euroopa Parlamendi assistentide töölepingutega hõlmatud ajavahemikele; |
| --- | --- |

—

töölepingud Front Nationaliga sõlmiti ajavahemikeks, mis järgnesid vahetult Euroopa Parlamendi assistentide töölepingutega hõlmatud ajavahemikele;

| G. | arvestades, et 2016. aasta veebruaris Front Nationali peakorteris tehtud läbiotsimise käigus konfiskeeriti partei laekuri tööruumist mitu dokumenti, mis annavad tunnistust Front Nationali soovist „raha kokku hoida“ – lasta Euroopa Parlamendil maksta töötasu partei töötajatele, kes esinevad parlamendiliikmete assistentidena; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2016. aasta veebruaris Front Nationali peakorteris tehtud läbiotsimise käigus konfiskeeriti partei laekuri tööruumist mitu dokumenti, mis annavad tunnistust Front Nationali soovist „raha kokku hoida“ – lasta Euroopa Parlamendil maksta töötasu partei töötajatele, kes esinevad parlamendiliikmete assistentidena;

| H. | arvestades, et eeluurimiskohtunikud peavad vajalikuks ära kuulata Marie-Christine Boutonnet’ selgitused teatava nimeliselt teada oleva assistendi lepingu alusel saadud rahaliste vahendite kohta; arvestades, et sellele assistendile esitati 6. märtsil 2017 süüdistus usalduse kuritarvitamise varjamise eest ajavahemikul 2014. aasta septembrist kuni 2015. aasta veebruarini; arvestades, et kui kaks eeluurimiskohtunikku teda küsitlesid, kasutas assistent oma õigust vaikida; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eeluurimiskohtunikud peavad vajalikuks ära kuulata Marie-Christine Boutonnet’ selgitused teatava nimeliselt teada oleva assistendi lepingu alusel saadud rahaliste vahendite kohta; arvestades, et sellele assistendile esitati 6. märtsil 2017 süüdistus usalduse kuritarvitamise varjamise eest ajavahemikul 2014. aasta septembrist kuni 2015. aasta veebruarini; arvestades, et kui kaks eeluurimiskohtunikku teda küsitlesid, kasutas assistent oma õigust vaikida;

| I. | arvestades, et Marie-Christine Boutonnet on keeldunud järgimast uurijate ja eeluurimiskohtunike kutseid, mille need on talle väljastanud, et kindlaks teha, kas talle tuleks esitada süüdistus usalduse kuritarvitamises ajavahemikus september 2014 kuni veebruar 2015; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Marie-Christine Boutonnet on keeldunud järgimast uurijate ja eeluurimiskohtunike kutseid, mille need on talle väljastanud, et kindlaks teha, kas talle tuleks esitada süüdistus usalduse kuritarvitamises ajavahemikus september 2014 kuni veebruar 2015;

| J. | arvestades, et Pariisi eeluurimiskohtunikud on tänaseks Marie-Christine Boutonnet’ ära kuulanud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Pariisi eeluurimiskohtunikud on tänaseks Marie-Christine Boutonnet’ ära kuulanud;

| K. | arvestades, et sellegipoolest on asjakohane nimetatud parlamendiliikmelt puutumatus ära võtta, kuna üksnes Euroopa Parlamendil on õigus oma parlamendiliikmelt puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sellegipoolest on asjakohane nimetatud parlamendiliikmelt puutumatus ära võtta, kuna üksnes Euroopa Parlamendil on õigus oma parlamendiliikmelt puutumatus ära võtta;

| L. | arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotluse osas tuleb kindlasti seisukoht võtta ja ei ole mingeid tõendeid fumus persecutionise kohta, võttes eriti arvesse asjaolu, et käimas on teisigi menetlusi, mis põhinevad samalaadsetel süüdistustel teistesse fraktsioonidesse kuuluvate ja teiste riikide kodakondsusega parlamendiliikmete vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et puutumatuse äravõtmise taotluse osas tuleb kindlasti seisukoht võtta ja ei ole mingeid tõendeid fumus persecutionise kohta, võttes eriti arvesse asjaolu, et käimas on teisigi menetlusi, mis põhinevad samalaadsetel süüdistustel teistesse fraktsioonidesse kuuluvate ja teiste riikide kodakondsusega parlamendiliikmete vastu;

| 1. | otsustab Marie-Christine Boutonnet’ puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Marie-Christine Boutonnet’le. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. september 2017

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/157 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/157

---

P8_TA(2017)0318

Simon Busuttili nimetamine ELi toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee liikmeks

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Simon Busuttil Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee liikmeks (2017/2132(INS))

(2018/C 337/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 teist lõiku,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 120, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 120,

| — | võttes arvesse oma õiguskomisjoni ettepanekut (B8-0503/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma õiguskomisjoni ettepanekut (B8-0503/2017),

| A. | arvestades, et Simon Busuttil vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 teises lõigus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Simon Busuttil vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 teises lõigus sätestatud tingimustele;

| 1. | teeb ettepaneku nimetada Simon Busuttil komitee liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Kohtu presidendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/158 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/158

---

P8_TA(2017)0319

ELi ja Islandi vaheline põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (11782/2016 – C8-0123/2017 – 2016/0252(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 337/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11782/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11782/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Islandi vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu projekti (12124/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Islandi vahelise põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu projekti (12124/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C8-0123/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C8-0123/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0254/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0254/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/159 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/159

---

P8_TA(2017)0320

ELi ja Islandi vaheline lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 337/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12146/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12146/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu (12147/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu (12147/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0129/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0129/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0256/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0256/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/160 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/160

---

P8_TA(2017)0325

Siseveeteede ja autovedude sektorit käsitlevate aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1101/89 ning määrused (EÜ) nr 2888/2000 ja (EÜ) nr 685/2001 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0745), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0745),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0501/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0501/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. juuli 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. juuli 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0228/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0228/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab parlamendi ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 209, 30.6.2017, lk 58.

---

P8_TC1-COD(2016)0368

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 2888/2000 ja (EÜ) nr 685/2001 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 1101/89

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1952) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/161

---

P8_TA(2017)0326

Internetiühenduse edendamine kohalikes kogukondades ***I

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 seoses internetiühenduse edendamisega maapiirkondades (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0589),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0378/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0378/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt protokolli (nr 2) (Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt protokolli (nr 2) (Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. jaanuari 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. jaanuari 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 8. veebruari 2017. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 8. veebruari 2017. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0181/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0181/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 69.

(2)  ELT C 207, 30.6.2017, lk 87.

---

P8_TC1-COD(2016)0287

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 seoses internetiühenduse edendamisega kohalikes kogukondades

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1953) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nõustuvad, et algatusel „WiFi4EU“ peaks olema märkimisväärne mõju ja laiendatavus. Seetõttu märgivad nad, et kui Euroopa ühendamise rahastu rakendamise rahastamispaketi suurendamist telekommunikatsioonisektoris 25 000 000 euro võrra 50 000 000 euroni ei ole võimalik täiel määral tagada, võiks komisjon esitada ettepanekuid ümberjaotamisteks selle rahastamispaketi raames, et hõlbustada kohalikes kogukondades internetiühenduse edendamise 120 000 000 euro suuruse üldise rahastamise saavutamist.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/164

---

P8_TA(2017)0327

Gaasivarustuskindluse tagamise meetmed ***I

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0052), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0052),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 194, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 194, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0035/2016),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ning artikli 194 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ning artikli 194 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Austria Liidunõukogu ja Bulgaaria parlamendi poolt protokolli (nr 2) (Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria Liidunõukogu ja Bulgaaria parlamendi poolt protokolli (nr 2) (Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 10. mai 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 10. mai 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0310/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0310/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 70.

---

P8_TC1-COD(2016)0030

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1938) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS MÄÄRUSE ARTIKLI 16 KOHTA

Komisjon avaldab heameelt kavandatava määruse artiklis 16 sätestatud koostöömehhanismide üle ja leiab, et need on oluline vahend energiaühenduse osalisriikide ennetavate tegevuskavade ja hädaolukorra lahendamise kavade järjepidevuse tagamiseks.

Komisjon rõhutab, et on oluline tõhusalt tagada niisuguste meetodite kehtestamata jätmine energiaühenduse osalisriikide poolt, mis võivad halvendada varustuskindluse olukorda ELis ja selle liikmesriigis ja vastupidi.

Ilma et see piiraks komisjoni esialgses, 16. veebruari 2016. aasta ettepanekus esitatud seisukohti, kaalub komisjon sobival ajal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt nõukogule soovituse esitamist alustada läbirääkimisi ühelt poolt ELi ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt energiaühenduse osalisriikide vahel; kõnealuste läbirääkimiste teemaks on energiaühenduse asutamislepingu muutmine eesmärgiga luua asjakohane õigusraamistik ja mehhanismid, mis võimaldaksid määruse valitud sätteid ja muid liidu õigustiku asjakohaseid osi energeetika valdkonnas kohaldada, millega tagatakse gaasivarustuskindluse tugevdatud raamistiku tulemuslik rakendamine.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/167

---

P8_TA(2017)0329

ELi ühinemine Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE))

(2018/C 337/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2016)0109),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Istanbulis 11. mail 2011 (edaspidi „Istanbuli konventsioon“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Istanbulis 11. mail 2011 (edaspidi „Istanbuli konventsioon“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 8, 19, 157, 216 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 8, 19, 157, 216 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21, 23, 24, 25 ja 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21, 23, 24, 25 ja 26,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015),

| — | võttes arvesse inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid sätteid ÜRO õigusaktides, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ning selles sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte, ja ÜRO lapse õiguste konventsioon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid sätteid ÜRO õigusaktides, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ning selles sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte, ja ÜRO lapse õiguste konventsioon,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille osaline EL on, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi ELile, milles kutsutakse ELi üles ühinema Istanbuli konventsiooniga, et puuetega naisi ja tütarlapsi tõhusamalt vägivalla eest kaitsta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille osaline EL on, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi ELile, milles kutsutakse ELi üles ühinema Istanbuli konventsiooniga, et puuetega naisi ja tütarlapsi tõhusamalt vägivalla eest kaitsta,

| — | võttes arvesse oma raportit ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, milles nõutakse, et EL ühineks täiendava sammuna puuetega naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vastu võitlemiseks Istanbuli konventsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma raportit ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, milles nõutakse, et EL ühineks täiendava sammuna puuetega naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vastu võitlemiseks Istanbuli konventsiooniga,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 26. augusti 2016. aasta üldist märkust ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 6 (puuetega naised ja tüdrukud) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 26. augusti 2016. aasta üldist märkust ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 6 (puuetega naised ja tüdrukud) kohta,

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ELi strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ELi strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (1),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (2), 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (3) ning 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlaste vastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (2), 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (3) ning 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlaste vastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (5) ning Euroopa lisaväärtuse hinnangut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (5) ning Euroopa lisaväärtuse hinnangut,

| — | võttes arvesse oma 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid, mis käsitlevad naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid, mis käsitlevad naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemist,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (7),

| — | võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku (Holland, Slovakkia ja Malta) 7. detsembri 2015. aasta deklaratsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku (Holland, Slovakkia ja Malta) 7. detsembri 2015. aasta deklaratsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta,

| — | võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (8),

| — | võttes arvesse 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (9) ning 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (9) ning 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (10),

| — | võttes arvesse 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (11), ning 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (11), ning 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (12),

| — | võttes arvesse direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes ja direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega, milles määratletakse ahistamise ja seksuaalse ahistamise mõisted ning mõistetakse need toimingud hukka, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes ja direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega, milles määratletakse ahistamise ja seksuaalse ahistamise mõisted ning mõistetakse need toimingud hukka,

| — | võttes arvesse 2015. aasta oktoobris avaldatud komisjoni tegevuskava ELi võimaliku ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta oktoobris avaldatud komisjoni tegevuskava ELi võimaliku ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 16. novembri 2016. aasta kolmandat kvartaalset tegevusaruannet seoses soopõhise vägivalla määratlusega Istanbuli konventsioonis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 16. novembri 2016. aasta kolmandat kvartaalset tegevusaruannet seoses soopõhise vägivalla määratlusega Istanbuli konventsioonis,

| — | võttes arvesse nõukogu eesistuja, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi 3. veebruaril 2017 Maltal vastu võetud ühisavaldust, milles nõutakse ELi kiiret ühinemist Istanbuli konventsiooniga naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistuja, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi 3. veebruaril 2017 Maltal vastu võetud ühisavaldust, milles nõutakse ELi kiiret ühinemist Istanbuli konventsiooniga naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastatel 2014–2015 (13) ja 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastatel 2014–2015 (13) ja 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2016. aasta uuringut „Teadmised ja oskusteave: enesekaitse roll naistevastase vägivalla ennetamises“ (Knowledge and Know-How: The Role of Self-Defence in the Prevention of Violence against Women), eriti seoses enesekaitse õpetamise osatähtsusega Istanbuli konventsiooni artikli 12 rakendamises, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2016. aasta uuringut „Teadmised ja oskusteave: enesekaitse roll naistevastase vägivalla ennetamises“ (Knowledge and Know-How: The Role of Self-Defence in the Prevention of Violence against Women), eriti seoses enesekaitse õpetamise osatähtsusega Istanbuli konventsiooni artikli 12 rakendamises,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 5,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0266/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0266/2017),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus; arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus ning seda tuleks täielikult austada, edendada ja kohaldada õigusaktidega, praktikas, kohtupraktikas ja igapäevaelus; arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkust pole soolise võrdõiguslikkuse indeksi kohaselt üheski ELi riigis täielikult saavutatud; arvestades, et sooline vägivald on nii soolise ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus; arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus ning seda tuleks täielikult austada, edendada ja kohaldada õigusaktidega, praktikas, kohtupraktikas ja igapäevaelus; arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkust pole soolise võrdõiguslikkuse indeksi kohaselt üheski ELi riigis täielikult saavutatud; arvestades, et sooline vägivald on nii soolise ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg;

| B. | arvestades, et inimkaubandus ja orjuse nüüdisaegsed vormid, mis puudutavad peamiselt naisi, on ELis endiselt olemas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimkaubandus ja orjuse nüüdisaegsed vormid, mis puudutavad peamiselt naisi, on ELis endiselt olemas;

| C. | arvestades, et liikmesriikidel peab olema selge, et ühiskond ei ole hetkest, mil vägivalda kasutati, oma kõige olulisemat kohustust, täpsemalt kaitsmise kohustust, täitnud, ja et siis on võimalik ainult juhtunule reageerida, näiteks pakkuda ohvrile hüvitist ja võtta õigusrikkuja vastutusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liikmesriikidel peab olema selge, et ühiskond ei ole hetkest, mil vägivalda kasutati, oma kõige olulisemat kohustust, täpsemalt kaitsmise kohustust, täitnud, ja et siis on võimalik ainult juhtunule reageerida, näiteks pakkuda ohvrile hüvitist ja võtta õigusrikkuja vastutusele;

| D. | arvestades, et EL peab võtma koostöös liikmesriikidega kõik vajalikud meetmed, et edendada ja kaitsta kõigi naiste ja tütarlaste õigust elada nii avalikus kui ka erasfääris ilma füüsilise ja vaimse vägivallata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL peab võtma koostöös liikmesriikidega kõik vajalikud meetmed, et edendada ja kaitsta kõigi naiste ja tütarlaste õigust elada nii avalikus kui ka erasfääris ilma füüsilise ja vaimse vägivallata;

| E. | arvestades, et sooline vägivald puudutab ainuüksi ELis 250 miljonit naist ja tüdrukut, ei saa seda küsimust kergelt võtta ega sellele lahenduste otsimist edasi lükata, sest ohustades poole elanikkonna turvalisust mõjutab see ühiskonda olulisel määral, suurendab hirmu ja vastandumist ja põhjustab stressi ja vaimse tervise probleeme; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi hinnangul on seksuaalse vägivallaga seotud ühiskondlikud kulud ELis igal aastal 226 miljardit eurot; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sooline vägivald puudutab ainuüksi ELis 250 miljonit naist ja tüdrukut, ei saa seda küsimust kergelt võtta ega sellele lahenduste otsimist edasi lükata, sest ohustades poole elanikkonna turvalisust mõjutab see ühiskonda olulisel määral, suurendab hirmu ja vastandumist ja põhjustab stressi ja vaimse tervise probleeme; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi hinnangul on seksuaalse vägivallaga seotud ühiskondlikud kulud ELis igal aastal 226 miljardit eurot;

| F. | arvestades, et naistevastane (15) ja sooline – nii kehaline kui ka vaimne – vägivald on ELis laialt levinud ja neid tuleb käsitleda diskrimineerimise kõige äärmuslikemate vormidena ning inimõiguste rikkumisena, mis puudutab kõikide ühiskonnakihtide naisi, olenemata nende vanusest, haridusest, sissetulekust, ühiskondlikust positsioonist ja päritolu- või elukohariigist, ning kujutab endast olulist takistust nii soolise kui ka majandusliku ja poliitilise võrdõiguslikkuse tagamisel; arvestades, et vaja on täiendavaid meetmeid, et julgustada vägivalla ohvriks langenud naisi oma kogemustest teada andma ja abi otsima, ning tagada, et nad saavad oma vajadustele vastavat toetust, neid teavitatakse nende õigustest, et tagada neile õiguskaitse kättesaadavus ning et vägivallateo toimepanijate üle mõistetakse kohut; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naistevastane (15) ja sooline – nii kehaline kui ka vaimne – vägivald on ELis laialt levinud ja neid tuleb käsitleda diskrimineerimise kõige äärmuslikemate vormidena ning inimõiguste rikkumisena, mis puudutab kõikide ühiskonnakihtide naisi, olenemata nende vanusest, haridusest, sissetulekust, ühiskondlikust positsioonist ja päritolu- või elukohariigist, ning kujutab endast olulist takistust nii soolise kui ka majandusliku ja poliitilise võrdõiguslikkuse tagamisel; arvestades, et vaja on täiendavaid meetmeid, et julgustada vägivalla ohvriks langenud naisi oma kogemustest teada andma ja abi otsima, ning tagada, et nad saavad oma vajadustele vastavat toetust, neid teavitatakse nende õigustest, et tagada neile õiguskaitse kättesaadavus ning et vägivallateo toimepanijate üle mõistetakse kohut;

| G. | võttes arvesse, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta aruandest „Üleeuroopaline naistevastase vägivalla uuring. Peamised tulemused“ (Violence against women: an EU-wide survey) nähtub, et vähemalt kolmandik Euroopa naistest on vähemalt korra täiskasvanuna langenud füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks, 20 % on ahistatud internetis, iga kahekümnes naine on langenud vägistamise ohvriks ja üle kümnendiku naistest on kogenud seksuaalset vägivalda; |
| --- | --- |

G.

võttes arvesse, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta aruandest „Üleeuroopaline naistevastase vägivalla uuring. Peamised tulemused“ (Violence against women: an EU-wide survey) nähtub, et vähemalt kolmandik Euroopa naistest on vähemalt korra täiskasvanuna langenud füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks, 20 % on ahistatud internetis, iga kahekümnes naine on langenud vägistamise ohvriks ja üle kümnendiku naistest on kogenud seksuaalset vägivalda;

| H. | arvestades, et iga kümnes naine on puutunud kokku a ahistamise ja jälitamisega uute tehnoloogiate kaasabil ja et 75 % naistest juhtivatel ametikohtadel töötavatest naistest kogeb seksuaalset ahistamist; arvestades, et see teeb selgeks, et ükski naine ja tüdruk, sõltumata oma vanusest ja sotsiaalsest staatusest, ei ole seksuaalse vägivalla eest kaitstud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et iga kümnes naine on puutunud kokku a ahistamise ja jälitamisega uute tehnoloogiate kaasabil ja et 75 % naistest juhtivatel ametikohtadel töötavatest naistest kogeb seksuaalset ahistamist; arvestades, et see teeb selgeks, et ükski naine ja tüdruk, sõltumata oma vanusest ja sotsiaalsest staatusest, ei ole seksuaalse vägivalla eest kaitstud;

| I. | arvestades, et tuleb võtta meetmeid, et võidelda soolise vägivallaga internetis, sealhulgas eeskätt noorte naiste ja tüdrukute ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimeste), töökiusamise, ahistamise ja hirmutamisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tuleb võtta meetmeid, et võidelda soolise vägivallaga internetis, sealhulgas eeskätt noorte naiste ja tüdrukute ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimeste), töökiusamise, ahistamise ja hirmutamisega;

| J. | arvestades, et liidu kodanikud ja elanikud ei ole soolise vägivalla eest võrdselt kaitstud, kuna puudub Euroopa strateegia, sealhulgas õigusakt, ning asjaolu, et poliitikad ja õigusaktid on liikmesriigiti erinevad, muu hulgas õiguserikkumise määratlus ja õigusaktide kohaldamisala, mistõttu on nad vägivalla ees kaitsetud; arvestades, et teabe kättesaadavus, varjupaikade pakkumine ja juurdepääs nendele ning tugiteenused ja õigused on ELi siseselt erinevad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liidu kodanikud ja elanikud ei ole soolise vägivalla eest võrdselt kaitstud, kuna puudub Euroopa strateegia, sealhulgas õigusakt, ning asjaolu, et poliitikad ja õigusaktid on liikmesriigiti erinevad, muu hulgas õiguserikkumise määratlus ja õigusaktide kohaldamisala, mistõttu on nad vägivalla ees kaitsetud; arvestades, et teabe kättesaadavus, varjupaikade pakkumine ja juurdepääs nendele ning tugiteenused ja õigused on ELi siseselt erinevad;

| K. | arvestades, et naistevastane vägivald on lahutamatult seotud võimu ebavõrdse jaotumisega naiste ja meeste vahel, soolise diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpidega, mis on põhjustanud meeste domineerimist naiste üle ja naiste diskrimineerimist nende poolt ning takistanud naiste täielikku eneseteostust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naistevastane vägivald on lahutamatult seotud võimu ebavõrdse jaotumisega naiste ja meeste vahel, soolise diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpidega, mis on põhjustanud meeste domineerimist naiste üle ja naiste diskrimineerimist nende poolt ning takistanud naiste täielikku eneseteostust;

| L. | arvestades, et naistevastane vägivald aitab kaasa soolise ebavõrdsuse püsimisele, piirates ohvrite juurdepääsu tööhõivele, mis mõjub negatiivselt nende rahalisele sõltumatusele ja majandusele tervikuna; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naistevastane vägivald aitab kaasa soolise ebavõrdsuse püsimisele, piirates ohvrite juurdepääsu tööhõivele, mis mõjub negatiivselt nende rahalisele sõltumatusele ja majandusele tervikuna;

| M. | arvestades, et üks oluline põhjus, miks naised seksuaalsest vägivallast ei teata, on nende majanduslik sõltuvus teo toimepanijast; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üks oluline põhjus, miks naised seksuaalsest vägivallast ei teata, on nende majanduslik sõltuvus teo toimepanijast;

| N. | arvestades, et äärmine vaesus suurendab naiste vastu suunatud vägivalla riski ja muid ärakasutamise vorme, mis takistavad naistel täiel määral osaleda kõigis eluvaldkondades ja saavutada soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et äärmine vaesus suurendab naiste vastu suunatud vägivalla riski ja muid ärakasutamise vorme, mis takistavad naistel täiel määral osaleda kõigis eluvaldkondades ja saavutada soolist võrdõiguslikkust;

| O. | arvestades, et on vaja teha suuremaid pingutusi, et kergendada ja edendada naiste osalemist poliitilises, majandus- ja ühiskondlikus elus ning suurendada juhtivatel ametikohtadel töötavate naiste nähtavust, et astuda vastu naiste käsitlemisele esemetena ja kaotada soolise vägivalla kultuur; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on vaja teha suuremaid pingutusi, et kergendada ja edendada naiste osalemist poliitilises, majandus- ja ühiskondlikus elus ning suurendada juhtivatel ametikohtadel töötavate naiste nähtavust, et astuda vastu naiste käsitlemisele esemetena ja kaotada soolise vägivalla kultuur;

| P. | arvestades, et Istanbuli konventsioonis sätestatakse, et kõigi konventsiooni sätete, eriti ohvri õiguste kaitse meetmete rakendamine konventsiooniosaliste poolt tagatakse ilma diskrimineerimiseta mis tahes alusel, nagu bioloogiline sugu, sotsiaalne sugu, rass, nahavärvus, keel, usutunnistus, poliitilised või muud veendumused, rahvuslik või sotsiaalne päritolu, kuulumine rahvusvähemusse, varanduslik seisund, sünnijärgne päritolu, seksuaalne sättumus, sooline identiteet, vanus, tervislik seisund, puue, perekonnaseis, rändaja või põgeniku staatus või muu staatus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Istanbuli konventsioonis sätestatakse, et kõigi konventsiooni sätete, eriti ohvri õiguste kaitse meetmete rakendamine konventsiooniosaliste poolt tagatakse ilma diskrimineerimiseta mis tahes alusel, nagu bioloogiline sugu, sotsiaalne sugu, rass, nahavärvus, keel, usutunnistus, poliitilised või muud veendumused, rahvuslik või sotsiaalne päritolu, kuulumine rahvusvähemusse, varanduslik seisund, sünnijärgne päritolu, seksuaalne sättumus, sooline identiteet, vanus, tervislik seisund, puue, perekonnaseis, rändaja või põgeniku staatus või muu staatus;

| Q. | arvestades, et puuetega naistel on 1,5–10 korda suurem oht langeda soolise vägivalla ohvriks ja et nendel naistel on oma sõltuvussuhte tõttu eriti raske vägivallast teatada; arvestades, et puudega naised ja tüdrukud ei moodusta homogeenset rühma, vaid pigem rühma, mis koosneb eri staatusega ja erinevas olukorras naistest, kellel on erinevad puuded, nagu füüsiline ja psühhosotsiaalne häire, vaimne mahajäämus või tundlikkushäire, millega võivad kaasneda funktsionaalsed piirangud; arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon kohustab osalisriike üles võtma meetmeid, et tagada puuetega naistele kõigist inimõigustest ja põhivabadustest täielik ja võrdne kasusaamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et puuetega naistel on 1,5–10 korda suurem oht langeda soolise vägivalla ohvriks ja et nendel naistel on oma sõltuvussuhte tõttu eriti raske vägivallast teatada; arvestades, et puudega naised ja tüdrukud ei moodusta homogeenset rühma, vaid pigem rühma, mis koosneb eri staatusega ja erinevas olukorras naistest, kellel on erinevad puuded, nagu füüsiline ja psühhosotsiaalne häire, vaimne mahajäämus või tundlikkushäire, millega võivad kaasneda funktsionaalsed piirangud; arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon kohustab osalisriike üles võtma meetmeid, et tagada puuetega naistele kõigist inimõigustest ja põhivabadustest täielik ja võrdne kasusaamine;

| R. | arvestades, et mõningaid naiste ja tütarlaste rühmi, nagu naisi, kes on rändajad, pagulased või varjupaigataotlejad, puuetega naisi ja tütarlapsi, LGBTI-naisi ja roma naisi ohustab mitmekordne diskrimineerimine ning nad on seetõttu vägivalla ees veel kaitsetumad, mida põhjustab soost ajendatud vägivald koos rassismi, ksenofoobia, homofoobia, transfoobia ja intersoolisust käsitleva foobiaga ning diskrimineerimine vanuse, puude, etnilise päritolu või usutunnistuse alusel; arvestades, et Euroopas seisavad naised silmitsi valdkonnaülese ja mitmekordse diskrimineerimisega, mis takistab nende juurdepääsu õigusemõistmisele ning abi- ja kaitseteenustele ning põhiõiguste teostamist; arvestades, et naistele tuleks kaitsemeetmete rakendamisel tagada spetsiaalsed abiteenused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mõningaid naiste ja tütarlaste rühmi, nagu naisi, kes on rändajad, pagulased või varjupaigataotlejad, puuetega naisi ja tütarlapsi, LGBTI-naisi ja roma naisi ohustab mitmekordne diskrimineerimine ning nad on seetõttu vägivalla ees veel kaitsetumad, mida põhjustab soost ajendatud vägivald koos rassismi, ksenofoobia, homofoobia, transfoobia ja intersoolisust käsitleva foobiaga ning diskrimineerimine vanuse, puude, etnilise päritolu või usutunnistuse alusel; arvestades, et Euroopas seisavad naised silmitsi valdkonnaülese ja mitmekordse diskrimineerimisega, mis takistab nende juurdepääsu õigusemõistmisele ning abi- ja kaitseteenustele ning põhiõiguste teostamist; arvestades, et naistele tuleks kaitsemeetmete rakendamisel tagada spetsiaalsed abiteenused;

| S. | arvestades, et naistevastast vägivalda, seahulgas koduvägivalda peetakse liiga sageli eraeluliseks probleemiks ning seda tolereeritakse liiga kergesti; arvestades, et tegelikult on tegemist põhiõiguste süstemaatilise rikkumise ja tõsise kuriteoga, mida tuleb sellisena ka karistada; arvestades, et karistamatus tuleb lõpetada, tagades, et kuriteo toimepanijad võetakse vastutusele ja et vägivalla üle elanud naised ja tüdrukud saavad kohtusüsteemilt nõuetekohast toetust ja tunnustust, et lõpetada vägivalla ohvriks langenud isikute vaikimise ja üksinduse nõiaring, tehes seda sõltumatult nende geograafilisest päritolust või sotsiaalsest klassist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naistevastast vägivalda, seahulgas koduvägivalda peetakse liiga sageli eraeluliseks probleemiks ning seda tolereeritakse liiga kergesti; arvestades, et tegelikult on tegemist põhiõiguste süstemaatilise rikkumise ja tõsise kuriteoga, mida tuleb sellisena ka karistada; arvestades, et karistamatus tuleb lõpetada, tagades, et kuriteo toimepanijad võetakse vastutusele ja et vägivalla üle elanud naised ja tüdrukud saavad kohtusüsteemilt nõuetekohast toetust ja tunnustust, et lõpetada vägivalla ohvriks langenud isikute vaikimise ja üksinduse nõiaring, tehes seda sõltumatult nende geograafilisest päritolust või sotsiaalsest klassist;

| T. | arvestades, et liikmesriikide vahel eksisteerivad kultuurilised erinevused seoses tõenäosusega, et naised vägistamistest või seksuaalsetest rünnakutest teatavad ja et see suundumus kajastub ametlikus statistikas rohkem kui riigis toime pandud vägistamiste või seksuaalsete rünnakute tegelik arv; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et liikmesriikide vahel eksisteerivad kultuurilised erinevused seoses tõenäosusega, et naised vägistamistest või seksuaalsetest rünnakutest teatavad ja et see suundumus kajastub ametlikus statistikas rohkem kui riigis toime pandud vägistamiste või seksuaalsete rünnakute tegelik arv;

| U. | arvestades, et enamike naiste mõrvade toimepanijad on nende abikaasad, endised abikaasad, elukaaslased või endised elukaaslased, kes ei suuda abielu või suhte lõppemist aktsepteerida; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et enamike naiste mõrvade toimepanijad on nende abikaasad, endised abikaasad, elukaaslased või endised elukaaslased, kes ei suuda abielu või suhte lõppemist aktsepteerida;

| V. | arvestades, et soolise vägivalla toimepanija on sageli isik, keda ohver juba tunneb, ja sageli on ohver temast sõltuvuses, mis suurendab hirmu vägivallast teatamise pärast; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et soolise vägivalla toimepanija on sageli isik, keda ohver juba tunneb, ja sageli on ohver temast sõltuvuses, mis suurendab hirmu vägivallast teatamise pärast;

| W. | arvestades, et soolised stereotüübid ja sooline diskrimineerimine, sealhulgas seksistlik vihakõne, mida esineb kogu maailmas, nii veebis kui ka mujal, nii avalikus kui ka eraelus, on igasuguse naistevastase vägivalla üks algpõhjusi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et soolised stereotüübid ja sooline diskrimineerimine, sealhulgas seksistlik vihakõne, mida esineb kogu maailmas, nii veebis kui ka mujal, nii avalikus kui ka eraelus, on igasuguse naistevastase vägivalla üks algpõhjusi;

| X. | arvestades, et kokkupuude füüsilise, seksuaalse või vaimse vägivalla ja väärkohtlemisega mõjutab ohvreid rängalt ning võib tekitada füüsilist, seksuaalset, emotsionaalset, psühholoogilist või majanduslikku kahju; arvestades, et need tagajärjed mõjutavad ka nende peresid ja sugulasi ning ühiskonda tervikuna; arvestades, et laste pidamiseks vägivalla ohvriks, ei pea nad kogema otsest vägivalda, sest koduvägivalla pealtnägemine on samuti traumeeriv; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kokkupuude füüsilise, seksuaalse või vaimse vägivalla ja väärkohtlemisega mõjutab ohvreid rängalt ning võib tekitada füüsilist, seksuaalset, emotsionaalset, psühholoogilist või majanduslikku kahju; arvestades, et need tagajärjed mõjutavad ka nende peresid ja sugulasi ning ühiskonda tervikuna; arvestades, et laste pidamiseks vägivalla ohvriks, ei pea nad kogema otsest vägivalda, sest koduvägivalla pealtnägemine on samuti traumeeriv;

| Y. | võttes arvesse Istanbuli konventsiooni artiklit 3, milles määratletakse selgelt „sooline vägivald naiste vastu“ kui vägivald, mis on suunatud naise vastu põhjusel, et tegemist on naisega või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt, ning „sugupool“ määratletakse „sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab“; |
| --- | --- |

Y.

võttes arvesse Istanbuli konventsiooni artiklit 3, milles määratletakse selgelt „sooline vägivald naiste vastu“ kui vägivald, mis on suunatud naise vastu põhjusel, et tegemist on naisega või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt, ning „sugupool“ määratletakse „sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab“;

| Z. | arvestades, et teatamata jäetud juhtumite arvu vähendamiseks peavad liikmesriigid looma piisavalt institutsioone, kus naised end piisavalt turvaliselt tunnevad, et soopõhisest vägivallast teatada; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et teatamata jäetud juhtumite arvu vähendamiseks peavad liikmesriigid looma piisavalt institutsioone, kus naised end piisavalt turvaliselt tunnevad, et soopõhisest vägivallast teatada;

| AA. | arvestades, et naistevastast ja soolist vägivalda ning selle tagajärgi võib märkimisväärselt vähendada üksnes selline poliitika, kus ühendatakse seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud meetmed, sealhulgas taristu-, õigus-, kohtu-, kultuuri-, haridus-, sotsiaal- ja tervisealased meetmed, ja meetmed, millega lihtsustatakse ohvritele juurdepääsu andmist eluasemele ja töökohtadele, sealhulgas ohvritele varjupaiga pakkumist, ning naiste võrdväärset osalemist kõikides ühiskonnaelu valdkondades; arvestades, et kodanikuühiskonna ja eelkõige naiste organisatsioonid aitavad oluliselt kaasa igasuguse vägivalla ennetamisele ja tõkestamisele ning nende tööd tuleks tunnustada, julgustada ja toetada, nii et nad saaksid seda teha parimal võimalikul viisil; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et naistevastast ja soolist vägivalda ning selle tagajärgi võib märkimisväärselt vähendada üksnes selline poliitika, kus ühendatakse seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud meetmed, sealhulgas taristu-, õigus-, kohtu-, kultuuri-, haridus-, sotsiaal- ja tervisealased meetmed, ja meetmed, millega lihtsustatakse ohvritele juurdepääsu andmist eluasemele ja töökohtadele, sealhulgas ohvritele varjupaiga pakkumist, ning naiste võrdväärset osalemist kõikides ühiskonnaelu valdkondades; arvestades, et kodanikuühiskonna ja eelkõige naiste organisatsioonid aitavad oluliselt kaasa igasuguse vägivalla ennetamisele ja tõkestamisele ning nende tööd tuleks tunnustada, julgustada ja toetada, nii et nad saaksid seda teha parimal võimalikul viisil;

| AB. | arvestades, et tütarlaste ja naiste haridus ja koolitamine on oluline Euroopa väärtus, põhiline inimõigus ning keskse tähtsusega tegur tütarlaste ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks sotsiaalsel, kultuurilisel ja kutsealasel tasandil ning kõigi muude sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks, samuti naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et tütarlaste ja naiste haridus ja koolitamine on oluline Euroopa väärtus, põhiline inimõigus ning keskse tähtsusega tegur tütarlaste ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks sotsiaalsel, kultuurilisel ja kutsealasel tasandil ning kõigi muude sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks, samuti naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ärahoidmiseks;

| AC. | arvestades, et ainult riik saab tagada soolise võrdõiguslikkuse eeltingimusena tasuta ja kohustusliku hariduse kõigile; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ainult riik saab tagada soolise võrdõiguslikkuse eeltingimusena tasuta ja kohustusliku hariduse kõigile;

| AD. | arvestades, et Istanbuli konventsioonis rõhutatakse, kui tähtis on muuta mõtlemist ja suhtumist, et murda välja soolise vägivalla ringist; arvestades, et sellega seoses on vaja harida kõigil tasanditel ja igas vanuses inimesi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, stereotüüpsete soorollide kaotamise ja isikupuutumatuse austamise teemal; arvestades, et enesekaitsekursused on tõhus vahend ohvristamise ja selle negatiivsete tagajärgede vastu võitlemiseks, sest nendega seatakse kahtluse alla soolised stereotüübid ning tugevdatakse naiste ja tüdrukute õigusi; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Istanbuli konventsioonis rõhutatakse, kui tähtis on muuta mõtlemist ja suhtumist, et murda välja soolise vägivalla ringist; arvestades, et sellega seoses on vaja harida kõigil tasanditel ja igas vanuses inimesi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, stereotüüpsete soorollide kaotamise ja isikupuutumatuse austamise teemal; arvestades, et enesekaitsekursused on tõhus vahend ohvristamise ja selle negatiivsete tagajärgede vastu võitlemiseks, sest nendega seatakse kahtluse alla soolised stereotüübid ning tugevdatakse naiste ja tüdrukute õigusi;

| AE. | arvestades, et kõikide liikmesriikide viivitamatu liitumine Istanbuli konventsiooniga aitaks kaasa tervikliku poliitika väljatöötamiseni ja rahvusvahelise koostöö edendamiseni igasuguse naistevastase vägivalla vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kõikide liikmesriikide viivitamatu liitumine Istanbuli konventsiooniga aitaks kaasa tervikliku poliitika väljatöötamiseni ja rahvusvahelise koostöö edendamiseni igasuguse naistevastase vägivalla vastu võitlemisel;

| AF. | arvestades, et Euroopa Liit peab töötama selle nimel, et edendada võitlust soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla sõjarelvana kasutamise likvideerimise nimel oma naabruses ja üle maailma osana üleilmsetest jõupingutustest täita kestliku arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Euroopa Liit peab töötama selle nimel, et edendada võitlust soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla sõjarelvana kasutamise likvideerimise nimel oma naabruses ja üle maailma osana üleilmsetest jõupingutustest täita kestliku arengu eesmärgid;

| AG. | arvestades, et Istanbuli konventsioon on segaleping, milega saavad ühineda nii EL kui ka liikmesriigid; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Istanbuli konventsioon on segaleping, milega saavad ühineda nii EL kui ka liikmesriigid;

| AH. | arvestades, et kõik liikmesriigid on konventsiooni allkirjastanud, kuid vaid 14 neist on selle ratifitseerinud; arvestades, et ELi ühinemine konventsiooniga ei vabasta liikmesriike selle ratifitseerimisest riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et kõik liikmesriigid on konventsiooni allkirjastanud, kuid vaid 14 neist on selle ratifitseerinud; arvestades, et ELi ühinemine konventsiooniga ei vabasta liikmesriike selle ratifitseerimisest riiklikul tasandil;

| AI. | arvestades, et Istanbuli konventsiooni ratifitseerimine eeldab selle nõuetekohast jõustamist, tõhusat rakendamist ning piisavate rahaliste vahendite ja inimressursside eraldamist; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Istanbuli konventsiooni ratifitseerimine eeldab selle nõuetekohast jõustamist, tõhusat rakendamist ning piisavate rahaliste vahendite ja inimressursside eraldamist;

| 1. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon tegi 4. märtsil 2016. aastal ettepaneku ELi ühinemiseks Istanbuli konventsiooniga, mis on esimene põhjalik õiguslikult siduv vahend naistevastase vägivalla ja soolise vägivalla, sealhulgas perevägivalla (16) ennetamiseks ja tõkestamiseks rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt, et nõukogu allkirjastas 13. juunil 2017 ELi ühinemise Istanbuli konventsiooniga; peab siiski kahetsusväärseks, et piirdumine kahe valdkonnaga, milleks on kriminaalasjades tehtav koostöö ja varjupaigataotlejate tagasi- ja väljasaatmise lubamatus, toob kaasa õigusliku ebakindluse ELi ühinemise ulatuse suhtes ja kahtlused konventsiooni rakendamise suhtes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka igasuguse naistevastase vägivalla ja taunib asjaolu, et naised ja tütarlapsed kogevad sageli perevägivalda, seksuaalset ahistamist, psühholoogilist ja füüsilist vägivalda, jälitamist, seksuaalset vägivalda, vägistamist, sundabielu, naiste suguelundite moonutamist, sunniviisilist aborti ja sunniviisilist steriliseerimist, seksuaalset ärakasutamist ja inimkaubandust ja muid vägivalla vorme, mis kujutavad endast naiste ja tütarlaste inimõiguste ja väärikuse tõsist rikkumist; rõhutab, et Istanbuli konventsiooniga tagatakse, et kultuur, tava, religioon, traditsioon või nn au ei saa olla naistevastaste vägivallategude õigustuseks; taunib tõsiasja, et aina rohkem naisi langeb soolise vägivalla ohvriks internetis ja sotsiaalmeedias; palub liikmesriikidel võtta vastu konkreetsed meetmed, et käsitleda neid uusi kuritegude vorme, sealhulgas seksi väljapressimine, peibutamine, vuajerism ja kättemaksupornograafia, ning kaitsta ohvreid, kes saavad tõsiseid traumasid, mis mõnikord viivad isegi enesetapuni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ja sellega seotud õiguste ja teenuste, sealhulgas ohutu ja seadusliku abordi võimaldamisest keeldumine on naiste- ja tütarlastevastase vägivalla üks vorm; toonitab veel kord, et naistel ja tütarlastel peab olema kontroll oma keha ja seksuaalsuse üle, palub kõigil liikmesriikidel tagada laiaulatuslik seksuaalharidus, naiste juurdepääs pereplaneerimisele ja reproduktiiv- ja seksuaaltervise teenuste täielikule valikule, sealhulgas tänapäevastele rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule ja seaduslikule abordile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et sundrasedust määratletakse inimsusvastase kuriteona 17. juuli 1998. aasta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artiklis 7 ja et see on naistevastane sooline vägivald, mis on naiste ja tütarlaste inimõiguste ning väärikuse tõsine rikkumine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab, et Istanbuli konventsiooniga järgitakse terviklikku, põhjalikku ja kooskõlastatud lähenemisviisi, mille keskmesse seatakse ohvrite õigused, tegeledes naiste- ja tütarlastevastase ja soolise vägivalla, sealhulgas perevägivalla probleemiga paljudest erinevatest vaatenurkadest ja nähakse ette meetmed, nagu vägivalla tõkestamine, võitlus diskrimineerimise vastu, kriminaalõigusmeetmed karistamatuse vastu võitlemiseks, ohvrite kaitse ja toetus, laste kaitse, naissoost varjupaigataotlejate ja pagulaste kaitse ning parem andmekogumine ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad või programmid, sealhulgas koostöös liikmesriikide inimõiguste institutsioonidega ja võrdõiguslikkust edendavate asutuste, kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Istanbuli konventsiooniga pakutakse kindlat alust selliste sotsiaalsete struktuuride muutmiseks, mis naistevastast vägivalda loovad, seadustavad või muudavad selle kestvaks, ja pakutakse vahendeid sel eesmärgil meetmete kehtestamiseks; rõhutab, et konventsiooniga käsitletakse üheaegselt tõkestamist, kaitsmist ja vastutusele võtmist (kolmetasandiline lähenemisviis) ja selles kasutatakse laiahaardelist ning kooskõlastatud lähenemisviisi, mis tuleneb nõuetekohase hoolsuse põhimõttest, millega kehtestatakse riikide jaoks positiivne kohustus reageerida tõhusalt kõigile vägivallaaktidele (konventsiooni artikkel 5); |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et ELi ühinemisega luuakse ühtne Euroopa õigusraamistik, et ennetada naistevastast ja soolist vägivalda ja seda tõkestada ning kaitsta ja toetada ohvreid ELi sise- ja välispoliitika raames, ning et see toob samuti kaasa Istanbuli konventsiooniga seoses oluliste ELi õigusaktide, programmide ja fondide parema järelevalve, tõlgendamise ja rakendamise ning võrreldavate liigitatud andmete parandatud kogumise ELi tasandil; leiab, et konventsiooniga ühinedes saab EList naiste õiguste valdkonnas tõhusam üleilmne osaleja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse järgmisi soovitusi:






  a) | nõuda tungivalt, et liikmesriigid kiirendaksid läbirääkimisi Istanbuli konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamise üle; taunida jõuliselt katseid võtta tagasi samme, mis on juba tehtud Istanbuli konventsiooni rakendamisel ja naistevastase vägivalla tõkestamisel; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

nõuda tungivalt, et liikmesriigid kiirendaksid läbirääkimisi Istanbuli konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamise üle; taunida jõuliselt katseid võtta tagasi samme, mis on juba tehtud Istanbuli konventsiooni rakendamisel ja naistevastase vägivalla tõkestamisel;

| b) | paluda komisjonil alustada koostöös Euroopa Nõukoguga viivitamatult ja edasilükkamata konstruktiivset dialoogi nõukogu ja liikmesriikidega, et käsitleda liikmesriikide reservatsioone, vastuväiteid ja kaalutlusi ning eelkõige täpsustada Istanbuli konventsiooni eksitavat tõlgendamist selle soolise vägivalla määratluse ja artikli 3 punktide c ja d määratluste küsimuses kooskõlas Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku üldiste märkustega; |
| --- | --- |

b)

paluda komisjonil alustada koostöös Euroopa Nõukoguga viivitamatult ja edasilükkamata konstruktiivset dialoogi nõukogu ja liikmesriikidega, et käsitleda liikmesriikide reservatsioone, vastuväiteid ja kaalutlusi ning eelkõige täpsustada Istanbuli konventsiooni eksitavat tõlgendamist selle soolise vägivalla määratluse ja artikli 3 punktide c ja d määratluste küsimuses kooskõlas Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku üldiste märkustega;

| c) | hoida Euroopa Parlamenti täielikult kursis läbirääkimiste asjakohaste aspektidega kõigis etappides, et parlament saaks nõuetekohaselt kasutada talle aluslepingutega antud õigusi kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218; |
| --- | --- |

c)

hoida Euroopa Parlamenti täielikult kursis läbirääkimiste asjakohaste aspektidega kõigis etappides, et parlament saaks nõuetekohaselt kasutada talle aluslepingutega antud õigusi kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218;

| d) | tagada, et kuigi EL allkirjastas Istanbuli konventsiooni, ta ka ühineks sellega võimalikult suures ulatuses ja piiranguteta; |
| --- | --- |

d)

tagada, et kuigi EL allkirjastas Istanbuli konventsiooni, ta ka ühineks sellega võimalikult suures ulatuses ja piiranguteta;

| e) | tagada, et liikmesriigid jõustaksid konventsiooni nõuetekohaselt ning eraldaksid piisavad rahalised vahendid ja inimressursid naistevastase vägivalla ja soolise vägivalla, sealhulgas perevägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks, naistele ja tütarlastele suurema mõjuvõimu andmiseks ja ohvrite kaitsmiseks ning neile hüvitise saamise tagamiseks, eelkõige neile, kes elavad piirkondades, kus ohvrite jaoks ette nähtud tugiteenused puuduvad või neid pakutakse väga piiratud ulatuses; |
| --- | --- |

e)

tagada, et liikmesriigid jõustaksid konventsiooni nõuetekohaselt ning eraldaksid piisavad rahalised vahendid ja inimressursid naistevastase vägivalla ja soolise vägivalla, sealhulgas perevägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks, naistele ja tütarlastele suurema mõjuvõimu andmiseks ja ohvrite kaitsmiseks ning neile hüvitise saamise tagamiseks, eelkõige neile, kes elavad piirkondades, kus ohvrite jaoks ette nähtud tugiteenused puuduvad või neid pakutakse väga piiratud ulatuses;

| f) | paluda, et komisjon esitaks tervikliku ELi strateegia naistevastase vägivalla ning soolise vägivalla vastu võitlemise kohta, mis hõlmab laiahaardelist kava kõigi soolise vägivalla vormide tõkestamiseks ja naistevastase vägivalla likvideerimiseks ELis tehtavate jõupingutuste integreerimiseks; |
| --- | --- |

f)

paluda, et komisjon esitaks tervikliku ELi strateegia naistevastase vägivalla ning soolise vägivalla vastu võitlemise kohta, mis hõlmab laiahaardelist kava kõigi soolise vägivalla vormide tõkestamiseks ja naistevastase vägivalla likvideerimiseks ELis tehtavate jõupingutuste integreerimiseks;

| g) | määrata ametisse ELi koordinaator, kes esindab ELi konventsiooniosaliste komisjoni juures Euroopa Nõukogus, kui EL on Istanbuli konventsiooni ratifitseerinud; nimetatud koordinaator vastutab naiste ja tütarlaste vastase mis tahes vägivalla ja soolise vägivalla ennetamise ja selle tõkestamise alaste strateegiate ja meetmete kooskõlastamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise eest; |
| --- | --- |

g)

määrata ametisse ELi koordinaator, kes esindab ELi konventsiooniosaliste komisjoni juures Euroopa Nõukogus, kui EL on Istanbuli konventsiooni ratifitseerinud; nimetatud koordinaator vastutab naiste ja tütarlaste vastase mis tahes vägivalla ja soolise vägivalla ennetamise ja selle tõkestamise alaste strateegiate ja meetmete kooskõlastamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise eest;

| h) | tagada, et Euroopa Parlament on pärast ELi ühinemist Istanbuli konventsiooniga täielikult kaasatud konventsiooniga seotud järelevalveprotsessi; leppida kiiresti kokku käitumisjuhend, milles käsitletakse ELi ja selle liikmesriikide koostööd Istanbuli konventsiooni rakendamisel, millesse tuleks kaasata ka kodanikuühiskonna organisatsioonid, eelkõige naiste õigustega tegelevad organisatsioonid; |
| --- | --- |

h)

tagada, et Euroopa Parlament on pärast ELi ühinemist Istanbuli konventsiooniga täielikult kaasatud konventsiooniga seotud järelevalveprotsessi; leppida kiiresti kokku käitumisjuhend, milles käsitletakse ELi ja selle liikmesriikide koostööd Istanbuli konventsiooni rakendamisel, millesse tuleks kaasata ka kodanikuühiskonna organisatsioonid, eelkõige naiste õigustega tegelevad organisatsioonid;

| i) | kutsuda komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles töötama välja praktilised suunised ja strateegiad Istanbuli konventsiooni rakendamise kohta, et hõlbustada selle nõuetekohast rakendamist ja kohaldamist liikmesriikides, kes on selle juba ratifitseerinud, ja võtta arvesse nende liikmesriikide kaalutlusi, kes ei ole konventsiooni veel ratifitseerinud, ja julgustada neid seda tegema; |
| --- | --- |

i)

kutsuda komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles töötama välja praktilised suunised ja strateegiad Istanbuli konventsiooni rakendamise kohta, et hõlbustada selle nõuetekohast rakendamist ja kohaldamist liikmesriikides, kes on selle juba ratifitseerinud, ja võtta arvesse nende liikmesriikide kaalutlusi, kes ei ole konventsiooni veel ratifitseerinud, ja julgustada neid seda tegema;

| j) | tagada asjakohane koolitus, menetlused ja suunised kõikidele spetsialistidele, kes tegelevad konventsiooni kohaldamisalaga hõlmatud vägivallaaktide ohvritega, et vältida diskrimineerimist või uuesti ohvriks langemist kohtu-, meditsiinilise ja politseimenetluse käigus; |
| --- | --- |

j)

tagada asjakohane koolitus, menetlused ja suunised kõikidele spetsialistidele, kes tegelevad konventsiooni kohaldamisalaga hõlmatud vägivallaaktide ohvritega, et vältida diskrimineerimist või uuesti ohvriks langemist kohtu-, meditsiinilise ja politseimenetluse käigus;

| k) | tagada ennetusmeetmed, et tegeleda kaitsetute isikute, näiteks puuetega naiste, naissoost pagulaste, alaealiste ohvrite, rasedate naiste, LGBTI-naiste ja täiendavate tugivajadustega inimeste erivajadustega, seahulgas spetsialiseeritud ja hõlpsasti kättesaadavad abiteenused koos nõuetekohase tervishoiuteenustega ning turvaline majutus naistele, kes on olnud soolise vägivalla ohvrid, ja nende lastele; |
| --- | --- |

k)

tagada ennetusmeetmed, et tegeleda kaitsetute isikute, näiteks puuetega naiste, naissoost pagulaste, alaealiste ohvrite, rasedate naiste, LGBTI-naiste ja täiendavate tugivajadustega inimeste erivajadustega, seahulgas spetsialiseeritud ja hõlpsasti kättesaadavad abiteenused koos nõuetekohase tervishoiuteenustega ning turvaline majutus naistele, kes on olnud soolise vägivalla ohvrid, ja nende lastele;

| l) | võtta isikuhooldusõigust ja külastusõigust kindlaks määrates arvesse olulisi naistevastase ja perevägivalla juhtumeid; ka alaealiste tunnistajate õigusi ja vajadusi tuleks võtta arvesse ohvritele kaitse- ja tugiteenuste osutamisel; |
| --- | --- |

l)

võtta isikuhooldusõigust ja külastusõigust kindlaks määrates arvesse olulisi naistevastase ja perevägivalla juhtumeid; ka alaealiste tunnistajate õigusi ja vajadusi tuleks võtta arvesse ohvritele kaitse- ja tugiteenuste osutamisel;

| m) | aktiivselt edendada hoiakute ja käitumise muutmist ning võidelda seksismi ja sooliste stereotüüpidega, sealhulgas edendades sooneutraalset keelkasutust, tehes ühiseid jõupingutusi, et tegeleda meedia ja reklaami olulise rolliga selles valdkonnas, ja ergutada kõiki – sealhulgas mehi ja poisse – aktiivselt osalema kõigi vägivalla vormide ennetamisel; kutsuda seetõttu liikmesriike üles võtma vastu ja rakendama aktiivset poliitikat sotsiaalse kaasamise, kultuuridevahelise dialoogi, seksuaalsuse ja suhete alase koolituse, inimõiguste alase hariduse ja diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnas, samuti viima sisse soolise võrdõiguslikkuse teemalise koolituse ja pakkuma seda isikutele, kes töötavad õiguskaitse valdkonnas ja kohtusüsteemis; soovitada liikmesriikidel lisada oma kohtusüsteemi tõelise võrdõiguslikkuse saavutamise ees seisvate takistuste kõrvaldamine ja seda eesmärki igakülgselt edendada; |
| --- | --- |

m)

aktiivselt edendada hoiakute ja käitumise muutmist ning võidelda seksismi ja sooliste stereotüüpidega, sealhulgas edendades sooneutraalset keelkasutust, tehes ühiseid jõupingutusi, et tegeleda meedia ja reklaami olulise rolliga selles valdkonnas, ja ergutada kõiki – sealhulgas mehi ja poisse – aktiivselt osalema kõigi vägivalla vormide ennetamisel; kutsuda seetõttu liikmesriike üles võtma vastu ja rakendama aktiivset poliitikat sotsiaalse kaasamise, kultuuridevahelise dialoogi, seksuaalsuse ja suhete alase koolituse, inimõiguste alase hariduse ja diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnas, samuti viima sisse soolise võrdõiguslikkuse teemalise koolituse ja pakkuma seda isikutele, kes töötavad õiguskaitse valdkonnas ja kohtusüsteemis; soovitada liikmesriikidel lisada oma kohtusüsteemi tõelise võrdõiguslikkuse saavutamise ees seisvate takistuste kõrvaldamine ja seda eesmärki igakülgselt edendada;

| n) | ergutada liikmesriike võtma meetmeid, mis on suunatud vägivallast vaba ühiskonna loomisele, ja kasutada Istanbuli konventsiooni selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

n)

ergutada liikmesriike võtma meetmeid, mis on suunatud vägivallast vaba ühiskonna loomisele, ja kasutada Istanbuli konventsiooni selle eesmärgi saavutamiseks;

| o) | tagada, et ennetavate meetmetega tunnistatakse vägivalla soopõhist tegelikkust, sest vägivallategude toimepanijate absoluutne enamus on mehed; julgustada liikmesriike töötama tõenditel põhineva vägivalla vähendamise taktikaga selle probleemi käsitlemiseks; |
| --- | --- |

o)

tagada, et ennetavate meetmetega tunnistatakse vägivalla soopõhist tegelikkust, sest vägivallategude toimepanijate absoluutne enamus on mehed; julgustada liikmesriike töötama tõenditel põhineva vägivalla vähendamise taktikaga selle probleemi käsitlemiseks;

| p) | võtta konventsiooni rännet ja varjupaika käsitlevate artiklite 60 ja 61 kohaselt vajalikud meetmed, võttes arvesse asjaolu, et rändajatest naistel ja tüdrukutel, olgu nad nõuetekohaselt dokumenteeritud või dokumenteerimata, ja naissoost varjupaigataotlejatel on õigus elada vägivallavaba elu nii avalikus kui erasfääris, ja et nad on soolise vägivalla suhtes eriti kaitsetud, tuletades meelde, et naistevastast vägivalda, sealhulgas naiste suguelundite moonutamist, võib käsitada tagakiusamise vormina ning et ohvrid saavad seega kasutada 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooniga pakutavat kaitset; tagada, et liikmesriigid järgiksid sootundlikku lähenemist varjupaiga- ja vastuvõtumenetluste käigus ning austaksid tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet; |
| --- | --- |

p)

võtta konventsiooni rännet ja varjupaika käsitlevate artiklite 60 ja 61 kohaselt vajalikud meetmed, võttes arvesse asjaolu, et rändajatest naistel ja tüdrukutel, olgu nad nõuetekohaselt dokumenteeritud või dokumenteerimata, ja naissoost varjupaigataotlejatel on õigus elada vägivallavaba elu nii avalikus kui erasfääris, ja et nad on soolise vägivalla suhtes eriti kaitsetud, tuletades meelde, et naistevastast vägivalda, sealhulgas naiste suguelundite moonutamist, võib käsitada tagakiusamise vormina ning et ohvrid saavad seega kasutada 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooniga pakutavat kaitset; tagada, et liikmesriigid järgiksid sootundlikku lähenemist varjupaiga- ja vastuvõtumenetluste käigus ning austaksid tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet;

| q) | edendada sooteadlikku eelarvestamist vahendina, mille abil tõkestada asjaomastes poliitikavaldkondades soolist vägivalda ja sellega võidelda, ning tagada ohvritele ja vägivalla üle elanud isikutele vahendid ja rahastamine, et neil oleks juurdepääs õigusemõistmisele; |
| --- | --- |

q)

edendada sooteadlikku eelarvestamist vahendina, mille abil tõkestada asjaomastes poliitikavaldkondades soolist vägivalda ja sellega võidelda, ning tagada ohvritele ja vägivalla üle elanud isikutele vahendid ja rahastamine, et neil oleks juurdepääs õigusemõistmisele;

| r) | parandada ja edendada asjakohaste liigitatud andmete kogumist Istanbuli konventsiooniga hõlmatud igat liiki vägivalla juhtumite kohta koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga, sealhulgas andmed liigitatuna kuriteo toimepanijate vanuse ning toimepanija ja ohvri vahelise suhte järgi, et luua ühine metoodika andmebaaside ja andmete võrdlemiseks ja analüüsiks, mis tagaks probleemi parema mõistmise, ning suurendada teadlikkust, hinnata ja parandada liikmesriikide tegevust naistevastase ja soolise vägivalla tõkestamise ning selle vastu võitlemise vallas; |
| --- | --- |

r)

parandada ja edendada asjakohaste liigitatud andmete kogumist Istanbuli konventsiooniga hõlmatud igat liiki vägivalla juhtumite kohta koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga, sealhulgas andmed liigitatuna kuriteo toimepanijate vanuse ning toimepanija ja ohvri vahelise suhte järgi, et luua ühine metoodika andmebaaside ja andmete võrdlemiseks ja analüüsiks, mis tagaks probleemi parema mõistmise, ning suurendada teadlikkust, hinnata ja parandada liikmesriikide tegevust naistevastase ja soolise vägivalla tõkestamise ning selle vastu võitlemise vallas;

| 10. | rõhutab, et selleks, et naistevastase vägivalla vastu võitlemise meetmed oleksid tõhusamad, peaks nendega kaasnema meetmed, millega käsitletakse soolist majanduslikku ebavõrdsust ja edendatakse naiste rahalist sõltumatust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et komisjon esitaks seadusandliku akti liikmesriikide toetamiseks naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ja soolise vägivalla tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub nõukogul kasutada sillaklauslit, võttes vastu ühehäälse otsuse, millega määratletakse naiste- ja tüdrukutevastane vägivald (ja soolise vägivalla muud vormid) ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatud kuriteoliigina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub, et komisjon vaataks läbi ELi kehtiva raamotsuse (teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega), et lisada sellesse seksism, eelarvamuskuriteod ja viha õhutamine seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi ja sootunnuste alusel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub liikmesriike rakendada täies ulatuses direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta, määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta ja direktiivi 2012/29/EL kuriteoohvrite õiguste kohta, ning samuti direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus, ja direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni uuesti üles looma soolise vägivalla Euroopa järelevalvekeskus (sarnaselt praegusele Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudile); |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub nõukogu eesistujariiki Eestit tungivalt üles kiirendama Istanbuli konventsiooni ratifitseerimist ELi poolt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assambleele. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 2.

(2)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 53.

(3)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 26.

(4)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 8.

(5)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 2.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0451.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0312.

(8)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(9)  ELT L 338, 21.12.2011, lk 2.

(10)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 4.

(11)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(12)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0073.

(14)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 2.

(15)  Istanbuli konventsiooni tähenduses hõlmab mõiste naised ka alla 18-aastaseid tütarlapsi (artikkel 3).

(16)  Vt Istanbuli konventsiooni artiklis 3 esitatud mõistete määratlusi.

---

Kolmapäev, 13. september 2017

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/176 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/176

---

P8_TA(2017)0331

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: otsese eelarve täitmise alla kuuluvad rahalised vahendid Euroopa Merendus- ja Kalandusfondis

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 12. juuni 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 otsese eelarve täitmise alla kuuluvate rahaliste vahendite jaotamise osas integreeritud merenduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide vahel (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))

(2018/C 337/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)03881), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)03881),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. septembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. septembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni 5. septembri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni 5. septembri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011, (1) eelkõige selle artikli 14 lõiget 4 ja artikli 126 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011, (1) eelkõige selle artikli 14 lõiget 4 ja artikli 126 lõiget 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (2),

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 12. septembril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 12. septembril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud,

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.

(2)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/177 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/177

---

P8_TA(2017)0332

Mitmepoolne leping Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) loomise kohta ***

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo (*1) missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 337/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15654/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15654/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo (*1) missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist (08823/2/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo (*1) missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu allkirjastamist ja ajutist kohaldamist (08823/2/2006),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0098/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0098/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0260/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0260/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rumeenia ja Serbia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Kosovo missioonile. |
| --- | --- |

2.

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/178 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/178

---

P8_TA(2017)0333

Kontrollimeetmete kehtestamine akrüloüülfentanüüli suhtes *

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu N-(1-fenetüülpiperidiin-4-üül)-N-fenüülakrüülamiidi (akrüloüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 337/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (08858/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (08858/2017),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli (nr 36) (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli (nr 36) (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0179/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), eriti selle artikli 8 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), eriti selle artikli 8 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0284/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0284/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/179

---

P8_TA(2017)0335

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine toetuse maksmiseks Itaaliale

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Itaaliale (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD))

(2018/C 337/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0540 – C8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0540 – C8-0199/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0280/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0280/2017),

| 1. | märgib, et otsus kujutab endast seni suurimat Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ühekordset kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et „tõsiseks loodusõnnetuseks“ klassifitseeritud loodusõnnetuste puhul võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 661/2014 (4) muudetud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4a sätestatud ettemakse ülemmäär kujutada endast sageli ebapiisavat abimeedet; rõhutab vajadust kaaluda selliste spetsiifiliste esimeste rahaliste toetuste puhul suurema ülemmäära kasutamist, et reageerida tulemuslikult ja kiiresti kõnealuse kategooria loodusõnnetuste põhjustatud kahjustustele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab otsuse üle heameelt, sest see on liidu solidaarsuse märgiks loodusõnnetuste tagajärjel kannatanud liidu kodanike ja piirkondadega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 661/2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (ELT L 189, 27.6.2014, lk 143).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Itaaliale

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/1599).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/181 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/181

---

P8_TA(2017)0336

Paranduseelarve projekt nr 4/2017, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Itaaliale

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2017 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Itaaliale (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD))

(2018/C 337/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2016 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2016 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2017, mille komisjon võttis vastu 26. juunil 2017 (COM(2017)0541), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 4/2017, mille komisjon võttis vastu 26. juunil 2017 (COM(2017)0541),

| — | võttes arvesse 4. septembril 2017 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2017 kohta (11813/2017 – C8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. septembril 2017 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2017 kohta (11813/2017 – C8-0304/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0281/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0281/2017),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 4/2017 käsitleb Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist summas 1 196 797 579 eurot seoses maavärinatega, mis toimusid 2016. aasta augusti ja 2017. aasta jaanuari vahel Itaalias Abruzzo, Lazio, Marche ja Umbria maakonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 4/2017 käsitleb Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist summas 1 196 797 579 eurot seoses maavärinatega, mis toimusid 2016. aasta augusti ja 2017. aasta jaanuari vahel Itaalias Abruzzo, Lazio, Marche ja Umbria maakonnas;

| B. | arvestades, et kõnealuse ELSFi kasutuselevõtmise juhtumi raames oli liidu 2016. aasta eelarvest ettemaksena juba välja makstud 30 miljonit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealuse ELSFi kasutuselevõtmise juhtumi raames oli liidu 2016. aasta eelarvest ettemaksena juba välja makstud 30 miljonit eurot;

| C. | arvestades, et kõnealune kasutuselevõtmine kujutab endast aegade suurimat ELSFi kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõnealune kasutuselevõtmine kujutab endast aegade suurimat ELSFi kasutuselevõtmist;

| D. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2017 eesmärk on liidu 2017. aasta eelarvet vastavalt ametlikult korrigeerida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 4/2017 eesmärk on liidu 2017. aasta eelarvet vastavalt ametlikult korrigeerida;

| E. | arvestades, et komisjon teeb sellest tulenevalt ettepaneku liidu 2017. aasta eelarve muutmiseks ning eelarvepunkti 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“ nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute suurendamiseks 1 166 797 579 euro võrra; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon teeb sellest tulenevalt ettepaneku liidu 2017. aasta eelarve muutmiseks ning eelarvepunkti 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“ nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute suurendamiseks 1 166 797 579 euro võrra;

| F. | arvestades, et kuigi ELSFi kasutuselevõtmiseks eelarveaasta käesolevas etapis kättesaadav kogusumma on kavandatavast summast 293 971 080 eurot väiksem, teeb komisjon ettepaneku katta see vahe 2018. aastaks ette nähtud vahenditest vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 2; arvestades, et seda võimalust ei ole kunagi varem kasutatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi ELSFi kasutuselevõtmiseks eelarveaasta käesolevas etapis kättesaadav kogusumma on kavandatavast summast 293 971 080 eurot väiksem, teeb komisjon ettepaneku katta see vahe 2018. aastaks ette nähtud vahenditest vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 2; arvestades, et seda võimalust ei ole kunagi varem kasutatud;

| G. | arvestades, et ELSF on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELSF on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt;

| H. | arvestades, et komisjon teeb ettepaneku paigutada vajalikud maksete assigneeringud liidu 2017. aasta eelarves täielikult ümber ja taastada paranduseelarvega nr 1/2017 avatud negatiivreserv (70 402 434 eurot) 2007–2013 struktuurifondide programmide eelarveridadelt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon teeb ettepaneku paigutada vajalikud maksete assigneeringud liidu 2017. aasta eelarves täielikult ümber ja taastada paranduseelarvega nr 1/2017 avatud negatiivreserv (70 402 434 eurot) 2007–2013 struktuurifondide programmide eelarveridadelt;

| 1. | rõhutab, et loodusõnnetuste tagajärjel kannatanud piirkondadele tuleb ELSFist anda finantsabi kiiresti; märgib, et sünergia loomine kõigi olemasolevate liidu rahastamisvahendite vahel on ülimalt tähtis tagamaks, et vahendeid kasutataks tulemuslikult taastamistegevuseks ja kõigi muude vajalike meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 4/2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2017 kohta heaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 4/2017 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 51, 28.2.2017.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/183 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/183

---

P8_TA(2017)0337

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD))

(2018/C 337/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0322 – C8-0193/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0322 – C8-0193/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0278/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0278/2017),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt;

| C. | arvestades, et Soome esitas taotluse EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 EGFist rahalise toetuse saamiseks EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel seoses 1 248 koondamisega Soomes paikneva ettevõtja Microsoft Mobile Oy ning 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures, kes tegutsevad NACE Revision 2 osa 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) alla kuuluvas majandussektoris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Soome esitas taotluse EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 EGFist rahalise toetuse saamiseks EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel seoses 1 248 koondamisega Soomes paikneva ettevõtja Microsoft Mobile Oy ning 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures, kes tegutsevad NACE Revision 2 osa 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) alla kuuluvas majandussektoris;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Soomel õigus saada nimetatud määruse alusel 3 520 080 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 5 559 300 euro suurustest kogukuludest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Soome esitas taotluse 1. veebruaril 2017 ja pärast Soome poolt lisateabe esitamist viis komisjon taotluse hindamise lõpule 21. juunil 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et Microsoft omandas Nokia mobiiltelefonide äri ja 2014. aastal asutati ettevõtja Microsoft Mobile Oy; märgib, et Soomes paiknev ettevõtja Microsoft Mobile Oy võttis üle ligikaudu 4 700 Nokia töötajat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et koondamiste peamine põhjus ettevõtja Microsoft Mobile Oy juures on mobiiltelefonide sektoris valitsev üleilmne konkurents ja sellest tulenev Microsoft Mobile Oy ja tema Windowsi-põhise operatsioonisüsteemi turuosa vähenemine; märgib, et turuosa vähenemine jätkus hoolimata asjaolust, et Microsoft Mobile Oy hakkas tegema uusi mobiilseadmeid ja investeeris nende disaini, koostisse ja turustamisse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tõdeb kahetsusega ELi mobiiltelefonitootjate ees seisvaid probleeme; on seisukohal, et tuleb pakkuda asjakohast toetust, et koondatud töötajad saaksid ümber õppida, nii et neil oleks suurem võimalus töökohtade leidmiseks seotud või laienevates tööstussektorites; |
| --- | --- |

5.

| 6. | järeldab, et koondamised on seotud sellega, et mobiiliseadmete tootmine liigub madalamat palka maksvatesse riikidesse; märgib, et nutitelefonitootjate konkurentsivõitluses osutusid võitjateks USAs ja Aasias paiknevad tootjad, kes kasutavad Android või iOS operatsioonisüsteemi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab, et mõjutatud piirkondade – Helsingi-Uusimaa, Lääne-Soome ja Lõuna-Soome – elektroonika- ja tarkvarasektori ettevõtetes on juba toimunud ulatuslikud koondamised ning et Lääne-Soome ja Lõuna-Soome piirkonnas on kõrge piirkondliku töötuse määr (vastavalt 14,6 % ja 17,5 % tööjõust); märgib, et 1 248 koondatud töötajast, kes vastavad EGFist toetuse saamise tingimustele, osaleb meetmetes eeldatavalt 1 000 töötajat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et 92,5 % sihtrühma kuuluvatest toetusesaajatest on vanuses 30–54 aastat ja et paljud koondatud töötajatest on kõrgharidusega; märgib, et kõrgharidusega inimeste töötuse määr on kõigis kolmes piirkonnas märkimisväärselt kasvanud; on mures selle pärast, et kõrge kvalifikatsiooniga ja haritud inimesed, kelle töövõimalused oleksid tavaolukorras head, on juba niigi keerulises tööpuuduse olukorras; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et Soomel on kavas võtta kuut tüüpi meetmeid, milleks on i) nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed, ii) tööhõive- ja ettevõtlusteenused, iii) koolitus, iv) ettevõtluse alustamise toetus, v) palgatoetus ning vi) sõidu- ja majutuskulude hüvitised; märgib, et need meetmed on aktiivsed tööturumeetmed; märgib, et kontrolliks ja aruandluseks on eraldatud piisav raha; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et sissetulekut toetavad meetmed moodustavad individuaalsete teenuste kogupaketist 26,74 %, mis on madalam kui EGFi määruses sätestatud maksimummäär (35 %), ning selliste meetmete tingimuseks on sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivne osalemine tööotsimis- või koolitusmeetmetes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab EGFi toetatavate aktiivsete tööturumeetmete olulisust; märgib, et varasemate EGFi taotluste puhul on koondatud töötajatele personaalsete teenuste osutamine osutunud äärmiselt tulemuslikuks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt seoses asjaoluga, et välismaiste töökuulutuste edastamiseks Soome tööotsijaile kasutatakse EURESe võrgu teenust; väljendab heameelt seoses asjaoluga, et Soome ametivõimud ergutavad koondatud töötajaid täiel määral kasutama oma vaba liikumise õigust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on aru saanud, et EGFist rahastatavad koolitusmeetmed täiendavad meetmeid, mida rahastab äriühingu poolt loodud fond, et toetada endisi töötajaid väikeettevõtte loomisel IT- ja muudes sektorites; peab kõnealust algatust tervitatavaks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt seoses asjaoluga, et Soome alustas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalsete teenuste osutamist 12. juulil 2016, varakult enne seda, kui esitati taotlus esildatud kooskõlastatud paketi jaoks EGFist toetuse saamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt seoses asjaoluga, et on toimunud konsultatsioonid huvirühmadega, sealhulgas majandusarengu küsimustega tegelevate keskuste (ELY-keskused), asjaomaste piirkondade tööhõive ja majandusarengu ametite (TE-ametid), Microsofti, Soome tehnoloogiatööstuse, ametiühingu Pro, Soome inseneride kutseliidu ja Soome innovatsiooni rahastamiskeskuse esindajatega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et EGFi toetatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel tuleks lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja nõutavatest oskustest ning see peaks sobituma üleminekuga ressursitõhusale ja jätkusuutlikule majandusele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | võtab teadmiseks, et käesolev taotlus on järg mitmele varasemale Soome poolt Nokia allakäigust tulenevalt esitatud taotlusele (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft ja EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems); |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et praegu menetletakse ühte EGFi sekkumist (EGF/2016/001 FI/Microsoft), millega soovitakse toetada varem Microsofti juures koondatud töötajaid; rõhutab, et käesoleva ettepaneku sihtrühma kuuluvad toetusesaajad on kõnealuse juhtumi omadest eraldatud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et Soome on esitanud kinnitused selle kohta, et kavandatud meetmed ei saa rahalist toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest, välistatud on topeltrahastamine ning kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluvat koolitust kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ettevõtluskeskkonnale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisisese õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; märgib, et Soome on kinnitanud, et EGFi toetus tõepoolest ei asenda neid meetmeid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/1600).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/187

---

P8_TA(2017)0338

ELi heitkogustega kauplemise süsteem: kehtivate piirangute kohaldamise jätkamine lennutegevuse ulatuse suhtes ja ettevalmistumine üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast ***I

Euroopa Parlamendi 13. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/35)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Keskkonnakaitse on üks olulisemaid liidu ees seisvaid ülesandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Keskkonnakaitse on üks olulisemaid liidu ees seisvaid ülesandeid.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Euroopa Ülemkogu kehtestas 23.–24. oktoobril 2014 siduva eesmärgi vähendada 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aastaga Nõukogu kiitis 6. märtsi 2015. aasta istungil liidu ja selle liikmesriikide panuse ametlikult heaks kui kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse vastavalt Pariisi kokkuleppele. Euroopa Ülemkogu 2014. aasta oktoobri järeldustega on ette nähtud, et EL peaks täitma eesmärgi ühiselt võimalikult kulutasuvalt ja vähendama heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 2005. aastaga 43 % sektorites, mis kuuluvad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, ning 30 % sektorites, mis sinna ei kuulu. Selle eesmärgi saavutamisse peaksid oma panuse andma kõik majandussektorid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Euroopa Ülemkogu kehtestas 23.–24. oktoobril 2014 siduva eesmärgi vähendada 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aastaga Nõukogu kiitis 6. märtsi 2015. aasta istungil liidu ja selle liikmesriikide panuse ametlikult heaks kui kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse vastavalt Pariisi kokkuleppele. Euroopa Ülemkogu 2014. aasta oktoobri järeldustega on ette nähtud, et EL peaks täitma eesmärgi ühiselt võimalikult kulutasuvalt ja vähendama heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 2005. aastaga 43 % sektorites, mis kuuluvad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, ning 30 % sektorites, mis sinna ei kuulu. Selle eesmärgi saavutamisse peaksid oma panuse andma kõik majandussektorid.

| (3) | Euroopa Ülemkogu kehtestas 23.–24. oktoobril 2014 siduva eesmärgi vähendada 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aastaga Nõukogu kiitis 6. märtsi 2015. aasta istungil liidu ja selle liikmesriikide panuse ametlikult heaks kui kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse vastavalt Pariisi kokkuleppele. Euroopa Ülemkogu 2014. aasta oktoobri järeldustega on ette nähtud, et EL peaks täitma eesmärgi ühiselt võimalikult kulutasuvalt ja vähendama heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 2005. aastaga 43 % sektorites, mis kuuluvad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, ning 30 % sektorites, mis sinna ei kuulu. Selle eesmärgi saavutamisse peaksid oma panuse andma kõik majandussektorid
  ning selleks peaks komisjon muu hulgas pakkuma platvormi vähese heitega liikuvuse valdkonna parimate tavade ja sealt saadud õppetundide vahetamiseks liikmesriikide vahel
  . |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu kehtestas 23.–24. oktoobril 2014 siduva eesmärgi vähendada 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aastaga Nõukogu kiitis 6. märtsi 2015. aasta istungil liidu ja selle liikmesriikide panuse ametlikult heaks kui kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse vastavalt Pariisi kokkuleppele. Euroopa Ülemkogu 2014. aasta oktoobri järeldustega on ette nähtud, et EL peaks täitma eesmärgi ühiselt võimalikult kulutasuvalt ja vähendama heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 2005. aastaga 43 % sektorites, mis kuuluvad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, ning 30 % sektorites, mis sinna ei kuulu. Selle eesmärgi saavutamisse peaksid oma panuse andma kõik majandussektorid
  ning selleks peaks komisjon muu hulgas pakkuma platvormi vähese heitega liikuvuse valdkonna parimate tavade ja sealt saadud õppetundide vahetamiseks liikmesriikide vahel
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Peamised Euroopa tasandi vahendid, mis aitavad täita eesmärki vähendada heidet 40 %, on hästi toimiv ja reformitud ELi HKS ning tõhustatud turu stabiliseerimise instrument, millega seoses pärast 2020. aastat kohaldatakse vähendamistegurit ja saastekvootide tasuta eraldamist. Enampakkumisel müüdav osa tuleks õigusaktis väljendada protsendimäärana, et suurendada investeerimisotsustega seotud planeerimiskindlust, parandada läbipaistvust, minimeerida süsinikulekked ning muuta kogu süsteem lihtsamaks ja kergemini mõistetavaks. Need tingimused peaksid olema kooskõlas liidu kliimaaeesmärkide ja Pariisi kliimakokkuleppe kohaselt võetud kohustustega ning nende puhul tuleks arvesse võtta 2018. aastal korraldatavat nn hõlbustavat dialoogi, 2023. aastal tehtavat esimest ülemaailmset kokkuvõtet ja edaspidi iga viie aasta järel tehtavaid ülemaailmseid kokkuvõtteid, mille eesmärk on anda teavet järgnevate riiklikult määratavate panuste jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Peamised Euroopa tasandi vahendid, mis aitavad täita eesmärki vähendada heidet 40 %, on hästi toimiv ja reformitud ELi HKS ning tõhustatud turu stabiliseerimise instrument, millega seoses pärast 2020. aastat kohaldatakse vähendamistegurit ja saastekvootide tasuta eraldamist. Enampakkumisel müüdav osa tuleks õigusaktis väljendada protsendimäärana, et suurendada investeerimisotsustega seotud planeerimiskindlust, parandada läbipaistvust, minimeerida süsinikulekked ning muuta kogu süsteem lihtsamaks ja kergemini mõistetavaks. Need tingimused peaksid olema kooskõlas liidu kliimaaeesmärkide ja Pariisi kliimakokkuleppe kohaselt võetud kohustustega ning nende puhul tuleks arvesse võtta 2018. aastal korraldatavat nn hõlbustavat dialoogi, 2023. aastal tehtavat esimest ülemaailmset kokkuvõtet ja edaspidi iga viie aasta järel tehtavaid ülemaailmseid kokkuvõtteid, mille eesmärk on anda teavet järgnevate riiklikult määratavate panuste jaoks.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Liit ja selle liikmesriigid on alates 1997. aastast püüdnud kiirendada rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist, et vähendada lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju, ning kehtestanud alates 2008. aastast õigusaktid, et piirata lennutegevuse mõju kliimamuutusele alates 2005. aastast kohaldatava ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kaudu. Liit on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) edusammude kiirendamiseks kahel korral vastu võtnud ELi HKSiga seotud ajapõhised erandid, mille kohaselt nõuetele vastavuse kohustusi kohaldatakse vaid Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil asuvate lennuväljade vaheliste lendude suhtes, tagades kõigi samu lennuliine teenindavate õhusõidukikäitajate võrdse kohtlemise sõltumata nende asukohast. ELi HKSiga seotud kõige hiljutisem erand kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 421/2014, millega nähti ette, et aastatel 2013–2016 kohaldatakse nõuetele vastavuse kohustusi ainult EMP-siseste lendude suhtes, ja HKSi kohaldamisala võimalik muutmine nii, et nõuetele vastavuse kohustusi oleks pärast kõnealuse määruse kohast läbivaatamist hakatud alates 1. jaanuarist 2017 kohaldama ka EMP-välistele lennuväljadele suunduvate ja sealt saabuvate lendude suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Liit ja selle liikmesriigid on alates 1997. aastast püüdnud kiirendada rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist, et vähendada lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju, ning kehtestanud alates 2008. aastast õigusaktid, et piirata lennutegevuse mõju kliimamuutusele alates 2005. aastast kohaldatava ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kaudu. Liit on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) edusammude kiirendamiseks kahel korral vastu võtnud ELi HKSiga seotud ajapõhised erandid, mille kohaselt nõuetele vastavuse kohustusi kohaldatakse vaid Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil asuvate lennuväljade vaheliste lendude suhtes, tagades kõigi samu lennuliine teenindavate õhusõidukikäitajate võrdse kohtlemise sõltumata nende asukohast. ELi HKSiga seotud kõige hiljutisem erand kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 421/2014, millega nähti ette, et aastatel 2013–2016 kohaldatakse nõuetele vastavuse kohustusi ainult EMP-siseste lendude suhtes, ja HKSi kohaldamisala võimalik muutmine nii, et nõuetele vastavuse kohustusi oleks pärast kõnealuse määruse kohast läbivaatamist hakatud alates 1. jaanuarist 2017 kohaldama ka EMP-välistele lennuväljadele suunduvate ja sealt saabuvate lendude suhtes.

| (4) | Liit ja selle liikmesriigid on alates 1997. aastast püüdnud kiirendada rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist, et vähendada lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju, ning kehtestanud alates 2008. aastast õigusaktid, et piirata lennutegevuse mõju kliimamuutusele alates 2005. aastast kohaldatava ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kaudu.
  Euroopa Liidu Kohus otsustas 21. detsembril 2011. aastal

   (1a)

  , et Euroopa Majanduspiirkonna väliste lendude lisamisega ELi HKSi ei rikuta rahvusvahelist õigust. Lisaks on liikmesriigid alates 2004. aastast ja uuesti 2008. aastal võtnud endale kohustuse rakendada ühtse Euroopa taeva kontseptsiooni, võttes arvesse lennuliikluse mahu kasvu eelolevatel aastatel. Edusammude tegemiseks lennuliikluse juhtimises tuleb kiirendada Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) rakendamist ning toetada innovatiivseid tehnoloogiaid Clean Sky projekti raames. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) üleilmse turupõhise meetme kasutuselevõtmine peaks aitama teha täiendavaid edusamme lennunduse heitkoguste vähendamiseks.
  Liit on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) edusammude kiirendamiseks kahel korral vastu võtnud ELi HKSiga seotud ajapõhised erandid, mille kohaselt nõuetele vastavuse kohustusi kohaldatakse vaid Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil asuvate lennuväljade vaheliste lendude suhtes, tagades kõigi samu lennuliine teenindavate õhusõidukikäitajate võrdse kohtlemise sõltumata nende asukohast. ELi HKSiga seotud kõige hiljutisem erand kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 421/2014, millega nähti ette, et aastatel 2013–2016 kohaldatakse nõuetele vastavuse kohustusi ainult EMP-siseste lendude suhtes, ja HKSi kohaldamisala võimalik muutmine nii, et nõuetele vastavuse kohustusi oleks pärast kõnealuse määruse kohast läbivaatamist hakatud alates 1. jaanuarist 2017 kohaldama ka EMP-välistele lennuväljadele suunduvate ja sealt saabuvate lendude suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja selle liikmesriigid on alates 1997. aastast püüdnud kiirendada rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimist, et vähendada lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside mõju, ning kehtestanud alates 2008. aastast õigusaktid, et piirata lennutegevuse mõju kliimamuutusele alates 2005. aastast kohaldatava ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kaudu.
  Euroopa Liidu Kohus otsustas 21. detsembril 2011. aastal

   (1a)

  , et Euroopa Majanduspiirkonna väliste lendude lisamisega ELi HKSi ei rikuta rahvusvahelist õigust. Lisaks on liikmesriigid alates 2004. aastast ja uuesti 2008. aastal võtnud endale kohustuse rakendada ühtse Euroopa taeva kontseptsiooni, võttes arvesse lennuliikluse mahu kasvu eelolevatel aastatel. Edusammude tegemiseks lennuliikluse juhtimises tuleb kiirendada Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) rakendamist ning toetada innovatiivseid tehnoloogiaid Clean Sky projekti raames. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) üleilmse turupõhise meetme kasutuselevõtmine peaks aitama teha täiendavaid edusamme lennunduse heitkoguste vähendamiseks.
  Liit on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) edusammude kiirendamiseks kahel korral vastu võtnud ELi HKSiga seotud ajapõhised erandid, mille kohaselt nõuetele vastavuse kohustusi kohaldatakse vaid Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil asuvate lennuväljade vaheliste lendude suhtes, tagades kõigi samu lennuliine teenindavate õhusõidukikäitajate võrdse kohtlemise sõltumata nende asukohast. ELi HKSiga seotud kõige hiljutisem erand kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 421/2014, millega nähti ette, et aastatel 2013–2016 kohaldatakse nõuetele vastavuse kohustusi ainult EMP-siseste lendude suhtes, ja HKSi kohaldamisala võimalik muutmine nii, et nõuetele vastavuse kohustusi oleks pärast kõnealuse määruse kohast läbivaatamist hakatud alates 1. jaanuarist 2017 kohaldama ka EMP-välistele lennuväljadele suunduvate ja sealt saabuvate lendude suhtes.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Võttes arvesse 2016. aasta oktoobris ICAO assamblee 39. istungil vastu võetud resolutsiooni, milles käsitletakse üleilmse turupõhise meetme rakendamist alates 2021. aastast, et kompenseerida rahvusvahelisest lennundusest tulenev heide, mis ületab 2020. aasta taseme,
  peetakse asjakohaseks jätkata praegu kehtiva erandi kohaldamist seni, kuni üleilmse turupõhise meetme struktuurielementide ja rakendamisega seotud küsimuste lahendamisel saavutatakse täiendavat edu. Sellest tulenevalt
  on ICAO-l resolutsiooni täiendamiseks ja üleilmse süsteemi rakendamiseks kavas võtta 2018. aastal vastu standardid ja soovituslikud tavad. Üleilmse turupõhise meetme konkreetseks rakendamiseks peavad ICAO osalisriigid võtma meetmeid siseriiklikul tasandil. Lisaks peab ICAO välja töötama halduskorra ja registrisüsteemi. Seetõttu tuleks tagada, et kehtivat erandit, mille kohaselt ELi HKSi kohustused ei laiene kolmandatesse riikidesse suunduvatele ja sealt saabuvatele lendudele, kohaldatakse
  jätkuvalt selleks, et edendada ICAO raames tehtavaid jõupingutusi ja hõlbustada ICAO kava kasutuselevõttu seni,
  kuni
  vaadatakse läbi ICAO kava rakendamine
  . Seoses erandi kehtivuse pikendamisega peaks nii enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk kui ka tasuta eraldatavate saastekvootide hulk, kaasa arvatud erireservist eraldatavad saastekvoodid, jääma 2016. aasta saastekvootide hulgaga võrdsele tasemele ning nende hulka tuleks vähendada proportsionaalselt niivõrd, kuivõrd vähendatakse asjaomaste kvootidega seotud tagastamiskohustust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Võttes arvesse 2016. aasta oktoobris ICAO assamblee 39. istungil vastu võetud resolutsiooni, milles käsitletakse üleilmse turupõhise meetme rakendamist alates 2021. aastast, et kompenseerida rahvusvahelisest lennundusest tulenev heide, mis ületab 2020. aasta taseme,
  peetakse asjakohaseks jätkata praegu kehtiva erandi kohaldamist seni, kuni üleilmse turupõhise meetme struktuurielementide ja rakendamisega seotud küsimuste lahendamisel saavutatakse täiendavat edu. Sellest tulenevalt
  on ICAO-l resolutsiooni täiendamiseks ja üleilmse süsteemi rakendamiseks kavas võtta 2018. aastal vastu standardid ja soovituslikud tavad. Üleilmse turupõhise meetme konkreetseks rakendamiseks peavad ICAO osalisriigid võtma meetmeid siseriiklikul tasandil. Lisaks peab ICAO välja töötama halduskorra ja registrisüsteemi. Seetõttu tuleks tagada, et kehtivat erandit, mille kohaselt ELi HKSi kohustused ei laiene kolmandatesse riikidesse suunduvatele ja sealt saabuvatele lendudele, kohaldatakse
  jätkuvalt selleks, et edendada ICAO raames tehtavaid jõupingutusi ja hõlbustada ICAO kava kasutuselevõttu seni,
  kuni
  vaadatakse läbi ICAO kava rakendamine
  . Seoses erandi kehtivuse pikendamisega peaks nii enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk kui ka tasuta eraldatavate saastekvootide hulk, kaasa arvatud erireservist eraldatavad saastekvoodid, jääma 2016. aasta saastekvootide hulgaga võrdsele tasemele ning nende hulka tuleks vähendada proportsionaalselt niivõrd, kuivõrd vähendatakse asjaomaste kvootidega seotud tagastamiskohustust.

| (5) | Võttes arvesse 2016. aasta oktoobris ICAO assamblee 39. istungil vastu võetud resolutsiooni, milles käsitletakse üleilmse turupõhise meetme rakendamist alates 2021. aastast, et kompenseerida rahvusvahelisest lennundusest tulenev heide, mis ületab 2020. aasta taseme, on ICAO-l resolutsiooni täiendamiseks ja üleilmse süsteemi rakendamiseks kavas võtta 2018. aastal vastu standardid ja soovituslikud tavad. Üleilmse turupõhise meetme konkreetseks rakendamiseks peavad ICAO osalisriigid võtma meetmeid siseriiklikul tasandil. Lisaks peab ICAO välja töötama halduskorra ja registrisüsteemi. Seetõttu tuleks
  ICAO raames võetavate meetmete edendamiseks ja ICAO kava kasutuselevõtu hõlbustamiseks
  tagada, et kehtivat erandit, mille kohaselt ELi HKSi kohustused ei laiene kolmandatesse riikidesse suunduvatele ja sealt saabuvatele lendudele, kohaldatakse kuni
  2021. aastani
  . Seoses erandi kehtivuse pikendamisega peaks nii enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk kui ka tasuta eraldatavate saastekvootide hulk, kaasa arvatud erireservist eraldatavad saastekvoodid, jääma 2016. aasta saastekvootide hulgaga võrdsele tasemele ning nende hulka tuleks vähendada proportsionaalselt niivõrd, kuivõrd vähendatakse asjaomaste kvootidega seotud tagastamiskohustust. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse 2016. aasta oktoobris ICAO assamblee 39. istungil vastu võetud resolutsiooni, milles käsitletakse üleilmse turupõhise meetme rakendamist alates 2021. aastast, et kompenseerida rahvusvahelisest lennundusest tulenev heide, mis ületab 2020. aasta taseme, on ICAO-l resolutsiooni täiendamiseks ja üleilmse süsteemi rakendamiseks kavas võtta 2018. aastal vastu standardid ja soovituslikud tavad. Üleilmse turupõhise meetme konkreetseks rakendamiseks peavad ICAO osalisriigid võtma meetmeid siseriiklikul tasandil. Lisaks peab ICAO välja töötama halduskorra ja registrisüsteemi. Seetõttu tuleks
  ICAO raames võetavate meetmete edendamiseks ja ICAO kava kasutuselevõtu hõlbustamiseks
  tagada, et kehtivat erandit, mille kohaselt ELi HKSi kohustused ei laiene kolmandatesse riikidesse suunduvatele ja sealt saabuvatele lendudele, kohaldatakse kuni
  2021. aastani
  . Seoses erandi kehtivuse pikendamisega peaks nii enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk kui ka tasuta eraldatavate saastekvootide hulk, kaasa arvatud erireservist eraldatavad saastekvoodid, jääma 2016. aasta saastekvootide hulgaga võrdsele tasemele ning nende hulka tuleks vähendada proportsionaalselt niivõrd, kuivõrd vähendatakse asjaomaste kvootidega seotud tagastamiskohustust.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Alates 1. jaanuarist 2021 tuleks 50 % saastekvootidest müüa enampakkumisel ning kõigi eraldatud saastekvootide suhtes tuleks kohaldada direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 9 sätestatud vähendamistegurit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Alates 1. jaanuarist 2021 tuleks 50 % saastekvootidest müüa enampakkumisel ning kõigi eraldatud saastekvootide suhtes tuleks kohaldada direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 9 sätestatud vähendamistegurit.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Saastekvootide oksjonite tulu või sellega võrdne rahasumma tuleks ära kasutada võitluseks kliimamuutustega liidus ja kolmandates riikides, muu hulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, kliimamuutuste mõjudega kohanemiseks liidus ja kolmandates riikides, eriti arenguriikides, kliimamuutuste mõju leevendamise ja sellega kohanemisega seotud teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks, sealhulgas aeronautika, õhutranspordi ja säästvate alternatiivsete lennukikütuste valdkonnas, heitkoguste vähendamiseks vähe heitgaase eraldavate transpordivahendite abil ning ELi HKSi haldamiskulude katteks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nendele liikmesriikidele, kes kasutavad seda tulu teadus- ja innovatsiooniprogrammide või -algatuste kaasrahastamiseks teadusuuringute 9. raamprogrammi raames. Saastekvootide oksjonite tulu direktiivile 2003/87/EÜ vastav läbipaistev kasutamine on liidu kohustuste täitmiseks väga oluline. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Saastekvootide oksjonite tulu või sellega võrdne rahasumma tuleks ära kasutada võitluseks kliimamuutustega liidus ja kolmandates riikides, muu hulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, kliimamuutuste mõjudega kohanemiseks liidus ja kolmandates riikides, eriti arenguriikides, kliimamuutuste mõju leevendamise ja sellega kohanemisega seotud teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks, sealhulgas aeronautika, õhutranspordi ja säästvate alternatiivsete lennukikütuste valdkonnas, heitkoguste vähendamiseks vähe heitgaase eraldavate transpordivahendite abil ning ELi HKSi haldamiskulude katteks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nendele liikmesriikidele, kes kasutavad seda tulu teadus- ja innovatsiooniprogrammide või -algatuste kaasrahastamiseks teadusuuringute 9. raamprogrammi raames. Saastekvootide oksjonite tulu direktiivile 2003/87/EÜ vastav läbipaistev kasutamine on liidu kohustuste täitmiseks väga oluline.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Heitkoguste kompenseerimine üleilmse turupõhise meetme raames on osa ICAO meetmete kompleksist, mille abil tahetakse alates 2020. aastast saavutada CO2-neutraalne majanduskasv, ning seda peaks täiendama plaaneri- ja mootoritehnoloogiate areng. Selliste teadusstrateegiate ja -programmide nagu Clean Sky ühised tehnoloogiaalgatused, Galileo, SESAR ja „Horisont 2020“ jätkuv rahastamine on ka edaspidi oluline tehnoloogilise innovatsiooni ja käitamise täiustamise jaoks, mis peaks võimaldama minna CO2-neutraalse majanduskasvu 2020. aasta eesmärkidest kaugemale ja saavutada sektoris tervikuna heitkoguste absoluutmahu vähendamine. Seejuures on tähtis, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti ja täielikult sellised liidu õigusaktid nagu ühtne Euroopa taevas, mille abil tahetakse vältida Euroopa õhuruumi killustamist ja sellest tulenevat lennunduse CO2 heitkoguste kasvu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Heitkoguste kompenseerimine üleilmse turupõhise meetme raames on osa ICAO meetmete kompleksist, mille abil tahetakse alates 2020. aastast saavutada CO2-neutraalne majanduskasv, ning seda peaks täiendama plaaneri- ja mootoritehnoloogiate areng. Selliste teadusstrateegiate ja -programmide nagu Clean Sky ühised tehnoloogiaalgatused, Galileo, SESAR ja „Horisont 2020“ jätkuv rahastamine on ka edaspidi oluline tehnoloogilise innovatsiooni ja käitamise täiustamise jaoks, mis peaks võimaldama minna CO2-neutraalse majanduskasvu 2020. aasta eesmärkidest kaugemale ja saavutada sektoris tervikuna heitkoguste absoluutmahu vähendamine. Seejuures on tähtis, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti ja täielikult sellised liidu õigusaktid nagu ühtne Euroopa taevas, mille abil tahetakse vältida Euroopa õhuruumi killustamist ja sellest tulenevat lennunduse CO2 heitkoguste kasvu.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kuna üleilmse turupõhise meetme olulised elemendid on veel välja töötamata ja kõnealuse meetme rakendamine sõltub riikide ja piirkondade siseriiklikest õigusaktidest,
  peetakse asjakohaseks, et läbivaatamine toimub kohe pärast eespool nimetatud õiguslike vahendite olemuse ja sisu selgumist
  ,
  kuid enne ICAO
  üleilmse turupõhise meetme
  rakendamist; Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule tuleb esitada sellekohane aruanne
  .
  Aruandes tuleks vaadelda kõiki ICAO raames vastu võetud standardeid või muid vahendeid ning samme, mida kolmandad riigid on astunud selleks, et rakendada alates 2021
  .
  aastast heitkoguste suhtes üleilmset turupõhist meedet
  ,
  ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi. Aruandes tuleks vaadelda ka seda
  ,
  kuidas rakendada eespool nimetatud
  vahendeid
  liidu õiguses
  ELi HKSi läbivaatamise
  kaudu
  . Vajaduse korral tuleks aruandes käsitleda EMP-siseste lendude suhtes kohaldatavaid eeskirju. Kõnealusele aruandele tuleks lisada Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatav asjakohane ettepanek, mille eesmärk on tagada, et lennundussektor annaks oma panuse, et täita liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustused kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks
  kõikides
  majandussektorites. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kuna üleilmse turupõhise meetme olulised elemendid on veel välja töötamata ja kõnealuse meetme rakendamine sõltub riikide ja piirkondade siseriiklikest õigusaktidest,
  peetakse asjakohaseks, et läbivaatamine toimub kohe pärast eespool nimetatud õiguslike vahendite olemuse ja sisu selgumist
  ,
  kuid enne ICAO
  üleilmse turupõhise meetme
  rakendamist; Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule tuleb esitada sellekohane aruanne
  .
  Aruandes tuleks vaadelda kõiki ICAO raames vastu võetud standardeid või muid vahendeid ning samme, mida kolmandad riigid on astunud selleks, et rakendada alates 2021
  .
  aastast heitkoguste suhtes üleilmset turupõhist meedet
  ,
  ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi. Aruandes tuleks vaadelda ka seda
  ,
  kuidas rakendada eespool nimetatud
  vahendeid
  liidu õiguses
  ELi HKSi läbivaatamise
  kaudu
  . Vajaduse korral tuleks aruandes käsitleda EMP-siseste lendude suhtes kohaldatavaid eeskirju. Kõnealusele aruandele tuleks lisada Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatav asjakohane ettepanek, mille eesmärk on tagada, et lennundussektor annaks oma panuse, et täita liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustused kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks
  kõikides
  majandussektorites.

| (6) | Kuna üleilmse turupõhise meetme olulised elemendid on veel välja töötamata ja kõnealuse meetme rakendamine sõltub
  osalevate
  riikide ja piirkondade siseriiklikest õigusaktidest,
  peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ICAO läbirääkimiste käigust korrapäraselt aru andma, kajastades eelkõige ICAO raames vastu võetud asjaomaseid vahendeid
  ,
  kolmandate riikide võetud meetmeid
  üleilmse turupõhise meetme
  rakendamiseks heitkoguste suhtes aastatel 2021–2035, püüdlusi ambitsioonikate
  ja
  siduvate meetmete kehtestamiseks, mis võimaldaksid täita lennundussektori pikaajalise eesmärgi vähendada lennunduse CO2 heitkoguseid 2050
  . 
  aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes poole võrra, ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi (nt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ja Pariisi kokkuleppes sisalduvad nõuded CO2 turgude ja arvestuse kohta)
  .
  Kui ICAO vahendite sisu ja olemuse kohta on selgust saadud
  ,
  peaks komisjon enne ICAO üleilmse turupõhise meetme käivitamist esitama aruande
  ,
  milles tuleks kajastada küsimust, kuidas neid
  vahendeid
  rakendada ning
  ELi HKSi läbivaatamise
  teel liidu õigusega kooskõlla viia
  . Vajaduse korral tuleks
  nimetatud
  aruandes käsitleda
  ka
  EMP-siseste lendude suhtes kohaldatavaid eeskirju. Kõnealusele aruandele tuleks lisada Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatav asjakohane ettepanek, mille eesmärk on tagada, et lennundussektor annaks oma panuse, et täita liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustused kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks
  kõigis
  majandussektorites. |
| --- | --- |

(6)

Kuna üleilmse turupõhise meetme olulised elemendid on veel välja töötamata ja kõnealuse meetme rakendamine sõltub
  osalevate
  riikide ja piirkondade siseriiklikest õigusaktidest,
  peaks komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ICAO läbirääkimiste käigust korrapäraselt aru andma, kajastades eelkõige ICAO raames vastu võetud asjaomaseid vahendeid
  ,
  kolmandate riikide võetud meetmeid
  üleilmse turupõhise meetme
  rakendamiseks heitkoguste suhtes aastatel 2021–2035, püüdlusi ambitsioonikate
  ja
  siduvate meetmete kehtestamiseks, mis võimaldaksid täita lennundussektori pikaajalise eesmärgi vähendada lennunduse CO2 heitkoguseid 2050
  . 
  aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes poole võrra, ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi (nt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ja Pariisi kokkuleppes sisalduvad nõuded CO2 turgude ja arvestuse kohta)
  .
  Kui ICAO vahendite sisu ja olemuse kohta on selgust saadud
  ,
  peaks komisjon enne ICAO üleilmse turupõhise meetme käivitamist esitama aruande
  ,
  milles tuleks kajastada küsimust, kuidas neid
  vahendeid
  rakendada ning
  ELi HKSi läbivaatamise
  teel liidu õigusega kooskõlla viia
  . Vajaduse korral tuleks
  nimetatud
  aruandes käsitleda
  ka
  EMP-siseste lendude suhtes kohaldatavaid eeskirju. Kõnealusele aruandele tuleks lisada Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatav asjakohane ettepanek, mille eesmärk on tagada, et lennundussektor annaks oma panuse, et täita liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustused kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks
  kõigis
  majandussektorites.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Praeguste ja tulevaste liidusiseste kliimastandardite järgimise tagamiseks ning ilma et see piiraks direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 28b osutatud läbivaatamist, peaks CORSIA süsteemi rakendamine toimuma liidu õiguse raames ning tuleks ELi HKSi kaudu sellega kooskõlla viia. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Praeguste ja tulevaste liidusiseste kliimastandardite järgimise tagamiseks ning ilma et see piiraks direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 28b osutatud läbivaatamist, peaks CORSIA süsteemi rakendamine toimuma liidu õiguse raames ning tuleks ELi HKSi kaudu sellega kooskõlla viia.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Liidu tasandil on vastu võetud mitu seadusandlikku akti, mille eesmärk on hoida ära Euroopa õhuruumi killustatust, et tõhustada lennuliiklusvoogusid ja õhuruumi kasutamise haldamist, vähendades seega heitkoguseid. Liidus tuleks CORSIA süsteemi vaadata osana ICAO meetmepaketist, mille juurde kuuluvad nii ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide täies ulatuses rakendamine liikmesriikides, SESAR, ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamine satelliitnavigatsiooniks kui ka ühised tehnoloogiaalgatused, nagu Clean Sky I ja Clean Sky II. Samuti peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande meetmete kohta, mida liikmesriigid on võtnud üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks, et vähendada lennunduse kasvuhoonegaaside heidet, sealhulgas tulu kasutamist käsitleva teabe, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklile 17. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Liidu tasandil on vastu võetud mitu seadusandlikku akti, mille eesmärk on hoida ära Euroopa õhuruumi killustatust, et tõhustada lennuliiklusvoogusid ja õhuruumi kasutamise haldamist, vähendades seega heitkoguseid. Liidus tuleks CORSIA süsteemi vaadata osana ICAO meetmepaketist, mille juurde kuuluvad nii ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide täies ulatuses rakendamine liikmesriikides, SESAR, ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamine satelliitnavigatsiooniks kui ka ühised tehnoloogiaalgatused, nagu Clean Sky I ja Clean Sky II. Samuti peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande meetmete kohta, mida liikmesriigid on võtnud üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks, et vähendada lennunduse kasvuhoonegaaside heidet, sealhulgas tulu kasutamist käsitleva teabe, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklile 17.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6c) | Ehkki ICAO üleilmse turupõhise meetme tehnilised eeskirjad peab veel heaks kiitma ICAO nõukogu, on oluline, et reguleerivatel asutustel ja õhusõidukite käitajatel oleks võimalikult varakult teave ICAO süsteemi seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuete ning heitkoguste ühikute kohta, et hõlbustada ICAO süsteemi rakendamise ettevalmistusi ja CO2 heitkoguste seiret alates 1. jaanuarist 2019. Need seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuded peaksid olema komisjoni määruses (EL) nr 601/2012 sätestatud kasvuhoonegaaside seire- ja aruandlusnõuetega võrdväärselt ranged ning peaksid tagama, et esitatud heitkoguste aruanded on tõendatud vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 600/2012. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6c)

Ehkki ICAO üleilmse turupõhise meetme tehnilised eeskirjad peab veel heaks kiitma ICAO nõukogu, on oluline, et reguleerivatel asutustel ja õhusõidukite käitajatel oleks võimalikult varakult teave ICAO süsteemi seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuete ning heitkoguste ühikute kohta, et hõlbustada ICAO süsteemi rakendamise ettevalmistusi ja CO2 heitkoguste seiret alates 1. jaanuarist 2019. Need seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuded peaksid olema komisjoni määruses (EL) nr 601/2012 sätestatud kasvuhoonegaaside seire- ja aruandlusnõuetega võrdväärselt ranged ning peaksid tagama, et esitatud heitkoguste aruanded on tõendatud vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 600/2012.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6d) | Tuleb küll tunnistada ICAOs tehtava tehnilise töö konfidentsiaalsust, kuid tähtis on ka see, et ICAO liikmesriigid, õhusõidukite käitajad ja kodanikuühiskond oleksid jätkuvalt kaasatud ICAO töösse üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks ning et ICAO oleks kontaktis kõigi sidusrühmadega, et neid aegsasti teavitada töö edenemisest ja tehtud otsustest. Selle saavutamiseks võib olla vajalik vaadata läbi teabe avalikustamata jätmist käsitlevad protokollid, mis kehtivad ICAO lennundusalase keskkonnakaitse komitee liikmete ja vaatlejate kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6d)

Tuleb küll tunnistada ICAOs tehtava tehnilise töö konfidentsiaalsust, kuid tähtis on ka see, et ICAO liikmesriigid, õhusõidukite käitajad ja kodanikuühiskond oleksid jätkuvalt kaasatud ICAO töösse üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks ning et ICAO oleks kontaktis kõigi sidusrühmadega, et neid aegsasti teavitada töö edenemisest ja tehtud otsustest. Selle saavutamiseks võib olla vajalik vaadata läbi teabe avalikustamata jätmist käsitlevad protokollid, mis kehtivad ICAO lennundusalase keskkonnakaitse komitee liikmete ja vaatlejate kohta.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Selleks et võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda kooskõlas aluslepingu artikliga 290 õigus võtta vastu akte selliste heitkoguste seiret, asjakohast aruandlust ja kontrolle käsitlevate asjakohaste meetmete kohta, mida õhusõidukikäitajad peavad võtma ICAOs väljatöötatava üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone,
  sealhulgas
  ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Selleks et võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda kooskõlas aluslepingu artikliga 290 õigus võtta vastu akte selliste heitkoguste seiret, asjakohast aruandlust ja kontrolle käsitlevate asjakohaste meetmete kohta, mida õhusõidukikäitajad peavad võtma ICAOs väljatöötatava üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone,
  sealhulgas
  ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (7) | Selleks et võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda kooskõlas aluslepingu artikliga 290 õigus võtta vastu akte selliste heitkoguste seiret, asjakohast aruandlust ja kontrolle käsitlevate asjakohaste meetmete kohta, mida õhusõidukikäitajad peavad võtma ICAOs väljatöötatava üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone,
  eelkõige
  ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  , et suurendada seeläbi otsustusprotsessi läbipaistvust ja tõhusust
  . |
| --- | --- |

(7)

Selleks et võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, tuleks komisjonile anda kooskõlas aluslepingu artikliga 290 õigus võtta vastu akte selliste heitkoguste seiret, asjakohast aruandlust ja kontrolle käsitlevate asjakohaste meetmete kohta, mida õhusõidukikäitajad peavad võtma ICAOs väljatöötatava üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone,
  eelkõige
  ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  , et suurendada seeläbi otsustusprotsessi läbipaistvust ja tõhusust
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Kuigi lennunduse süsinikdioksiidi heitkoguste piiramise pikaajaline eesmärk peaks olema ühtse üleilmse süsteemi rakendamine ICAO süsteemi teise etapi alguseks 2024. aastal, tuleks juhuks, kui ICAO üleilmne turupõhine meede osutub liidu kliimaeesmärkide ja Pariisi kliimakokkuleppest tulenevate kohustuste täitmise jaoks ebapiisavaks, uurida ka teisi süsinikdioksiidi heite vähendamise võimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Kuigi lennunduse süsinikdioksiidi heitkoguste piiramise pikaajaline eesmärk peaks olema ühtse üleilmse süsteemi rakendamine ICAO süsteemi teise etapi alguseks 2024. aastal, tuleks juhuks, kui ICAO üleilmne turupõhine meede osutub liidu kliimaeesmärkide ja Pariisi kliimakokkuleppest tulenevate kohustuste täitmise jaoks ebapiisavaks, uurida ka teisi süsinikdioksiidi heite vähendamise võimalusi.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Lennundus mõjutab kliimat ka lämmastikoksiidide, veeauru, sulfaatide ja tahmaosakeste heitega atmosfääri ülakihtidesse. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hinnangul on lennunduse kogumõju praegu kaks kuni neli korda suurem kui tema senise süsinikdioksiidi heite mõju eraldi võetuna. Sõltuvalt teaduse arengust tuleks võimalikult laiaulatuslikult käsitleda kõiki lennundusest tulenevaid mõjusid. Edendada tuleks ka uuringuid, mis käsitlevad kondensatsioonijälgi, nende muundumist kiudpilvedeks, sulfaataerosoolide, tahma, veeauru, kondensatsioonijälgede ja kiudpilvede väiksemaid otsemõjusid ning tulemuslikke meetmeid nende mõjude leevendamiseks, sealhulgas käitamisega seotud ja tehnilisi meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Lennundus mõjutab kliimat ka lämmastikoksiidide, veeauru, sulfaatide ja tahmaosakeste heitega atmosfääri ülakihtidesse. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hinnangul on lennunduse kogumõju praegu kaks kuni neli korda suurem kui tema senise süsinikdioksiidi heite mõju eraldi võetuna. Sõltuvalt teaduse arengust tuleks võimalikult laiaulatuslikult käsitleda kõiki lennundusest tulenevaid mõjusid. Edendada tuleks ka uuringuid, mis käsitlevad kondensatsioonijälgi, nende muundumist kiudpilvedeks, sulfaataerosoolide, tahma, veeauru, kondensatsioonijälgede ja kiudpilvede väiksemaid otsemõjusid ning tulemuslikke meetmeid nende mõjude leevendamiseks, sealhulgas käitamisega seotud ja tehnilisi meetmeid.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Vastavalt tunnustatud seisukohale ei piirdu lennunduse kahjulik mõju kliimale üksnes CO2 heitkogustega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/101/EÜ

   (1a)

  sisaldas komisjoni kohustust esitada 2008. aastal asjakohane ettepanek lämmastikoksiidide kohta. Komisjon peaks tehnilistele ja poliitilistele raskustele vaatamata oma sellealast tööd kiirendama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Vastavalt tunnustatud seisukohale ei piirdu lennunduse kahjulik mõju kliimale üksnes CO2 heitkogustega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/101/EÜ

   (1a)

  sisaldas komisjoni kohustust esitada 2008. aastal asjakohane ettepanek lämmastikoksiidide kohta. Komisjon peaks tehnilistele ja poliitilistele raskustele vaatamata oma sellealast tööd kiirendama.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3c – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | Artiklisse 3c lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  Õhusõidukite käitajatele eraldatavate saastekvootide üldkogus 2021. aastal on 10 % väiksem ajavahemikus 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2016 eraldatud keskmisest kogusest ja väheneb seejärel igal aastal samal määral nagu artikli 9 teises lõigus osutatud ELi HKSi kogu ülemmäär, et viia 2030. aastaks lennunduse heitkoguste ülemmäär paremini kooskõlla ELi HKSi teiste sektorite omaga.




  EMPst väljaspool asuvate riikide lennuväljadele suunduvate või sealt väljuvate lendudega seotud lennundustegevusele alates 2021. aastast eraldatavate saastekvootide kogust võib kohandada, võttes arvesse ICAO üleilmset turupõhist meedet, mida hakatakse rakendama 2021. aastast, et kompenseerida rahvusvahelise lennunduse heitkoguseid, mis ületavad 2020. aasta taseme.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1)

„3a.
     
  Õhusõidukite käitajatele eraldatavate saastekvootide üldkogus 2021. aastal on 10 % väiksem ajavahemikus 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2016 eraldatud keskmisest kogusest ja väheneb seejärel igal aastal samal määral nagu artikli 9 teises lõigus osutatud ELi HKSi kogu ülemmäär, et viia 2030. aastaks lennunduse heitkoguste ülemmäär paremini kooskõlla ELi HKSi teiste sektorite omaga.

EMPst väljaspool asuvate riikide lennuväljadele suunduvate või sealt väljuvate lendudega seotud lennundustegevusele alates 2021. aastast eraldatavate saastekvootide kogust võib kohandada, võttes arvesse ICAO üleilmset turupõhist meedet, mida hakatakse rakendama 2021. aastast, et kompenseerida rahvusvahelise lennunduse heitkoguseid, mis ületavad 2020. aasta taseme.“

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1a) | Artikli 3d lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1a)

-1a)

Artikli 3d lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Alates 1. jaanuarist
  2013
  pannakse enampakkumisele
  15
  % saastekvootidest. Seda protsenti võib käesoleva direktiivi üldise läbivaatamise käigus suurendada.

„2.   Alates 1. jaanuarist 
  2021
  pannakse enampakkumisele
  50
   % saastekvootidest. Seda protsenti võib käesoleva direktiivi üldise läbivaatamise käigus suurendada.“

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 b (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1b) | Artikli 3d lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1b)

-1b)

Artikli 3d lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

Võetakse
  vastu
  määrus
  ,
  millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted
  liikmesriikide poolt selliste saastekvootide enampakkumisel müümise kohta, mida ei pea käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 või artikli 3f lõike 8 kohaselt tasuta välja andma. Iga liikmesriik peab igal ajavahemikul müüma enampakkumisel sellise hulga saastekvoote, mis on proportsionaalne liikmesriigi osaga võrdlusaastal kõigile liikmesriikidele omistatud lennunduse heitkoguste koguhulgast, millest on teatatud vastavalt artikli 14 lõikele 3 ja mis on tõendatud vastavalt artiklile 15. Artikli 3c lõikes 1 osutatud ajavahemiku võrdlusaasta on 2010 ning iga järgneva artiklis 3c osutatud ajavahemiku võrdlusaasta on kalendriaasta, mis lõpeb 24 kuud enne selle ajavahemiku algust, mida enampakkumine hõlmab.

„Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga [23]
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  ,
  et täiendada käesolevat direktiivi, sätestades üksikasjaliku korra
  liikmesriikide poolt selliste saastekvootide enampakkumisel müümise kohta, mida ei pea käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 või artikli 3f lõike 8 kohaselt tasuta välja andma. Iga liikmesriik peab igal ajavahemikul müüma enampakkumisel sellise hulga saastekvoote, mis on proportsionaalne liikmesriigi osaga võrdlusaastal kõigile liikmesriikidele omistatud lennunduse heitkoguste koguhulgast, millest on teatatud vastavalt artikli 14 lõikele 3 ja mis on tõendatud vastavalt artiklile 15. Artikli 3c lõikes 1 osutatud ajavahemiku võrdlusaasta on 2010 ning iga järgneva artiklis 3c osutatud ajavahemiku võrdlusaasta on kalendriaasta, mis lõpeb 24 kuud enne selle ajavahemiku algust, mida enampakkumine hõlmab.“

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 c (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1c) | Artikli 3d lõike 3 teine lõik jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1c)

-1c)

Artikli 3d lõike 3 teine lõik jäetakse välja.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 d (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 3d – lõige 4 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1d) | Artikli 3d lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1d)

-1d)

Artikli 3d lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid otsustavad selle üle, kuidas kasutada
  saastekvootide enampakkumisest saadud tulu
  . Seda tulu tuleks
  kasutada võitlemiseks kliimamuutusega ELis ja kolmandates riikides, muu hulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, kliimamuutuste mõjudega kohanemiseks ELis ja kolmandates riikides, eriti arengumaades, leevendamis- ja kohanemisprotsessiga seotud teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks, eriti aeronautika ja õhutranspordi valdkonnas, heitkoguste vähendamiseks vähe heitgaase eraldava transpordi kasutamise abil
  ning ühenduse
  süsteemi haldamise kulude katmiseks. Enampakkumise
  tuludega tuleks
  rahastada ka
  annetusi
  ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondile ning meetmeid metsade hävitamise ärahoidmiseks.“

„Liikmesriigid otsustavad selle üle, kuidas kasutada

. Seda tulu tuleks

ning ühenduse

tuludega tuleks

annetusi

„Kogu
  saastekvootide enampakkumisest saadud tulu
  tuleb
  kasutada võitlemiseks kliimamuutusega ELis ja kolmandates riikides, muu hulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, kliimamuutuste mõjudega kohanemiseks ELis ja kolmandates riikides, eriti arengumaades, leevendamis- ja kohanemisprotsessiga seotud teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks, eriti aeronautika ja õhutranspordi valdkonnas, heitkoguste vähendamiseks vähe heitgaase eraldava transpordi kasutamise abil
  ja liidu
  süsteemi haldamise kulude katmiseks
  ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist lennundussektoris käsitlevate ühiste projektide rahastamiseks, nagu ühisettevõte SESAR ja Clean Sky ühised tehnoloogialgatused, ning mis tahes algatusteks, mis võimaldavad ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi laialdast kasutamist satelliitnavigatsiooni ja koostalitlusvõime suutlikkuse jaoks kõigis liikmesriikides, eelkõige need, mis parandavad ühist aeronavigatsiooni infrastruktuuri, aeronavigatsiooniteenuste osutamist ja õhuruumi kasutamist
  . Enampakkumise
  tuludest võib
  rahastada ka
  makseid
  ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondile ning meetmeid metsade hävitamise ärahoidmiseks
  . Erilist tähelepanu pööratakse liikmesriikidele, kes kasutavad seda tulu teadus- ja innovatsiooniprogrammide või -algatuste kaasrahastamiseks teadusuuringute 9. raamprogrammi raames. Saastekvootide oksjonite tulu käesolevale direktiivile vastav läbipaistev kasutamine on liidu kohustuste täitmiseks väga oluline.“

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 e (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 12 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1e) | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1e)

-1e)

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Liikmesriigid tagavad, et iga käitise käitaja tagastab iga aasta 30. aprilliks kõnealuse käitise kooskõlas artikliga 15 tõendatud eelnenud kalendriaasta koguheitmetele vastava hulga saastekvoote,
  välja arvatud II peatüki alusel välja antud saastekvoodid,
  mis seejärel kehtetuks tunnistatakse.

„3.
     Liikmesriigid tagavad, et iga käitise käitaja tagastab iga aasta 30. aprilliks kõnealuse käitise kooskõlas artikliga 15 tõendatud eelnenud kalendriaasta koguheitmetele vastava hulga saastekvoote, mis seejärel kehtetuks tunnistatakse.“

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 f (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 f (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 12 – lõige - 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1f) | Artiklis 12 lisatakse lõike 3a ette järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1f)

-1f)

Artiklis 12 lisatakse lõike 3a ette järgmine lõige:

„-3a.
     
  Kaitsmaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi keskkonnaalast terviklikkust, ei tohi lennundusettevõtjad ja teised ettevõtjad ELi heitkogustega kauplemise süsteemis kasutada saastekvoote, mida alates 1. jaanuarist 2018 väljastab liikmesriik, kelle kohustused lennuettevõtjate ja teiste ettevõtjate suhtes kehtetuks muutuvad. Käesolevat lõiget rakendatakse artiklis 19 nimetatud õigusaktiga.“

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 g (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 g (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 21 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1 g) | Artiklile 21 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1 g)

-1 g)

Artiklile 21 lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Lõikes 2 osutatud aruanne sisaldab artiklis 18b osutatud koostöö kaudu saadud andmete alusel koostatud loetelu nende käitajate kohta, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi nõudeid ja kes ei ole avanud registrikontot.“

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt i

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt i

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28a – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (edaspidi „EMP“) asuvate riikide lennuväljadele igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2013 suunduvate või sealt väljuvate lendude kõik heitkogused, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (edaspidi „EMP“) asuvate riikide lennuväljadele igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2013 suunduvate või sealt väljuvate lendude kõik heitkogused, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist;

| a) | väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (edaspidi „EMP“) asuvate riikide lennuväljadele igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2013
  kuni 31. detsembrini 2020
  suunduvate või sealt väljuvate lendude kõik heitkogused, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist; |
| --- | --- |

a)

väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (edaspidi „EMP“) asuvate riikide lennuväljadele igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2013
  kuni 31. detsembrini 2020
  suunduvate või sealt väljuvate lendude kõik heitkogused, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist;

kuni 31. detsembrini 2020

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt i

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt i

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28a – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | äärepoolseima piirkonna, Euroopa
  Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 349 tähenduses, lennuvälja ja EMP muu piirkonna lennuvälja vahel igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2013 toimuvate lendude kõik heitkogused, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

äärepoolseima piirkonna, Euroopa
  Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 349 tähenduses, lennuvälja ja EMP muu piirkonna lennuvälja vahel igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2013 toimuvate lendude kõik heitkogused, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist.

äärepoolseima piirkonna, Euroopa

| b) | Euroopa
  Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 349 tähenduses
  äärepoolseima piirkonna
  lennuvälja ja EMP muu piirkonna lennuvälja vahel igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2013
  kuni 31. detsembrini 2020
  toimuvate lendude kõik heitkogused, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist. |
| --- | --- |

b)

Euroopa
  Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 349 tähenduses
  äärepoolseima piirkonna
  lennuvälja ja EMP muu piirkonna lennuvälja vahel igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2013
  kuni 31. detsembrini 2020
  toimuvate lendude kõik heitkogused, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist.

Euroopa

äärepoolseima piirkonna

kuni 31. detsembrini 2020

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt i a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt i a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28a – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | lisatakse järgmine punkt:










  „ba) | EMPs asuvate lennuväljade vaheliste lendude, mis toimuvad käesoleva lõike punktis a või b osutatud lennu ümbersuunamise tõttu EMPs asuvale lennuväljale, kõik heitkogused igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2017, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

„ba)

„ba)

EMPs asuvate lennuväljade vaheliste lendude, mis toimuvad käesoleva lõike punktis a või b osutatud lennu ümbersuunamise tõttu EMPs asuvale lennuväljale, kõik heitkogused igal kalendriaastal alates 1. jaanuarist 2017, arvestades artiklis 28b osutatud läbivaatamist.“

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – alapunkt i

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – alapunkt i

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28a – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erandina artiklitest 3d–3f ja kuni jõustuvad artiklis 28b osutatud läbivaatamise põhjal tehtud muudatused, tuleb õhusõidukikäitajatele eraldada alates 1. jaanuarist 2017 igal aastal 2016. aasta saastekvootidega võrdne arv saastekvoote. Alates 2021. aastast kohaldatakse kõnealuse
  saastekvoodiarvu
  suhtes artiklis 9 osutatud lineaarset tegurit. | Erandina artiklitest 3d–3f ja kuni jõustuvad artiklis 28b osutatud läbivaatamise põhjal tehtud muudatused, tuleb õhusõidukikäitajatele eraldada alates 1. jaanuarist 2017
  kuni 31. detsembrini 2020
  igal aastal 2016. aasta saastekvootidega võrdne arv saastekvoote. Alates 2021. aastast kohaldatakse kõnealuse
  saastekvootide arvu
  suhtes artiklis 9 osutatud lineaarset tegurit. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erandina artiklitest 3d–3f ja kuni jõustuvad artiklis 28b osutatud läbivaatamise põhjal tehtud muudatused, tuleb õhusõidukikäitajatele eraldada alates 1. jaanuarist 2017 igal aastal 2016. aasta saastekvootidega võrdne arv saastekvoote. Alates 2021. aastast kohaldatakse kõnealuse
  saastekvoodiarvu
  suhtes artiklis 9 osutatud lineaarset tegurit.

saastekvoodiarvu

Erandina artiklitest 3d–3f ja kuni jõustuvad artiklis 28b osutatud läbivaatamise põhjal tehtud muudatused, tuleb õhusõidukikäitajatele eraldada alates 1. jaanuarist 2017
  kuni 31. detsembrini 2020
  igal aastal 2016. aasta saastekvootidega võrdne arv saastekvoote. Alates 2021. aastast kohaldatakse kõnealuse
  saastekvootide arvu
  suhtes artiklis 9 osutatud lineaarset tegurit.

kuni 31. detsembrini 2020

saastekvootide arvu

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – alapunkt ii

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – alapunkt ii

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28a – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | kolmas lõik jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

kolmas lõik jäetakse välja.

| ii) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

ii)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid avaldavad ajavahemikul 1. jaanuar 2017 kuni 31. detsember 2020 igale õhusõidukikäitajale eraldatud saastekvootide arvu hiljemalt 1. septembriks 2018.“

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Erandina artikli 3d lõikest 3 vähendatakse iga liikmesriigi poolt
  alates
  1. jaanuarist 2013 enampakkumisel müüdavate saastekvootide arvu nii, et see oleks kooskõlas talle omistatud lennunduse heitkoguste nende lendude osakaaluga, mille suhtes ei kohaldata käesoleva artikli lõike 1 punkte a ja b. | 4.   Erandina artikli 3d lõikest 3 vähendatakse iga liikmesriigi poolt
  ajavahemikul
  1. jaanuarist 2013
  kuni 31. detsembrini 2020
  enampakkumisel müüdavate saastekvootide arvu nii, et see oleks kooskõlas talle omistatud lennunduse heitkoguste nende lendude osakaaluga, mille suhtes ei kohaldata käesoleva artikli lõike 1 punkte a ja b. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Erandina artikli 3d lõikest 3 vähendatakse iga liikmesriigi poolt
  alates
  1. jaanuarist 2013 enampakkumisel müüdavate saastekvootide arvu nii, et see oleks kooskõlas talle omistatud lennunduse heitkoguste nende lendude osakaaluga, mille suhtes ei kohaldata käesoleva artikli lõike 1 punkte a ja b.

4.   Erandina artikli 3d lõikest 3 vähendatakse iga liikmesriigi poolt
  ajavahemikul
  1. jaanuarist 2013
  kuni 31. detsembrini 2020
  enampakkumisel müüdavate saastekvootide arvu nii, et see oleks kooskõlas talle omistatud lennunduse heitkoguste nende lendude osakaaluga, mille suhtes ei kohaldata käesoleva artikli lõike 1 punkte a ja b.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28a – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | lõige 8 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

lõige 8 jäetakse välja.

lõige 8 jäetakse välja.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28b – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles vaadeldakse kõiki asjakohaseid ICAO standardeid või muid õiguslikke vahendeid ning samme, mida kolmandad riigid on astunud selleks, et rakendada alates 2021. aastast heitkoguste suhtes üleilmset turupõhist meedet, ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi. | 1.   Komisjon esitab
  1. jaanuariks 2019 ja seejärel regulaarselt
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles vaadeldakse kõiki asjakohaseid ICAO standardeid
  ja soovituslikke tavasid, ICAO nõukogu heakskiidetud soovitusi seoses üleilmse turupõhise meetmega
  või muid õiguslikke vahendeid ning samme, mida kolmandad riigid on astunud selleks, et rakendada alates 2021. aastast heitkoguste suhtes üleilmset turupõhist meedet,
  kolmandate riikide reservatsioonide mõju
  ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi.
  Lisaks teavitab komisjon vastavalt ICAO standardite väljatöötamise menetlustele Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt ülemaailmse registri loomise ning standardite ja soovituslike tavade väljatöötamise käigust. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ülemaailmse kokkuvõtte põhimõtteid järgides teavitab ta ka abinõudest, mida on võetud selleks, et täita lennundussektori heitkoguste piiramise pikaajaline eesmärk – vähendada sektori CO2 heitkoguseid 2050. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes poole võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles vaadeldakse kõiki asjakohaseid ICAO standardeid või muid õiguslikke vahendeid ning samme, mida kolmandad riigid on astunud selleks, et rakendada alates 2021. aastast heitkoguste suhtes üleilmset turupõhist meedet, ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi.

1.   Komisjon esitab
  1. jaanuariks 2019 ja seejärel regulaarselt
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles vaadeldakse kõiki asjakohaseid ICAO standardeid
  ja soovituslikke tavasid, ICAO nõukogu heakskiidetud soovitusi seoses üleilmse turupõhise meetmega
  või muid õiguslikke vahendeid ning samme, mida kolmandad riigid on astunud selleks, et rakendada alates 2021. aastast heitkoguste suhtes üleilmset turupõhist meedet,
  kolmandate riikide reservatsioonide mõju
  ning muid asjakohaseid rahvusvahelisi arengusuundumusi.
  Lisaks teavitab komisjon vastavalt ICAO standardite väljatöötamise menetlustele Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt ülemaailmse registri loomise ning standardite ja soovituslike tavade väljatöötamise käigust. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ülemaailmse kokkuvõtte põhimõtteid järgides teavitab ta ka abinõudest, mida on võetud selleks, et täita lennundussektori heitkoguste piiramise pikaajaline eesmärk – vähendada sektori CO2 heitkoguseid 2050. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes poole võrra.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28b – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Aruandes tuleks käsitleda võimalusi kõnealuste
  ICAO
  vahendite rakendamiseks
  liidu õiguses käesoleva direktiivi läbivaatamise kaudu. Aruandes käsitletakse ka eeskirju, mida vajaduse korral kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna siseste lendude suhtes. | 2.   
  Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. märtsiks 2020, kuivõrd piisavad on need
  ICAO
  vahendid ja nende valikuvariandid, mis tuleb
  liidu õiguses käesoleva direktiivi läbivaatamise kaudu
  rakendada
  . Aruandes käsitletakse ka eeskirju, mida vajaduse korral kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna siseste lendude suhtes.
  Lisaks käsitletakse aruandes üleilmse turupõhise meetme taotlusi ja üldist keskkonnahoidlikkust, sealhulgas selle Pariisi kokkuleppe sihteesmärkidega seotud taotlusi, osalustaset, täidetavust, läbipaistvust, mittetäitmise korral kohaldatavaid karistusi, üldsuse kaasamise menetlusi, kompensatsiooniühikute kvaliteeti, heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli, registreid, aruandekohustust ja biokütuste kasutamise eeskirju. Kõige muu kõrval kaalutakse ka artikli 28c lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti muutmise vajadust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Aruandes tuleks käsitleda võimalusi kõnealuste
  ICAO
  vahendite rakendamiseks
  liidu õiguses käesoleva direktiivi läbivaatamise kaudu. Aruandes käsitletakse ka eeskirju, mida vajaduse korral kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna siseste lendude suhtes.

2.   
  Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. märtsiks 2020, kuivõrd piisavad on need
  ICAO
  vahendid ja nende valikuvariandid, mis tuleb
  liidu õiguses käesoleva direktiivi läbivaatamise kaudu
  rakendada
  . Aruandes käsitletakse ka eeskirju, mida vajaduse korral kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna siseste lendude suhtes.
  Lisaks käsitletakse aruandes üleilmse turupõhise meetme taotlusi ja üldist keskkonnahoidlikkust, sealhulgas selle Pariisi kokkuleppe sihteesmärkidega seotud taotlusi, osalustaset, täidetavust, läbipaistvust, mittetäitmise korral kohaldatavaid karistusi, üldsuse kaasamise menetlusi, kompensatsiooniühikute kvaliteeti, heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli, registreid, aruandekohustust ja biokütuste kasutamise eeskirju. Kõige muu kõrval kaalutakse ka artikli 28c lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti muutmise vajadust.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28b – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Aruandele võib
  vajaduse korral lisada Euroopa Parlamendile ja nõukogule adresseeritud ettepanekud artiklis 28a sätestatud erandite muutmiseks, tühistamiseks, pikendamiseks või asendamiseks kooskõlas liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustusega vähendada heitkoguseid kõikides majandussektorites. | 3.   
  Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aruandele tuleb
  vajaduse korral lisada Euroopa Parlamendile ja nõukogule adresseeritud ettepanekud artiklis 28a sätestatud erandite muutmiseks, tühistamiseks, pikendamiseks või asendamiseks kooskõlas liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustusega vähendada
  kasvuhoonegaaside
  heitkoguseid kõikides majandussektorites
  ; eesmärk on tagada liidu kliimameetmete maksimaalne tulemuslikkus ja keskkonnahoidlikkus ning vähendada CORSIA programmi käivitamise eel igasugust mitmetimõistetavust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Aruandele võib
  vajaduse korral lisada Euroopa Parlamendile ja nõukogule adresseeritud ettepanekud artiklis 28a sätestatud erandite muutmiseks, tühistamiseks, pikendamiseks või asendamiseks kooskõlas liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustusega vähendada heitkoguseid kõikides majandussektorites.

3.   
  Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aruandele tuleb
  vajaduse korral lisada Euroopa Parlamendile ja nõukogule adresseeritud ettepanekud artiklis 28a sätestatud erandite muutmiseks, tühistamiseks, pikendamiseks või asendamiseks kooskõlas liidu poolt 2030. aastaks võetud kohustusega vähendada
  kasvuhoonegaaside
  heitkoguseid kõikides majandussektorites
  ; eesmärk on tagada liidu kliimameetmete maksimaalne tulemuslikkus ja keskkonnahoidlikkus ning vähendada CORSIA programmi käivitamise eel igasugust mitmetimõistetavust
  .

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 28c – lõige1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võtab ICAOs väljatöötatava üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks vastu sätted, millega tagatakse heitkoguste nõuetekohane seire, aruandlus ja kontroll. Need sätted
  rajanevad samadel põhimõtetel kui
  artikli 14 lõikes 1
  osutatud määrus
  ja nendega tagatakse, et esitatud heitkoguste aruanded on tõendatud vastavalt artiklile 15. | 1.   Komisjon võtab ICAOs väljatöötatava üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks vastu sätted, millega tagatakse heitkoguste nõuetekohane seire, aruandlus ja kontroll. Need sätted
  on täiel määral kooskõlas
  artikli 14 lõikes 1
  osutatud määruse põhimõtetega
  ja nendega tagatakse, et esitatud heitkoguste aruanded on tõendatud vastavalt artiklile 15. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võtab ICAOs väljatöötatava üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks vastu sätted, millega tagatakse heitkoguste nõuetekohane seire, aruandlus ja kontroll. Need sätted
  rajanevad samadel põhimõtetel kui
  artikli 14 lõikes 1
  osutatud määrus
  ja nendega tagatakse, et esitatud heitkoguste aruanded on tõendatud vastavalt artiklile 15.

1.   Komisjon võtab ICAOs väljatöötatava üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks vastu sätted, millega tagatakse heitkoguste nõuetekohane seire, aruandlus ja kontroll. Need sätted
  on täiel määral kooskõlas
  artikli 14 lõikes 1
  osutatud määruse põhimõtetega
  ja nendega tagatakse, et esitatud heitkoguste aruanded on tõendatud vastavalt artiklile 15.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2003/87/EÜ

Artikkel 30 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõige:




  „4a.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2020 ajakohastatud analüüsi lennunduse mõjudest, mida ei tingi CO2 heitkogused, ning vajaduse korral lisab sellele seadusandliku ettepaneku selliste mõjude kõige tõhusama leevendamise kohta.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Komisjon esitab 1. jaanuariks 2020 ajakohastatud analüüsi lennunduse mõjudest, mida ei tingi CO2 heitkogused, ning vajaduse korral lisab sellele seadusandliku ettepaneku selliste mõjude kõige tõhusama leevendamise kohta.“

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0258/2017).

1

(1a)  
  Euroopa Kohtu 21. detsembri 2011. aasta otsus Air Transport Association of America jt vs. Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

1a

Euroopa Kohtu 21. detsembri 2011. aasta otsus Air Transport Association of America jt vs. Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (ELT L 8, 13.1.2009, lk 3).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (ELT L 8, 13.1.2009, lk 3).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/206

---

P8_TA(2017)0339

Maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevate kasvuhoonegaaside heidete ja nende gaaside sidumise lisamine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ***I

Euroopa Parlamendi 13. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärinevad kasvuhoonegaaside heited ja nende gaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/36)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) on vaja võtta arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) on vaja võtta arvesse.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1a) | Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) on vaja võtta arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1a)

Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) on vaja võtta arvesse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | 10
  .
  juunil
  2016
  esitas komisjon ettepaneku
  ,
  mille kohaselt EL peaks ratifitseerima
  Pariisi
  kokkuleppe
  . Käesolev
  seadusandlik ettepanek aitab
  ellu viia liidu kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõigis majandusharudes nii, nagu on
  kinnitatud
  liidu ja selle liikmesriikide kavakohases riiklikult kindlaksmääratud vähendamiskohustuses, mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 6. märtsil
  2015

   (10). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

10
  .
  juunil
  2016
  esitas komisjon ettepaneku
  ,
  mille kohaselt EL peaks ratifitseerima
  Pariisi
  kokkuleppe
  . Käesolev
  seadusandlik ettepanek aitab
  ellu viia liidu kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõigis majandusharudes nii, nagu on
  kinnitatud
  liidu ja selle liikmesriikide kavakohases riiklikult kindlaksmääratud vähendamiskohustuses, mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 6. märtsil
  2015

   (10).

| (3) | 5
  . 
  oktoobril
   2016
  ratifitseeris nõukogu liidu nimel Pariisi kokkuleppe pärast seda
  ,
  kui Euroopa Parlament oli andnud 4. oktoobril 2016 nõusoleku.
  Pariisi
  kokkulepe jõustus 4. novembril 2016
  . Käesolev
  määrus aitab selles suhtes
  ellu viia liidu kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõigis majandusharudes nii, nagu on
  sätestatud
  liidu ja selle liikmesriikide kavakohases riiklikult kindlaksmääratud vähendamiskohustuses, mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 6. märtsil 
  2015

   (10)

  . Liit peab jätkama eeskuju näitamist ja suurendama oma kliimaalaseid pingutusi tasemeni, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega
  . |
| --- | --- |

(3)

5
  . 
  oktoobril
   2016
  ratifitseeris nõukogu liidu nimel Pariisi kokkuleppe pärast seda
  ,
  kui Euroopa Parlament oli andnud 4. oktoobril 2016 nõusoleku.
  Pariisi
  kokkulepe jõustus 4. novembril 2016
  . Käesolev
  määrus aitab selles suhtes
  ellu viia liidu kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõigis majandusharudes nii, nagu on
  sätestatud
  liidu ja selle liikmesriikide kavakohases riiklikult kindlaksmääratud vähendamiskohustuses, mis esitati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 6. märtsil 
  2015

   (10)

  . Liit peab jätkama eeskuju näitamist ja suurendama oma kliimaalaseid pingutusi tasemeni, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Pariisi kokkuleppes on muu hulgas püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega.
  Selle
  eesmärgi saavutamiseks
  peaksid
  kokkuleppe osalised koostama järjestikused riiklikult kindlaks määratud panused, neist teatama ja need ellu viima. Pariisi kokkulepe asendab lähenemisviisi, mis võeti kasutusele 1997. aastal Kyoto protokolliga, mis pärast 2020. aastat enam ei kehti. Samuti kutsutakse Pariisi kokkuleppes üles leidma käesoleva sajandi teisel poolel tasakaalu inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärit heite ja sidujates seotud kasvuhoonegaaside vahel ning nõutakse, et kokkuleppeosalised võtaksid meetmeid kasvuhoonegaaside sidujate ja reservuaaride, sealhulgas metsade, kaitsmiseks ja vajaduse korral tõhustamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Pariisi kokkuleppes on muu hulgas püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega.
  Selle
  eesmärgi saavutamiseks
  peaksid
  kokkuleppe osalised koostama järjestikused riiklikult kindlaks määratud panused, neist teatama ja need ellu viima. Pariisi kokkulepe asendab lähenemisviisi, mis võeti kasutusele 1997. aastal Kyoto protokolliga, mis pärast 2020. aastat enam ei kehti. Samuti kutsutakse Pariisi kokkuleppes üles leidma käesoleva sajandi teisel poolel tasakaalu inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärit heite ja sidujates seotud kasvuhoonegaaside vahel ning nõutakse, et kokkuleppeosalised võtaksid meetmeid kasvuhoonegaaside sidujate ja reservuaaride, sealhulgas metsade, kaitsmiseks ja vajaduse korral tõhustamiseks.

| (4) | Pariisi kokkuleppes on muu hulgas püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega
  , mis eeldab, et maailm jõuaks nn negatiivsete heitkoguste ajajärku, kus on keskne koht metsadel, põllumaal ja märgaladel, sealhulgas turbaaladel
  .
  Pariisi kokkuleppe eesmärk on tugevdada ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule säästva arengu ja vaesuse vähendamise püüdluste raames, sealhulgas suurendades suutlikkust kohaneda kliimamuutuste kahjuliku mõjuga ja tugevdada vastupanuvõimet kliima muutumisele ning edendada vähese kasvuhoonegaaside heidete arengut viisil, mis ei ohusta toidutootmist. Pariisi kokkuleppes tunnistasid osalised ka toiduga kindlustatuse tagamise ja nälja kõrvaldamise esmatähtsust ja toidu tootmissüsteemide erilist haavatavust kliimamuutuste kahjuliku mõju suhtes. Pariisi kokkuleppe
  eesmärgi saavutamiseks
  on vaja, et kokkuleppe osalised suurendaksid oma ühiseid jõupingutusi kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja globaalse soojenemise piiramiseks.
  Kokkuleppe osalised
  peaksid
  koostama järjestikused riiklikult kindlaks määratud panused, neist teatama ja need ellu viima. Pariisi kokkulepe asendab lähenemisviisi, mis võeti kasutusele 1997. aastal Kyoto protokolliga, mis pärast 2020. aastat enam ei kehti. Samuti kutsutakse Pariisi kokkuleppes üles leidma käesoleva sajandi teisel poolel tasakaalu inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärit heite ja sidujates seotud kasvuhoonegaaside vahel ning nõutakse, et kokkuleppeosalised võtaksid meetmeid kasvuhoonegaaside sidujate ja reservuaaride, sealhulgas metsade, kaitsmiseks ja vajaduse korral tõhustamiseks.
  Pariisi kokkuleppe osalised tunnistavad, et kliimamuutustega kohanemise meetmed peaksid järgima täieliku läbipaistvuse põhimõtet, võttes arvesse ökosüsteeme, ning nende aluseks ja suunisteks peaksid olema parimad olemasolevad teaduslikud andmed. |
| --- | --- |

(4)

Pariisi kokkuleppes on muu hulgas püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega
  , mis eeldab, et maailm jõuaks nn negatiivsete heitkoguste ajajärku, kus on keskne koht metsadel, põllumaal ja märgaladel, sealhulgas turbaaladel
  .
  Pariisi kokkuleppe eesmärk on tugevdada ülemaailmset reageerimist kliimamuutuste ohule säästva arengu ja vaesuse vähendamise püüdluste raames, sealhulgas suurendades suutlikkust kohaneda kliimamuutuste kahjuliku mõjuga ja tugevdada vastupanuvõimet kliima muutumisele ning edendada vähese kasvuhoonegaaside heidete arengut viisil, mis ei ohusta toidutootmist. Pariisi kokkuleppes tunnistasid osalised ka toiduga kindlustatuse tagamise ja nälja kõrvaldamise esmatähtsust ja toidu tootmissüsteemide erilist haavatavust kliimamuutuste kahjuliku mõju suhtes. Pariisi kokkuleppe
  eesmärgi saavutamiseks
  on vaja, et kokkuleppe osalised suurendaksid oma ühiseid jõupingutusi kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja globaalse soojenemise piiramiseks.
  Kokkuleppe osalised
  peaksid
  koostama järjestikused riiklikult kindlaks määratud panused, neist teatama ja need ellu viima. Pariisi kokkulepe asendab lähenemisviisi, mis võeti kasutusele 1997. aastal Kyoto protokolliga, mis pärast 2020. aastat enam ei kehti. Samuti kutsutakse Pariisi kokkuleppes üles leidma käesoleva sajandi teisel poolel tasakaalu inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärit heite ja sidujates seotud kasvuhoonegaaside vahel ning nõutakse, et kokkuleppeosalised võtaksid meetmeid kasvuhoonegaaside sidujate ja reservuaaride, sealhulgas metsade, kaitsmiseks ja vajaduse korral tõhustamiseks.
  Pariisi kokkuleppe osalised tunnistavad, et kliimamuutustega kohanemise meetmed peaksid järgima täieliku läbipaistvuse põhimõtet, võttes arvesse ökosüsteeme, ning nende aluseks ja suunisteks peaksid olema parimad olemasolevad teaduslikud andmed.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | On oluline, et metsi majandatakse säästval viisil, kooskõlas metsade säästva majandamise põhimõtetega, mis on välja arendatud Euroopa metsade (Forest Europe) protsessi käigus. Selles protsessis määratletakse metsa säästev majandamine kui metsade ja metsamaade majandamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma bioloogilise mitmekesisuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja globaalsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata. Selline majandamine muudab vajalikuks ka metsastamise rolli tunnistamise selles kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

On oluline, et metsi majandatakse säästval viisil, kooskõlas metsade säästva majandamise põhimõtetega, mis on välja arendatud Euroopa metsade (Forest Europe) protsessi käigus. Selles protsessis määratletakse metsa säästev majandamine kui metsade ja metsamaade majandamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma bioloogilise mitmekesisuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja globaalsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata. Selline majandamine muudab vajalikuks ka metsastamise rolli tunnistamise selles kontekstis.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Selleks, et saavutada negatiivsed heitkogused, mida on vaja Pariisi kokkuleppe saavutamiseks, peab maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) arvestamissüsteem olema tugev. Kuna LULUCFi sektorist pärinevate kasvuhoonegaaside sidumist on võimalik tagasi pöörata, tuleks neid käsitleda eraldiseisva sambana liidu kliimapoliitika raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Selleks, et saavutada negatiivsed heitkogused, mida on vaja Pariisi kokkuleppe saavutamiseks, peab maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) arvestamissüsteem olema tugev. Kuna LULUCFi sektorist pärinevate kasvuhoonegaaside sidumist on võimalik tagasi pöörata, tuleks neid käsitleda eraldiseisva sambana liidu kliimapoliitika raames.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | 24. oktoobri 2014. aasta Euroopa Ülemkogu tunnistas ka, et on mitu põllumajandus- ja maakasutussektori eesmärki, mida iseloomustab väiksem leevenduspotentsiaal, samuti vajadus tagada liidu toiduga kindlustatuse ja kliimamuutustega seotud eesmärkide vaheline kooskõla. Euroopa Ülemkogu palus komisjonil uurida, millised oleksid parimad võimalused ergutada toiduainete tootmise jätkusuutlikku intensiivistamist, optimeerides samas selle sektori panust kasvuhoonegaaside mõju leevendamisse ja nende sidumisse, sealhulgas metsastamise kaudu, ning töötada välja poliitika, kuidas lisada maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF) 2030. aastani ulatuvasse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise raamistikku niipea, kui see on tehniliselt võimalik, kuid igal juhul enne 2020. aastat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

24. oktoobri 2014. aasta Euroopa Ülemkogu tunnistas ka, et on mitu põllumajandus- ja maakasutussektori eesmärki, mida iseloomustab väiksem leevenduspotentsiaal, samuti vajadus tagada liidu toiduga kindlustatuse ja kliimamuutustega seotud eesmärkide vaheline kooskõla. Euroopa Ülemkogu palus komisjonil uurida, millised oleksid parimad võimalused ergutada toiduainete tootmise jätkusuutlikku intensiivistamist, optimeerides samas selle sektori panust kasvuhoonegaaside mõju leevendamisse ja nende sidumisse, sealhulgas metsastamise kaudu, ning töötada välja poliitika, kuidas lisada maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF) 2030. aastani ulatuvasse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise raamistikku niipea, kui see on tehniliselt võimalik, kuid igal juhul enne 2020. aastat.

| (5) | 24. oktoobri 2014. aasta Euroopa Ülemkogu tunnistas ka, et on mitu põllumajandus- ja maakasutussektori eesmärki, mida iseloomustab väiksem leevenduspotentsiaal, samuti vajadus tagada liidu toiduga kindlustatuse ja kliimamuutustega seotud eesmärkide vaheline kooskõla.
  Lisaks aitab tootmise suurendamisele ja keskkonnajalajälje vähendamisele kaasa ka tehnoloogiliste lahenduste rakendamine põllumajandus- ja metsandussektorites.
  Euroopa Ülemkogu palus komisjonil uurida, millised oleksid parimad võimalused ergutada toiduainete tootmise jätkusuutlikku intensiivistamist, optimeerides samas selle sektori panust kasvuhoonegaaside mõju leevendamisse ja nende sidumisse, sealhulgas metsastamise kaudu, ning töötada välja poliitika, kuidas lisada maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF) 2030. aastani ulatuvasse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise raamistikku niipea, kui see on tehniliselt võimalik, kuid igal juhul enne 2020. aastat. |
| --- | --- |

(5)

24. oktoobri 2014. aasta Euroopa Ülemkogu tunnistas ka, et on mitu põllumajandus- ja maakasutussektori eesmärki, mida iseloomustab väiksem leevenduspotentsiaal, samuti vajadus tagada liidu toiduga kindlustatuse ja kliimamuutustega seotud eesmärkide vaheline kooskõla.
  Lisaks aitab tootmise suurendamisele ja keskkonnajalajälje vähendamisele kaasa ka tehnoloogiliste lahenduste rakendamine põllumajandus- ja metsandussektorites.
  Euroopa Ülemkogu palus komisjonil uurida, millised oleksid parimad võimalused ergutada toiduainete tootmise jätkusuutlikku intensiivistamist, optimeerides samas selle sektori panust kasvuhoonegaaside mõju leevendamisse ja nende sidumisse, sealhulgas metsastamise kaudu, ning töötada välja poliitika, kuidas lisada maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF) 2030. aastani ulatuvasse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise raamistikku niipea, kui see on tehniliselt võimalik, kuid igal juhul enne 2020. aastat.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | LULUCFi sektor
  saab toetada
  kliimamuutuste mõju
  leevendamist
  mitmel viisil, eelkõige vähendades heidet ning säilitades ja suurendades sidumist ja süsinikuvarusid. Selleks et eelkõige CO2 sidumise eesmärgil võetavad meetmed oleksid tõhusad, on
  oluline
  süsinikureservuaaride pikaajaline stabiilsus ja kohandatavus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

LULUCFi sektor
  saab toetada
  kliimamuutuste mõju
  leevendamist
  mitmel viisil, eelkõige vähendades heidet ning säilitades ja suurendades sidumist ja süsinikuvarusid. Selleks et eelkõige CO2 sidumise eesmärgil võetavad meetmed oleksid tõhusad, on
  oluline
  süsinikureservuaaride pikaajaline stabiilsus ja kohandatavus.

| (6) | LULUCFi sektor
  on kliimamuutuste suhtes väga kaitsetu ja tundlik. Samal ajal on sellel sektoril tohutu potentsiaal pakkuda pikaajalist kliimaalast kasu ning aidata olulisel määral kaasa liidu ja rahvusvaheliste pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamisele. LULUCFi sektor panustab
  kliimamuutuste mõju
  leevendamisse
  mitmel viisil, eelkõige vähendades heidet ning säilitades ja suurendades sidumist ja süsinikuvarusid.
  See sektor pakub samuti biomaterjale, mis võivad teataval määral asendada fossiil- või CO2-mahukaid materjale metsadest pärit vähese CO2-heitega taastuva biomassiga. Sellise asendamise puhul tuleks võtta kogu nende materjalide olelusringi alates tooraine tootmisest kuni töötlemis- ja tootmisetappideni arvesse. Biomajandus, sealhulgas materjalide asendamine, näiteks ehituses, sealhulgas bioenergia, mängib olulist rolli üleminekul mittefossiilsele majandusele.
  Selleks et eelkõige CO2 sidumise eesmärgil võetavad meetmed oleksid tõhusad
  ja kooskõlas Pariisi kokkuleppega
  , on
  olulised metsade ja ressursside säästev majandamine ning
  süsinikureservuaaride pikaajaline stabiilsus ja kohandatavus.
  Kuna LULUCFi sektorit iseloomustavad pikad ajavahemikud, on vaja pikaajalisi strateegiaid, et võimaldada pikas perspektiivis jätkusuutlikke investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

LULUCFi sektor
  on kliimamuutuste suhtes väga kaitsetu ja tundlik. Samal ajal on sellel sektoril tohutu potentsiaal pakkuda pikaajalist kliimaalast kasu ning aidata olulisel määral kaasa liidu ja rahvusvaheliste pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamisele. LULUCFi sektor panustab
  kliimamuutuste mõju
  leevendamisse
  mitmel viisil, eelkõige vähendades heidet ning säilitades ja suurendades sidumist ja süsinikuvarusid.
  See sektor pakub samuti biomaterjale, mis võivad teataval määral asendada fossiil- või CO2-mahukaid materjale metsadest pärit vähese CO2-heitega taastuva biomassiga. Sellise asendamise puhul tuleks võtta kogu nende materjalide olelusringi alates tooraine tootmisest kuni töötlemis- ja tootmisetappideni arvesse. Biomajandus, sealhulgas materjalide asendamine, näiteks ehituses, sealhulgas bioenergia, mängib olulist rolli üleminekul mittefossiilsele majandusele.
  Selleks et eelkõige CO2 sidumise eesmärgil võetavad meetmed oleksid tõhusad
  ja kooskõlas Pariisi kokkuleppega
  , on
  olulised metsade ja ressursside säästev majandamine ning
  süsinikureservuaaride pikaajaline stabiilsus ja kohandatavus.
  Kuna LULUCFi sektorit iseloomustavad pikad ajavahemikud, on vaja pikaajalisi strateegiaid, et võimaldada pikas perspektiivis jätkusuutlikke investeeringuid.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Liit peaks saama üleilmselt juhtvaks jõuks LULUCFi sektoris tehtavate teadusuuringute ning säästvate, arenenud ja uuenduslike meetodite edendamisel ja eksportimisel ning keskkonnahoidlike tehnoloogiate levitamisel, selleks et kasvuhoonegaaside heidete piiramisega samaaegselt säilitada toiduainete tootmist, ning olema sellega oma rahvusvahelistele partneritele ja sealhulgas ka arenguriikidele eeskujuks. Selles valdkonnas tuleks tõhustada tulemuslikku koostööd ja partnerlust erasektori osapoolte, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Liit peaks saama üleilmselt juhtvaks jõuks LULUCFi sektoris tehtavate teadusuuringute ning säästvate, arenenud ja uuenduslike meetodite edendamisel ja eksportimisel ning keskkonnahoidlike tehnoloogiate levitamisel, selleks et kasvuhoonegaaside heidete piiramisega samaaegselt säilitada toiduainete tootmist, ning olema sellega oma rahvusvahelistele partneritele ja sealhulgas ka arenguriikidele eeskujuks. Selles valdkonnas tuleks tõhustada tulemuslikku koostööd ja partnerlust erasektori osapoolte, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Kliimamuutusi käsitlevate teadusuuringute rahastamise prioriteediks seadmine suurendaks LULUCFi sektori rolli kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel. Eelkõige aitaks ajavahemikuks 2021–2028 ette nähtud liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi suurendamine LULUCFi sektoris muu hulgas süvendada ja laiendada teadus- ja kohalike kogukondade teadmisi selle sektori toimimisest, kiirendada kestlikku innovatsiooni, soodustada üleminekut digitaalajastule, moderniseerida koolitust ja haridust, tugevdada LULUCFi sektori vastupanuvõimet ning jälgida bioloogilist mitmekesisust ja inimtegevust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Kliimamuutusi käsitlevate teadusuuringute rahastamise prioriteediks seadmine suurendaks LULUCFi sektori rolli kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel. Eelkõige aitaks ajavahemikuks 2021–2028 ette nähtud liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi suurendamine LULUCFi sektoris muu hulgas süvendada ja laiendada teadus- ja kohalike kogukondade teadmisi selle sektori toimimisest, kiirendada kestlikku innovatsiooni, soodustada üleminekut digitaalajastule, moderniseerida koolitust ja haridust, tugevdada LULUCFi sektori vastupanuvõimet ning jälgida bioloogilist mitmekesisust ja inimtegevust.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6c) | Teadusuuringuid lagupuidu, eelkõige maapealse jämeda puitmaterjali ja maetud puitbiomassi rolli kohta nii majandatud kui ka majandamata metsades tuleks tugevdada, et suurendada metsade arvessevõtmise täpsust süsinikdioksiidi arvestuses ja ökosüsteemi süsiniku netobilansi arvutamises. Olemasolevad tõendid on piiratud, kuid need osutavad sellele, et lagupuit võib moodustada suure süsinikureservuaari ning lagupuidu kohapeale jätmine võib muu hulgas täita bioloogilise mitmekesisuse seisukohast tähtsat rolli ja tuleb tunnistada selle tähtsat osa kasvuhoonegaaside heite vähendamise strateegias. See viide on oluline, võttes arvesse asjaolu, et metsade majandamisega võidakse soodustada lagupuidu eemaldamist näiteks energia saamise eesmärgil, ning mis tahes otsus kliimamuutuste nõuetekohase leevendamise ja nendega kohanemise kohta tuleks teha teadlikult ja teaduslikul alusel. Vastavasisulistele teadusuuringutele tuleks ajavahemikul 2017–2020 eraldada konkreetsed vahendid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6c)

Teadusuuringuid lagupuidu, eelkõige maapealse jämeda puitmaterjali ja maetud puitbiomassi rolli kohta nii majandatud kui ka majandamata metsades tuleks tugevdada, et suurendada metsade arvessevõtmise täpsust süsinikdioksiidi arvestuses ja ökosüsteemi süsiniku netobilansi arvutamises. Olemasolevad tõendid on piiratud, kuid need osutavad sellele, et lagupuit võib moodustada suure süsinikureservuaari ning lagupuidu kohapeale jätmine võib muu hulgas täita bioloogilise mitmekesisuse seisukohast tähtsat rolli ja tuleb tunnistada selle tähtsat osa kasvuhoonegaaside heite vähendamise strateegias. See viide on oluline, võttes arvesse asjaolu, et metsade majandamisega võidakse soodustada lagupuidu eemaldamist näiteks energia saamise eesmärgil, ning mis tahes otsus kliimamuutuste nõuetekohase leevendamise ja nendega kohanemise kohta tuleks teha teadlikult ja teaduslikul alusel. Vastavasisulistele teadusuuringutele tuleks ajavahemikul 2017–2020 eraldada konkreetsed vahendid.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6d) | Liit on seoses ÜRO säästva arengu eesmärkidega võtnud kohustusi, mida võimaldab täita üksnes metsade nõuetekohane majandamine ning kohustus peatada metsaraadamine, anda sellele tagasikäik ja kiirendada taasmetsastamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6d)

Liit on seoses ÜRO säästva arengu eesmärkidega võtnud kohustusi, mida võimaldab täita üksnes metsade nõuetekohane majandamine ning kohustus peatada metsaraadamine, anda sellele tagasikäik ja kiirendada taasmetsastamist.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6e) | Tuleks tagada troopikametsade raadamise terviklik käsitlus, võttes seejuures arvesse kõiki raadamist põhjustavaid tõukejõude ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistel esitatud komisjoni avalduses sisalduvat eesmärki peatada hiljemalt 2030. aastaks maailma metsade pindala vähenemine ning vähendada 2020. aastaks troopikametsade koguraadamist praegusega võrreldes vähemalt poole võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6e)

Tuleks tagada troopikametsade raadamise terviklik käsitlus, võttes seejuures arvesse kõiki raadamist põhjustavaid tõukejõude ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistel esitatud komisjoni avalduses sisalduvat eesmärki peatada hiljemalt 2030. aastaks maailma metsade pindala vähenemine ning vähendada 2020. aastaks troopikametsade koguraadamist praegusega võrreldes vähemalt poole võrra.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6f) | Metsi tuleks majandada vastutustundlikult ning nad peaksid andma riigi majanduse arengusse sisulise panuse ning pakkuma põllumajandustootjatele teostatavaid majanduslikke võimalusi, tingimusel et ei raadata õrnu ökosüsteeme, ei rajata istandusi turbaaladele, et kahjuliku sotsiaalse ja keskkonnamõju minimeerimiseks kasutatakse istandustes kaasaegseid agroökoloogilisi võtteid ning et tunnustatakse maaõigusi, põlisrahvaste kogukondade õigusi ning inimõigusi ja töötaja õigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6f)

Metsi tuleks majandada vastutustundlikult ning nad peaksid andma riigi majanduse arengusse sisulise panuse ning pakkuma põllumajandustootjatele teostatavaid majanduslikke võimalusi, tingimusel et ei raadata õrnu ökosüsteeme, ei rajata istandusi turbaaladele, et kahjuliku sotsiaalse ja keskkonnamõju minimeerimiseks kasutatakse istandustes kaasaegseid agroökoloogilisi võtteid ning et tunnustatakse maaõigusi, põlisrahvaste kogukondade õigusi ning inimõigusi ja töötaja õigusi.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6 g) | Täiustatud ja säästvad majandamistavad võivad aidata oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet LULUCFi sektoris. Tuleks edendada innovatiivsete tavade arendamist ja täiustatud majandamistavade kasutamist maaomanike poolt, näiteks täppispõllumajandust, täppismetsandust ja põllumajanduse agrodigiteerimist. Geoteabeteenustel ja Maa seirel põhinev järelevalve ning parimate tavade jagamine on võimalikud vahendid, mis aitavad liikmesriikidel saavutada oma eesmärke, mistõttu tuleks neid soodustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6 g)

Täiustatud ja säästvad majandamistavad võivad aidata oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet LULUCFi sektoris. Tuleks edendada innovatiivsete tavade arendamist ja täiustatud majandamistavade kasutamist maaomanike poolt, näiteks täppispõllumajandust, täppismetsandust ja põllumajanduse agrodigiteerimist. Geoteabeteenustel ja Maa seirel põhinev järelevalve ning parimate tavade jagamine on võimalikud vahendid, mis aitavad liikmesriikidel saavutada oma eesmärke, mistõttu tuleks neid soodustada.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6h) | Agroökoloogia hõlbustab üleminekut lineaarsetelt toiduainete süsteemidelt ringsüsteemidele, mis jäljendavad looduslikke tsükleid ja võivad vähendada toidu ja põllumajanduse CO2- ja ökoloogilist jalajälge. On tähtis edendada nii agroökoloogiat kui ka agrometsandust, pidades silmas nende panust kliimamuutuste leevendamisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6h)

Agroökoloogia hõlbustab üleminekut lineaarsetelt toiduainete süsteemidelt ringsüsteemidele, mis jäljendavad looduslikke tsükleid ja võivad vähendada toidu ja põllumajanduse CO2- ja ökoloogilist jalajälge. On tähtis edendada nii agroökoloogiat kui ka agrometsandust, pidades silmas nende panust kliimamuutuste leevendamisse.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 529/2013/EL (11) on esimese sammuna sätestatud LULUCFi sektorist tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja selle sidumise suhtes kohaldatavad arvestuseeskirjad ning sellega toetatakse liidu poliitika kujundamist selliselt, et liidu heitkoguste vähendamise kohustuse puhul arvestatakse LULUCFi sektorit. Käesolevas määruses tuleks lähtuda kehtivatest arvestuseeskirjadest, ajakohastades ja parandades neid ajavahemikuks 2021–2030. Selles tuleks sätestada liikmesriikide kohustused kõnealuste arvestuseeskirjade rakendamisel ja kohustus tagada, et kogu LULUCFi sektor ei tekitaks netoheidet. Selles ei tuleks kehtestada arvestus- ega aruandluskohustust eraõiguslikele isikutele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 529/2013/EL (11) on esimese sammuna sätestatud LULUCFi sektorist tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja selle sidumise suhtes kohaldatavad arvestuseeskirjad ning sellega toetatakse liidu poliitika kujundamist selliselt, et liidu heitkoguste vähendamise kohustuse puhul arvestatakse LULUCFi sektorit. Käesolevas määruses tuleks lähtuda kehtivatest arvestuseeskirjadest, ajakohastades ja parandades neid ajavahemikuks 2021–2030. Selles tuleks sätestada liikmesriikide kohustused kõnealuste arvestuseeskirjade rakendamisel ja kohustus tagada, et kogu LULUCFi sektor ei tekitaks netoheidet. Selles ei tuleks kehtestada arvestus- ega aruandluskohustust eraõiguslikele isikutele.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 529/2013/EL (11) on esimese sammuna sätestatud LULUCFi sektorist tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja selle sidumise suhtes kohaldatavad arvestuseeskirjad ning sellega toetatakse liidu poliitika kujundamist selliselt, et liidu heitkoguste vähendamise kohustuse puhul arvestatakse LULUCFi sektorit. Käesolevas määruses tuleks lähtuda kehtivatest arvestuseeskirjadest, ajakohastades ja parandades neid ajavahemikuks 2021–2030. Selles tuleks
  tingimata
  sätestada liikmesriikide kohustused kõnealuste arvestuseeskirjade rakendamisel ja kohustus tagada, et kogu LULUCFi sektor ei tekitaks netoheidet. Selles ei tuleks kehtestada arvestus- ega aruandluskohustust eraõiguslikele isikutele
  , sealhulgas põllumajandus- ja metsamajandustootjatele, ning on vajalik, et liikmesriigid väldiksid selliseid kohustusi käesoleva määruse rakendamise ajal
  . |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 529/2013/EL (11) on esimese sammuna sätestatud LULUCFi sektorist tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja selle sidumise suhtes kohaldatavad arvestuseeskirjad ning sellega toetatakse liidu poliitika kujundamist selliselt, et liidu heitkoguste vähendamise kohustuse puhul arvestatakse LULUCFi sektorit. Käesolevas määruses tuleks lähtuda kehtivatest arvestuseeskirjadest, ajakohastades ja parandades neid ajavahemikuks 2021–2030. Selles tuleks
  tingimata
  sätestada liikmesriikide kohustused kõnealuste arvestuseeskirjade rakendamisel ja kohustus tagada, et kogu LULUCFi sektor ei tekitaks netoheidet. Selles ei tuleks kehtestada arvestus- ega aruandluskohustust eraõiguslikele isikutele
  , sealhulgas põllumajandus- ja metsamajandustootjatele, ning on vajalik, et liikmesriigid väldiksid selliseid kohustusi käesoleva määruse rakendamise ajal
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Põllumajandus ja maakasutus on sektorid, millel on otsene ja ulatuslik mõju ELi bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele. Sel põhjusel on neid sektoreid mõjutava poliitika tähtis eesmärk tagada sidusus liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärkidega. Lisaks sellele on olemas muud liidu poliitikavaldkonnad, millega võidakse stimuleerida tavasid, mis lähevad õigusaktidest tulenevatest miinimumnõuetest kaugemale ja annavad panuse kliimamuutustega tegelikule kohanemisele ja nende leevendamisele ning CO2 siduja hoidmisele ning avalike hüvede pakkumisele. Tuleks võtta meetmeid, et rakendada ja toetada meetmeid, mis on seotud metsade ja põllumaa terviklikku ja säästvat majandamist käsitlevaid leevendus- ja kohanemismeetmetega. Vaatamata sellele, et põllumajanduse vähene suutlikkus vähendada muud kui CO2-heidet on üldtuntud, peab põllumajandus andma õiglase panuse kliimamuutuste leevendamisse. Seda on võimalik saavutada muu hulgas täiustatud taimekasvatuse ergutamise abil, et suurendada mulla orgaanilist süsinikku. Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama ÜPP ja käesoleva määruse vahelise kooskõla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Põllumajandus ja maakasutus on sektorid, millel on otsene ja ulatuslik mõju ELi bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele. Sel põhjusel on neid sektoreid mõjutava poliitika tähtis eesmärk tagada sidusus liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärkidega. Lisaks sellele on olemas muud liidu poliitikavaldkonnad, millega võidakse stimuleerida tavasid, mis lähevad õigusaktidest tulenevatest miinimumnõuetest kaugemale ja annavad panuse kliimamuutustega tegelikule kohanemisele ja nende leevendamisele ning CO2 siduja hoidmisele ning avalike hüvede pakkumisele. Tuleks võtta meetmeid, et rakendada ja toetada meetmeid, mis on seotud metsade ja põllumaa terviklikku ja säästvat majandamist käsitlevaid leevendus- ja kohanemismeetmetega. Vaatamata sellele, et põllumajanduse vähene suutlikkus vähendada muud kui CO2-heidet on üldtuntud, peab põllumajandus andma õiglase panuse kliimamuutuste leevendamisse. Seda on võimalik saavutada muu hulgas täiustatud taimekasvatuse ergutamise abil, et suurendada mulla orgaanilist süsinikku. Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama ÜPP ja käesoleva määruse vahelise kooskõla.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Märgalad on kõige tõhusamad ökosüsteemid CO2 säilitamiseks. Märgalade vähenemine liidus ei ole seega probleemiks mitte ainult bioloogilise mitmekesisuse jaoks, vaid ka suureks probleemiks kliima jaoks. Vastupidiselt võib märgalade kaitse ja taastamine tugevdada nii kaitsealaseid jõupingutusi ning vähendada kasvuhoonegaaside heidet LULUCF sektoris. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suuniste täpsustamist, mis toimub 2019. aastal, tuleks samuti sellega seoses arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Märgalad on kõige tõhusamad ökosüsteemid CO2 säilitamiseks. Märgalade vähenemine liidus ei ole seega probleemiks mitte ainult bioloogilise mitmekesisuse jaoks, vaid ka suureks probleemiks kliima jaoks. Vastupidiselt võib märgalade kaitse ja taastamine tugevdada nii kaitsealaseid jõupingutusi ning vähendada kasvuhoonegaaside heidet LULUCF sektoris. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suuniste täpsustamist, mis toimub 2019. aastal, tuleks samuti sellega seoses arvesse võtta.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks et määrata kindlaks heitkoguste ja sidumise täpne arvestus kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, tuleks kasutada iga aastal määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud maakasutuskategooriate ja maakasutuskategooriate muutmise väärtusi, ühtlustades seega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist tulenevalt kasutatud lähenemisviise. Muuks maakasutuskategooriaks muudetud maad tuleks IPCC suuniste kohaselt vaikimisi käsitada sellele kategooriale ülemineku staadiumis olevana 20 aasta jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks et määrata kindlaks heitkoguste ja sidumise täpne arvestus kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, tuleks kasutada iga aastal määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud maakasutuskategooriate ja maakasutuskategooriate muutmise väärtusi, ühtlustades seega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist tulenevalt kasutatud lähenemisviise. Muuks maakasutuskategooriaks muudetud maad tuleks IPCC suuniste kohaselt vaikimisi käsitada sellele kategooriale ülemineku staadiumis olevana 20 aasta jooksul.

| (8) | Selleks et määrata kindlaks heitkoguste ja sidumise täpne arvestus kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, tuleks kasutada iga aastal määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud maakasutuskategooriate ja maakasutuskategooriate muutmise väärtusi, ühtlustades seega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist tulenevalt kasutatud lähenemisviise. Muuks maakasutuskategooriaks muudetud maad tuleks IPCC suuniste kohaselt vaikimisi käsitada sellele kategooriale ülemineku staadiumis olevana 20 aasta jooksul.
  Kuna liit on kliimavaldkonnas juhtival kohal, peaksid liikmesriigid sellest vaikeväärtusest kõrvale kalduma ainult metsastatud maa puhul ja üksnes IPCC suunistes täpsustatud väga piiratud juhtudel. Kõrvalekaldumise võimaluse puhul võetakse arvesse liikmesriikide erinevaid looduslikke ja ökoloogilisi tingimusi ning nende metsamaa sellest tulenevaid erinevusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et määrata kindlaks heitkoguste ja sidumise täpne arvestus kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suunistega kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, tuleks kasutada iga aastal määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud maakasutuskategooriate ja maakasutuskategooriate muutmise väärtusi, ühtlustades seega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist tulenevalt kasutatud lähenemisviise. Muuks maakasutuskategooriaks muudetud maad tuleks IPCC suuniste kohaselt vaikimisi käsitada sellele kategooriale ülemineku staadiumis olevana 20 aasta jooksul.
  Kuna liit on kliimavaldkonnas juhtival kohal, peaksid liikmesriigid sellest vaikeväärtusest kõrvale kalduma ainult metsastatud maa puhul ja üksnes IPCC suunistes täpsustatud väga piiratud juhtudel. Kõrvalekaldumise võimaluse puhul võetakse arvesse liikmesriikide erinevaid looduslikke ja ökoloogilisi tingimusi ning nende metsamaa sellest tulenevaid erinevusi.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Metsamaast tulenev heide ja selle sidumine sõltub ka mitmetest looduslikest asjaoludest, vanuselisest struktuurist ning samuti varasematest ja praegustest majandamistavadest. Baasaasta kasutamine ei suudaks kajastada neid tegureid, nendest tulenevat tsüklilist mõju heitele ja sidumisele ega nende varieerumist aastate lõikes. Selle asemel tuleks asjaomastes eeskirjades sätestada võrdlustasemete kasutamine, et
  välistada
  loodusliku ja riigiomase eripära mõju. Kuna ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ega Kyoto protokolliga ei ole rahvusvahelist läbivaatamist ette nähtud, tuleks kehtestada
  läbivaatamismenetlus
  ,
  mis tagaks läbipaistvuse
  ja
  parandaks
  selle kategooria arvestuskvaliteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Metsamaast tulenev heide ja selle sidumine sõltub ka mitmetest looduslikest asjaoludest, vanuselisest struktuurist ning samuti varasematest ja praegustest majandamistavadest. Baasaasta kasutamine ei suudaks kajastada neid tegureid, nendest tulenevat tsüklilist mõju heitele ja sidumisele ega nende varieerumist aastate lõikes. Selle asemel tuleks asjaomastes eeskirjades sätestada võrdlustasemete kasutamine, et
  välistada
  loodusliku ja riigiomase eripära mõju. Kuna ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ega Kyoto protokolliga ei ole rahvusvahelist läbivaatamist ette nähtud, tuleks kehtestada
  läbivaatamismenetlus
  ,
  mis tagaks läbipaistvuse
  ja
  parandaks
  selle kategooria arvestuskvaliteeti.

| (9) | Metsamaast tulenev heide ja selle sidumine sõltub ka mitmetest looduslikest asjaoludest, vanuselisest struktuurist ning samuti varasematest ja praegustest majandamistavadest
  , mis liikmesriigiti oluliselt erinevad
  . Baasaasta kasutamine ei suudaks kajastada neid tegureid, nendest tulenevat tsüklilist mõju heitele ja sidumisele ega nende varieerumist aastate lõikes. Selle asemel tuleks asjaomastes eeskirjades sätestada võrdlustasemete kasutamine, et
  käsitleda
  loodusliku ja riigiomase eripära mõju
  , nagu Horvaatia puhul, kus metsi ei olnud võimalik majandada tulenevalt riigi territooriumi okupeerimisest, Horvaatia iseseisvussõjast ning sõjaaegsest ja -järgsest olukorrast. Asjaomastes eeskirjades tuleks sätestada ka sidusus ning Euroopa metsad (Forest Europe – Euroopa metsade kaitset käsitlev ministrite konverents) metsa säästva majandamise alased nõuded
  . Kuna ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ega Kyoto protokolliga ei ole rahvusvahelist läbivaatamist ette nähtud, tuleks kehtestada
  liikmesriikide jaoks läbipaistev menetlus
  ,
  et parandada auditeeritavust
  ja selle kategooria arvestuskvaliteeti. |
| --- | --- |

(9)

Metsamaast tulenev heide ja selle sidumine sõltub ka mitmetest looduslikest asjaoludest, vanuselisest struktuurist ning samuti varasematest ja praegustest majandamistavadest
  , mis liikmesriigiti oluliselt erinevad
  . Baasaasta kasutamine ei suudaks kajastada neid tegureid, nendest tulenevat tsüklilist mõju heitele ja sidumisele ega nende varieerumist aastate lõikes. Selle asemel tuleks asjaomastes eeskirjades sätestada võrdlustasemete kasutamine, et
  käsitleda
  loodusliku ja riigiomase eripära mõju
  , nagu Horvaatia puhul, kus metsi ei olnud võimalik majandada tulenevalt riigi territooriumi okupeerimisest, Horvaatia iseseisvussõjast ning sõjaaegsest ja -järgsest olukorrast. Asjaomastes eeskirjades tuleks sätestada ka sidusus ning Euroopa metsad (Forest Europe – Euroopa metsade kaitset käsitlev ministrite konverents) metsa säästva majandamise alased nõuded
  . Kuna ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ega Kyoto protokolliga ei ole rahvusvahelist läbivaatamist ette nähtud, tuleks kehtestada
  liikmesriikide jaoks läbipaistev menetlus
  ,
  et parandada auditeeritavust
  ja selle kategooria arvestuskvaliteeti.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | LULUCF sektori raietoodetest pärit heidetel on potentsiaal asendada heited heitkogustega kauplemise süsteemis ja jõupingutusi jagavates sektorites ning käesolevas määruses võib seda nii rõhutada kui ka arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

LULUCF sektori raietoodetest pärit heidetel on potentsiaal asendada heited heitkogustega kauplemise süsteemis ja jõupingutusi jagavates sektorites ning käesolevas määruses võib seda nii rõhutada kui ka arvesse võtta.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kui komisjon otsustab riiklike metsanduse arvestuskavade läbivaatamisel
  kooskõlas komisjoni otsusega (C(2016)3301)
  kasutada
  ekspertidest
  koosneva läbivaatusrühma abi,
  peaks
  ta
  toetuma headele tavadele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames tehtud eksperdiläbivaatuste kogemustele (sh liikmesriikide ekspertide osalus ja soovitused) ning
  valima liikmesriikidest
  piisaval arvul eksperte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kui komisjon otsustab riiklike metsanduse arvestuskavade läbivaatamisel
  kooskõlas komisjoni otsusega (C(2016)3301)
  kasutada
  ekspertidest
  koosneva läbivaatusrühma abi,
  peaks
  ta
  toetuma headele tavadele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames tehtud eksperdiläbivaatuste kogemustele (sh liikmesriikide ekspertide osalus ja soovitused) ning
  valima liikmesriikidest
  piisaval arvul eksperte.

| (10) | Riiklike metsanduse arvestuskavade läbivaatamiseks tuleks luua
  kooskõlas komisjoni otsusega (C(2016)3301) ekspertidest
  koosnev läbivaatusrühm. Kõnealune ekspertrühm
  peaks toetuma headele tavadele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames tehtud eksperdiläbivaatuste kogemustele (sh liikmesriikide ekspertide osalus ja soovitused), ning
  liikmesriikidest tuleks valida
  piisaval arvul eksperte.
  Riiklike metsanduse arvestuskavade läbivaatamisel peaks ekspertidest koosnev läbivaatusrühm konsulteerima nõukogu otsusega 89/367/EMÜ loodud alalise metsakomiteega ning sidusrühmade ja kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

(10)

Riiklike metsanduse arvestuskavade läbivaatamiseks tuleks luua
  kooskõlas komisjoni otsusega (C(2016)3301) ekspertidest
  koosnev läbivaatusrühm. Kõnealune ekspertrühm
  peaks toetuma headele tavadele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames tehtud eksperdiläbivaatuste kogemustele (sh liikmesriikide ekspertide osalus ja soovitused), ning
  liikmesriikidest tuleks valida
  piisaval arvul eksperte.
  Riiklike metsanduse arvestuskavade läbivaatamisel peaks ekspertidest koosnev läbivaatusrühm konsulteerima nõukogu otsusega 89/367/EMÜ loodud alalise metsakomiteega ning sidusrühmade ja kodanikuühiskonnaga.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Raietoodete säästva kasutamise suurenemine võib oluliselt piirata
  atmosfääri paiskuvat heidet
  ja suurendada kasvuhoonegaaside sidumist atmosfäärist. Selleks et
  pakkuda stiimulid
  pika olelusringiga raietoodete
  ulatuslikumaks kasutamiseks
  , tuleks arvestuseeskirjadega tagada, et liikmesriigid kajastaksid arvestuses täpselt muudatusi raietoodete süsinikureservuaarides nende toimumise ajal. Komisjon peaks andma suuniseid raietoodete puhul kasutatava arvestusmetoodikaga seotud küsimustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Raietoodete säästva kasutamise suurenemine võib oluliselt piirata
  atmosfääri paiskuvat heidet
  ja suurendada kasvuhoonegaaside sidumist atmosfäärist. Selleks et
  pakkuda stiimulid
  pika olelusringiga raietoodete
  ulatuslikumaks kasutamiseks
  , tuleks arvestuseeskirjadega tagada, et liikmesriigid kajastaksid arvestuses täpselt muudatusi raietoodete süsinikureservuaarides nende toimumise ajal. Komisjon peaks andma suuniseid raietoodete puhul kasutatava arvestusmetoodikaga seotud küsimustes.

| (12) | Raietoodete säästva kasutamise suurenemine võib oluliselt piirata
  heidet tänu asendusefektile (arvestades teiste sektorite energia- ja CO2-mahukust – näiteks tsemenditootmise arvele langeb ligi 8 % maailma CO2-heitest)
  ja suurendada kasvuhoonegaaside sidumist atmosfäärist. Selleks et
  tunnustada
  pika olelusringiga raietoodete
  ulatuslikumat kasutamist ja seda stimuleerida
  , tuleks arvestuseeskirjadega tagada, et liikmesriigid kajastaksid arvestuses täpselt
  pigem
  muudatusi raietoodete süsinikureservuaarides nende toimumise ajal
  , kui kasutavad energia tootmiseks raietooteid. Et edendada ja kaasata soodsat asendusmõju veelgi rohkem, peaks komisjon delegeeritud õigusaktiga hõlmama raietoodete arvestusse rohkem tooteid.
  Komisjon peaks andma suuniseid raietoodete puhul kasutatava arvestusmetoodikaga seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(12)

Raietoodete säästva kasutamise suurenemine võib oluliselt piirata
  heidet tänu asendusefektile (arvestades teiste sektorite energia- ja CO2-mahukust – näiteks tsemenditootmise arvele langeb ligi 8 % maailma CO2-heitest)
  ja suurendada kasvuhoonegaaside sidumist atmosfäärist. Selleks et
  tunnustada
  pika olelusringiga raietoodete
  ulatuslikumat kasutamist ja seda stimuleerida
  , tuleks arvestuseeskirjadega tagada, et liikmesriigid kajastaksid arvestuses täpselt
  pigem
  muudatusi raietoodete süsinikureservuaarides nende toimumise ajal
  , kui kasutavad energia tootmiseks raietooteid. Et edendada ja kaasata soodsat asendusmõju veelgi rohkem, peaks komisjon delegeeritud õigusaktiga hõlmama raietoodete arvestusse rohkem tooteid.
  Komisjon peaks andma suuniseid raietoodete puhul kasutatava arvestusmetoodikaga seotud küsimustes.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Looduslikud häiringud, nagu metsatulekahjud, kahjurite või haiguste levik, äärmuslikud ilmastikunähtused või geoloogilised häiringud, mille üle liikmesriigil puudub kontroll ja mida liikmesriik oluliselt ei mõjuta, võivad põhjustada ajutist kasvuhoonegaaside heidet LULUCFi sektoris või varasema sidumise tagasipööramist. Kuna viimane võib olla tingitud ka majandamisotsustest nt puude raiumise või istutamise kohta, tuleks käesoleva määrusega tagada, et sidumise tagasipööramine inimtegevuse tõttu oleks alati LULUCFi arvestuses täpselt kajastatud. Lisaks tuleks käesoleva määrusega liikmesriikidele ette näha piiratud võimalus jätta neist sõltumata tekkinud häiringute põhjustatud heitkogused oma LULUCFi arvestusest välja. Siiski ei tohiks see, mil viisil liikmesriigid kõnealuseid sätteid kohaldavad, kaasa tuua põhjendamatut arvestamata jätmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Looduslikud häiringud, nagu metsatulekahjud, kahjurite või haiguste levik, äärmuslikud ilmastikunähtused või geoloogilised häiringud, mille üle liikmesriigil puudub kontroll ja mida liikmesriik oluliselt ei mõjuta, võivad põhjustada ajutist kasvuhoonegaaside heidet LULUCFi sektoris või varasema sidumise tagasipööramist. Kuna viimane võib olla tingitud ka majandamisotsustest nt puude raiumise või istutamise kohta, tuleks käesoleva määrusega tagada, et sidumise tagasipööramine inimtegevuse tõttu oleks alati LULUCFi arvestuses täpselt kajastatud. Lisaks tuleks käesoleva määrusega liikmesriikidele ette näha piiratud võimalus jätta neist sõltumata tekkinud häiringute põhjustatud heitkogused oma LULUCFi arvestusest välja. Siiski ei tohiks see, mil viisil liikmesriigid kõnealuseid sätteid kohaldavad, kaasa tuua põhjendamatut arvestamata jätmist.

| (13) | Looduslikud häiringud, nagu metsatulekahjud, kahjurite või haiguste levik, äärmuslikud ilmastikunähtused või geoloogilised häiringud, mille üle liikmesriigil puudub kontroll ja mida liikmesriik oluliselt ei mõjuta, võivad põhjustada ajutist kasvuhoonegaaside heidet LULUCFi sektoris või varasema sidumise tagasipööramist. Kuna viimane võib olla tingitud ka majandamisotsustest nt puude raiumise või istutamise kohta, tuleks käesoleva määrusega tagada, et sidumise tagasipööramine inimtegevuse tõttu oleks alati LULUCFi arvestuses täpselt kajastatud.
  Liikmesriike tuleks julgustada investeerima ennetavatesse meetmetesse, nagu säästvad majandamistavad, et vähendada looduslike häiringutega seotud ohte, vältides seeläbi negatiivset mõju CO2 siduvatele metsadele.
  Lisaks tuleks käesoleva määrusega liikmesriikidele ette näha piiratud võimalus jätta neist sõltumata tekkinud häiringute põhjustatud heitkogused oma LULUCFi arvestusest välja. Siiski ei tohiks see, mil viisil liikmesriigid kõnealuseid sätteid kohaldavad, kaasa tuua põhjendamatut arvestamata jätmist. |
| --- | --- |

(13)

Looduslikud häiringud, nagu metsatulekahjud, kahjurite või haiguste levik, äärmuslikud ilmastikunähtused või geoloogilised häiringud, mille üle liikmesriigil puudub kontroll ja mida liikmesriik oluliselt ei mõjuta, võivad põhjustada ajutist kasvuhoonegaaside heidet LULUCFi sektoris või varasema sidumise tagasipööramist. Kuna viimane võib olla tingitud ka majandamisotsustest nt puude raiumise või istutamise kohta, tuleks käesoleva määrusega tagada, et sidumise tagasipööramine inimtegevuse tõttu oleks alati LULUCFi arvestuses täpselt kajastatud.
  Liikmesriike tuleks julgustada investeerima ennetavatesse meetmetesse, nagu säästvad majandamistavad, et vähendada looduslike häiringutega seotud ohte, vältides seeläbi negatiivset mõju CO2 siduvatele metsadele.
  Lisaks tuleks käesoleva määrusega liikmesriikidele ette näha piiratud võimalus jätta neist sõltumata tekkinud häiringute põhjustatud heitkogused oma LULUCFi arvestusest välja. Siiski ei tohiks see, mil viisil liikmesriigid kõnealuseid sätteid kohaldavad, kaasa tuua põhjendamatut arvestamata jätmist.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Sõltuvalt oma riiklikest eelistustest peaksid liikmesriigid saama valida asjakohase riikliku poliitika LULUCFi raames võetud kohustuste täitmiseks (sh võimalus kompenseerida ühe maakasutuskategooria heitkogused teise maakasutuskategooria heite sidumistega). Nad peaksid saama ka kumuleerida netosidumisi ajavahemikul 2021–2030. Nõuetele vastavuse saavutamise täiendava võimalusena tuleks jätkata liikmesriikidevahelist kauplemist. Kyoto protokolli teise kohustuste perioodi praktika põhjal peaks liikmesriigil olema ka võimalik siis, kui ta on määruses [] (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et luua vastupidav energialiit ning täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise teabe kohta) püstitatud eesmärke ületanud, võimalik kasutada seda ülejääki käesoleva määruse alusel võetud kohustuste täitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Sõltuvalt oma riiklikest eelistustest peaksid liikmesriigid saama valida asjakohase riikliku poliitika LULUCFi raames võetud kohustuste täitmiseks (sh võimalus kompenseerida ühe maakasutuskategooria heitkogused teise maakasutuskategooria heite sidumistega). Nad peaksid saama ka kumuleerida netosidumisi ajavahemikul 2021–2030. Nõuetele vastavuse saavutamise täiendava võimalusena tuleks jätkata liikmesriikidevahelist kauplemist. Kyoto protokolli teise kohustuste perioodi praktika põhjal peaks liikmesriigil olema ka võimalik siis, kui ta on määruses [] (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et luua vastupidav energialiit ning täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise teabe kohta) püstitatud eesmärke ületanud, võimalik kasutada seda ülejääki käesoleva määruse alusel võetud kohustuste täitmiseks.

| (14) | Sõltuvalt oma riiklikest eelistustest peaksid liikmesriigid saama valida asjakohase riikliku poliitika LULUCFi raames võetud kohustuste täitmiseks (sh võimalus kompenseerida ühe maakasutuskategooria heitkogused teise maakasutuskategooria heite sidumistega). Nad peaksid saama ka kumuleerida netosidumisi ajavahemikul 2021–2030. Nõuetele vastavuse saavutamise täiendava võimalusena tuleks jätkata liikmesriikidevahelist kauplemist. Kyoto protokolli teise kohustuste perioodi praktika põhjal peaks liikmesriigil olema ka võimalik siis, kui ta on määruses [] (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et luua vastupidav energialiit ning täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise teabe kohta) püstitatud eesmärke ületanud, võimalik kasutada seda ülejääki käesoleva määruse alusel võetud kohustuste täitmiseks
  , ilma et sellega kahjustataks liidu kasvuhoonegaaside heitekoguste vähendamiseesmärkide üldist ambitsioonikust
  .
  Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalik kasutada raadatud maad, metsastatud maad, majandatavat põllumaad, majandatavat rohumaad ja vajaduse korral majandatavaid märgalasid ning, kui määruse (EL) [2017/...] (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030) artikli 7 lõike 2 kohaselt vastu võetavas delegeeritud õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, majandatavat metsamaad hõlmavatest kombineeritud arvestuskategooriatest tulenevast kogu netosidumistest kuni 280 miljonit tonni, et tagada oma kohustuste järgimine määruse (EL) [2017/...] raames. |
| --- | --- |

(14)

Sõltuvalt oma riiklikest eelistustest peaksid liikmesriigid saama valida asjakohase riikliku poliitika LULUCFi raames võetud kohustuste täitmiseks (sh võimalus kompenseerida ühe maakasutuskategooria heitkogused teise maakasutuskategooria heite sidumistega). Nad peaksid saama ka kumuleerida netosidumisi ajavahemikul 2021–2030. Nõuetele vastavuse saavutamise täiendava võimalusena tuleks jätkata liikmesriikidevahelist kauplemist. Kyoto protokolli teise kohustuste perioodi praktika põhjal peaks liikmesriigil olema ka võimalik siis, kui ta on määruses [] (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et luua vastupidav energialiit ning täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise teabe kohta) püstitatud eesmärke ületanud, võimalik kasutada seda ülejääki käesoleva määruse alusel võetud kohustuste täitmiseks
  , ilma et sellega kahjustataks liidu kasvuhoonegaaside heitekoguste vähendamiseesmärkide üldist ambitsioonikust
  .
  Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalik kasutada raadatud maad, metsastatud maad, majandatavat põllumaad, majandatavat rohumaad ja vajaduse korral majandatavaid märgalasid ning, kui määruse (EL) [2017/...] (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030) artikli 7 lõike 2 kohaselt vastu võetavas delegeeritud õigusaktis ei ole sätestatud teisiti, majandatavat metsamaad hõlmavatest kombineeritud arvestuskategooriatest tulenevast kogu netosidumistest kuni 280 miljonit tonni, et tagada oma kohustuste järgimine määruse (EL) [2017/...] raames.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Selleks et tagada tõhus, läbipaistev ja kulutõhus kasvuhoonegaaside heite ja sidumise ning muu liikmesriikide kohustuste täitmise hindamiseks vajaliku teabe aruandlus ja kontroll, tuleks käesoleva määrusega lisada määrusesse (EL) nr 525/2013 aruandlusnõuded ning käesoleva määruse kohastes vastavuskontrollides tuleks neid aruandeid arvesse võtta. Seega tuleks määrust (EL) nr 525/2013 vastavalt muuta. Neid sätteid võib täiendavalt ühtlustada, et võtta arvesse mis tahes asjakohaseid muudatusi seoses energialiidu integreeritud
  juhtimisega, mille kohta on komisjoni tööprogrammi kohaselt ette nähtud esitada ettepanek 2016
  .
  aasta lõpuks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Selleks et tagada tõhus, läbipaistev ja kulutõhus kasvuhoonegaaside heite ja sidumise ning muu liikmesriikide kohustuste täitmise hindamiseks vajaliku teabe aruandlus ja kontroll, tuleks käesoleva määrusega lisada määrusesse (EL) nr 525/2013 aruandlusnõuded ning käesoleva määruse kohastes vastavuskontrollides tuleks neid aruandeid arvesse võtta. Seega tuleks määrust (EL) nr 525/2013 vastavalt muuta. Neid sätteid võib täiendavalt ühtlustada, et võtta arvesse mis tahes asjakohaseid muudatusi seoses energialiidu integreeritud
  juhtimisega, mille kohta on komisjoni tööprogrammi kohaselt ette nähtud esitada ettepanek 2016
  .
  aasta lõpuks
  .

| (15) | Selleks et tagada tõhus, läbipaistev ja kulutõhus kasvuhoonegaaside heite ja sidumise ning muu liikmesriikide kohustuste täitmise hindamiseks vajaliku teabe aruandlus ja kontroll, tuleks käesoleva määrusega lisada määrusesse (EL) nr 525/2013 aruandlusnõuded ning käesoleva määruse kohastes vastavuskontrollides tuleks neid aruandeid arvesse võtta. Seega tuleks määrust (EL) nr 525/2013 vastavalt muuta. Neid sätteid võib täiendavalt ühtlustada, et võtta arvesse mis tahes asjakohaseid muudatusi seoses energialiidu integreeritud
  juhtimist käsitleva määruse ettepanekuga, mille komisjon esitas


  30. novembril 2016
  . |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada tõhus, läbipaistev ja kulutõhus kasvuhoonegaaside heite ja sidumise ning muu liikmesriikide kohustuste täitmise hindamiseks vajaliku teabe aruandlus ja kontroll, tuleks käesoleva määrusega lisada määrusesse (EL) nr 525/2013 aruandlusnõuded ning käesoleva määruse kohastes vastavuskontrollides tuleks neid aruandeid arvesse võtta. Seega tuleks määrust (EL) nr 525/2013 vastavalt muuta. Neid sätteid võib täiendavalt ühtlustada, et võtta arvesse mis tahes asjakohaseid muudatusi seoses energialiidu integreeritud
  juhtimist käsitleva määruse ettepanekuga, mille komisjon esitas


  30. novembril 2016
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kohustab liitu ja selle liikmesriike koostama, korrapäraselt ajakohastama, avaldama trükis ja esitama konventsiooniosaliste konverentsile riiklikud inventuurid kõigi kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende sidujates sidumise kohta, kasutades konventsiooniosaliste konverentsil kokku lepitud võrreldavaid meetodeid. Kasvuhoonegaaside inventuurid on olulised vähest CO2-heidet käsitleva mõõtme ellurakendamise jälgimiseks ning selleks, et hinnata kliimavaldkonna õigusnormide täitmist. Liikmesriikide kohustused riiklike inventuuride koostamise ja haldamise vallas on sätestatud komisjoni ettepanekus energialiidu juhtimist käsitleva määruse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon kohustab liitu ja selle liikmesriike koostama, korrapäraselt ajakohastama, avaldama trükis ja esitama konventsiooniosaliste konverentsile riiklikud inventuurid kõigi kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende sidujates sidumise kohta, kasutades konventsiooniosaliste konverentsil kokku lepitud võrreldavaid meetodeid. Kasvuhoonegaaside inventuurid on olulised vähest CO2-heidet käsitleva mõõtme ellurakendamise jälgimiseks ning selleks, et hinnata kliimavaldkonna õigusnormide täitmist. Liikmesriikide kohustused riiklike inventuuride koostamise ja haldamise vallas on sätestatud komisjoni ettepanekus energialiidu juhtimist käsitleva määruse kohta.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Andmete kogumise ja metoodika parandamiseks tuleks teha maakasutuse inventuur ja saadud andmed teatada, kasutades iga maatüki geograafilist jälgimist ning järgides riiklikke ja ELi andmekogumissüsteeme. Andmete kogumiseks tuleks parimal viisil
  tuleks
  ära kasutada olemasolevaid liidu ja liikmesriikide programme ja uuringuid, sh maakasutuse raamuuringut LUCAS (Land Use Cover Area frame Survey)
  ning
  maa seire Euroopa programmi Copernicus. Andmehaldus, k.a andmete jagamine edasiseks aruandluses kasutamiseks ja levitamiseks, peaks vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) sätetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Andmete kogumise ja metoodika parandamiseks tuleks teha maakasutuse inventuur ja saadud andmed teatada, kasutades iga maatüki geograafilist jälgimist ning järgides riiklikke ja ELi andmekogumissüsteeme. Andmete kogumiseks tuleks parimal viisil
  tuleks
  ära kasutada olemasolevaid liidu ja liikmesriikide programme ja uuringuid, sh maakasutuse raamuuringut LUCAS (Land Use Cover Area frame Survey)
  ning
  maa seire Euroopa programmi Copernicus. Andmehaldus, k.a andmete jagamine edasiseks aruandluses kasutamiseks ja levitamiseks, peaks vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) sätetele.

| (17) | Andmete kogumise ja metoodika parandamiseks tuleks teha maakasutuse
  sihtotstarbeline
  inventuur ja saadud andmed teatada, kasutades iga maatüki geograafilist jälgimist ning järgides riiklikke ja ELi andmekogumissüsteeme. Andmete kogumiseks tuleks parimal viisil ära kasutada olemasolevaid liidu ja liikmesriikide programme ja uuringuid, sh maakasutuse raamuuringut LUCAS (Land Use Cover Area frame Survey), maa seire Euroopa programmi Copernicus
  , eriti Sentinel-2 abil, ning Euroopa satelliitnavigatsiooni programme Galileo ja EGNOS, mida saab kasutada maakasutuse seire toetamiseks
  . Andmehaldus, k.a andmete jagamine edasiseks aruandluses kasutamiseks ja levitamiseks, peaks vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) sätetele. |
| --- | --- |

(17)

Andmete kogumise ja metoodika parandamiseks tuleks teha maakasutuse
  sihtotstarbeline
  inventuur ja saadud andmed teatada, kasutades iga maatüki geograafilist jälgimist ning järgides riiklikke ja ELi andmekogumissüsteeme. Andmete kogumiseks tuleks parimal viisil ära kasutada olemasolevaid liidu ja liikmesriikide programme ja uuringuid, sh maakasutuse raamuuringut LUCAS (Land Use Cover Area frame Survey), maa seire Euroopa programmi Copernicus
  , eriti Sentinel-2 abil, ning Euroopa satelliitnavigatsiooni programme Galileo ja EGNOS, mida saab kasutada maakasutuse seire toetamiseks
  . Andmehaldus, k.a andmete jagamine edasiseks aruandluses kasutamiseks ja levitamiseks, peaks vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) sätetele.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Selleks et tagada tehingute asjakohane arvestus vastavalt käesolevale määrusele, sh paindlikkusmeetme kasutamine ja nõuetele vastavuse jälgimine, tuleks komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte seoses mõistete, väärtuste ning kasvuhoonegaaside ja süsinikureservuaaride loetelude tehnilise kohandamisega, võrdlustasemete ajakohastamisega, tehingute arvestusega ning metoodika ja teabega seotud nõuete läbivaatamisega. Nende meetmete korral tuleb võtta arvesse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register. Vajalikud sätted peaksid olema koos ühes õigusaktis, kus on ühendatud direktiivi 2003/87/EÜ, määruse (EL) nr 525/2013, määruse [] (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et luua vastupidav energialiit) ja käesoleva määruse kohased arvestust käsitlevad sätted. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, ka ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid toimuksid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Selleks et tagada tehingute asjakohane arvestus vastavalt käesolevale määrusele, sh paindlikkusmeetme kasutamine ja nõuetele vastavuse jälgimine, tuleks komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte seoses mõistete, väärtuste ning kasvuhoonegaaside ja süsinikureservuaaride loetelude tehnilise kohandamisega, võrdlustasemete ajakohastamisega, tehingute arvestusega ning metoodika ja teabega seotud nõuete läbivaatamisega. Nende meetmete korral tuleb võtta arvesse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register. Vajalikud sätted peaksid olema koos ühes õigusaktis, kus on ühendatud direktiivi 2003/87/EÜ, määruse (EL) nr 525/2013, määruse [] (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et luua vastupidav energialiit) ja käesoleva määruse kohased arvestust käsitlevad sätted. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, ka ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid toimuksid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (18) | Selleks et tagada tehingute asjakohane arvestus vastavalt käesolevale määrusele, sh paindlikkusmeetme kasutamine ja nõuetele vastavuse jälgimine, tuleks komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte seoses mõistete, väärtuste ning kasvuhoonegaaside ja süsinikureservuaaride loetelude tehnilise kohandamisega, võrdlustasemete ajakohastamisega, tehingute arvestusega ning metoodika ja teabega seotud nõuete läbivaatamisega
  , võttes aluseks IPCC kõige viimasena vastu võetud suunised, sealhulgas selle 2013. aasta märgalasid käsitlevas lisas kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta avaldatud suuniseid ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni suunisdokumente ja teabenõudeid
  . Nende meetmete korral tuleb võtta arvesse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register. Vajalikud sätted peaksid olema koos ühes õigusaktis, kus on ühendatud direktiivi 2003/87/EÜ, määruse (EL) nr 525/2013, määruse
  (EL) nr.../...
  (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et luua vastupidav energialiit) ja käesoleva määruse kohased arvestust käsitlevad sätted. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, ka ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid toimuksid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada tehingute asjakohane arvestus vastavalt käesolevale määrusele, sh paindlikkusmeetme kasutamine ja nõuetele vastavuse jälgimine, tuleks komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte seoses mõistete, väärtuste ning kasvuhoonegaaside ja süsinikureservuaaride loetelude tehnilise kohandamisega, võrdlustasemete ajakohastamisega, tehingute arvestusega ning metoodika ja teabega seotud nõuete läbivaatamisega
  , võttes aluseks IPCC kõige viimasena vastu võetud suunised, sealhulgas selle 2013. aasta märgalasid käsitlevas lisas kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta avaldatud suuniseid ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni suunisdokumente ja teabenõudeid
  . Nende meetmete korral tuleb võtta arvesse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register. Vajalikud sätted peaksid olema koos ühes õigusaktis, kus on ühendatud direktiivi 2003/87/EÜ, määruse (EL) nr 525/2013, määruse
  (EL) nr.../...
  (milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et luua vastupidav energialiit) ja käesoleva määruse kohased arvestust käsitlevad sätted. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, ka ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid toimuksid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Käesolev määrus tuleks selle üldise toimimise hindamiseks läbi vaadata 2024. aastal ja seejärel iga viie aasta tagant. Selline läbivaatamine võib toimuda ka Pariisi kokkuleppe üleilmse ülevaate tulemuste põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Käesolev määrus tuleks selle üldise toimimise hindamiseks läbi vaadata 2024. aastal ja seejärel iga viie aasta tagant. Selline läbivaatamine võib toimuda ka Pariisi kokkuleppe üleilmse ülevaate tulemuste põhjal.

| (19) | Kuue kuu jooksul pärast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 2018. aastal alustatud hõlbustavat dialoogi peaks komisjon avaldama teatise, milles hinnatakse, kas liidu kliima- ja energeetikavaldkonna seadusandlikud aktid vastavad Pariisi kokkuleppe eesmärkidele.
  Käesolev määrus tuleks selle üldise toimimise hindamiseks läbi vaadata 2024. aastal ja seejärel iga viie aasta tagant. Selline läbivaatamine võib toimuda ka Pariisi kokkuleppe üleilmse ülevaate tulemuste põhjal. |
| --- | --- |

(19)

Kuue kuu jooksul pärast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 2018. aastal alustatud hõlbustavat dialoogi peaks komisjon avaldama teatise, milles hinnatakse, kas liidu kliima- ja energeetikavaldkonna seadusandlikud aktid vastavad Pariisi kokkuleppe eesmärkidele.
  Käesolev määrus tuleks selle üldise toimimise hindamiseks läbi vaadata 2024. aastal ja seejärel iga viie aasta tagant. Selline läbivaatamine võib toimuda ka Pariisi kokkuleppe üleilmse ülevaate tulemuste põhjal.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesolevas määruses ei tohi sätestada erasektori osalejate, sealhulgas põllumajandus- ja metsamajandustootjate arvepidamis- või aruandekohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas määruses ei tohi sätestada erasektori osalejate, sealhulgas põllumajandus- ja metsamajandustootjate arvepidamis- või aruandekohustusi.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesolev määrus aitab liidul saavutada Pariisi kokkuleppe kohustusi ja eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev määrus aitab liidul saavutada Pariisi kokkuleppe kohustusi ja eesmärke.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | alates 2026. aastast on majandatav märgala: selline maa, mille kasutuseks on märgitud märgalaks jääv märgala, märgalaks muudetud asulad, muu märgalaks muudetud maa ning asulateks ja muuks maaks muudetud märgala. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

alates 2026. aastast on majandatav märgala: selline maa, mille kasutuseks on märgitud märgalaks jääv märgala, märgalaks muudetud asulad, muu märgalaks muudetud maa ning asulateks ja muuks maaks muudetud märgala.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Liikmesriik
  võib artikli 4 kohase kohustuse täitmisel arvesse võtta ka majandatavat märgala
  , mis on määratletud kui maa, mille kasutuseks on märgitud märgalaks jääv märgala, märgalaks muudetud asulad ja muu maa ning asulateks ja muuks maaks muudetud märgala
  . Kui liikmesriik otsustab nii toimida, arvestab ta majandatava märgala heitkoguseid ja nende sidumist vastavalt käesolevale määrusele. | 2.   
  Ajavahemikul 2021–2025
  võib
  liikmesriik
  artikli 4 kohase kohustuse täitmisel arvesse võtta ka majandatavat märgala. Kui liikmesriik otsustab nii toimida, arvestab ta majandatava märgala heitkoguseid ja nende sidumist vastavalt käesolevale määrusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Liikmesriik
  võib artikli 4 kohase kohustuse täitmisel arvesse võtta ka majandatavat märgala
  , mis on määratletud kui maa, mille kasutuseks on märgitud märgalaks jääv märgala, märgalaks muudetud asulad ja muu maa ning asulateks ja muuks maaks muudetud märgala
  . Kui liikmesriik otsustab nii toimida, arvestab ta majandatava märgala heitkoguseid ja nende sidumist vastavalt käesolevale määrusele.

2.   
  Ajavahemikul 2021–2025
  võib
  liikmesriik
  artikli 4 kohase kohustuse täitmisel arvesse võtta ka majandatavat märgala. Kui liikmesriik otsustab nii toimida, arvestab ta majandatava märgala heitkoguseid ja nende sidumist vastavalt käesolevale määrusele.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt f a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (fa) | „metsadega seotud heitkoguste võrdlustase“ – liikmesriigi territooriumil majandatavast metsamaast tuleneva aastase keskmise netoheite või sellise heite netosidumise prognoos ajavahemikeks 2021–2025 ja 2026–2030; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(fa)

(fa)

„metsadega seotud heitkoguste võrdlustase“ – liikmesriigi territooriumil majandatavast metsamaast tuleneva aastase keskmise netoheite või sellise heite netosidumise prognoos ajavahemikeks 2021–2025 ja 2026–2030;

„metsadega seotud heitkoguste võrdlustase“ – liikmesriigi territooriumil majandatavast metsamaast tuleneva aastase keskmise netoheite või sellise heite netosidumise prognoos ajavahemikeks 2021–2025 ja 2026–2030;

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Ajavahemikul pärast 2030. aastat püüavad liikmesriigid suurendada oma sidumisi, et need ületaksid nende heiteid. Komisjon teeb ettepaneku eesmärkide raamistiku kohta pärast 2030. aastat, mis hõlmab selliseid suuremaid sidumisi, kooskõlas liidu pikaajaliste kliimaeesmärkide ja kohustustega Pariisi kokkuleppe raames. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ajavahemikul pärast 2030. aastat püüavad liikmesriigid suurendada oma sidumisi, et need ületaksid nende heiteid. Komisjon teeb ettepaneku eesmärkide raamistiku kohta pärast 2030. aastat, mis hõlmab selliseid suuremaid sidumisi, kooskõlas liidu pikaajaliste kliimaeesmärkide ja kohustustega Pariisi kokkuleppe raames.

Ajavahemikul pärast 2030. aastat püüavad liikmesriigid suurendada oma sidumisi, et need ületaksid nende heiteid. Komisjon teeb ettepaneku eesmärkide raamistiku kohta pärast 2030. aastat, mis hõlmab selliseid suuremaid sidumisi, kooskõlas liidu pikaajaliste kliimaeesmärkide ja kohustustega Pariisi kokkuleppe raames.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga liikmesriik koostab arvestuse ja peab sellist arvestust, milles on täpselt kajastatud artiklis 2 osutatud maa-arvestuskategooriatest pärit heide ja selle sidumine. Liikmesriigid tagavad, et nende arvestus ja muud käesoleva määrusega ettenähtud andmed on täpsed, täielikud, järjepidevad, võrreldavad ja läbipaistvad. Liikmesriigid tähistavad heite plussmärgiga (+) ja sidumise miinusmärgiga (–). | 1.   Iga liikmesriik koostab arvestuse ja peab sellist arvestust, milles on täpselt kajastatud artiklis 2 osutatud maa-arvestuskategooriatest
  ja muudest kategooriatest
  pärit heide ja selle sidumine
  , vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Pariisi kokkuleppe organite poolt vastuvõetud aruandlussuunistele ajavahemikuks 2021–2030
  . Liikmesriigid tagavad, et nende arvestus ja muud käesoleva määrusega ettenähtud andmed on täpsed, täielikud, järjepidevad, võrreldavad ja läbipaistvad. Liikmesriigid tähistavad heite plussmärgiga (+) ja sidumise miinusmärgiga (–). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga liikmesriik koostab arvestuse ja peab sellist arvestust, milles on täpselt kajastatud artiklis 2 osutatud maa-arvestuskategooriatest pärit heide ja selle sidumine. Liikmesriigid tagavad, et nende arvestus ja muud käesoleva määrusega ettenähtud andmed on täpsed, täielikud, järjepidevad, võrreldavad ja läbipaistvad. Liikmesriigid tähistavad heite plussmärgiga (+) ja sidumise miinusmärgiga (–).

1.   Iga liikmesriik koostab arvestuse ja peab sellist arvestust, milles on täpselt kajastatud artiklis 2 osutatud maa-arvestuskategooriatest
  ja muudest kategooriatest
  pärit heide ja selle sidumine
  , vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni või Pariisi kokkuleppe organite poolt vastuvõetud aruandlussuunistele ajavahemikuks 2021–2030
  . Liikmesriigid tagavad, et nende arvestus ja muud käesoleva määrusega ettenähtud andmed on täpsed, täielikud, järjepidevad, võrreldavad ja läbipaistvad. Liikmesriigid tähistavad heite plussmärgiga (+) ja sidumise miinusmärgiga (–).

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4

Artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid lisavad iga maa-arvestuskategooria kohta peetavasse arvestusse kõik muudatused I lisa B osas loetletud süsinikureservuaaride süsinikuvarudes. Liikmesriigid võivad otsustada jätta arvestusse lisamata muudatused süsinikureservuaaride süsinikuvarudes, kui asjaomane süsinikureservuaar ei ole allikas, v.a majandataval metsamaal oleva maapealse biomassi ja raietoodete puhul. | 4.   Liikmesriigid lisavad iga maa-arvestuskategooria kohta peetavasse arvestusse kõik muudatused I lisa B osas loetletud süsinikureservuaaride süsinikuvarudes. Liikmesriigid võivad otsustada jätta arvestusse lisamata muudatused süsinikureservuaaride süsinikuvarudes, kui asjaomane süsinikureservuaar ei ole allikas, v.a majandataval metsamaal oleva maapealse biomassi
  , (maapealse ja maetud) lagupuidu või majandatava metsamaa
  ja raietoodete puhul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid lisavad iga maa-arvestuskategooria kohta peetavasse arvestusse kõik muudatused I lisa B osas loetletud süsinikureservuaaride süsinikuvarudes. Liikmesriigid võivad otsustada jätta arvestusse lisamata muudatused süsinikureservuaaride süsinikuvarudes, kui asjaomane süsinikureservuaar ei ole allikas, v.a majandataval metsamaal oleva maapealse biomassi ja raietoodete puhul.

4.   Liikmesriigid lisavad iga maa-arvestuskategooria kohta peetavasse arvestusse kõik muudatused I lisa B osas loetletud süsinikureservuaaride süsinikuvarudes. Liikmesriigid võivad otsustada jätta arvestusse lisamata muudatused süsinikureservuaaride süsinikuvarudes, kui asjaomane süsinikureservuaar ei ole allikas, v.a majandataval metsamaal oleva maapealse biomassi
  , (maapealse ja maetud) lagupuidu või majandatava metsamaa
  ja raietoodete puhul.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Erandina nõudest kohaldada artikli 5 lõikes 3 sätestatud vaikeväärtust, võib liikmesriik kanda põllumaa, rohumaa, märgalad, asulad ja muu maa sellise maa metsamaaks muudetud maa maakasutuskategooria alt metsamaaks jääva metsamaa kategooria alla 30 aastat pärast muutmiskuupäeva. | 2.   Erandina nõudest kohaldada artikli 5 lõikes 3 sätestatud vaikeväärtust, võib liikmesriik kanda põllumaa, rohumaa, märgalad, asulad ja muu maa sellise maa metsamaaks muudetud maa maakasutuskategooria alt metsamaaks jääva metsamaa kategooria alla 30 aastat pärast muutmiskuupäeva
  , kui see on IPCC suuniste alusel nõuetekohaselt põhjendatud
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Erandina nõudest kohaldada artikli 5 lõikes 3 sätestatud vaikeväärtust, võib liikmesriik kanda põllumaa, rohumaa, märgalad, asulad ja muu maa sellise maa metsamaaks muudetud maa maakasutuskategooria alt metsamaaks jääva metsamaa kategooria alla 30 aastat pärast muutmiskuupäeva.

2.   Erandina nõudest kohaldada artikli 5 lõikes 3 sätestatud vaikeväärtust, võib liikmesriik kanda põllumaa, rohumaa, märgalad, asulad ja muu maa sellise maa metsamaaks muudetud maa maakasutuskategooria alt metsamaaks jääva metsamaa kategooria alla 30 aastat pärast muutmiskuupäeva
  , kui see on IPCC suuniste alusel nõuetekohaselt põhjendatud
  .

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriigi riiklikus arvestamises ei võeta arvesse metsastamismeetmeid, mis kohaldatavate bruto-neto arvestuseeskirjade kohaselt viiakse ajavahemikul 2017–2030 läbi märgaladel, sealhulgas turbaaladel, Natura 2000 võrgustikus ja direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud elupaikades, eelkõige looduslikel ja poollooduslikel rohumaadel ning looduslikus seisundis rabades ja soodes, ja muudel märgaladel, sealhulgas turbaaladel. Selliseid alasid võetakse vajaduse korral metsamaa kategooria sidumiste või heitkoguste puhul arvesse vaid pärast selle üleminekut majandatava metsamaa alla vastavalt artikli 5 lõikele 3. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriigi riiklikus arvestamises ei võeta arvesse metsastamismeetmeid, mis kohaldatavate bruto-neto arvestuseeskirjade kohaselt viiakse ajavahemikul 2017–2030 läbi märgaladel, sealhulgas turbaaladel, Natura 2000 võrgustikus ja direktiivi 92/43/EMÜ I lisas loetletud elupaikades, eelkõige looduslikel ja poollooduslikel rohumaadel ning looduslikus seisundis rabades ja soodes, ja muudel märgaladel, sealhulgas turbaaladel. Selliseid alasid võetakse vajaduse korral metsamaa kategooria sidumiste või heitkoguste puhul arvesse vaid pärast selle üleminekut majandatava metsamaa alla vastavalt artikli 5 lõikele 3.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui liikmesriik otsustab vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala
  , teavitab ta ajavahemiku
  2021–2025
  kohta
  komisjoni sellest valikust 31. detsembriks 2020
  ja ajavahemiku 2026–2030 kohta 31. detsembriks 2025
  . | 3.   Kui liikmesriik otsustab vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala
  ajavahemikul
  2021–2025
  , teavitab ta
  komisjoni sellest valikust 31. detsembriks 2020. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui liikmesriik otsustab vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala
  , teavitab ta ajavahemiku
  2021–2025
  kohta
  komisjoni sellest valikust 31. detsembriks 2020
  ja ajavahemiku 2026–2030 kohta 31. detsembriks 2025
  .

3.   Kui liikmesriik otsustab vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala
  ajavahemikul
  2021–2025
  , teavitab ta
  komisjoni sellest valikust 31. detsembriks 2020.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid
  , kes on otsustanud vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala,
  arvestavad majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades
  ajavahemike 2021–2025 ja/või
  2026–2030 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liikmesriigi majandatavast märgalast tuleneva keskmise aastase heite ja selle sidumise baasperioodil 2005–2007. | 4.   Liikmesriigid arvestavad majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades
  ajavahemiku
  2026–2030 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liikmesriigi majandatavast märgalast tuleneva keskmise aastase heite ja selle sidumise baasperioodil 2005–2007. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid
  , kes on otsustanud vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala,
  arvestavad majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades
  ajavahemike 2021–2025 ja/või
  2026–2030 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liikmesriigi majandatavast märgalast tuleneva keskmise aastase heite ja selle sidumise baasperioodil 2005–2007.

4.   Liikmesriigid arvestavad majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades
  ajavahemiku
  2026–2030 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liikmesriigi majandatavast märgalast tuleneva keskmise aastase heite ja selle sidumise baasperioodil 2005–2007.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid, kes on otsustanud vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala ajavahemikul 2021–2025, arvestavad majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades ajavahemike 2021–2025 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liikmesriigi majandatavast märgalast tuleneva keskmise aastase heite ja selle sidumise baasperioodil 2005–2007. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid, kes on otsustanud vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala ajavahemikul 2021–2025, arvestavad majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades ajavahemike 2021–2025 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liikmesriigi majandatavast märgalast tuleneva keskmise aastase heite ja selle sidumise baasperioodil 2005–2007.

Liikmesriigid, kes on otsustanud vastavalt artiklile 2 arvestada kohustuse täitmisel majandatavat märgala ajavahemikul 2021–2025, arvestavad majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades ajavahemike 2021–2025 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liikmesriigi majandatavast märgalast tuleneva keskmise aastase heite ja selle sidumise baasperioodil 2005–2007.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Liikmesriigid, kes on otsustanud vastavalt artiklile 2 mitte arvestada kohustuste täitmisel majandatavat märgala ajavahemikul 2021–2025, annavad sellele vaatamata majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise kohta aru komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4 a.
     
  Liikmesriigid, kes on otsustanud vastavalt artiklile 2 mitte arvestada kohustuste täitmisel majandatavat märgala ajavahemikul 2021–2025, annavad sellele vaatamata majandatavast märgalast tuleneva heite ja selle sidumise kohta aru komisjonile.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid arvestavad majandatavast metsamaast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades ajavahemike 2021–2025 ja 2026–2030 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme.
  Metsadega seotud heitkoguste võrdlustase on liikmesriigi territooriumil majandatavast metsamaast tuleneva aastase keskmise netoheite või sellise heite netosidumise prognoos ajavahemikeks 2021–2025 ja 2026–2030. | 1.   Liikmesriigid arvestavad majandatavast metsamaast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades ajavahemike 2021–2025 ja 2026–2030 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid arvestavad majandatavast metsamaast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades ajavahemike 2021–2025 ja 2026–2030 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme.
  Metsadega seotud heitkoguste võrdlustase on liikmesriigi territooriumil majandatavast metsamaast tuleneva aastase keskmise netoheite või sellise heite netosidumise prognoos ajavahemikeks 2021–2025 ja 2026–2030.

1.   Liikmesriigid arvestavad majandatavast metsamaast tuleneva heite ja selle sidumise, lahutades ajavahemike 2021–2025 ja 2026–2030 heitest ja sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui lõikes 1 osutatud arvutuse tulemus on metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme suhtes negatiivne, lisab liikmesriik oma majandatava metsamaa arvestusse kogu netosidumise, mis saadakse nii, et kuni 3,5  % liikmesriigi heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil korrutatakse viiega. | 2.   Kui lõikes 1 osutatud arvutuse tulemus on metsadega seotud heitkoguste võrdlusperioodi suhtes negatiivne, lisab liikmesriik oma majandatava metsamaa arvestusse kogu netosidumise, mis saadakse nii, et kuni 3,5  % liikmesriigi heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil korrutatakse viiega.
  Liikmesriigid võivad lisada sellele 3,5  %-le majandatava metsamaa arvestuse puitplaatidest, saetud puidust ja lagupuidust tuleneva netosidumise teises, käesoleva lõike kolmandas ja neljandas lõigus kehtestatud tingimuste kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui lõikes 1 osutatud arvutuse tulemus on metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme suhtes negatiivne, lisab liikmesriik oma majandatava metsamaa arvestusse kogu netosidumise, mis saadakse nii, et kuni 3,5  % liikmesriigi heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil korrutatakse viiega.

2.   Kui lõikes 1 osutatud arvutuse tulemus on metsadega seotud heitkoguste võrdlusperioodi suhtes negatiivne, lisab liikmesriik oma majandatava metsamaa arvestusse kogu netosidumise, mis saadakse nii, et kuni 3,5  % liikmesriigi heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil korrutatakse viiega.
  Liikmesriigid võivad lisada sellele 3,5  %-le majandatava metsamaa arvestuse puitplaatidest, saetud puidust ja lagupuidust tuleneva netosidumise teises, käesoleva lõike kolmandas ja neljandas lõigus kehtestatud tingimuste kohaselt.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Puitplaatidest tulenevat netosidumist, millele on osutatud artikli 9 punktis b, ja saetud puidust tulenevat netosidumist, millele on osutatud eelnimetatud artikli punktis c, võidakse arvestada eraldi väljaspool majandatava metsamaa netosidumist ja sellele lisaks, kuni 3 % ulatuses liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Puitplaatidest tulenevat netosidumist, millele on osutatud artikli 9 punktis b, ja saetud puidust tulenevat netosidumist, millele on osutatud eelnimetatud artikli punktis c, võidakse arvestada eraldi väljaspool majandatava metsamaa netosidumist ja sellele lisaks, kuni 3 % ulatuses liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega.

Puitplaatidest tulenevat netosidumist, millele on osutatud artikli 9 punktis b, ja saetud puidust tulenevat netosidumist, millele on osutatud eelnimetatud artikli punktis c, võidakse arvestada eraldi väljaspool majandatava metsamaa netosidumist ja sellele lisaks, kuni 3 % ulatuses liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lagupuidu süsinikureservuaarist tulenevat netosidumist võidakse arvestada eraldi väljaspool majandatava metsamaa netosidumist ja sellele lisaks, kuni 3 % ulatuses liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lagupuidu süsinikureservuaarist tulenevat netosidumist võidakse arvestada eraldi väljaspool majandatava metsamaa netosidumist ja sellele lisaks, kuni 3 % ulatuses liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega.

Lagupuidu süsinikureservuaarist tulenevat netosidumist võidakse arvestada eraldi väljaspool majandatava metsamaa netosidumist ja sellele lisaks, kuni 3 % ulatuses liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 c (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Esimeses lõigus osutatud netosidumiste protsendimäär 3,5  %, millele on liidetud puitplaatidest, saetud puidust ja lagupuidust tuleneva majandatava metsamaa netosidumine, ei tohi kokku ületada 7 % liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimeses lõigus osutatud netosidumiste protsendimäär 3,5  %, millele on liidetud puitplaatidest, saetud puidust ja lagupuidust tuleneva majandatava metsamaa netosidumine, ei tohi kokku ületada 7 % liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega.

Esimeses lõigus osutatud netosidumiste protsendimäär 3,5  %, millele on liidetud puitplaatidest, saetud puidust ja lagupuidust tuleneva majandatava metsamaa netosidumine, ei tohi kokku ületada 7 % liikmesriikide heitest baasaastal või III lisas sätestatud perioodil, korrutatuna viiega.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riiklik metsanduse arvestuskava sisaldab kõiki IV lisa B osas loetletud elemente ja
  kavandatud
  uut metsadega seotud heitkoguste võrdlustaset, mis põhineb praeguse, riigimetsade puhul aastatel
  1990–2009
  metsa tüübi ja vanuseklassi järgi dokumenteeritud metsamajandamise tava
  ja intensiivsuse
  jätkumisel, väljendatuna CO2-ekvivalendi tonnidena aastas. | Riiklik metsanduse arvestuskava sisaldab kõiki IV lisa B osas loetletud elemente ja uut metsadega seotud heitkoguste võrdlustaset, mis põhineb praeguse, riigimetsade puhul aastatel
  2000–2012
  metsa tüübi ja vanuseklassi järgi dokumenteeritud metsamajandamise tava jätkumisel
  , kooskõlas parimate kättesaadavate andmetega
  , väljendatuna CO2-ekvivalendi tonnidena aastas. |
| | Liikmesriigi poolt raie suurendamisel lähtuvalt säästva metsamajandamise tavadest ja riiklikest poliitikameetmetest, mis on vastu võetud enne metsaga seotud heitkoguste võrdlustaseme esitamist, tuleb järgida järgmisi tingimusi: |
| | a) | majandatav metsamaa jääb kasvuhoonegaaside neeldajaks ja |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Riiklik metsanduse arvestuskava sisaldab kõiki IV lisa B osas loetletud elemente ja
  kavandatud
  uut metsadega seotud heitkoguste võrdlustaset, mis põhineb praeguse, riigimetsade puhul aastatel
  1990–2009
  metsa tüübi ja vanuseklassi järgi dokumenteeritud metsamajandamise tava
  ja intensiivsuse
  jätkumisel, väljendatuna CO2-ekvivalendi tonnidena aastas.

kavandatud

1990–2009

ja intensiivsuse

2

Riiklik metsanduse arvestuskava sisaldab kõiki IV lisa B osas loetletud elemente ja uut metsadega seotud heitkoguste võrdlustaset, mis põhineb praeguse, riigimetsade puhul aastatel
  2000–2012
  metsa tüübi ja vanuseklassi järgi dokumenteeritud metsamajandamise tava jätkumisel
  , kooskõlas parimate kättesaadavate andmetega
  , väljendatuna CO2-ekvivalendi tonnidena aastas.

2000–2012

, kooskõlas parimate kättesaadavate andmetega

2

Liikmesriigi poolt raie suurendamisel lähtuvalt säästva metsamajandamise tavadest ja riiklikest poliitikameetmetest, mis on vastu võetud enne metsaga seotud heitkoguste võrdlustaseme esitamist, tuleb järgida järgmisi tingimusi:

Liikmesriigi poolt raie suurendamisel lähtuvalt säästva metsamajandamise tavadest ja riiklikest poliitikameetmetest, mis on vastu võetud enne metsaga seotud heitkoguste võrdlustaseme esitamist, tuleb järgida järgmisi tingimusi:

a)

a)

majandatav metsamaa jääb kasvuhoonegaaside neeldajaks ja

majandatav metsamaa jääb kasvuhoonegaaside neeldajaks ja

| b) | pikaajalises heitkoguste vähendamise strateegias esitatakse 2050. aastaks kasvuhoonegaaside neeldajate ja reservuaaride säilitamise või arendamise meetmed, eesmärgiga täita Pariisi kokkuleppe artikli 4 lõikes 1 seatud eesmärk, milleks on käesoleva sajandi keskpaigaks tasakaalu saavutamine inimtekkelise heite allikate ja kasvuhoonegaase kõrvaldavate neeldajate vahel. |
| --- | --- |

b)

b)

pikaajalises heitkoguste vähendamise strateegias esitatakse 2050. aastaks kasvuhoonegaaside neeldajate ja reservuaaride säilitamise või arendamise meetmed, eesmärgiga täita Pariisi kokkuleppe artikli 4 lõikes 1 seatud eesmärk, milleks on käesoleva sajandi keskpaigaks tasakaalu saavutamine inimtekkelise heite allikate ja kasvuhoonegaase kõrvaldavate neeldajate vahel.

pikaajalises heitkoguste vähendamise strateegias esitatakse 2050. aastaks kasvuhoonegaaside neeldajate ja reservuaaride säilitamise või arendamise meetmed, eesmärgiga täita Pariisi kokkuleppe artikli 4 lõikes 1 seatud eesmärk, milleks on käesoleva sajandi keskpaigaks tasakaalu saavutamine inimtekkelise heite allikate ja kasvuhoonegaase kõrvaldavate neeldajate vahel.

Komisjon võib teha erandi baasperioodist 2000–2012, kui liikmesriik esitab põhjendatud taotluse, milles ta selgitab, miks selline erand on andmete kättesaadavuse, näiteks metsade inventuuri ajastamise seisukohast vältimatult vajalik.

Komisjon võib teha erandi baasperioodist 2000–2012, kui liikmesriik esitab põhjendatud taotluse, milles ta selgitab, miks selline erand on andmete kättesaadavuse, näiteks metsade inventuuri ajastamise seisukohast vältimatult vajalik.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erandina teisest lõigust võib Horvaatia metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemed välja arvutada, võttes arvesse selle territooriumi ühe osa okupeerimist aastatel 1991–1998, ning sõja ja sõjajärgse aja mõju oma territooriumi metsa majandamistavadele, jättes välja nende meetmete mõju metsa kui siduja arendamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erandina teisest lõigust võib Horvaatia metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemed välja arvutada, võttes arvesse selle territooriumi ühe osa okupeerimist aastatel 1991–1998, ning sõja ja sõjajärgse aja mõju oma territooriumi metsa majandamistavadele, jättes välja nende meetmete mõju metsa kui siduja arendamisele.

Erandina teisest lõigust võib Horvaatia metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemed välja arvutada, võttes arvesse selle territooriumi ühe osa okupeerimist aastatel 1991–1998, ning sõja ja sõjajärgse aja mõju oma territooriumi metsa majandamistavadele, jättes välja nende meetmete mõju metsa kui siduja arendamisele.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 3

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riiklik metsanduse arvestuskava avaldatakse ja selle üle toimub avalik konsulteerimine. | Riiklik metsanduse arvestuskava avaldatakse
  , muu hulgas internetis,
  ja selle üle toimub avalik konsulteerimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Riiklik metsanduse arvestuskava avaldatakse ja selle üle toimub avalik konsulteerimine.

Riiklik metsanduse arvestuskava avaldatakse
  , muu hulgas internetis,
  ja selle üle toimub avalik konsulteerimine.

, muu hulgas internetis,

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid tõendavad riiklikus metsanduse arvestuskavas metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme kehtestamiseks ning majandatava metsamaa arvestuses kasutatud meetodite ja andmete vahelist vastavust. Hiljemalt ajavahemiku 2021–2025 või 2026–2030 lõpus esitab liikmesriik komisjonile oma võrdlustaseme tehnilise paranduse, kui see on kooskõla tagamiseks
  vajalik
  . | 4.   Liikmesriigid tõendavad riiklikus metsanduse arvestuskavas metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme kehtestamiseks ning majandatava metsamaa arvestuses kasutatud meetodite ja andmete vahelist vastavust.
  Kasutatud andmed käsitlevad kõige värskemat maakasutuse ja metsade seisundi kontrollitud arvestust.
  Hiljemalt ajavahemiku 2021–2025 või 2026–2030 lõpus esitab liikmesriik komisjonile oma võrdlustaseme tehnilise paranduse, kui see on
  vajalik
  kooskõla tagamiseks
  ning selleks, et teatada positiivsest panusest, mis tuleneb määratlemise ajal kehtinud metsade säästva majandamise poliitikast
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid tõendavad riiklikus metsanduse arvestuskavas metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme kehtestamiseks ning majandatava metsamaa arvestuses kasutatud meetodite ja andmete vahelist vastavust. Hiljemalt ajavahemiku 2021–2025 või 2026–2030 lõpus esitab liikmesriik komisjonile oma võrdlustaseme tehnilise paranduse, kui see on kooskõla tagamiseks
  vajalik
  .

4.   Liikmesriigid tõendavad riiklikus metsanduse arvestuskavas metsadega seotud heitkoguste võrdlustaseme kehtestamiseks ning majandatava metsamaa arvestuses kasutatud meetodite ja andmete vahelist vastavust.
  Kasutatud andmed käsitlevad kõige värskemat maakasutuse ja metsade seisundi kontrollitud arvestust.
  Hiljemalt ajavahemiku 2021–2025 või 2026–2030 lõpus esitab liikmesriik komisjonile oma võrdlustaseme tehnilise paranduse, kui see on
  vajalik
  kooskõla tagamiseks
  ning selleks, et teatada positiivsest panusest, mis tuleneb määratlemise ajal kehtinud metsade säästva majandamise poliitikast
  .

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisjon
  vaatab riiklikud metsanduse arvestuskavad ja tehnilised parandused läbi ja hindab, kui suures ulatuses on
  kavandatud
  metsadega seotud heitkoguste uute või korrigeeritud võrdlustasemete määramisel arvestatud lõigetes 3 ja 4, samuti artikli 5 lõikes 1 sätestatud põhimõtete ja nõuetega. Komisjon võib
  kavandatud
  metsadega seotud heitkoguste uusi või korrigeeritud võrdlustasemeid ümber arvutada
  määral
  ,
  mil see on nõutav
  lõigetes 3 ja 4
  , samuti
  artikli 5 lõikes 1 sätestatud
  põhimõtete
  ja
  nõuete täitmise tagamiseks
  . | 5.   
  Ekspertidest koosnev läbivaatusrühm, mis moodustatakse vastavalt komisjoni otsusele C(2016)3301 ning koosneb komisjoni ja liikmesriikide esindajatest,
  vaatab
  , konsulteerides alalise metsakomitee ning metsanduse ja korgitootmise kodanikuühiskonna dialoogi eest vastutava rühmaga,
  riiklikud metsanduse arvestuskavad ja tehnilised parandused läbi ja hindab, kui suures ulatuses on metsadega seotud heitkoguste uute või korrigeeritud võrdlustasemete määramisel
  liikmesriikide poolt
  arvestatud
  käesoleva artikli
  lõigetes 3 ja 4, samuti artikli 5 lõikes 1 sätestatud põhimõtete ja nõuetega. Komisjon võib metsadega seotud heitkoguste uusi või korrigeeritud võrdlustasemeid ümber arvutada
  ainult juhul
  ,
  kui käesoleva artikli
  lõigetes 3 ja 4
  ning
  artikli 5 lõikes 1 sätestatud
  põhimõtted
  ja
  nõuded ei ole täidetud
  .
  Komisjon koostab kokkuvõtva aruande ja teeb selle üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Komisjon
  vaatab riiklikud metsanduse arvestuskavad ja tehnilised parandused läbi ja hindab, kui suures ulatuses on
  kavandatud
  metsadega seotud heitkoguste uute või korrigeeritud võrdlustasemete määramisel arvestatud lõigetes 3 ja 4, samuti artikli 5 lõikes 1 sätestatud põhimõtete ja nõuetega. Komisjon võib
  kavandatud
  metsadega seotud heitkoguste uusi või korrigeeritud võrdlustasemeid ümber arvutada
  määral
  ,
  mil see on nõutav
  lõigetes 3 ja 4
  , samuti
  artikli 5 lõikes 1 sätestatud
  põhimõtete
  ja
  nõuete täitmise tagamiseks
  .

5.   
  Ekspertidest koosnev läbivaatusrühm, mis moodustatakse vastavalt komisjoni otsusele C(2016)3301 ning koosneb komisjoni ja liikmesriikide esindajatest,
  vaatab
  , konsulteerides alalise metsakomitee ning metsanduse ja korgitootmise kodanikuühiskonna dialoogi eest vastutava rühmaga,
  riiklikud metsanduse arvestuskavad ja tehnilised parandused läbi ja hindab, kui suures ulatuses on metsadega seotud heitkoguste uute või korrigeeritud võrdlustasemete määramisel
  liikmesriikide poolt
  arvestatud
  käesoleva artikli
  lõigetes 3 ja 4, samuti artikli 5 lõikes 1 sätestatud põhimõtete ja nõuetega. Komisjon võib metsadega seotud heitkoguste uusi või korrigeeritud võrdlustasemeid ümber arvutada
  ainult juhul
  ,
  kui käesoleva artikli
  lõigetes 3 ja 4
  ning
  artikli 5 lõikes 1 sätestatud
  põhimõtted
  ja
  nõuded ei ole täidetud
  .
  Komisjon koostab kokkuvõtva aruande ja teeb selle üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid esitavad komisjonile kõik esimeses lõigus nimetatud läbivaatamiseks ja hindamiseks küsitud andmed ja kogu teabe. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid esitavad komisjonile kõik esimeses lõigus nimetatud läbivaatamiseks ja hindamiseks küsitud andmed ja kogu teabe.

Liikmesriigid esitavad komisjonile kõik esimeses lõigus nimetatud läbivaatamiseks ja hindamiseks küsitud andmed ja kogu teabe.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6

Artikkel 8 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon võtab lõike 5 kohast läbivaatamist arvesse võttes kooskõlas artikliga 14 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa riiklikel metsanduse arvestuskavadel või esitatud tehnilistel parandustel, sealhulgas läbivaatamise käigus tehtud mis tahes ümberarvestustel põhinevate, liikmesriikide metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemete ajakohastamiseks. Kuni delegeeritud õigusakti jõustumiseni kasutatakse ajavahemike 2021–2025 ja/või 2026–2030 jaoks liikmesriikide metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemeid, mis on määratletud II lisas. | 6.   Komisjon võtab
  käesoleva artikli
  lõike 5 kohast läbivaatamist
  ja hindamist ekspertidest koosneva läbivaatusrühma poolt
  arvesse võttes kooskõlas artikliga 14 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa riiklikel metsanduse arvestuskavadel või esitatud tehnilistel parandustel, sealhulgas läbivaatamise käigus tehtud mis tahes ümberarvestustel põhinevate, liikmesriikide metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemete ajakohastamiseks. |
| | Kuni delegeeritud õigusaktide jõustumiseni kasutatakse ajavahemike 2021–2025 ja/või 2026–2030 jaoks liikmesriikide metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemeid, mis on määratletud II lisas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon võtab lõike 5 kohast läbivaatamist arvesse võttes kooskõlas artikliga 14 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa riiklikel metsanduse arvestuskavadel või esitatud tehnilistel parandustel, sealhulgas läbivaatamise käigus tehtud mis tahes ümberarvestustel põhinevate, liikmesriikide metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemete ajakohastamiseks. Kuni delegeeritud õigusakti jõustumiseni kasutatakse ajavahemike 2021–2025 ja/või 2026–2030 jaoks liikmesriikide metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemeid, mis on määratletud II lisas.

6.   Komisjon võtab
  käesoleva artikli
  lõike 5 kohast läbivaatamist
  ja hindamist ekspertidest koosneva läbivaatusrühma poolt
  arvesse võttes kooskõlas artikliga 14 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa riiklikel metsanduse arvestuskavadel või esitatud tehnilistel parandustel, sealhulgas läbivaatamise käigus tehtud mis tahes ümberarvestustel põhinevate, liikmesriikide metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemete ajakohastamiseks.

Kuni delegeeritud õigusaktide jõustumiseni kasutatakse ajavahemike 2021–2025 ja/või 2026–2030 jaoks liikmesriikide metsadega seotud heitkoguste võrdlustasemeid, mis on määratletud II lisas.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 9 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon võtab artikli 14 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse muutmiseks, ajakohastades raietoodete kategooriaid täiendavate toodetega, millel on CO2 sidumise võime, võttes aluseks IPCC suunised ja tagades keskkonnaeesmärkidele vastavuse ning ajakohastades V lisas kindlaksmääratud vaikimisi määratud poollaguaegu, et kohandada neid tehnika arenguga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab artikli 14 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse muutmiseks, ajakohastades raietoodete kategooriaid täiendavate toodetega, millel on CO2 sidumise võime, võttes aluseks IPCC suunised ja tagades keskkonnaeesmärkidele vastavuse ning ajakohastades V lisas kindlaksmääratud vaikimisi määratud poollaguaegu, et kohandada neid tehnika arenguga.

Komisjon võtab artikli 14 kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse muutmiseks, ajakohastades raietoodete kategooriaid täiendavate toodetega, millel on CO2

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ajavahemike 2021–2025 ja 2026–2030 lõpus võivad liikmesriigid jätta oma
  metsastatud maa ja
  majandatava metsamaa arvestusest välja kasvuhoonegaaside heitkogused, mille allikaks on looduslikud häiringud ja mis ületavad ajavahemikul 2001–2020 looduslike häiringute poolt põhjustatud heitkoguste keskmise taseme, jättes välja käesoleva artikli ja VI lisa alusel arvutatud statistilised võõrväärtused (edaspidi „taustatase“). | 1.   Ajavahemike 2021–2025 ja 2026–2030 lõpus võivad liikmesriigid jätta oma majandatava metsamaa arvestusest välja kasvuhoonegaaside heitkogused, mille allikaks on looduslikud häiringud ja mis ületavad ajavahemikul 2001–2020 looduslike häiringute poolt põhjustatud heitkoguste keskmise taseme, jättes välja käesoleva artikli ja VI lisa alusel arvutatud statistilised võõrväärtused (edaspidi „taustatase“). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ajavahemike 2021–2025 ja 2026–2030 lõpus võivad liikmesriigid jätta oma
  metsastatud maa ja
  majandatava metsamaa arvestusest välja kasvuhoonegaaside heitkogused, mille allikaks on looduslikud häiringud ja mis ületavad ajavahemikul 2001–2020 looduslike häiringute poolt põhjustatud heitkoguste keskmise taseme, jättes välja käesoleva artikli ja VI lisa alusel arvutatud statistilised võõrväärtused (edaspidi „taustatase“).

1.   Ajavahemike 2021–2025 ja 2026–2030 lõpus võivad liikmesriigid jätta oma majandatava metsamaa arvestusest välja kasvuhoonegaaside heitkogused, mille allikaks on looduslikud häiringud ja mis ületavad ajavahemikul 2001–2020 looduslike häiringute poolt põhjustatud heitkoguste keskmise taseme, jättes välja käesoleva artikli ja VI lisa alusel arvutatud statistilised võõrväärtused (edaspidi „taustatase“).

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Artiklis 15 osutatud aruandesse lisatakse hinnang käesolevas artiklis sätestatud paindlikkusmehhanismi mõju kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Artiklis 15 osutatud aruandesse lisatakse hinnang käesolevas artiklis sätestatud paindlikkusmehhanismi mõju kohta.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 a (uus)

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12a




  Komisjoni 2027. ja 2032. aasta aruannetes esitatakse liidu majandatavatel metsamaadel tekkivate heitkoguste heite ja sidumise kumulatiivne saldo ning võrreldakse seda aastate 1990–2009 heitkoguste ja heite sidumise keskmiste näitajatega. Negatiivse kumulatiivse saldo korral teeb komisjon ettepaneku vastava koguse kompenseerimiseks ja selle kõrvaldamiseks liikmesriikide saastekvootidest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) .../...

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12a

Komisjoni 2027. ja 2032. aasta aruannetes esitatakse liidu majandatavatel metsamaadel tekkivate heitkoguste heite ja sidumise kumulatiivne saldo ning võrreldakse seda aastate 1990–2009 heitkoguste ja heite sidumise keskmiste näitajatega. Negatiivse kumulatiivse saldo korral teeb komisjon ettepaneku vastava koguse kompenseerimiseks ja selle kõrvaldamiseks liikmesriikide saastekvootidest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) .../...

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2

Artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artiklites 3, 5, 8, 10 ja 13 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [jõustumise kuupäev]. | 2.   Artiklites 3, 5, 8,
  9,
  10 ja 13 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [jõustumise kuupäev]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artiklites 3, 5, 8, 10 ja 13 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [jõustumise kuupäev].

2.   Artiklites 3, 5, 8,
  9,
  10 ja 13 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [jõustumise kuupäev].

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõik - 1 (uus)

Artikkel 15 – lõik - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kuue kuu jooksul pärast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 2018. aastal alustatud hõlbustavat dialoogi avaldab komisjon teatise, milles hinnatakse, kas liidu kliima- ja energeetikavaldkonna seadusandlikud aktid vastavad Pariisi kokkuleppe eesmärkidele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kuue kuu jooksul pärast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 2018. aastal alustatud hõlbustavat dialoogi avaldab komisjon teatise, milles hinnatakse, kas liidu kliima- ja energeetikavaldkonna seadusandlikud aktid vastavad Pariisi kokkuleppe eesmärkidele.

Kuue kuu jooksul pärast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 2018. aastal alustatud hõlbustavat dialoogi avaldab komisjon teatise, milles hinnatakse, kas liidu kliima- ja energeetikavaldkonna seadusandlikud aktid vastavad Pariisi kokkuleppe eesmärkidele.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõik 1

Artikkel 15 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon esitab 28. veebruariks 2024 ja seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta, oma panuse kohta 2030. aastaks seatud ELi kasvuhoonegaaside
  heitkoguste
  vähendamise üldeesmärgi täitmisel
  ning oma panuse kohta
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel
  ning võib vajaduse korral esitada ettepanekuid
  . | Komisjon esitab 28. veebruariks 2024 ja seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta, oma panuse kohta 2030. aastaks seatud ELi kasvuhoonegaaside
  heite
  vähendamise üldeesmärgi täitmisel
  ja
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel
  . Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab 28. veebruariks 2024 ja seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta, oma panuse kohta 2030. aastaks seatud ELi kasvuhoonegaaside
  heitkoguste
  vähendamise üldeesmärgi täitmisel
  ning oma panuse kohta
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel
  ning võib vajaduse korral esitada ettepanekuid
  .

heitkoguste

ning oma panuse kohta

ning võib vajaduse korral esitada ettepanekuid

Komisjon esitab 28. veebruariks 2024 ja seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta, oma panuse kohta 2030. aastaks seatud ELi kasvuhoonegaaside
  heite
  vähendamise üldeesmärgi täitmisel
  ja
  Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel
  . Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud
  .

heite

ja

. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0262/2017)

1

(10)  


  http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

10

http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

(10)  http://www4.unfccc.
  int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU

10

int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta otsus nr 529/2013/EL maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 80).

11

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta otsus nr 529/2013/EL maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 80).

11

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) .../..., milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et tagada vastupidav energialiit ning täita Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustused, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu teabe esitamise kohta (ELT L ..., ..., lk...).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) .../..., milles käsitletakse liikmesriikide võetud siduvaid eesmärke kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks aastatel 2021–2030, et tagada vastupidav energialiit ning täita Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustused, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu teabe esitamise kohta (ELT L ..., ..., lk...).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/237 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/237

---

P8_TA(2017)0340

Ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks ***I

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0434), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0434),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 79 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0247/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 79 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0247/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0065/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0065/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0198

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1954) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/238 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/238

---

P8_TA(2017)0343

Paranduseelarve projekt nr 3/2017: Noorte tööhõive algatuse eelarvevahendid; ACERi ja SESAR2 ametikohtade loetelud

Euroopa Parlamendi 13. septembri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2017 kohta, millega suurendatakse noorte tööhõive algatuse assigneeringuid eesmärgiga vähendada noorte töötust Euroopa Liidus ning ajakohastatakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) ja ühisettevõtte SESAR2 ametikohtade loetelu (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD))

(2018/C 337/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,






  — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2016 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2016 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 5/2017 „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud? Hinnang noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 5/2017 „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud? Hinnang noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele“,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 3/2017, mille komisjon võttis vastu 30. mail 2017 (COM(2017)0288), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 3/2017, mille komisjon võttis vastu 30. mail 2017 (COM(2017)0288),

| — | võttes arvesse 4. septembril 2017 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 3/2017 kohta (11812/2017 – C8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. septembril 2017 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 3/2017 kohta (11812/2017 – C8-0303/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0282/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0282/2017),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 3/2017 on seotud täiendavate kulukohustuste assigneeringute (500 miljonit eurot) eraldamisega noorte tööhõive algatusele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2017. aasta eelarvet puudutavale kokkuleppele ning detsentraliseeritud asutuse ACER ja ühisettevõte SESAR2 ametikohtade loetelu muutmisega, ilma et sellega kaasneksid muutused üldeelarves ja ametikohtade koguarvus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 3/2017 on seotud täiendavate kulukohustuste assigneeringute (500 miljonit eurot) eraldamisega noorte tööhõive algatusele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2017. aasta eelarvet puudutavale kokkuleppele ning detsentraliseeritud asutuse ACER ja ühisettevõte SESAR2 ametikohtade loetelu muutmisega, ilma et sellega kaasneksid muutused üldeelarves ja ametikohtade koguarvus;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu palusid komisjonil esitada 2017. aastal paranduseelarve ettepaneku, et eraldada kulukohustuste koguvarust noorte tööhõive algatusele 500 miljonit eurot 2017. aastal niipea, kui võetakse vastu mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 6 ette nähtud tehniline kohandus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu palusid komisjonil esitada 2017. aastal paranduseelarve ettepaneku, et eraldada kulukohustuste koguvarust noorte tööhõive algatusele 500 miljonit eurot 2017. aastal niipea, kui võetakse vastu mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 6 ette nähtud tehniline kohandus;

| C. | arvestades, et pärast tehnilise kohanduse vastuvõtmist on komisjon teinud ettepaneku muuta liidu 2017. aasta eelarvet ja lisada vahendeid artiklile 04 02 64 „Noorte tööhõive algatus“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast tehnilise kohanduse vastuvõtmist on komisjon teinud ettepaneku muuta liidu 2017. aasta eelarvet ja lisada vahendeid artiklile 04 02 64 „Noorte tööhõive algatus“;

| D. | arvestades, et seoses mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega leppisid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku täiendava 1,2 miljardi euro eraldamises noorte tööhõive algatusele aastatel 2017–2020 ning Euroopa Parlament rõhutas oma avalduses, mis on seotud mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega, et see määr on poliitilist laadi ega oma õiguslikku mõju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seoses mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega leppisid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku täiendava 1,2 miljardi euro eraldamises noorte tööhõive algatusele aastatel 2017–2020 ning Euroopa Parlament rõhutas oma avalduses, mis on seotud mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega, et see määr on poliitilist laadi ega oma õiguslikku mõju;

| E. | arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega seoses toonitas komisjon oma avalduses ühtlasi, et kaaluda tuleks noorte tööhõive algatuse rahastamise suurendamist rohkem kui kokku lepitud 1,2 miljardi euro võrra, kasutades kulukohustuste koguvaru raames kasutada olevat varu vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 14; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega seoses toonitas komisjon oma avalduses ühtlasi, et kaaluda tuleks noorte tööhõive algatuse rahastamise suurendamist rohkem kui kokku lepitud 1,2 miljardi euro võrra, kasutades kulukohustuste koguvaru raames kasutada olevat varu vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 14;

| F. | arvestades, et 2017. aastal tuleb läbi viia ümberklassifitseerimine nii detsentraliseeritud asutuses ACER kui ka ühisettevõttes SESAR2; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2017. aastal tuleb läbi viia ümberklassifitseerimine nii detsentraliseeritud asutuses ACER kui ka ühisettevõttes SESAR2;

| 1. | rõhutab eelkõige tungivat vajadust suurendada veelgi liidu rahalisi kohustusi võitluses noorte tööpuuduse vastu noorte tööhõive algatuse täiendava rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kahetsusväärseks mitmeaastase finantsraamistiku muutmise tõkestamisest ja hilisest heakskiitmisest nõukogus tingitud viivitust liidu 2017. aasta eelarve muutmisel, et suurendada noorte tööhõive algatuse vahendeid vastavalt 2017. aasta eelarvemenetluse käigus kokku lepitule; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 3/2017 teadmiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama asjakohaste rakenduskavade kiire ümberplaneerimise, et tagada kogu noorte tööhõive algatuse täiendava 500 miljoni euro suuruse rahastamispaketi täielik ja tõhus kulukohustustega sidumine 2017. aasta lõpuks; kutsub liikmesriike ühtlasi üles hindama enne kavade loomist rahastamislünkasid ja tegema turuanalüüse, et optimeerida noorte tööhõive algatusest saadavat kasu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks detsentraliseeritud asutuse ACER ja ühisettevõtte SESAR2 ametikohtade loetelu muutmise; märgib, et nende muudatustega ei kaasne ametikohtade koguarvu muutumist ja neid on võimalik rahastada asutuste iga-aastase eelarve raames; on nõus, et ümber klassifitseeritav AD15 ametikoht ühisettevõttes SESAR2 on ad personam ametikoht ning kaotatakse praeguse tegevdirektori ametiaja lõpus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 3/2017 kohta heaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 3/2017 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 51, 28.2.2017.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

---

Neljapäev, 14. september 2017

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/240 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/240

---

P8_TA(2017)0347

Toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuded ***I

Euroopa Parlamendi 14. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/39)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Volitus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 26, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 26,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, ühtlustades õigus- ja haldusnormid ning kõrvaldades tõkked, mis takistavad teatavate ligipääsetavate toodete ja teenuste vaba liikumist. See suurendab
  ligipääsetavate toodete
  ja
  teenuste
  kättesaadavust siseturul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, ühtlustades õigus- ja haldusnormid ning kõrvaldades tõkked, mis takistavad teatavate ligipääsetavate toodete ja teenuste vaba liikumist. See suurendab
  ligipääsetavate toodete
  ja
  teenuste
  kättesaadavust siseturul.

| (1) | Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, ühtlustades
  liikmesriikide
  õigus- ja haldusnormid ning kõrvaldades tõkked, mis takistavad teatavate ligipääsetavate toodete ja teenuste vaba liikumist. See suurendab
  ligipääsetavaid tooteid
  ja
  teenuseid käsitleva teabe
  kättesaadavust
  ning parandab selle ligipääsetavust ja praktilisust
  siseturul. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, ühtlustades
  liikmesriikide
  õigus- ja haldusnormid ning kõrvaldades tõkked, mis takistavad teatavate ligipääsetavate toodete ja teenuste vaba liikumist. See suurendab
  ligipääsetavaid tooteid
  ja
  teenuseid käsitleva teabe
  kättesaadavust
  ning parandab selle ligipääsetavust ja praktilisust
  siseturul.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Ligipääsetavate toodete ja teenuste järele on suur nõudlus, sest puuetega
  ja/või funktsionaalsete piirangutega
  inimeste arv suureneb oluliselt
  Euroopa
  Liidu rahvastiku vananedes. Keskkond, kus on parem ligipääs toodetele ja teenustele, tekitab kaasavama ühiskonna ja
  lihtsustab iseseisvat toimetulekut
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Ligipääsetavate toodete ja teenuste järele on suur nõudlus, sest puuetega
  ja/või funktsionaalsete piirangutega
  inimeste arv suureneb oluliselt
  Euroopa
  Liidu rahvastiku vananedes. Keskkond, kus on parem ligipääs toodetele ja teenustele, tekitab kaasavama ühiskonna ja
  lihtsustab iseseisvat toimetulekut
  .

| (2) | Ligipääsetavate toodete ja teenuste järele on suur nõudlus, sest
  funktsionaalsete piirangutega inimeste, sealhulgas
  puuetega
  inimeste (ÜRO puuetega
  inimeste
  õiguste konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) artikli 1 tähenduses)
  arv suureneb oluliselt liidu rahvastiku vananedes. Keskkond, kus on parem ligipääs toodetele ja teenustele, tekitab kaasavama ühiskonna ja
  on iseseisva toimetuleku eeltingimus
  . |
| --- | --- |

(2)

Ligipääsetavate toodete ja teenuste järele on suur nõudlus, sest
  funktsionaalsete piirangutega inimeste, sealhulgas
  puuetega
  inimeste (ÜRO puuetega
  inimeste
  õiguste konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) artikli 1 tähenduses)
  arv suureneb oluliselt liidu rahvastiku vananedes. Keskkond, kus on parem ligipääs toodetele ja teenustele, tekitab kaasavama ühiskonna ja
  on iseseisva toimetuleku eeltingimus
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Toodete, vahendite, seadmete ja teenuste puhul tuleks tagada üldine ligipääsetavus, universaaldisain ja sooline perspektiiv, et puuetega inimesed saaksid neid tavapäraselt kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Toodete, vahendite, seadmete ja teenuste puhul tuleks tagada üldine ligipääsetavus, universaaldisain ja sooline perspektiiv, et puuetega inimesed saaksid neid tavapäraselt kasutada.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Kuna liikmesriikides vastu võetud õigus- ja haldusnormid seoses piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas puuetega inimeste ligipääsuga toodetele ja teenustele on erinevad, takistab see nende
  toodete ja teenuste
  vaba liikumist ning moonutab tõhusat konkurentsi siseturul. Ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), on sellistest tõketest eriti mõjutatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Kuna liikmesriikides vastu võetud õigus- ja haldusnormid seoses piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas puuetega inimeste ligipääsuga toodetele ja teenustele on erinevad, takistab see nende
  toodete ja teenuste
  vaba liikumist ning moonutab tõhusat konkurentsi siseturul. Ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), on sellistest tõketest eriti mõjutatud.

| (3) | Kuna liikmesriikides vastu võetud õigus- ja haldusnormid seoses piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas puuetega inimeste ligipääsuga
  mõnedele
  toodetele ja teenustele on erinevad, takistab see nende vaba liikumist ning moonutab tõhusat konkurentsi siseturul.
  Teiste toodete puhul suurenevad erinevused tõenäoliselt siis, kui jõustub konventsioon.
  Ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), on sellistest tõketest eriti mõjutatud. |
| --- | --- |

(3)

Kuna liikmesriikides vastu võetud õigus- ja haldusnormid seoses piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas puuetega inimeste ligipääsuga
  mõnedele
  toodetele ja teenustele on erinevad, takistab see nende vaba liikumist ning moonutab tõhusat konkurentsi siseturul.
  Teiste toodete puhul suurenevad erinevused tõenäoliselt siis, kui jõustub konventsioon.
  Ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), on sellistest tõketest eriti mõjutatud.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Ligipääsetavate toodete tarbijad ja ligipääsetavate teenuste kasutajad seisavad silmitsi kõrgete hindadega, mis tulenevad piiratud konkurentsist pakkujate vahel. Liikmesriikide õigusaktide killustatus vähendab potentsiaalset kasu, mida võidakse saada kodu- ja välismaiste kolleegidega kogemuste vahetamisest ühiskonna ja tehnoloogia arengu küsimustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Ligipääsetavate toodete tarbijad ja ligipääsetavate teenuste kasutajad seisavad silmitsi kõrgete hindadega, mis tulenevad piiratud konkurentsist pakkujate vahel. Liikmesriikide õigusaktide killustatus vähendab potentsiaalset kasu, mida võidakse saada kodu- ja välismaiste kolleegidega kogemuste vahetamisest ühiskonna ja tehnoloogia arengu küsimustes.

| (5) | Ligipääsetavate toodete
  , eelkõige tugitehnoloogiate
  tarbijad ja ligipääsetavate teenuste kasutajad seisavad silmitsi kõrgete hindadega, mis tulenevad piiratud konkurentsist pakkujate vahel. Liikmesriikide õigusaktide killustatus vähendab potentsiaalset kasu, mida võidakse saada kodu- ja välismaiste kolleegidega kogemuste vahetamisest ühiskonna ja tehnoloogia arengu küsimustes. |
| --- | --- |

(5)

Ligipääsetavate toodete
  , eelkõige tugitehnoloogiate
  tarbijad ja ligipääsetavate teenuste kasutajad seisavad silmitsi kõrgete hindadega, mis tulenevad piiratud konkurentsist pakkujate vahel. Liikmesriikide õigusaktide killustatus vähendab potentsiaalset kasu, mida võidakse saada kodu- ja välismaiste kolleegidega kogemuste vahetamisest ühiskonna ja tehnoloogia arengu küsimustes.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Seetõttu on siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalik riigisiseste meetmete ühtlustamine liidu tasandil, et teha lõpp ligipääsetavate toodete ja teenuste turu killustatusele, saavutada mastaabisääst, hõlbustada piiriülest kaubandust ning aidata ettevõtjatel suunata vahendeid innovatsiooni, selmet kasutada neid vahendeid
  saavutamaks kooskõla
  killustatud
  õigusnõuetega terves liidus, ning selleks, et tagada puuetega inimeste vaba liikumine
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Seetõttu on siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalik riigisiseste meetmete ühtlustamine liidu tasandil, et teha lõpp ligipääsetavate toodete ja teenuste turu killustatusele, saavutada mastaabisääst, hõlbustada piiriülest kaubandust ning aidata ettevõtjatel suunata vahendeid innovatsiooni, selmet kasutada neid vahendeid
  saavutamaks kooskõla
  killustatud
  õigusnõuetega terves liidus, ning selleks, et tagada puuetega inimeste vaba liikumine
  .

| (6) | Seetõttu on siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalik riigisiseste meetmete ühtlustamine liidu tasandil, et teha lõpp ligipääsetavate toodete ja teenuste turu killustatusele, saavutada mastaabisääst, hõlbustada piiriülest kaubandust
  , toodete ja teenuste vaba liikumist ning inimeste, sealhulgas puuetega inimeste liikumisvabadust,
  ning aidata ettevõtjatel suunata vahendeid innovatsiooni, selmet kasutada neid vahendeid killustatud
  õigusaktidest tulenevate kulude katmiseks
  . |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalik riigisiseste meetmete ühtlustamine liidu tasandil, et teha lõpp ligipääsetavate toodete ja teenuste turu killustatusele, saavutada mastaabisääst, hõlbustada piiriülest kaubandust
  , toodete ja teenuste vaba liikumist ning inimeste, sealhulgas puuetega inimeste liikumisvabadust,
  ning aidata ettevõtjatel suunata vahendeid innovatsiooni, selmet kasutada neid vahendeid killustatud
  õigusaktidest tulenevate kulude katmiseks
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 10 nõutakse, et liit võitleks oma poliitika ja tegevuse määratlemisel diskrimineerimisega puuete alusel. ELi toimimise lepingu artiklis 19 antakse liidule õigus võtta sellise diskrimineerimise vastu võitlemiseks vastu õigusakte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 10 nõutakse, et liit võitleks oma poliitika ja tegevuse määratlemisel diskrimineerimisega puuete alusel. ELi toimimise lepingu artiklis 19 antakse liidule õigus võtta sellise diskrimineerimise vastu võitlemiseks vastu õigusakte.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige on käesoleva direktiivi eesmärk tagada puuetega inimeste õiguste täielik austamine, et nad saaksid kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus, ning edendada Euroopa Liidu põhiõiguste harta
  artikli
  26 kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige on käesoleva direktiivi eesmärk tagada puuetega inimeste õiguste täielik austamine, et nad saaksid kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus, ning edendada Euroopa Liidu põhiõiguste harta
  artikli
  26 kohaldamist.

| (9) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige on käesoleva direktiivi eesmärk tagada puuetega inimeste
  ja eakamate inimeste
  õiguste täielik austamine, et nad saaksid kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus, ning edendada Euroopa Liidu põhiõiguste harta
  artiklite 21, 25 ja
   26 kohaldamist. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige on käesoleva direktiivi eesmärk tagada puuetega inimeste
  ja eakamate inimeste
  õiguste täielik austamine, et nad saaksid kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus, ning edendada Euroopa Liidu põhiõiguste harta
  artiklite 21, 25 ja
   26 kohaldamist.

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Toodete ja teenuste parem ligipääsetavus parandab lisaks puuetega inimestele ka muude püsivalt või ajutiselt piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste elu, näiteks eakad, rasedad ja pagasiga reisivad isikud. Seetõttu on oluline, et käesolev direktiiv hõlmaks nii puuetega inimesi kui ka muid püsivalt või ajutiselt piiratud funktsionaalse võimekusega inimesi, et tagada tõeline kasu ja iseseisev elu laiemale osale ühiskonnast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Toodete ja teenuste parem ligipääsetavus parandab lisaks puuetega inimestele ka muude püsivalt või ajutiselt piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste elu, näiteks eakad, rasedad ja pagasiga reisivad isikud. Seetõttu on oluline, et käesolev direktiiv hõlmaks nii puuetega inimesi kui ka muid püsivalt või ajutiselt piiratud funktsionaalse võimekusega inimesi, et tagada tõeline kasu ja iseseisev elu laiemale osale ühiskonnast.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9b) | Liidus on puuete esinemissagedus naiste seas suurem kui meeste seas. Oma põhiõiguste ja -vabaduste teostamisel seisavad puuetega naised silmitsi diskrimineerimise mitmesuguste vormide ja oluliste takistustega. Need hõlmavad füüsilist, emotsionaalset, seksuaalset, majanduslikku ja institutsioonilist vägivalda. Samuti hõlmavad need diskrimineerimist juurdepääsul haridusele ja tööhõivele, mis võib põhjustada sotsiaalset eraldatust ja psühholoogilist traumat. Puue mõjutab naisi samuti ebaproportsionaalselt rohkem puuetega pereliikmete hooldajatena ja neid diskrimineeritakse seotuse alusel sagedamini kui mehi. Arvestades eeltoodut on vaja võtta meetmeid, et tagada puuetega naiste ja puuetega laste emade võrdne kohtlemine ning positiivsed meetmed ja poliitika, mis on põhiline inimõigus ja eetiline kohustus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9b)

Liidus on puuete esinemissagedus naiste seas suurem kui meeste seas. Oma põhiõiguste ja -vabaduste teostamisel seisavad puuetega naised silmitsi diskrimineerimise mitmesuguste vormide ja oluliste takistustega. Need hõlmavad füüsilist, emotsionaalset, seksuaalset, majanduslikku ja institutsioonilist vägivalda. Samuti hõlmavad need diskrimineerimist juurdepääsul haridusele ja tööhõivele, mis võib põhjustada sotsiaalset eraldatust ja psühholoogilist traumat. Puue mõjutab naisi samuti ebaproportsionaalselt rohkem puuetega pereliikmete hooldajatena ja neid diskrimineeritakse seotuse alusel sagedamini kui mehi. Arvestades eeltoodut on vaja võtta meetmeid, et tagada puuetega naiste ja puuetega laste emade võrdne kohtlemine ning positiivsed meetmed ja poliitika, mis on põhiline inimõigus ja eetiline kohustus.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärk on tagada jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne kasu, mida annab ühendatud digitaalne ühtne turg. Liidu tarbijad ei saa veel täielikult kasu hindadest ja valikust, mida ühtne turg võib pakkuda, sest piiriülesed internetitehingud on ikka veel väga piiratud. Killustatus piirab ka nõudlust piiriüleste e-kaubanduse tehingute järele. Puuetega inimestele uue elektroonilise infosisu täielikult kättesaadavaks muutmiseks on ka vaja kooskõlastatud meetmeid. Seepärast on vaja ühtlustada ligipääsetavusnõuded kogu digitaalsel ühtsel turul ja tagada, et kõik ELi
  kodaniku
  , olenemata võimetest, saaksid ühtsest turust kasu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärk on tagada jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne kasu, mida annab ühendatud digitaalne ühtne turg. Liidu tarbijad ei saa veel täielikult kasu hindadest ja valikust, mida ühtne turg võib pakkuda, sest piiriülesed internetitehingud on ikka veel väga piiratud. Killustatus piirab ka nõudlust piiriüleste e-kaubanduse tehingute järele. Puuetega inimestele uue elektroonilise infosisu täielikult kättesaadavaks muutmiseks on ka vaja kooskõlastatud meetmeid. Seepärast on vaja ühtlustada ligipääsetavusnõuded kogu digitaalsel ühtsel turul ja tagada, et kõik ELi
  kodaniku
  , olenemata võimetest, saaksid ühtsest turust kasu.

| (10) | Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärk on tagada jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne kasu, mida annab ühendatud digitaalne ühtne turg
  , lihtsustades kaubandust ja suurendades tööhõivet liidus
  . Liidu tarbijad ei saa veel täielikult kasu hindadest ja valikust, mida ühtne turg võib pakkuda, sest piiriülesed internetitehingud on ikka veel väga piiratud. Killustatus piirab ka nõudlust piiriüleste e-kaubanduse tehingute järele. Puuetega inimestele uue elektroonilise infosisu täielikult kättesaadavaks muutmiseks on ka vaja kooskõlastatud meetmeid. Seepärast on vaja ühtlustada ligipääsetavusnõuded kogu digitaalsel ühtsel turul ja tagada, et kõik ELi
  kodanikud
  , olenemata võimetest, saaksid ühtsest turust kasu. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa digitaalse tegevuskava eesmärk on tagada jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne kasu, mida annab ühendatud digitaalne ühtne turg
  , lihtsustades kaubandust ja suurendades tööhõivet liidus
  . Liidu tarbijad ei saa veel täielikult kasu hindadest ja valikust, mida ühtne turg võib pakkuda, sest piiriülesed internetitehingud on ikka veel väga piiratud. Killustatus piirab ka nõudlust piiriüleste e-kaubanduse tehingute järele. Puuetega inimestele uue elektroonilise infosisu täielikult kättesaadavaks muutmiseks on ka vaja kooskõlastatud meetmeid. Seepärast on vaja ühtlustada ligipääsetavusnõuded kogu digitaalsel ühtsel turul ja tagada, et kõik ELi
  kodanikud
  , olenemata võimetest, saaksid ühtsest turust kasu.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Konventsiooni artiklis 4 kutsutakse osalisriike üles algatama või edendama teadus- ja arendustööd uute tehnoloogiate valdkonnas ning edendama nende tehnoloogiate kättesaadavust ja kasutamist, kaasa arvatud puuetega inimestele sobivad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad, liikumise abivahendid, seadmed ja abistavad tehnoloogiad. Ühtlasi nõutakse konventsioonis taskukohaste tehnoloogiate eelistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Konventsiooni artiklis 4 kutsutakse osalisriike üles algatama või edendama teadus- ja arendustööd uute tehnoloogiate valdkonnas ning edendama nende tehnoloogiate kättesaadavust ja kasutamist, kaasa arvatud puuetega inimestele sobivad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad, liikumise abivahendid, seadmed ja abistavad tehnoloogiad. Ühtlasi nõutakse konventsioonis taskukohaste tehnoloogiate eelistamist.

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12b) | Raudteetranspordi sektori puhul osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/797

   (1a)

  ja komisjoni määruses (EL) nr 1300/2014

   (1b)

  (piiratud liikumisvõimega inimestega seotud koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta) selgesõnaliselt konventsiooni artiklis 9 sätestatud ligipääsetavusnõuetele ja rakendatakse neid. Seega on puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute ligipääsetavusnõuded raudteetranspordi sektoris reguleeritud nimetatud õigusaktidega. Selleks, et tagada kooskõla ühelt poolt direktiivi (EL) 2016/797 ja komisjoni määruse (EL) nr 1300/2014 ning teiselt poolt käesoleva direktiivi vahel, tuleks piiratud liikumisvõimega inimestega seotud koostalituse tehnilise kirjelduse kõigi edaspidiste läbivaatamiste käigus võtta arvesse Euroopa juurdepääsetavuse aktist tulenevaid ligipääsetavusnõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12b)

Raudteetranspordi sektori puhul osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/797

   (1a)

  ja komisjoni määruses (EL) nr 1300/2014

   (1b)

  (piiratud liikumisvõimega inimestega seotud koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta) selgesõnaliselt konventsiooni artiklis 9 sätestatud ligipääsetavusnõuetele ja rakendatakse neid. Seega on puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute ligipääsetavusnõuded raudteetranspordi sektoris reguleeritud nimetatud õigusaktidega. Selleks, et tagada kooskõla ühelt poolt direktiivi (EL) 2016/797 ja komisjoni määruse (EL) nr 1300/2014 ning teiselt poolt käesoleva direktiivi vahel, tuleks piiratud liikumisvõimega inimestega seotud koostalituse tehnilise kirjelduse kõigi edaspidiste läbivaatamiste käigus võtta arvesse Euroopa juurdepääsetavuse aktist tulenevaid ligipääsetavusnõudeid.

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Konventsiooni jõustumise tõttu liikmesriikide õiguskorras on vaja vastu võtta täiendavad siseriiklikud sätted toodete ja teenuste ligipääsetavuse kohta, mis ilma liidu meetmeteta suurendaks veelgi siseriiklike sätete erinevust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Konventsiooni jõustumise tõttu liikmesriikide õiguskorras on vaja vastu võtta täiendavad siseriiklikud sätted toodete ja teenuste ligipääsetavuse kohta, mis ilma liidu meetmeteta suurendaks veelgi siseriiklike sätete erinevust.

| (13) | Konventsiooni jõustumise tõttu liikmesriikide õiguskorras on vaja vastu võtta täiendavad siseriiklikud sätted toodete ja teenuste
  ning toodete ja teenuste pakkumisega seotud tehiskeskkonna
  ligipääsetavuse kohta, mis ilma liidu meetmeteta suurendaks veelgi siseriiklike sätete erinevust. |
| --- | --- |

(13)

Konventsiooni jõustumise tõttu liikmesriikide õiguskorras on vaja vastu võtta täiendavad siseriiklikud sätted toodete ja teenuste
  ning toodete ja teenuste pakkumisega seotud tehiskeskkonna
  ligipääsetavuse kohta, mis ilma liidu meetmeteta suurendaks veelgi siseriiklike sätete erinevust.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Lisaks käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele tuleks teha jõupingutusi, et rakendada ja jõustada liidu õigusakte, mis käsitlevad lennu-, raudtee-, bussi- ja siseveeteede transporti kasutavate reisijate õigusi. Sellised jõupingutused peaksid hõlmama mitmeliigilise transpordiga seotud aspekte, eesmärgiga edendada tõketeta ligipääsetavust, sealhulgas selliseid aspekte nagu taristu ja transpordisõidukid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Lisaks käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele tuleks teha jõupingutusi, et rakendada ja jõustada liidu õigusakte, mis käsitlevad lennu-, raudtee-, bussi- ja siseveeteede transporti kasutavate reisijate õigusi. Sellised jõupingutused peaksid hõlmama mitmeliigilise transpordiga seotud aspekte, eesmärgiga edendada tõketeta ligipääsetavust, sealhulgas selliseid aspekte nagu taristu ja transpordisõidukid.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | Komisjon peaks ergutama linnade ametiasutusi integreerima linnatransporditeenuste tõketeta ligipääsetavuse oma säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadesse ning avaldama korrapäraselt loetelusid ühiskondliku linnatranspordi ja liikuvuse tõketeta ligipääsetavuse alastest parimatest tavadest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Komisjon peaks ergutama linnade ametiasutusi integreerima linnatransporditeenuste tõketeta ligipääsetavuse oma säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadesse ning avaldama korrapäraselt loetelusid ühiskondliku linnatranspordi ja liikuvuse tõketeta ligipääsetavuse alastest parimatest tavadest.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Dokumendis
  „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, (33) mis on kooskõlas konventsiooniga, on sätestatud ligipääsetavus kui üks kaheksast tegevusvaldkonnast, ning selle eesmärgiks on tagada toodete ja teenuste kättesaadavus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Dokumendis
  „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, (33) mis on kooskõlas konventsiooniga, on sätestatud ligipääsetavus kui üks kaheksast tegevusvaldkonnast, ning selle eesmärgiks on tagada toodete ja teenuste kättesaadavus.

| (15) | Komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatises
  „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, mis on kooskõlas konventsiooniga, on sätestatud ligipääsetavus
  , mis on ühiskonnas osalemise põhiline eeltingimus,
  kui üks kaheksast tegevusvaldkonnast, ning selle eesmärgiks on tagada toodete ja teenuste kättesaadavus. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatises
  „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, mis on kooskõlas konventsiooniga, on sätestatud ligipääsetavus
  , mis on ühiskonnas osalemise põhiline eeltingimus,
  kui üks kaheksast tegevusvaldkonnast, ning selle eesmärgiks on tagada toodete ja teenuste kättesaadavus.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tooted ja teenused tulenevad sõeluuringust, mis viidi läbi mõjuhinnangu koostamise käigus, et teha kindlaks asjaomased tooted ja teenused
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste jaoks, sealhulgas
  puuetega inimeste
  ja eakate
  jaoks, mille puhul on liikmesriigid vastu võtnud või võivad tõenäoliselt vastu võtta erinevaid siseriiklikke ligipääsetavusnõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tooted ja teenused tulenevad sõeluuringust, mis viidi läbi mõjuhinnangu koostamise käigus, et teha kindlaks asjaomased tooted ja teenused
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste jaoks, sealhulgas
  puuetega inimeste
  ja eakate
  jaoks, mille puhul on liikmesriigid vastu võtnud või võivad tõenäoliselt vastu võtta erinevaid siseriiklikke ligipääsetavusnõudeid.

| (16) | Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tooted ja teenused tulenevad sõeluuringust, mis viidi läbi mõjuhinnangu koostamise käigus, et teha kindlaks asjaomased tooted ja teenused puuetega inimeste jaoks, mille puhul on liikmesriigid vastu võtnud või võivad tõenäoliselt vastu võtta erinevaid siseriiklikke ligipääsetavusnõudeid. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tooted ja teenused tulenevad sõeluuringust, mis viidi läbi mõjuhinnangu koostamise käigus, et teha kindlaks asjaomased tooted ja teenused puuetega inimeste jaoks, mille puhul on liikmesriigid vastu võtnud või võivad tõenäoliselt vastu võtta erinevaid siseriiklikke ligipääsetavusnõudeid.

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/13/EL

   (1a)

  on audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele kehtestatud mitmeid kohustusi. Seetõttu oleks asjakohasem lisada ligipääsetavusnõuded nimetatud direktiivi.




  Mis aga puudutab veebisaite ja mobiilipõhiseid teenuseid, kuulub direktiivi 2010/13/EL kohaldamisalasse üksnes audiovisuaalne meediasisu. Seetõttu on asjakohane lisada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse veebisaitide ja mobiilipõhiste teenuste arhitektuur ning kogu sisu, mis ei kuulu direktiivi 2010/13/EL kohaldamisalasse.




  Käesolev direktiiv peaks hõlmama ligipääsetavusnõudeid telefoniteenuste seadmetele ja veebisaitidele. Käesolev direktiiv peaks hõlmama ka ligipääsetavusnõudeid telefoniteenustele, juhul kui neid ei ole reguleeritud mõne teise liidu õigusaktiga, millega nähakse ette vähemalt samasugune kaitstuse tase nagu käesolevas direktiivis. Sellisel juhul peaks asjaomane liidu õigusakt olema käesoleva direktiivi suhtes ülimuslik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/13/EL

   (1a)

  on audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele kehtestatud mitmeid kohustusi. Seetõttu oleks asjakohasem lisada ligipääsetavusnõuded nimetatud direktiivi.

Mis aga puudutab veebisaite ja mobiilipõhiseid teenuseid, kuulub direktiivi 2010/13/EL kohaldamisalasse üksnes audiovisuaalne meediasisu. Seetõttu on asjakohane lisada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse veebisaitide ja mobiilipõhiste teenuste arhitektuur ning kogu sisu, mis ei kuulu direktiivi 2010/13/EL kohaldamisalasse.

Käesolev direktiiv peaks hõlmama ligipääsetavusnõudeid telefoniteenuste seadmetele ja veebisaitidele. Käesolev direktiiv peaks hõlmama ka ligipääsetavusnõudeid telefoniteenustele, juhul kui neid ei ole reguleeritud mõne teise liidu õigusaktiga, millega nähakse ette vähemalt samasugune kaitstuse tase nagu käesolevas direktiivis. Sellisel juhul peaks asjaomane liidu õigusakt olema käesoleva direktiivi suhtes ülimuslik.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Iga toode ja teenus
  peab
  vastama artiklis 3 osutatud ja I lisas loetletud ligipääsetavusnõuetele, et olla ligipääsetav puuetega inimestele
  ja eakatele
  . Ligipääsetavuskohustusi e-kaubanduse puhul kohaldatakse ka teenuste internetipõhise müügi suhtes vastavalt käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 2 punktidele a–e. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Iga toode ja teenus
  peab
  vastama artiklis 3 osutatud ja I lisas loetletud ligipääsetavusnõuetele, et olla ligipääsetav puuetega inimestele
  ja eakatele
  . Ligipääsetavuskohustusi e-kaubanduse puhul kohaldatakse ka teenuste internetipõhise müügi suhtes vastavalt käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 2 punktidele a–e.

| (17) | Iga toode ja teenus
  , mis kuulub käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ning lastakse turule pärast direktiivi kohaldamise kuupäeva, peaks
  vastama artiklis 3 osutatud ja I lisas loetletud ligipääsetavusnõuetele, et olla ligipääsetav puuetega inimestele. Ligipääsetavuskohustusi e-kaubanduse puhul kohaldatakse ka teenuste internetipõhise müügi suhtes vastavalt käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 2 punktidele a–e. |
| --- | --- |

(17)

Iga toode ja teenus
  , mis kuulub käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ning lastakse turule pärast direktiivi kohaldamise kuupäeva, peaks
  vastama artiklis 3 osutatud ja I lisas loetletud ligipääsetavusnõuetele, et olla ligipääsetav puuetega inimestele. Ligipääsetavuskohustusi e-kaubanduse puhul kohaldatakse ka teenuste internetipõhise müügi suhtes vastavalt käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 2 punktidele a–e.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Isegi juhul, kui teenus või osa sellest ostetakse allhanke korras kolmandalt isikult, ei tohiks seada ohtu selle teenuse ligipääsetavust ja teenuseosutajad peaksid järgima käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi. Teenuseosutajad peaksid ka tagama oma töötajatele asjakohase ja pideva koolituse, et nad kindlasti teaksid, kuidas kasutada ligipääsetavaid tooteid ja teenuseid. Koolitus peaks hõlmama selliseid teemasid nagu teavitamine, nõustamine ja reklaam. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Isegi juhul, kui teenus või osa sellest ostetakse allhanke korras kolmandalt isikult, ei tohiks seada ohtu selle teenuse ligipääsetavust ja teenuseosutajad peaksid järgima käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi. Teenuseosutajad peaksid ka tagama oma töötajatele asjakohase ja pideva koolituse, et nad kindlasti teaksid, kuidas kasutada ligipääsetavaid tooteid ja teenuseid. Koolitus peaks hõlmama selliseid teemasid nagu teavitamine, nõustamine ja reklaam.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Ligipääsetavusnõuded
  on vaja kehtestada ettevõtjatele ja liikmesriikidele kõige
  vähem
  koormaval viisil, hõlmates kohaldamisalasse ainult hoolikalt valitud tooted ja teenused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Ligipääsetavusnõuded
  on vaja kehtestada ettevõtjatele ja liikmesriikidele kõige
  vähem
  koormaval viisil, hõlmates kohaldamisalasse ainult hoolikalt valitud tooted ja teenused.

| (18) | Ühelt poolt
  on vaja kehtestada
  ligipääsetavusnõuded
  ettevõtjatele ja liikmesriikidele kõige
  tõhusamal ja vähim
  koormaval viisil, hõlmates kohaldamisalasse ainult hoolikalt valitud tooted ja teenused
  , mis lastakse turule pärast käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäeva. Teiselt poolt on vaja võimaldada ettevõtjatele käesoleva direktiivi kohaseid ligipääsetavusnõudeid tõhusalt rakendada, võttes eelkõige arvesse iseteenindusterminalide, piletiautomaatide ja registreerimisautomaatide tööiga. Tuleks arvesse võtta ka VKEde erilist positsiooni siseturul. Lisaks ei peaks mikroettevõtjate suurust, vahendeid ja iseloomu arvestades nõudma neilt käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuete täitmist ega kohustama neid käesoleva direktiivi kohustustest vabastuse saamiseks kasutama artiklis 12 sätestatud menetlust
  . |
| --- | --- |

(18)

Ühelt poolt
  on vaja kehtestada
  ligipääsetavusnõuded
  ettevõtjatele ja liikmesriikidele kõige
  tõhusamal ja vähim
  koormaval viisil, hõlmates kohaldamisalasse ainult hoolikalt valitud tooted ja teenused
  , mis lastakse turule pärast käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäeva. Teiselt poolt on vaja võimaldada ettevõtjatele käesoleva direktiivi kohaseid ligipääsetavusnõudeid tõhusalt rakendada, võttes eelkõige arvesse iseteenindusterminalide, piletiautomaatide ja registreerimisautomaatide tööiga. Tuleks arvesse võtta ka VKEde erilist positsiooni siseturul. Lisaks ei peaks mikroettevõtjate suurust, vahendeid ja iseloomu arvestades nõudma neilt käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuete täitmist ega kohustama neid käesoleva direktiivi kohustustest vabastuse saamiseks kasutama artiklis 12 sätestatud menetlust
  .

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Siseturu parema toimimise tagamiseks peaksid liikmesriikide ametiasutused lähtuma käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetest, kui nad kohaldavad käesolevas direktiivis osutatud liidu õigusaktide sätteid, mis on seotud ligipääsetavusega. Käesoleva direktiiviga ei tohiks siiski muuta nimetatud muude liidu õigusaktide sätete kohustuslikku või vabatahtlikku iseloomu. Seega tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et kui ligipääsetavusnõudeid kasutatakse nimetatud muude õigusaktide kohaselt, on need nõuded kogu liidus samad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Siseturu parema toimimise tagamiseks peaksid liikmesriikide ametiasutused lähtuma käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetest, kui nad kohaldavad käesolevas direktiivis osutatud liidu õigusaktide sätteid, mis on seotud ligipääsetavusega. Käesoleva direktiiviga ei tohiks siiski muuta nimetatud muude liidu õigusaktide sätete kohustuslikku või vabatahtlikku iseloomu. Seega tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et kui ligipääsetavusnõudeid kasutatakse nimetatud muude õigusaktide kohaselt, on need nõuded kogu liidus samad.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Komisjoni direktiiviettepanek Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule

   (34)

  sisaldab ligipääsunõudeid konkreetsetele avaliku sektori veebisaitidele
  . Lisaks
  pannakse
  selles
  ette luua
  seire ja aruandluse metoodika alus asjaomaste veebisaitide vastavuse hindamiseks kõnealuses direktiivis
  loetletud
  nõuetele. Kõnealuses
  määruses
  sisalduvaid ligipääsetavusnõudeid ning seire- ja aruandlusmetoodikat kohaldatakse avaliku sektori veebisaitide suhtes. Eesmärgiga eelkõige tagada, et asjaomased asutused rakendavad samu ligipääsetavusnõudeid, sõltumata reguleeritud veebisaidi liigist, peaksid käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuded olema ühtlustatud
  kavandatava direktiiviga avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta
  . E-kaubandus avaliku sektori veebisaitide puhul, mis ei kuulu
  kõnealuse
  direktiivi kohaldamisalasse, kuulub käesoleva
  ettepaneku
  kohaldamisalasse ning sellega püütakse tagada, et toodete ja teenuste internetipõhine müük on puuetega inimestele
  ja eakatele
  ligipääsetav sõltumata sellest, kas müüjaks on avalik või erasektor. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Komisjoni direktiiviettepanek Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule

   (34)

  sisaldab ligipääsunõudeid konkreetsetele avaliku sektori veebisaitidele
  . Lisaks
  pannakse
  selles
  ette luua
  seire ja aruandluse metoodika alus asjaomaste veebisaitide vastavuse hindamiseks kõnealuses direktiivis
  loetletud
  nõuetele. Kõnealuses
  määruses
  sisalduvaid ligipääsetavusnõudeid ning seire- ja aruandlusmetoodikat kohaldatakse avaliku sektori veebisaitide suhtes. Eesmärgiga eelkõige tagada, et asjaomased asutused rakendavad samu ligipääsetavusnõudeid, sõltumata reguleeritud veebisaidi liigist, peaksid käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuded olema ühtlustatud
  kavandatava direktiiviga avaliku sektori asutuste veebisaitide käideldavuse kohta
  . E-kaubandus avaliku sektori veebisaitide puhul, mis ei kuulu
  kõnealuse
  direktiivi kohaldamisalasse, kuulub käesoleva
  ettepaneku
  kohaldamisalasse ning sellega püütakse tagada, et toodete ja teenuste internetipõhine müük on puuetega inimestele
  ja eakatele
  ligipääsetav sõltumata sellest, kas müüjaks on avalik või erasektor.

| (21) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2102

   (34)

  sisaldab avaliku sektori asutuste veebisaitide
  ja
  mobiilirakenduste ligipääsetavusnõudeid. Siiski hõlmab see direktiiv konkreetset erandite loetelu, sest veebisaitide ja mobiilirakenduste teatava sisu ning teatavat liiki veebisaitide ja mobiilirakenduste täielikult ligipääsetavaks muutmine tekitab ebaproportsionaalselt suure koormuse.
  Lisaks
  kehtestatakse
  selles seire ja aruandluse metoodika alus asjaomaste veebisaitide
  ja mobiilirakenduste
  vastavuse hindamiseks kõnealuses direktiivis
  sätestatud
  nõuetele. Kõnealuses
  direktiivis
  sisalduvaid ligipääsetavusnõudeid ning seire- ja aruandlusmetoodikat kohaldatakse avaliku sektori veebisaitide
  ja mobiilirakenduste
  suhtes. Eesmärgiga eelkõige tagada, et asjaomased asutused rakendavad samu ligipääsetavusnõudeid, sõltumata reguleeritud veebisaidi
  või mobiilirakenduste
  liigist, peaksid käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuded olema ühtlustatud
  direktiivi (EL) 2016/2102 nõuetega
  . E-kaubandus avaliku sektori
  asutuste
  veebisaitide
  ja mobiilirakenduste
  puhul, mis ei kuulu
  nimetatud
  direktiivi kohaldamisalasse, kuulub käesoleva
  direktiivi
  kohaldamisalasse ning sellega püütakse tagada, et toodete ja teenuste internetipõhine müük on puuetega inimestele ligipääsetav sõltumata sellest, kas müüjaks on avalik või erasektor. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2102

   (34)

  sisaldab avaliku sektori asutuste veebisaitide
  ja
  mobiilirakenduste ligipääsetavusnõudeid. Siiski hõlmab see direktiiv konkreetset erandite loetelu, sest veebisaitide ja mobiilirakenduste teatava sisu ning teatavat liiki veebisaitide ja mobiilirakenduste täielikult ligipääsetavaks muutmine tekitab ebaproportsionaalselt suure koormuse.
  Lisaks
  kehtestatakse
  selles seire ja aruandluse metoodika alus asjaomaste veebisaitide
  ja mobiilirakenduste
  vastavuse hindamiseks kõnealuses direktiivis
  sätestatud
  nõuetele. Kõnealuses
  direktiivis
  sisalduvaid ligipääsetavusnõudeid ning seire- ja aruandlusmetoodikat kohaldatakse avaliku sektori veebisaitide
  ja mobiilirakenduste
  suhtes. Eesmärgiga eelkõige tagada, et asjaomased asutused rakendavad samu ligipääsetavusnõudeid, sõltumata reguleeritud veebisaidi
  või mobiilirakenduste
  liigist, peaksid käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuded olema ühtlustatud
  direktiivi (EL) 2016/2102 nõuetega
  . E-kaubandus avaliku sektori
  asutuste
  veebisaitide
  ja mobiilirakenduste
  puhul, mis ei kuulu
  nimetatud
  direktiivi kohaldamisalasse, kuulub käesoleva
  direktiivi
  kohaldamisalasse ning sellega püütakse tagada, et toodete ja teenuste internetipõhine müük on puuetega inimestele ligipääsetav sõltumata sellest, kas müüjaks on avalik või erasektor.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22a) | Teatavad käesoleva direktiiviga sätestatud ligipääsetavusnõuete osad, eriti need, mis on loetletud I lisas seoses teabe andmisega, on juba hõlmatud liidu transpordivaldkonna õigusaktidega. Nende õigusaktide hulgas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007

   (1a)

  ja komisjoni määrus (EL) nr 1300/2014

   (1b)

  ning komisjoni määrus (EL) nr 454/2011

   (1c)

  raudteetranspordi kohta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 181/2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi

   (1d)

  ; ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi

   (1e)

  . Et tagada nende õigusaktidega hõlmatud ettevõtjate huvides järjekindlus ja prognoositavus, tuleks käesoleva direktiivi vastavad nõuded lugeda täidetuks, kui eelnimetatud õigusaktide asjaomased nõuded on täidetud. Kui aga ligipääsetavusnõuded ei ole nimetatud õigusaktidega hõlmatud, näiteks nõue muuta ligipääsetavaks lennuliinide veebisaidid, tuleks kohaldada käesolevat direktiivi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22a)

Teatavad käesoleva direktiiviga sätestatud ligipääsetavusnõuete osad, eriti need, mis on loetletud I lisas seoses teabe andmisega, on juba hõlmatud liidu transpordivaldkonna õigusaktidega. Nende õigusaktide hulgas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1371/2007

   (1a)

  ja komisjoni määrus (EL) nr 1300/2014

   (1b)

  ning komisjoni määrus (EL) nr 454/2011

   (1c)

  raudteetranspordi kohta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 181/2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi

   (1d)

  ; ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi

   (1e)

  . Et tagada nende õigusaktidega hõlmatud ettevõtjate huvides järjekindlus ja prognoositavus, tuleks käesoleva direktiivi vastavad nõuded lugeda täidetuks, kui eelnimetatud õigusaktide asjaomased nõuded on täidetud. Kui aga ligipääsetavusnõuded ei ole nimetatud õigusaktidega hõlmatud, näiteks nõue muuta ligipääsetavaks lennuliinide veebisaidid, tuleks kohaldada käesolevat direktiivi.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22b) | Käesoleva direktiivi eesmärk on täiendada kehtivaid liidu valdkondlikke õigusakte, hõlmates aspekte, mida kõnealustes õigusaktides ei käsitleta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22b)

Käesoleva direktiivi eesmärk on täiendada kehtivaid liidu valdkondlikke õigusakte, hõlmates aspekte, mida kõnealustes õigusaktides ei käsitleta.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22c) | Käesoleva direktiivi kohaldamisala kindlaksmääramine lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo teenuste osas peaks põhinema reisijate õigustega seotud kehtivatel valdkondlikel õigusaktidel. Kui käesolevat direktiivi teatud veoteenuste liikidele ei kohaldata, peaks liikmesriikidel olema võimalik ergutada teenuseosutajaid käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõudeid kohaldama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22c)

Käesoleva direktiivi kohaldamisala kindlaksmääramine lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo teenuste osas peaks põhinema reisijate õigustega seotud kehtivatel valdkondlikel õigusaktidel. Kui käesolevat direktiivi teatud veoteenuste liikidele ei kohaldata, peaks liikmesriikidel olema võimalik ergutada teenuseosutajaid käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõudeid kohaldama.

Muudatusettepanekud 223 ja 228

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Mõnel juhul
  hõlbustaksid tehiskeskkonna ligipääsetavusnõuded
  seotud teenuste
  ja
  puuetega inimeste
  vaba liikumist
  . Seetõttu
  võimaldatakse liikmesriikidel
  käesoleva direktiiviga
  lisada
  teenuste osutamiseks kasutatav tehiskeskkond käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, tagades vastavuse ligipääsetavusnõuetele, mis on sätestatud X lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Mõnel juhul
  hõlbustaksid tehiskeskkonna ligipääsetavusnõuded
  seotud teenuste
  ja
  puuetega inimeste
  vaba liikumist
  . Seetõttu
  võimaldatakse liikmesriikidel
  käesoleva direktiiviga
  lisada
  teenuste osutamiseks kasutatav tehiskeskkond käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, tagades vastavuse ligipääsetavusnõuetele, mis on sätestatud X lisas.

| (23) | Mõnel juhul
  on tehiskeskkonnale ligipääsetavus vajalik eeltingimus
  seotud teenuste
  tõhusaks kasutamiseks
  puuetega inimeste
  poolt
  . Seetõttu
  tuleks
  käesoleva direktiiviga
  kohustada liikmesriike lisama
  teenuste osutamiseks kasutatav tehiskeskkond käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, tagades vastavuse ligipääsetavusnõuetele, mis on sätestatud X lisas.


  Samas tuleks ligipääsetavusnõudeid kohaldada ainult uue taristu ehitamisel või oluliste renoveerimistööde tegemisel. |
| --- | --- |

(23)

Mõnel juhul
  on tehiskeskkonnale ligipääsetavus vajalik eeltingimus
  seotud teenuste
  tõhusaks kasutamiseks
  puuetega inimeste
  poolt
  . Seetõttu
  tuleks
  käesoleva direktiiviga
  kohustada liikmesriike lisama
  teenuste osutamiseks kasutatav tehiskeskkond käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, tagades vastavuse ligipääsetavusnõuetele, mis on sätestatud X lisas.

Samas tuleks ligipääsetavusnõudeid kohaldada ainult uue taristu ehitamisel või oluliste renoveerimistööde tegemisel.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Käesoleva direktiiviga ei muudeta kehtivaid liidu õigusakte, millega nähakse ette ligipääsetavusnõuete vabatahtlik iseloom. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Käesoleva direktiiviga ei muudeta kehtivaid liidu õigusakte, millega nähakse ette ligipääsetavusnõuete vabatahtlik iseloom.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | On oluline sätestada, et liidu õigusaktide puhul, millega kehtestatakse ligipääsetavuskohustused ilma nõudeid või spetsifikatsioone täpsustamata, on ligipääsetavus määratletud osutamisega käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetele.
  Nii on see
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/23/EL, (35) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/24/EL (36) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/25/EL (37)

  puhul
  , milles nõutakse, et tehnilised spetsifikatsioonid ja tehnilised või funktsionaalsed nõuded seoses kontsessioonide, ehitustööde või teenustega, mis kuuluvad nende õigusaktide kohaldamisalasse, võtavad arvesse puuetega inimeste või universaaldisaini kasutajate ligipääsetavuse kriteeriume. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

On oluline sätestada, et liidu õigusaktide puhul, millega kehtestatakse ligipääsetavuskohustused ilma nõudeid või spetsifikatsioone täpsustamata, on ligipääsetavus määratletud osutamisega käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetele.
  Nii on see
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/23/EL, (35) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/24/EL (36) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/25/EL (37)

  puhul
  , milles nõutakse, et tehnilised spetsifikatsioonid ja tehnilised või funktsionaalsed nõuded seoses kontsessioonide, ehitustööde või teenustega, mis kuuluvad nende õigusaktide kohaldamisalasse, võtavad arvesse puuetega inimeste või universaaldisaini kasutajate ligipääsetavuse kriteeriume.

| (24) | On oluline sätestada, et liidu õigusaktide puhul, millega kehtestatakse ligipääsetavuskohustused ilma nõudeid või spetsifikatsioone täpsustamata, on ligipääsetavus määratletud osutamisega käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetele.
  Niisuguste õigusaktide hulka kuuluvad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiiv
   2014/23/EL (35), Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiiv
   2014/24/EL (36) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiiv
   2014/25/EL (37), milles nõutakse, et tehnilised spetsifikatsioonid ja tehnilised või funktsionaalsed nõuded seoses kontsessioonide, ehitustööde või teenustega, mis kuuluvad nende õigusaktide kohaldamisalasse, võtavad arvesse puuetega inimeste või universaaldisaini kasutajate ligipääsetavuse kriteeriume. |
| --- | --- |

(24)

On oluline sätestada, et liidu õigusaktide puhul, millega kehtestatakse ligipääsetavuskohustused ilma nõudeid või spetsifikatsioone täpsustamata, on ligipääsetavus määratletud osutamisega käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetele.
  Niisuguste õigusaktide hulka kuuluvad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiiv
   2014/23/EL (35), Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiiv
   2014/24/EL (36) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiiv
   2014/25/EL (37), milles nõutakse, et tehnilised spetsifikatsioonid ja tehnilised või funktsionaalsed nõuded seoses kontsessioonide, ehitustööde või teenustega, mis kuuluvad nende õigusaktide kohaldamisalasse, võtavad arvesse puuetega inimeste või universaaldisaini kasutajate ligipääsetavuse kriteeriume.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Üleeuroopalise transpordivõrgu taristu ligipääsetavuse tagamise kohustus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013

   (1a)

  . Käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõudeid tuleks kohaldada ka teatavatele nimetatud määrusega reguleeritud transporditaristu elementidele, kuivõrd need on seotud käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete ja teenustega ning nende teenustega seotud taristu ja tehiskeskkond on mõeldud reisijatele kasutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Üleeuroopalise transpordivõrgu taristu ligipääsetavuse tagamise kohustus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013

   (1a)

  . Käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõudeid tuleks kohaldada ka teatavatele nimetatud määrusega reguleeritud transporditaristu elementidele, kuivõrd need on seotud käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete ja teenustega ning nende teenustega seotud taristu ja tehiskeskkond on mõeldud reisijatele kasutamiseks.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24b) | Käesoleva direktiiviga ei ole siiski kohane muuta nimetatud muude liidu õigusaktide sätete kohustuslikku või vabatahtlikku iseloomu, näiteks direktiivi 2014/24/EL artikli 67 puhul, milles käsitletakse pakkumuste hindamise kriteeriume ja mille alusel avaliku sektori hankijad võivad kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama pakkumuse. Ka võimalikke sotsiaalseid aspekte võib arvesse võtta, kui leitakse, et see on seotud konkreetse hanke esemega. Seega tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et kui ligipääsetavusnõudeid kasutatakse nimetatud muude liidu õigusaktide kohaselt, on need nõuded kogu liidus samad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24b)

Käesoleva direktiiviga ei ole siiski kohane muuta nimetatud muude liidu õigusaktide sätete kohustuslikku või vabatahtlikku iseloomu, näiteks direktiivi 2014/24/EL artikli 67 puhul, milles käsitletakse pakkumuste hindamise kriteeriume ja mille alusel avaliku sektori hankijad võivad kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama pakkumuse. Ka võimalikke sotsiaalseid aspekte võib arvesse võtta, kui leitakse, et see on seotud konkreetse hanke esemega. Seega tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et kui ligipääsetavusnõudeid kasutatakse nimetatud muude liidu õigusaktide kohaselt, on need nõuded kogu liidus samad.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Ligipääsetavuse saavutamiseks tuleb kõrvaldada takistused ja nende tekkimist ära hoida, eelistatavalt „universaaldisaini“ lähenemisviisi abil. Ligipääsetavus ei tohiks välistada mõistlike abinõude võtmist, kui seda nõutakse liikmesriigi või liidu õigusaktidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Ligipääsetavuse saavutamiseks tuleb kõrvaldada takistused ja nende tekkimist ära hoida, eelistatavalt „universaaldisaini“ lähenemisviisi abil. Ligipääsetavus ei tohiks välistada mõistlike abinõude võtmist, kui seda nõutakse liikmesriigi või liidu õigusaktidega.

| (25) | Ligipääsetavuse saavutamiseks tuleb kõrvaldada takistused ja nende tekkimist ära hoida, eelistatavalt „universaaldisaini“ lähenemisviisi abil.
  Konventsiooni kohaselt on universaaldisain „toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine sellisel viisil, mis muudab nad suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavaks, ilma vajaduseta teha kohandusi või kasutada eridisaini“. Konventsiooni kohaselt ei välista universaaldisain „vajaduse korral abiseadmeid kindlatele puuetega inimeste rühmadele“.
  Ligipääsetavus ei tohiks välistada mõistlike abinõude võtmist, kui seda nõutakse liikmesriigi või liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

(25)

Ligipääsetavuse saavutamiseks tuleb kõrvaldada takistused ja nende tekkimist ära hoida, eelistatavalt „universaaldisaini“ lähenemisviisi abil.
  Konventsiooni kohaselt on universaaldisain „toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine sellisel viisil, mis muudab nad suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavaks, ilma vajaduseta teha kohandusi või kasutada eridisaini“. Konventsiooni kohaselt ei välista universaaldisain „vajaduse korral abiseadmeid kindlatele puuetega inimeste rühmadele“.
  Ligipääsetavus ei tohiks välistada mõistlike abinõude võtmist, kui seda nõutakse liikmesriigi või liidu õigusaktidega.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Tõsiasi, et toode või teenus kuulub käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, ei tähenda automaatselt, et see kuulub ka nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ

   (1a)

  kohaldamisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Tõsiasi, et toode või teenus kuulub käesoleva direktiivi kohaldamisalasse, ei tähenda automaatselt, et see kuulub ka nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ

   (1a)

  kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25b) | Toote või teenuse sihtrühma kuuluvate puuetega isikute vajaduste tuvastamisel ja liigitamisel tuleks universaaldisaini põhimõtet tõlgendada vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldisele märkusele nr 2(2014) konventsiooni artikli 9 kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25b)

Toote või teenuse sihtrühma kuuluvate puuetega isikute vajaduste tuvastamisel ja liigitamisel tuleks universaaldisaini põhimõtet tõlgendada vastavalt ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldisele märkusele nr 2(2014) konventsiooni artikli 9 kohta.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Käesolev direktiiv peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusel nr 768/2008/EÜ (38) toodete osas, mis on juba hõlmatud teiste liidu õigusaktidega, et tagada niimoodi kooskõla ELi õigusaktidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Käesolev direktiiv peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusel nr 768/2008/EÜ (38) toodete osas, mis on juba hõlmatud teiste liidu õigusaktidega, et tagada niimoodi kooskõla ELi õigusaktidega.

| (27) | Käesolev direktiiv peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusel nr 768/2008/EÜ (38) toodete osas, mis on juba hõlmatud teiste liidu õigusaktidega, et tagada niimoodi kooskõla ELi õigusaktidega.
  Nimetatud otsuse sätted, mis on seotud ohutusega, näiteks tagasivõtmisega, ei peaks siiski käesolevasse direktiivi kuuluma, sest ligipääsmatu toode ei ole ohtlik toode. |
| --- | --- |

(27)

Käesolev direktiiv peaks põhinema Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusel nr 768/2008/EÜ (38) toodete osas, mis on juba hõlmatud teiste liidu õigusaktidega, et tagada niimoodi kooskõla ELi õigusaktidega.
  Nimetatud otsuse sätted, mis on seotud ohutusega, näiteks tagasivõtmisega, ei peaks siiski käesolevasse direktiivi kuuluma, sest ligipääsmatu toode ei ole ohtlik toode.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid tagama, et nad teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetega vastavuses olevad tooted. On vaja ette näha selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid tagama, et nad teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetega vastavuses olevad tooted. On vaja ette näha selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis.

| (28) | Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad
  , kes kuuluvad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse,
  peaksid tagama, et nad teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetega vastavuses olevad tooted. On vaja ette näha selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis. |
| --- | --- |

(28)

Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad
  , kes kuuluvad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse,
  peaksid tagama, et nad teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetega vastavuses olevad tooted. On vaja ette näha selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Ettevõtjad peaksid vastutama toodete ja teenuste nõuetekohasuse eest vastavalt oma rollile turustusahelas, et
  tagada ligipääsetavuse kõrgetasemeline kaitse
  ning õiglane konkurents liidu turul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Ettevõtjad peaksid vastutama toodete ja teenuste nõuetekohasuse eest vastavalt oma rollile turustusahelas, et
  tagada ligipääsetavuse kõrgetasemeline kaitse
  ning õiglane konkurents liidu turul.

| (29) | Ettevõtjad peaksid vastutama toodete ja teenuste nõuetekohasuse eest vastavalt oma rollile turustusahelas, et
  saavutada parem ligipääsetavus
  ning
  tagada
  õiglane konkurents liidu turul. |
| --- | --- |

(29)

Ettevõtjad peaksid vastutama toodete ja teenuste nõuetekohasuse eest vastavalt oma rollile turustusahelas, et
  saavutada parem ligipääsetavus
  ning
  tagada
  õiglane konkurents liidu turul.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Kõige sobivam täieliku
  vastavushindamismenetluse
  teostaja on tootja, kel on üksikasjalikud teadmised toote väljatöötamise ja tootmise protsessist.
  Vastavushindamise eest
  peaks vastutama tootja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Kõige sobivam täieliku
  vastavushindamismenetluse
  teostaja on tootja, kel on üksikasjalikud teadmised toote väljatöötamise ja tootmise protsessist.
  Vastavushindamise eest
  peaks vastutama tootja.

| (30) | Kõige sobivam täieliku
  vastavushindamise
  teostaja on tootja, kel on üksikasjalikud teadmised toote väljatöötamise ja tootmise protsessist.
  Siiski ei
  peaks
  selle hindamise eest
  vastutama
  üksnes
  tootja.
  Hindamismenetluses võiks olla oluline roll tugevdatud turujärelevalveasutusel. |
| --- | --- |

(30)

Kõige sobivam täieliku
  vastavushindamise
  teostaja on tootja, kel on üksikasjalikud teadmised toote väljatöötamise ja tootmise protsessist.
  Siiski ei
  peaks
  selle hindamise eest
  vastutama
  üksnes
  tootja.
  Hindamismenetluses võiks olla oluline roll tugevdatud turujärelevalveasutusel.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Importijad peaksid tagama, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad tooted oleksid vastavuses käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetega
  ja eelkõige
  , et
  tootjad oleksid
  nende toodete puhul
  kasutanud
  nõuetekohaseid vastavushindamismenetlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Importijad peaksid tagama, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad tooted oleksid vastavuses käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetega
  ja eelkõige
  , et
  tootjad oleksid
  nende toodete puhul
  kasutanud
  nõuetekohaseid vastavushindamismenetlusi.

| (32) | Importijad peaksid tagama, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad tooted oleksid vastavuses käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetega
  , esitades pädevale turujärelevalveasutusele kogu vajaliku teabe
  , et nende toodete puhul
  teostataks
  nõuetekohaseid vastavushindamismenetlusi. |
| --- | --- |

(32)

Importijad peaksid tagama, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad tooted oleksid vastavuses käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetega
  , esitades pädevale turujärelevalveasutusele kogu vajaliku teabe
  , et nende toodete puhul
  teostataks
  nõuetekohaseid vastavushindamismenetlusi.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Proportsionaalsuse huvides
  tuleks ligipääsetavusnõudeid kohaldada üksnes niivõrd, kuivõrd need ei põhjusta
  ebaproportsionaalset koormust asjaomastele ettevõtjatele või nende toodete ja teenuste täielikku muutmist vastavalt määratletud kriteeriumidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Proportsionaalsuse huvides
  tuleks ligipääsetavusnõudeid kohaldada üksnes niivõrd, kuivõrd need ei põhjusta
  ebaproportsionaalset koormust asjaomastele ettevõtjatele või nende toodete ja teenuste täielikku muutmist vastavalt määratletud kriteeriumidele.

| (36) | Proportsionaalsuse huvides
  ei peaks ligipääsetavusnõuded põhjustama
  ebaproportsionaalset koormust asjaomastele ettevõtjatele või nende toodete ja teenuste täielikku muutmist vastavalt määratletud kriteeriumidele.
  Sellele vaatamata tuleb kehtestada kontrollimehhanismid, et kontrollida ligipääsetavusnõuete kohaldamisel tehtud erandite õigustatust. |
| --- | --- |

(36)

Proportsionaalsuse huvides
  ei peaks ligipääsetavusnõuded põhjustama
  ebaproportsionaalset koormust asjaomastele ettevõtjatele või nende toodete ja teenuste täielikku muutmist vastavalt määratletud kriteeriumidele.
  Sellele vaatamata tuleb kehtestada kontrollimehhanismid, et kontrollida ligipääsetavusnõuete kohaldamisel tehtud erandite õigustatust.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 36 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (36a) | Selle hindamisel, kas vastavus toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele võiks ettevõtjatele põhjustada ebaproportsionaalset koormust, tuleks arvesse võtta asjaomaste ettevõtjate suurust, ressursse ja laadi ning nende hinnangulisi kulusid ja tulusid nõuete täitmisel võrrelduna hinnangulise kasuga puuetega inimeste jaoks. Selles kulude-tulude analüüsis tuleks muu hulgas arvesse võtta konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust, konkreetset toodet või teenust kasutavate puudega inimeste hinnangulist koguarvu, teenuse osutamisel kasutatava taristu ja toodete eluiga ning seda, kuivõrd eksisteerib tasuta pakutavaid alternatiive, sh reisijateveo teenuste osutajate poolt. Selle hindamisel, kas vastavusega ligipääsetavusnõuetele kaasneb ebaproportsionaalne koormus, tuleks arvesse võtta üksnes õigustatud põhjuseid. Õigustatud põhjuseks ei tohiks olla see, et ligipääsetavust ei peeta esmatähtsaks, et puuduvad ajalised ressursid või teadmised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36a)

Selle hindamisel, kas vastavus toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele võiks ettevõtjatele põhjustada ebaproportsionaalset koormust, tuleks arvesse võtta asjaomaste ettevõtjate suurust, ressursse ja laadi ning nende hinnangulisi kulusid ja tulusid nõuete täitmisel võrrelduna hinnangulise kasuga puuetega inimeste jaoks. Selles kulude-tulude analüüsis tuleks muu hulgas arvesse võtta konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust, konkreetset toodet või teenust kasutavate puudega inimeste hinnangulist koguarvu, teenuse osutamisel kasutatava taristu ja toodete eluiga ning seda, kuivõrd eksisteerib tasuta pakutavaid alternatiive, sh reisijateveo teenuste osutajate poolt. Selle hindamisel, kas vastavusega ligipääsetavusnõuetele kaasneb ebaproportsionaalne koormus, tuleks arvesse võtta üksnes õigustatud põhjuseid. Õigustatud põhjuseks ei tohiks olla see, et ligipääsetavust ei peeta esmatähtsaks, et puuduvad ajalised ressursid või teadmised.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Selleks et hõlbustada kohaldatavatele
  nõuetele
  vastavuse hindamist, on vaja sätestada eeldus, et nõuetele vastavaks saab lugeda tooted ja teenused, mis vastavad harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012, (39) mis käsitleb Euroopa standardimist, eesmärgiga üksikasjalikult kirjeldada kõnealuste nõuete tehnilisi spetsifikatsioone. Komisjon on juba esitanud Euroopa standardiorganisatsioonidele mitmeid ligipääsetavusega seotud standardimistaotlusi, mis on asjakohased harmoneeritud standardite väljatöötamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Selleks et hõlbustada kohaldatavatele
  nõuetele
  vastavuse hindamist, on vaja sätestada eeldus, et nõuetele vastavaks saab lugeda tooted ja teenused, mis vastavad harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012, (39) mis käsitleb Euroopa standardimist, eesmärgiga üksikasjalikult kirjeldada kõnealuste nõuete tehnilisi spetsifikatsioone. Komisjon on juba esitanud Euroopa standardiorganisatsioonidele mitmeid ligipääsetavusega seotud standardimistaotlusi, mis on asjakohased harmoneeritud standardite väljatöötamiseks.

| (39) | Selleks et hõlbustada kohaldatavatele
  ligipääsetavusnõuetele
  vastavuse hindamist, on vaja sätestada eeldus, et nõuetele vastavaks saab lugeda tooted ja teenused, mis vastavad harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012, (39) mis käsitleb Euroopa standardimist, eesmärgiga üksikasjalikult kirjeldada kõnealuste nõuete tehnilisi spetsifikatsioone. Komisjon on juba esitanud Euroopa standardiorganisatsioonidele mitmeid ligipääsetavusega seotud standardimistaotlusi, mis on asjakohased harmoneeritud standardite väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Selleks et hõlbustada kohaldatavatele
  ligipääsetavusnõuetele
  vastavuse hindamist, on vaja sätestada eeldus, et nõuetele vastavaks saab lugeda tooted ja teenused, mis vastavad harmoneeritud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012, (39) mis käsitleb Euroopa standardimist, eesmärgiga üksikasjalikult kirjeldada kõnealuste nõuete tehnilisi spetsifikatsioone. Komisjon on juba esitanud Euroopa standardiorganisatsioonidele mitmeid ligipääsetavusega seotud standardimistaotlusi, mis on asjakohased harmoneeritud standardite väljatöötamiseks.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 39 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (39a) | Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud menetlus harmoneeritud standarditele vastuväidete esitamiseks, kui leitakse, et need standardid ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39a)

Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud menetlus harmoneeritud standarditele vastuväidete esitamiseks, kui leitakse, et need standardid ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Harmoneeritud standardite puudumisel
  ja
  juhul, kui on vaja turu ühtlustamist, peaks komisjon võtma vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuete ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Harmoneeritud standardite puudumisel
  ja
  juhul, kui on vaja turu ühtlustamist, peaks komisjon võtma vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuete ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid
  .

| (40) | Euroopa standardid peavad lähtuma turust, arvestama üldsuse huvidega ning poliitiliste eesmärkidega, mis on selgelt väljendatud komisjoni poolt ühele või mitmele Euroopa standardiorganisatsioonile esitatud taotluses koostada harmoneeritud standardeid,
  ja
  põhinema konsensusel
  .
  Tehnilisi spetsifikatsioone tuleks seepärast kasutada üksnes viimase võimalusena. Komisjonil peaks olema võimalus võtta vastu tehnilisi spetsifikatsioone näiteks siis, kui standardimisprotsess on sidusrühmade vahelise konsensuse puudumisel blokeeritud, mis tekitab põhjendamatuid viivitusi sellise nõude kehtestamisel, mida oleks ilma asjakohase standardi vastuvõtmiseta võimatu rakendada, näiteks koostalitlusvõime. Komisjon peaks jätma piisavalt aega ühele või mitmele Euroopa standardiorganisatsioonile esitatud harmoneeritud standardite koostamise taotluse vastuvõtmise ja sama juurdepääsetavuse nõudega seotud tehnilise spetsifikatsiooni vastuvõtmise vahele. Komisjonil ei tohiks lubada võtta vastu tehnilist spetsifikatsiooni, kui ta ei ole kõigepealt püüdnud vastavaid ligipääsetavusnõudeid saavutada Euroopa standardimissüsteemi abil. Komisjon ei tohiks kasutada tehniliste spetsifikatsioonide vastuvõtmise menetlust selleks, et vältida Euroopa standardimissüsteemi. |
| --- | --- |

(40)

Euroopa standardid peavad lähtuma turust, arvestama üldsuse huvidega ning poliitiliste eesmärkidega, mis on selgelt väljendatud komisjoni poolt ühele või mitmele Euroopa standardiorganisatsioonile esitatud taotluses koostada harmoneeritud standardeid,
  ja
  põhinema konsensusel
  .
  Tehnilisi spetsifikatsioone tuleks seepärast kasutada üksnes viimase võimalusena. Komisjonil peaks olema võimalus võtta vastu tehnilisi spetsifikatsioone näiteks siis, kui standardimisprotsess on sidusrühmade vahelise konsensuse puudumisel blokeeritud, mis tekitab põhjendamatuid viivitusi sellise nõude kehtestamisel, mida oleks ilma asjakohase standardi vastuvõtmiseta võimatu rakendada, näiteks koostalitlusvõime. Komisjon peaks jätma piisavalt aega ühele või mitmele Euroopa standardiorganisatsioonile esitatud harmoneeritud standardite koostamise taotluse vastuvõtmise ja sama juurdepääsetavuse nõudega seotud tehnilise spetsifikatsiooni vastuvõtmise vahele. Komisjonil ei tohiks lubada võtta vastu tehnilist spetsifikatsiooni, kui ta ei ole kõigepealt püüdnud vastavaid ligipääsetavusnõudeid saavutada Euroopa standardimissüsteemi abil. Komisjon ei tohiks kasutada tehniliste spetsifikatsioonide vastuvõtmise menetlust selleks, et vältida Euroopa standardimissüsteemi.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40a) | Selleks et kehtestada käesolevas direktiivis sätestatud toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele vastavaid harmoneeritud standardeid ja tehnilisi spetsifikatsioone kõige tõhusamal viisil, peaks komisjon kaasama võimaluse korral otsustamisprotsessi puuetega inimeste katusorganisatsioonid ja kõik teised asjaomased sidusrühmad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40a)

Selleks et kehtestada käesolevas direktiivis sätestatud toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele vastavaid harmoneeritud standardeid ja tehnilisi spetsifikatsioone kõige tõhusamal viisil, peaks komisjon kaasama võimaluse korral otsustamisprotsessi puuetega inimeste katusorganisatsioonid ja kõik teised asjaomased sidusrühmad.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 42 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42a) | Toodete turujärelevalve teostamisel peaksid turujärelevalveasutused vaatama hindamisi läbi koostöös puuetega inimeste ning neid ja nende huve esindavate organisatsioonidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42a)

Toodete turujärelevalve teostamisel peaksid turujärelevalveasutused vaatama hindamisi läbi koostöös puuetega inimeste ning neid ja nende huve esindavate organisatsioonidega.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | CE-märgis, mis näitab toote vastavust käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetele, on nähtavaks tagajärjeks kogu menetlusele, mis hõlmab vastavushindamist selle laiemas tähenduses.
  Käesoleva direktiiviga peaks järgima
  CE-märgist käsitlevaid
  üldpõhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, (40) millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

CE-märgis, mis näitab toote vastavust käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetele, on nähtavaks tagajärjeks kogu menetlusele, mis hõlmab vastavushindamist selle laiemas tähenduses.
  Käesoleva direktiiviga peaks järgima
  CE-märgist käsitlevaid
  üldpõhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, (40) millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega.

| (44) | Käesoleva direktiiviga peaks järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (40) üldpõhimõtteid, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega.
  Lisaks vastavusdeklaratsioonile peaks tootja kulutõhusal viisil teavitama tarbijaid oma toodete ligipääsetavusest, lisades pakendile vastava märke. |
| --- | --- |

(44)

Käesoleva direktiiviga peaks järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (40) üldpõhimõtteid, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega.
  Lisaks vastavusdeklaratsioonile peaks tootja kulutõhusal viisil teavitama tarbijaid oma toodete ligipääsetavusest, lisades pakendile vastava märke.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Määruse
  (EÜ) nr 765/2008
  kohaselt kinnitab tootja CE-märgise paigaldamisega tootele, et vastav toode vastab kõigile asjakohastele nõuetele ja et ta võtab selle eest endale kogu vastutuse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Määruse
  (EÜ) nr 765/2008
  kohaselt kinnitab tootja CE-märgise paigaldamisega tootele, et vastav toode vastab kõigile asjakohastele nõuetele ja et ta võtab selle eest endale kogu vastutuse
  .

| (45) | Toote mittevastavus artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetele ei kujuta iseenesest tõsist ohtu määruse
  (EÜ) nr 765/2008
  artikli 20 tähenduses
  . |
| --- | --- |

(45)

Toote mittevastavus artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetele ei kujuta iseenesest tõsist ohtu määruse
  (EÜ) nr 765/2008
  artikli 20 tähenduses
  .

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Liikmesriigid peaksid tagama, et turujärelevalveasutused kontrollivad kooskõlas V peatükiga ettevõtjate vastavust artikli 12 lõikes 3 osutatud kriteeriumidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Liikmesriigid peaksid tagama, et turujärelevalveasutused kontrollivad kooskõlas V peatükiga ettevõtjate vastavust artikli 12 lõikes 3 osutatud kriteeriumidele.

| (48) | Liikmesriigid peaksid tagama, et turujärelevalveasutused kontrollivad kooskõlas V peatükiga ettevõtjate vastavust artikli 12 lõikes 3 osutatud kriteeriumidele
  ning et nad konsulteerivad korrapäraselt puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega
  . |
| --- | --- |

(48)

Liikmesriigid peaksid tagama, et turujärelevalveasutused kontrollivad kooskõlas V peatükiga ettevõtjate vastavust artikli 12 lõikes 3 osutatud kriteeriumidele
  ning et nad konsulteerivad korrapäraselt puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega
  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 48 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (48a) | Riiklikud andmebaasid, mis sisaldavad kogu asjakohast teavet käesolevas direktiivis loetletud toodete ja teenuste ligipääsetavuse määra kohta, võimaldaksid turujärelevalvesse paremini kaasata puuetega inimesi ja neid esindavaid organisatsioone. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48a)

Riiklikud andmebaasid, mis sisaldavad kogu asjakohast teavet käesolevas direktiivis loetletud toodete ja teenuste ligipääsetavuse määra kohta, võimaldaksid turujärelevalvesse paremini kaasata puuetega inimesi ja neid esindavaid organisatsioone.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Liikmesriigid peaksid tagama, et
  artiklis 22 osutatud
  pädevad asutused teatavad komisjonile
  artikli
  22
  lõikes 1
  sätestatud erandite kasutamisest
  ning lisaksid lõikes 2 osutatud hinnangu VI peatüki kohaselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Liikmesriigid peaksid tagama, et
  artiklis 22 osutatud
  pädevad asutused teatavad komisjonile
  artikli
  22
  lõikes 1
  sätestatud erandite kasutamisest
  ning lisaksid lõikes 2 osutatud hinnangu VI peatüki kohaselt
  .

| (49) | Liikmesriigid peaksid tagama, et pädevad asutused teatavad komisjonile
  artiklis
   22 sätestatud erandite kasutamisest.
  Asjaomaste pädevate asutuste teostatud esialgne hinnang tuleks esitada komisjonile tema taotluse alusel. Selle hindamisel, kas vastavus toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele võiks pädevatele asutustele põhjustada ebaproportsionaalset koormust, tuleks arvesse võtta nende pädevate asutuste suurust, ressursse ja laadi ning nende hinnangulisi kulusid ja tulusid nõuete täitmisel võrrelduna hinnangulise kasuga puuetega inimeste jaoks. Selles kulude-tulude analüüsis tuleks muu hulgas arvesse võtta konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust, konkreetset toodet või teenust kasutavate puudega inimeste hinnangulist koguarvu, teenuse osutamisel kasutatava taristu ja toodete eluiga ning seda, kuivõrd eksisteerib tasuta pakutavaid alternatiive, sh reisijateveo teenuste osutajate poolt. Selle hindamisel, kas vastavusega ligipääsetavusnõuetele kaasneb ebaproportsionaalne koormus, tuleks arvesse võtta üksnes õigustatud põhjuseid. Õigustatud põhjuseks ei tohiks olla see, et ligipääsetavust ei peeta esmatähtsaks, et puuduvad ajalised ressursid või teadmised. |
| --- | --- |

(49)

Liikmesriigid peaksid tagama, et pädevad asutused teatavad komisjonile
  artiklis
   22 sätestatud erandite kasutamisest.
  Asjaomaste pädevate asutuste teostatud esialgne hinnang tuleks esitada komisjonile tema taotluse alusel. Selle hindamisel, kas vastavus toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele võiks pädevatele asutustele põhjustada ebaproportsionaalset koormust, tuleks arvesse võtta nende pädevate asutuste suurust, ressursse ja laadi ning nende hinnangulisi kulusid ja tulusid nõuete täitmisel võrrelduna hinnangulise kasuga puuetega inimeste jaoks. Selles kulude-tulude analüüsis tuleks muu hulgas arvesse võtta konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust, konkreetset toodet või teenust kasutavate puudega inimeste hinnangulist koguarvu, teenuse osutamisel kasutatava taristu ja toodete eluiga ning seda, kuivõrd eksisteerib tasuta pakutavaid alternatiive, sh reisijateveo teenuste osutajate poolt. Selle hindamisel, kas vastavusega ligipääsetavusnõuetele kaasneb ebaproportsionaalne koormus, tuleks arvesse võtta üksnes õigustatud põhjuseid. Õigustatud põhjuseks ei tohiks olla see, et ligipääsetavust ei peeta esmatähtsaks, et puuduvad ajalised ressursid või teadmised.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete menetlus, mida kohaldatakse vaid juhul, kui liikmesriigid ei jõua ühe liikmesriigi võetud meetmete osas kokkuleppele, ja mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavatsetakse võtta seoses toodetega, mis ei vasta käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetele. See võimaldaks ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste toodete suhtes varakult meetmeid võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete menetlus, mida kohaldatakse vaid juhul, kui liikmesriigid ei jõua ühe liikmesriigi võetud meetmete osas kokkuleppele, ja mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavatsetakse võtta seoses toodetega, mis ei vasta käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetele. See võimaldaks ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste toodete suhtes varakult meetmeid võtta.

| (50) | Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete menetlus, mida kohaldatakse vaid juhul, kui liikmesriigid ei jõua ühe liikmesriigi võetud meetmete osas kokkuleppele, ja mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavatsetakse võtta seoses toodetega, mis ei vasta käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetele. See võimaldaks ka turujärelevalveasutustel koostöös
  puuetega inimesi esindavate organisatsioonide ja
  asjaomaste ettevõtjatega selliste toodete suhtes varakult meetmeid võtta. |
| --- | --- |

(50)

Tuleks kindlaks määrata kaitsemeetmete menetlus, mida kohaldatakse vaid juhul, kui liikmesriigid ei jõua ühe liikmesriigi võetud meetmete osas kokkuleppele, ja mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavatsetakse võtta seoses toodetega, mis ei vasta käesoleva direktiivi ligipääsetavusnõuetele. See võimaldaks ka turujärelevalveasutustel koostöös
  puuetega inimesi esindavate organisatsioonide ja
  asjaomaste ettevõtjatega selliste toodete suhtes varakult meetmeid võtta.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 51 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (51a) | Selleks et tagada proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohane kohaldamine seoses ettevõtjate tuvastamise kohustustega ning seoses kriteeriumidega, mida kasutatakse selle hindamisel, kas käesoleva direktiivi kohase kohustuse täitmine kujutab endast ebaproportsionaalset koormust, tuleks komisjonile anda ELi toimimise lepingu artikli 290 kohased õigusaktide vastuvõtmise volitused, et kindlaks määrata ajavahemik, mille jooksul ettevõtjad peavad suutma tuvastada mis tahes ettevõtja, kes on neile toote tarninud või kellele nad on toote tarninud, samuti täpsustada kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toodete ja teenuste puhul, kui hinnatakse, kas koormust tuleb pidada ebaproportsionaalseks, tehes seda kõnealuseid kriteeriume muutmata. Nimetatud ajavahemik tuleks määrata proportsionaalselt toote olelusringiga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes

   (1a)

  sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51a)

Selleks et tagada proportsionaalsuse põhimõtte nõuetekohane kohaldamine seoses ettevõtjate tuvastamise kohustustega ning seoses kriteeriumidega, mida kasutatakse selle hindamisel, kas käesoleva direktiivi kohase kohustuse täitmine kujutab endast ebaproportsionaalset koormust, tuleks komisjonile anda ELi toimimise lepingu artikli 290 kohased õigusaktide vastuvõtmise volitused, et kindlaks määrata ajavahemik, mille jooksul ettevõtjad peavad suutma tuvastada mis tahes ettevõtja, kes on neile toote tarninud või kellele nad on toote tarninud, samuti täpsustada kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toodete ja teenuste puhul, kui hinnatakse, kas koormust tuleb pidada ebaproportsionaalseks, tehes seda kõnealuseid kriteeriume muutmata. Nimetatud ajavahemik tuleks määrata proportsionaalselt toote olelusringiga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes

   (1a)

  sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 51 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (51b) | Liikmesriigid peaksid tagama käesoleva direktiivi täitmise tagamiseks vajalike piisavate ja tõhusate vahendite olemasolu ning kehtestama selleks asjakohased kontrollimehhanismid, nagu turujärelevalveasutuste tehtav järelkontroll, mille eesmärk on veenduda, et ligipääsetavusnõuete kohandamisest erandi tegemine on õigustatud. Ligipääsetavusega seotud kaebuste menetlemisel peaksid liikmesriigid järgima hea valitsemistava üldpõhimõtet ja täitma eelkõige ametnike kohustust tagada, et iga kaebuse kohta tehakse otsus mõistliku aja jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51b)

Liikmesriigid peaksid tagama käesoleva direktiivi täitmise tagamiseks vajalike piisavate ja tõhusate vahendite olemasolu ning kehtestama selleks asjakohased kontrollimehhanismid, nagu turujärelevalveasutuste tehtav järelkontroll, mille eesmärk on veenduda, et ligipääsetavusnõuete kohandamisest erandi tegemine on õigustatud. Ligipääsetavusega seotud kaebuste menetlemisel peaksid liikmesriigid järgima hea valitsemistava üldpõhimõtet ja täitma eelkõige ametnike kohustust tagada, et iga kaebuse kohta tehakse otsus mõistliku aja jooksul.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 52 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (52a) | Liikmesriigid peaksid tagama, et otsuste suhtes, mille avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad teevad selle kohta, kas teatav leping kuulub direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL reguleerimisalasse, on võimalik rakendada tulemuslikke ja kiireid õiguskaitsevahendeid. Võttes arvesse õigusraamistikku, mis kehtib direktiividega 2014/24/EL ja 2014/25/EL hõlmatud valdkondades rakendatavate õiguskaitsevahendite puhul, tuleks need valdkonnad käesoleva direktiivi sätetest, mis käsitlevad täitmise tagamist ja karistusi, välja jätta. Nende valdkondade väljajätmine ei piira aluslepingutest tulenevat liikmesriikide kohustust võtta liidu õiguse kohaldamise ja tulemuslikkuse tagamiseks kõik vajalikud meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52a)

Liikmesriigid peaksid tagama, et otsuste suhtes, mille avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad teevad selle kohta, kas teatav leping kuulub direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL reguleerimisalasse, on võimalik rakendada tulemuslikke ja kiireid õiguskaitsevahendeid. Võttes arvesse õigusraamistikku, mis kehtib direktiividega 2014/24/EL ja 2014/25/EL hõlmatud valdkondades rakendatavate õiguskaitsevahendite puhul, tuleks need valdkonnad käesoleva direktiivi sätetest, mis käsitlevad täitmise tagamist ja karistusi, välja jätta. Nende valdkondade väljajätmine ei piira aluslepingutest tulenevat liikmesriikide kohustust võtta liidu õiguse kohaldamise ja tulemuslikkuse tagamiseks kõik vajalikud meetmed.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 53 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (53a) | Käesoleva direktiivi kohased ligipääsetavusnõuded peaksid kehtima toodete kohta, mis on liidu turule lastud pärast kuupäeva, mil hakatakse kohaldama riigisiseseid meetmeid käesoleva direktiivi ülevõtmiseks, kaasa arvatud kolmandatest riikidest imporditud kasutatud tooted, mis lastakse liidu turule pärast seda kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53a)

Käesoleva direktiivi kohased ligipääsetavusnõuded peaksid kehtima toodete kohta, mis on liidu turule lastud pärast kuupäeva, mil hakatakse kohaldama riigisiseseid meetmeid käesoleva direktiivi ülevõtmiseks, kaasa arvatud kolmandatest riikidest imporditud kasutatud tooted, mis lastakse liidu turule pärast seda kuupäeva.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 53 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (53b) | Asjade, ehitustööde ja teenuste riigihankelepinguid, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/24/EL või direktiivi 2014/25/EL ja mis on sõlmitud enne kuupäeva, mil käesolevat direktiivi hakatakse kohaldama, tuleks ka edaspidi täita vastavalt nendes riigihankelepingutes määratletud ligipääsetavusnõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53b)

Asjade, ehitustööde ja teenuste riigihankelepinguid, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/24/EL või direktiivi 2014/25/EL ja mis on sõlmitud enne kuupäeva, mil käesolevat direktiivi hakatakse kohaldama, tuleks ka edaspidi täita vastavalt nendes riigihankelepingutes määratletud ligipääsetavusnõuetele.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 53 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (53c) | Et anda teenuseosutajatele piisavalt aega käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega kohandumiseks, tuleb kehtestada üleminekuperiood, mille ajal ei pea teenuse osutamiseks kasutatud tooted käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetele vastama. Panga-, pileti- ja registreerimisautomaatide maksumust ja pikka olelusringi arvesse võttes tuleb ette näha, et kui selliseid seadmeid teenuste osutamisel kasutatakse, võib nende kasutamist jätkata kuni nende majanduslikult kasuliku tööea lõpuni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53c)

Et anda teenuseosutajatele piisavalt aega käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega kohandumiseks, tuleb kehtestada üleminekuperiood, mille ajal ei pea teenuse osutamiseks kasutatud tooted käesolevas direktiivis sätestatud ligipääsetavusnõuetele vastama. Panga-, pileti- ja registreerimisautomaatide maksumust ja pikka olelusringi arvesse võttes tuleb ette näha, et kui selliseid seadmeid teenuste osutamisel kasutatakse, võib nende kasutamist jätkata kuni nende majanduslikult kasuliku tööea lõpuni.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 54 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (54a) | Selliste rakenduste kasutamine, millega edastatakse ruumiandmete teenustel põhinevat teavet, aitab kaasa puuetega inimeste sõltumatule ja ohutule liikumisele. Nendes rakendustes kasutatavate ruumiandmete abil peaks olema võimalik anda teavet, mida on kohandatud vastavalt puuetega inimeste spetsiifilistele vajadustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54a)

Selliste rakenduste kasutamine, millega edastatakse ruumiandmete teenustel põhinevat teavet, aitab kaasa puuetega inimeste sõltumatule ja ohutule liikumisele. Nendes rakendustes kasutatavate ruumiandmete abil peaks olema võimalik anda teavet, mida on kohandatud vastavalt puuetega inimeste spetsiifilistele vajadustele.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel - 1




  Reguleerimisese




  Käesoleva direktiivi eesmärk on kõrvaldada ja hoida ära tõkked, mida käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete ja teenuste vabale liikumisele liikmesriikides tekitavad eri ligipääsetavusnõuded. Eesmärk on ka aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, ühtlustades teatavate toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnorme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel - 1

Reguleerimisese

Käesoleva direktiivi eesmärk on kõrvaldada ja hoida ära tõkked, mida käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete ja teenuste vabale liikumisele liikmesriikides tekitavad eri ligipääsetavusnõuded. Eesmärk on ka aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, ühtlustades teatavate toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnorme.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 1 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   I, II –V ja VII peatükki kohaldatakse järgmiste toodete suhtes: | 1.   I, II–V ja VII peatükki kohaldatakse järgmiste toodete suhtes
  , mis lastakse turule pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   I, II –V ja VII peatükki kohaldatakse järgmiste toodete suhtes:

1.   I, II–V ja VII peatükki kohaldatakse järgmiste toodete suhtes
  , mis lastakse turule pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]
  :

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | üldotstarbeline arvuti riistvara ja operatsioonisüsteemid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

üldotstarbeline arvuti riistvara ja operatsioonisüsteemid;

| a) | üldotstarbeline arvuti riistvara ja
  sellesse installeeritud
  operatsioonisüsteemid
  , mis on mõeldud tarbijale kasutamiseks
  ; |
| --- | --- |

a)

üldotstarbeline arvuti riistvara ja
  sellesse installeeritud
  operatsioonisüsteemid
  , mis on mõeldud tarbijale kasutamiseks
  ;

sellesse installeeritud

, mis on mõeldud tarbijale kasutamiseks

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iii a (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiia) | makseterminalid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia)

iiia)

makseterminalid;

makseterminalid;

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tarbija lõppseadmed,
  millel
  on
  tipptasemel andmetöötlusvõimsus seose
  telefoniteenustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tarbija lõppseadmed,
  millel
  on
  tipptasemel andmetöötlusvõimsus seose
  telefoniteenustega;

millel

tipptasemel andmetöötlusvõimsus seose

| c) | tarbija lõppseadmed,
  mis
  on
  seotud
  telefoniteenustega; |
| --- | --- |

c)

tarbija lõppseadmed,
  mis
  on
  seotud
  telefoniteenustega;

mis

seotud

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | tarbija lõppseadmed,
  millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus seoses
  audiovisuaalmeedia teenustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

tarbija lõppseadmed,
  millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus seoses
  audiovisuaalmeedia teenustega;

millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus seoses

| d) | tarbija lõppseadmed,
  mis on seotud
  audiovisuaalmeedia teenustega; |
| --- | --- |

d)

tarbija lõppseadmed,
  mis on seotud
  audiovisuaalmeedia teenustega;

mis on seotud

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | e-raamatute lugerid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

e-raamatute lugerid.

e-raamatute lugerid.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 1 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   I, II –V ja VII peatükki
  kohaldatakse
  järgmiste teenuste suhtes: | 2.   
  Ilma et see piiraks artikli 27 kohaldamist, kohaldatakse
  I, II–V ja VII peatükki järgmiste teenuste suhtes
  , mida osutatakse pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   I, II –V ja VII peatükki
  kohaldatakse
  järgmiste teenuste suhtes:

2.   
  Ilma et see piiraks artikli 27 kohaldamist, kohaldatakse
  I, II–V ja VII peatükki järgmiste teenuste suhtes
  , mida osutatakse pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]
  :

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt -a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | operatsioonisüsteemid, mis ei ole arvuti riistvarasse installeeritud ja mida pakutakse tarbijatele immateriaalse varana; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-a)

-a)

operatsioonisüsteemid, mis ei ole arvuti riistvarasse installeeritud ja mida pakutakse tarbijatele immateriaalse varana;

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | telefoniteenused ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

telefoniteenused ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus
  ;

, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus

| a) | telefoniteenused ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed; |
| --- | --- |

a)

telefoniteenused ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed;

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | audiovisuaalmeedia
  teenused
  ja
  nendega seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

audiovisuaalmeedia
  teenused
  ja
  nendega seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus
  ;

teenused

nendega seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus

| b) | audiovisuaalmeedia
  teenuste veebisaidid
  ja
  mobiilsideseadmetel põhinevad teenused
  ; |
| --- | --- |

b)

audiovisuaalmeedia
  teenuste veebisaidid
  ja
  mobiilsideseadmetel põhinevad teenused
  ;

teenuste veebisaidid

mobiilsideseadmetel põhinevad teenused

Muudatusettepanekud 235, 236, 237, 238, 239 ja 253

Muudatusettepanekud 235, 236, 237, 238, 239 ja 253

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo teenused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo teenused;

| (c) | lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo
  ja liikuvusteenused ning nendega seoses pakutavad mitmeliigiliste ühendustega seotud
  teenused
  , sealhulgas ühiskondlik linnatransport, nagu metroo-, raudtee-, trammi-, trollibussi- ja bussisüsteemid, seoses järgmisega:










  i) | liidu territooriumil asuvad iseteenindusterminalid, sealhulgas piletiautomaadid, makseterminalid ja registreerimisautomaadid
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo
  ja liikuvusteenused ning nendega seoses pakutavad mitmeliigiliste ühendustega seotud
  teenused
  , sealhulgas ühiskondlik linnatransport, nagu metroo-, raudtee-, trammi-, trollibussi- ja bussisüsteemid, seoses järgmisega:

ja liikuvusteenused ning nendega seoses pakutavad mitmeliigiliste ühendustega seotud

, sealhulgas ühiskondlik linnatransport, nagu metroo-, raudtee-, trammi-, trollibussi- ja bussisüsteemid, seoses järgmisega:

i)

i)

liidu territooriumil asuvad iseteenindusterminalid, sealhulgas piletiautomaadid, makseterminalid ja registreerimisautomaadid
  ;

liidu territooriumil asuvad iseteenindusterminalid, sealhulgas piletiautomaadid, makseterminalid ja registreerimisautomaadid

| ii) | veebisaidid, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid ja reaalajas teave; |
| --- | --- |

ii)

ii)

veebisaidid, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid ja reaalajas teave;

veebisaidid, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid ja reaalajas teave;

| iii) | sõidukid, nendega seotud taristu ja tehiskeskkond, sealhulgas astmeteta juurdepääs kõikidele ühistranspordijaamadele; |
| --- | --- |

iii)

iii)

sõidukid, nendega seotud taristu ja tehiskeskkond, sealhulgas astmeteta juurdepääs kõikidele ühistranspordijaamadele;

sõidukid, nendega seotud taristu ja tehiskeskkond, sealhulgas astmeteta juurdepääs kõikidele ühistranspordijaamadele;

| iv) | takso- ja rendiautopark, mis sisaldab piisaval hulgal kohandatud sõidukeid. |
| --- | --- |

iv)

iv)

takso- ja rendiautopark, mis sisaldab piisaval hulgal kohandatud sõidukeid.

takso- ja rendiautopark, mis sisaldab piisaval hulgal kohandatud sõidukeid.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | pangandusteenused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

pangandusteenused;

| d) | tarbijatele mõeldud
  pangandusteenused; |
| --- | --- |

d)

tarbijatele mõeldud
  pangandusteenused;

tarbijatele mõeldud

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | e-raamatud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

e-raamatud;

| e) | e-raamatud
  ja nendega seotud seadmed, mida teenuseosutaja nende teenuste osutamiseks ja nendele ligi pääsemiseks kasutab
  ; |
| --- | --- |

e)

e-raamatud
  ja nendega seotud seadmed, mida teenuseosutaja nende teenuste osutamiseks ja nendele ligi pääsemiseks kasutab
  ;

ja nendega seotud seadmed, mida teenuseosutaja nende teenuste osutamiseks ja nendele ligi pääsemiseks kasutab

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 2 – punkt f a (uus)

Artikkel 1 – lõik 2 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | turismiteenused, sealhulgas majutuse ja toitlustuse pakkumine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

turismiteenused, sealhulgas majutuse ja toitlustuse pakkumine.

turismiteenused, sealhulgas majutuse ja toitlustuse pakkumine.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt a

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | riigihankelepingud ja kontsessioonid, mis on hõlmatud direktiiviga 2014/23/EL (42), direktiiviga 2014/24/EL ja direktiiviga 2014/25/EL. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

riigihankelepingud ja kontsessioonid, mis on hõlmatud direktiiviga 2014/23/EL (42), direktiiviga 2014/24/EL ja direktiiviga 2014/25/EL.

42

| a) | riigihankelepingud ja kontsessioonid, mis on hõlmatud direktiiviga 2014/23/EL, direktiiviga 2014/24/EL ja direktiiviga 2014/25/EL
  ning mis on koostatud või antud pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]; |
| --- | --- |

a)

riigihankelepingud ja kontsessioonid, mis on hõlmatud direktiiviga 2014/23/EL, direktiiviga 2014/24/EL ja direktiiviga 2014/25/EL
  ning mis on koostatud või antud pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev];

ning mis on koostatud või antud pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev];

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | programmide
  ettevalmistamine ja rakendamine
  vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusele
  (EL) nr 1303/2013
  , millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (43),


  ning vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusele (EL) nr 1304/2013

   (44)

  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

programmide
  ettevalmistamine ja rakendamine
  vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusele
  (EL) nr 1303/2013
  , millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (43),


  ning vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusele (EL) nr 1304/2013

   (44)

  .

programmide

vastavalt

määrusele

, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (43

ning vastavalt

määrusele (EL) nr 1304/2013

44

.

| b) | selliste programmide
  ettevalmistamine ja rakendamine
  , mis kuuluvad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse
  (EL) nr 1303/2013 (43)

  ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse
  (EL) nr 1304/2013 (44)

  alla ja mis võetakse vastu või mis viiakse ellu pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]; |
| --- | --- |

b)

selliste programmide
  ettevalmistamine ja rakendamine
  , mis kuuluvad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse
  (EL) nr 1303/2013 (43)

  ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse
  (EL) nr 1304/2013 (44)

  alla ja mis võetakse vastu või mis viiakse ellu pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev];

selliste programmide

, mis kuuluvad

määruse

43

ning

määruse

44

alla ja mis võetakse vastu või mis viiakse ellu pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev];

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt c

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | pakkumismenetlused
  avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja maanteel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1370/2007 (45). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

pakkumismenetlused
  avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja maanteel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1370/2007 (45).

pakkumismenetlused

45

| c) | teenuste riigihankelepingud, mis sõlmitakse konkurentsipõhise hankemenetluse alusel või otse pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]
  avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja maanteel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1370/2007 (45); |
| --- | --- |

c)

teenuste riigihankelepingud, mis sõlmitakse konkurentsipõhise hankemenetluse alusel või otse pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]
  avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja maanteel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1370/2007 (45);

teenuste riigihankelepingud, mis sõlmitakse konkurentsipõhise hankemenetluse alusel või otse pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]

45

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt d

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | transporditaristu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega
  (EL) nr 1315/2013 (46). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

transporditaristu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega
  (EL) nr 1315/2013 (46).

transporditaristu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega

46

| d) | määruse
  (EL) nr 1315/2013
  kohane transporditaristu, mis on projekteeritud või rajatud pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]; |
| --- | --- |

d)

määruse
  (EL) nr 1315/2013
  kohane transporditaristu, mis on projekteeritud või rajatud pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev];

määruse

kohane transporditaristu, mis on projekteeritud või rajatud pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev];

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesolevat direktiivi veebisaitide ja mobiilsideseadmetel põhinevate rakenduste järgmise sisu suhtes ei kohaldata: |
| | a) | kontoritarkvara failiformaadid, mis on avaldatud enne ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev]; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesolevat direktiivi veebisaitide ja mobiilsideseadmetel põhinevate rakenduste järgmise sisu suhtes ei kohaldata:

a)

a)

kontoritarkvara failiformaadid, mis on avaldatud enne ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev];

kontoritarkvara failiformaadid, mis on avaldatud enne ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev];

| b) | internetipõhised kaardid ja kaardistamisteenused, tingimusel et navigeerimiseks kasutatavate kaartide puhul esitatakse esmatähtis teave ligipääsetaval digitaalsel kujul; |
| --- | --- |

b)

b)

internetipõhised kaardid ja kaardistamisteenused, tingimusel et navigeerimiseks kasutatavate kaartide puhul esitatakse esmatähtis teave ligipääsetaval digitaalsel kujul;

internetipõhised kaardid ja kaardistamisteenused, tingimusel et navigeerimiseks kasutatavate kaartide puhul esitatakse esmatähtis teave ligipääsetaval digitaalsel kujul;

| c) | kolmandate isikute pakutav sisu, mida ei rahasta ega arenda asjaomane ettevõtja ega pädev asutus ja mida asjaomane ettevõtja ega pädev asutus ei saa mõjutada; |
| --- | --- |

c)

c)

kolmandate isikute pakutav sisu, mida ei rahasta ega arenda asjaomane ettevõtja ega pädev asutus ja mida asjaomane ettevõtja ega pädev asutus ei saa mõjutada;

kolmandate isikute pakutav sisu, mida ei rahasta ega arenda asjaomane ettevõtja ega pädev asutus ja mida asjaomane ettevõtja ega pädev asutus ei saa mõjutada;

| d) | veebisaitide ja mobiilsideseadmetel põhinevate rakenduste sisu, mida võib pidada arhiiviks, mis tähendab, et veebisaidid või rakendused sisaldavad ainult sellist sisu, mida pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev] ei ajakohastata ega muudeta. |
| --- | --- |

d)

d)

veebisaitide ja mobiilsideseadmetel põhinevate rakenduste sisu, mida võib pidada arhiiviks, mis tähendab, et veebisaidid või rakendused sisaldavad ainult sellist sisu, mida pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev] ei ajakohastata ega muudeta.

veebisaitide ja mobiilsideseadmetel põhinevate rakenduste sisu, mida võib pidada arhiiviks, mis tähendab, et veebisaidid või rakendused sisaldavad ainult sellist sisu, mida pärast ... [käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäev] ei ajakohastata ega muudeta.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 1a




  Mikroettevõtjate väljajätmine




  Käesolevat direktiivi ei kohaldata mikroettevõtjate suhtes, kes toodavad, impordivad või levitavad direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid ja teenuseid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1a

Mikroettevõtjate väljajätmine

Käesolevat direktiivi ei kohaldata mikroettevõtjate suhtes, kes toodavad, impordivad või levitavad direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid ja teenuseid.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „ligipääsetavad tooted ja teenused“ – tooted ja teenused,
  mis on piiratud funktsionaalse võimekusega inimestele
  ,
  sealhulgas puuetega inimestele, tajutavad, kasutatavad ja arusaadavad teistega võrdsetel alustel
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„ligipääsetavad tooted ja teenused“ – tooted ja teenused,
  mis on piiratud funktsionaalse võimekusega inimestele
  ,
  sealhulgas puuetega inimestele, tajutavad, kasutatavad ja arusaadavad teistega võrdsetel alustel
  ;

mis on piiratud funktsionaalse võimekusega inimestele

sealhulgas puuetega inimestele, tajutavad, kasutatavad ja arusaadavad teistega võrdsetel alustel

| 1) | „ligipääsetavad tooted ja teenused“ – tooted ja teenused,
  mida puuetega inimesed on võimelised tajuma
  ,
  kasutama ja mõistma ning mis on kasutamiseks piisavalt vastupidavad
  ; |
| --- | --- |

1)

„ligipääsetavad tooted ja teenused“ – tooted ja teenused,
  mida puuetega inimesed on võimelised tajuma
  ,
  kasutama ja mõistma ning mis on kasutamiseks piisavalt vastupidavad
  ;

mida puuetega inimesed on võimelised tajuma

kasutama ja mõistma ning mis on kasutamiseks piisavalt vastupidavad

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „universaaldisain“ – toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine viisil, mis muudab need võimalikul suurel määral kõigile inimestele kasutatavaks, ilma et oleks vaja teha kohandusi või kasutada eridisaini; universaaldisain ei välista vajaduse korral abiseadmeid kindlatele piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste rühmadele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

(2)

„universaaldisain“ – toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine viisil, mis muudab need võimalikul suurel määral kõigile inimestele kasutatavaks, ilma et oleks vaja teha kohandusi või kasutada eridisaini; universaaldisain ei välista vajaduse korral abiseadmeid kindlatele piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste rühmadele;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | „teenus“ – teenus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ artikli 4 punkti 1 tähenduses

   (1a)

  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

„teenus“ – teenus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ artikli 4 punkti 1 tähenduses

1a

;

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b) | „teenuseosutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub või osutab liidu turule mõeldud teenust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b)

5b)

„teenuseosutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes pakub või osutab liidu turule mõeldud teenust;

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 16 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 16a) | „VKE“ – väike või keskmise suurusega ettevõtja, nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ

   (1a)

  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

16a)

16a)

„VKE“ – väike või keskmise suurusega ettevõtja, nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ

1a

;

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 19

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | „tagasivõtmine“ – meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi toode, mis on seal juba lõpptarbija jaoks kättesaadavaks tehtud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(19)

(19)

„tagasivõtmine“ – meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi toode, mis on seal juba lõpptarbija jaoks kättesaadavaks tehtud;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 20 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 20a) | „tarbijatele mõeldud pangandusteenused“ – teenused, mis võimaldavad klientidel liidus avada ja kasutada põhimaksekontosid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/92/EL

   (1a)

  tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

20a)

20a)

„tarbijatele mõeldud pangandusteenused“ – teenused, mis võimaldavad klientidel liidus avada ja kasutada põhimaksekontosid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/92/EL

1a

tähenduses;

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | „e-kaubandus“ – veebipõhine toodete ja teenuste müük. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(21)

„e-kaubandus“ – veebipõhine toodete ja teenuste müük.

| 21) | „e-kaubandus“ –
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ

   (1a)

  reguleerimisalasse kuuluv
  veebipõhine toodete ja teenuste müük
  äriühingutelt tarbijatele; |
| --- | --- |

21)

„e-kaubandus“ –
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ

   (1a)

  reguleerimisalasse kuuluv
  veebipõhine toodete ja teenuste müük
  äriühingutelt tarbijatele;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ

1a

reguleerimisalasse kuuluv

äriühingutelt tarbijatele;

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 21a) | „lennureisijate veo teenused“ – teenused, mida osutavad lennufirmad, reisikorraldajad ja lennujaamade käitajad, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2006

   (1a)

  artikli 2 punktides b–f; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

21a)

21a)

„lennureisijate veo teenused“ – teenused, mida osutavad lennufirmad, reisikorraldajad ja lennujaamade käitajad, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2006

1a

artikli 2 punktides b–f;

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21 b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 21b) | „bussisõitjate veo teenused“ – teenused, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 181/2011 artikli 2 lõigetega 1 ja 2; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

21b)

21b)

„bussisõitjate veo teenused“ – teenused, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 181/2011 artikli 2 lõigetega 1 ja 2;

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21 c (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 21c) | „rongireisijate veo teenused“ – kõik rongireisijatega seotud teenused, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1371/2007 artikli 2 lõigetega 1 ja 2; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

21c)

21c)

„rongireisijate veo teenused“ – kõik rongireisijatega seotud teenused, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1371/2007 artikli 2 lõigetega 1 ja 2;

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21 d (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 21d) | „veeteedel reisijate veo teenused“ – reisijatega seotud teenused, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1177/2010 artikli 2 lõikega 1. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

21d)

21d)

„veeteedel reisijate veo teenused“ – reisijatega seotud teenused, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1177/2010 artikli 2 lõikega 1.

Muudatusettepanek 337

Muudatusettepanek 337

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 21 e (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 21 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 21e) | „tugitehnoloogia“ – vahendid, seadmed või tootesüsteemid, mida kasutatakse selleks, et suurendada, säilitada või parandada funktsionaalsete piirangutega inimeste, sealhulgas puuetega inimeste toimimissuutlikkust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

21e)

21e)

„tugitehnoloogia“ – vahendid, seadmed või tootesüsteemid, mida kasutatakse selleks, et suurendada, säilitada või parandada funktsionaalsete piirangutega inimeste, sealhulgas puuetega inimeste toimimissuutlikkust;

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 3

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Järgmised iseteenindusterminalid, st pangaautomaadid, piletiautomaadid
  ja
  registreerimisautomaadid, peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa II jaos. | 3.   Järgmised iseteenindusterminalid, st pangaautomaadid, piletiautomaadid, registreerimisautomaadid
  ja makseterminalid
  , peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa II jaos. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Järgmised iseteenindusterminalid, st pangaautomaadid, piletiautomaadid
  ja
  registreerimisautomaadid, peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa II jaos.

3.   Järgmised iseteenindusterminalid, st pangaautomaadid, piletiautomaadid, registreerimisautomaadid
  ja makseterminalid
  , peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa II jaos.

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 4

Artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Telefoniteenused, sealhulgas hädaabiteenused, ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus,
  peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa III jaos. | 4.   Telefoniteenused, sealhulgas hädaabiteenused, ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa III jaos. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Telefoniteenused, sealhulgas hädaabiteenused, ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus,
  peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa III jaos.

4.   Telefoniteenused, sealhulgas hädaabiteenused, ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa III jaos.

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 5

Artikkel 3 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Audiovisuaalmeedia teenused
  ja
  nendega seotud tarbijaseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus,
  peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa IV jaos. | 5.   
  Veebisaidid
  ja
  mobiilsideseadmetel põhinevad audiovisuaalmeedia teenused ning nendega seotud tarbijaseadmed
  peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa IV jaos. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Audiovisuaalmeedia teenused
  ja
  nendega seotud tarbijaseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus,
  peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa IV jaos.

5.   
  Veebisaidid
  ja
  mobiilsideseadmetel põhinevad audiovisuaalmeedia teenused ning nendega seotud tarbijaseadmed
  peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa IV jaos.

Muudatusettepanek 244

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 6

Artikkel 3 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Lennu-, bussi-, raudtee- ja
  veetranspordi
  reisijateveo teenused, veebisaidid, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, reaalajas teavet pakkuvad ja iseteenindusterminalid
  ning pileti- ja
  registreerimisautomaadid, mida kasutatakse reisijateveoteenuste pakkumiseks, peavad vastama nõuetele,
  mis on sätestatud I lisa V jaos
  . | 6.   Lennu-, bussi-,
  liiniveo-,
  raudtee-
  , laevandus-
  ja
  mitmeliigilised
  reisijateveo
  teenused, sealhulgas linnatranspordi, liikuvuse ja tehiskeskkonnaga seotud
  teenused, veebisaidid, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, reaalajas teavet pakkuvad ja iseteenindusterminalid
  , näiteks makseterminalid, ning
  registreerimisautomaadid, mida kasutatakse reisijateveoteenuste
  , turismiga seotud teenuste, muu hulgas majutus- ja toitlustusteenuse
  pakkumiseks, peavad
  üksnes siis
  vastama
  I lisa V jaos sätestatud
  nõuetele,
  kui need nõuded ei ole juba hõlmatud järgmiste konkreetsete õigusaktidega: raudteetranspordi puhul määrus (EÜ) nr 1371/2007, määrus (EL) nr 1300/2014 ja määrus (EL) nr 454/2011; bussiveo puhul määrus (EL) nr 181/2011; mere- ja siseveeteede transpordi puhul määrus (EL) nr 1177/2010, ning lennuliikluse puhul määrus (EÜ) nr 1107/2006
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Lennu-, bussi-, raudtee- ja
  veetranspordi
  reisijateveo teenused, veebisaidid, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, reaalajas teavet pakkuvad ja iseteenindusterminalid
  ning pileti- ja
  registreerimisautomaadid, mida kasutatakse reisijateveoteenuste pakkumiseks, peavad vastama nõuetele,
  mis on sätestatud I lisa V jaos
  .

6.   Lennu-, bussi-,
  liiniveo-,
  raudtee-
  , laevandus-
  ja
  mitmeliigilised
  reisijateveo
  teenused, sealhulgas linnatranspordi, liikuvuse ja tehiskeskkonnaga seotud
  teenused, veebisaidid, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, reaalajas teavet pakkuvad ja iseteenindusterminalid
  , näiteks makseterminalid, ning
  registreerimisautomaadid, mida kasutatakse reisijateveoteenuste
  , turismiga seotud teenuste, muu hulgas majutus- ja toitlustusteenuse
  pakkumiseks, peavad
  üksnes siis
  vastama
  I lisa V jaos sätestatud
  nõuetele,
  kui need nõuded ei ole juba hõlmatud järgmiste konkreetsete õigusaktidega: raudteetranspordi puhul määrus (EÜ) nr 1371/2007, määrus (EL) nr 1300/2014 ja määrus (EL) nr 454/2011; bussiveo puhul määrus (EL) nr 181/2011; mere- ja siseveeteede transpordi puhul määrus (EL) nr 1177/2010, ning lennuliikluse puhul määrus (EÜ) nr 1107/2006
  .

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 7

Artikkel 3 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Pangandusteenused, veebilehed, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, iseteenindusterminalid, sealhulgas pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks, peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa VI jaos. | 7.   
  Tarbijatele mõeldud
  pangandusteenused, veebilehed, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, iseteenindusterminalid, sealhulgas
  makseterminalid ja
  pangaautomaadid, mida kasutatakse
  nende
  pangandusteenuste osutamiseks, peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa VI jaos. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Pangandusteenused, veebilehed, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, iseteenindusterminalid, sealhulgas pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks, peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa VI jaos.

7.   
  Tarbijatele mõeldud
  pangandusteenused, veebilehed, mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, iseteenindusterminalid, sealhulgas
  makseterminalid ja
  pangaautomaadid, mida kasutatakse
  nende
  pangandusteenuste osutamiseks, peavad vastama nõuetele, mis on sätestatud I lisa VI jaos.

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 8

Artikkel 3 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   E-raamatud peavad vastama I lisa VII jaos sätestatud nõuetele. | 8.   E-raamatud
  ja nendega seotud seadmed
  peavad vastama I lisa VII jaos sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   E-raamatud peavad vastama I lisa VII jaos sätestatud nõuetele.

8.   E-raamatud
  ja nendega seotud seadmed
  peavad vastama I lisa VII jaos sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 10

Artikkel 3 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.   Liikmesriigid
  võivad oma riigi tingimusi arvestades otsustada
  , et tehiskeskkond, mida kasutavad reisijateveoteenuste kliendid, sealhulgas keskkond, mida haldavad teenuse osutajad ja taristuettevõtjad, samuti tehiskeskkond, mida kasutavad pangandusteenuste ning telefonioperaatorite klienditeeninduskeskuste ja kaupluste kliendid, peavad vastama I lisa X jaos sätestatud ligipääsetavusnõuetele, et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed
  ,
  sealhulgas puuetega inimesed
  ,
  saaksid neid paremini kasutada
  . | 10.   Liikmesriigid
  tagavad
  , et tehiskeskkond, mida kasutavad reisijateveoteenuste kliendid, sealhulgas keskkond, mida haldavad teenuse osutajad ja taristuettevõtjad, samuti tehiskeskkond, mida kasutavad
  tarbijatele mõeldud
  pangandusteenuste ning telefonioperaatorite klienditeeninduskeskuste ja kaupluste kliendid, peavad
  uue taristu ehitamise või olemasoleva taristu ulatusliku renoveerimise puhul
  vastama I lisa X jaos sätestatud ligipääsetavusnõuetele, et
  puuetega inimesed saaksid neid paremini kasutada. See ei piira selliste riigisiseste ja liidu õigusaktide kohaldamist
  ,
  mis käsitlevad riiklike kunsti-
  ,
  ajaloo- ja arheoloogiaväärtuste kaitset
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Liikmesriigid
  võivad oma riigi tingimusi arvestades otsustada
  , et tehiskeskkond, mida kasutavad reisijateveoteenuste kliendid, sealhulgas keskkond, mida haldavad teenuse osutajad ja taristuettevõtjad, samuti tehiskeskkond, mida kasutavad pangandusteenuste ning telefonioperaatorite klienditeeninduskeskuste ja kaupluste kliendid, peavad vastama I lisa X jaos sätestatud ligipääsetavusnõuetele, et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed
  ,
  sealhulgas puuetega inimesed
  ,
  saaksid neid paremini kasutada
  .

10.   Liikmesriigid
  tagavad
  , et tehiskeskkond, mida kasutavad reisijateveoteenuste kliendid, sealhulgas keskkond, mida haldavad teenuse osutajad ja taristuettevõtjad, samuti tehiskeskkond, mida kasutavad
  tarbijatele mõeldud
  pangandusteenuste ning telefonioperaatorite klienditeeninduskeskuste ja kaupluste kliendid, peavad
  uue taristu ehitamise või olemasoleva taristu ulatusliku renoveerimise puhul
  vastama I lisa X jaos sätestatud ligipääsetavusnõuetele, et
  puuetega inimesed saaksid neid paremini kasutada. See ei piira selliste riigisiseste ja liidu õigusaktide kohaldamist
  ,
  mis käsitlevad riiklike kunsti-
  ,
  ajaloo- ja arheoloogiaväärtuste kaitset
  .

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõik 1

Artikkel 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama käesolevale direktiivile vastavate toodete
  ja teenuste
  turul kättesaadavaks tegemist oma territooriumil põhjustel, mis on seotud ligipääsetavusnõuetega. | Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama käesolevale direktiivile vastavate toodete turul kättesaadavaks tegemist oma territooriumil põhjustel, mis on seotud ligipääsetavusnõuetega.
  Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama käesolevale direktiivile vastavate teenuste osutamist oma territooriumil põhjustel, mis on seotud ligipääsetavusnõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama käesolevale direktiivile vastavate toodete
  ja teenuste
  turul kättesaadavaks tegemist oma territooriumil põhjustel, mis on seotud ligipääsetavusnõuetega.

ja teenuste

Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama käesolevale direktiivile vastavate toodete turul kättesaadavaks tegemist oma territooriumil põhjustel, mis on seotud ligipääsetavusnõuetega.
  Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama käesolevale direktiivile vastavate teenuste osutamist oma territooriumil põhjustel, mis on seotud ligipääsetavusnõuetega.

Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama käesolevale direktiivile vastavate teenuste osutamist oma territooriumil põhjustel, mis on seotud ligipääsetavusnõuetega.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tootjad tagavad oma toodete
  turulelaskmisel
  , et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas artiklis 3 sätestatud kohaldatavate ligipääsetavusnõuetega. | 1.   Tootjad tagavad oma toodete
  turule laskmisel
  , et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas artiklis 3 sätestatud kohaldatavate ligipääsetavusnõuetega
  , välja arvatud juhul, kui need nõuded ei ole täidetavad seetõttu, et asjaomase toote kohandamiseks tuleks toote põhiolemust täielikult muuta või see tekitaks asjaomasele tootjale ebaproportsionaalse koormuse, nagu on sätestatud artiklis 12
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tootjad tagavad oma toodete
  turulelaskmisel
  , et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas artiklis 3 sätestatud kohaldatavate ligipääsetavusnõuetega.

1.   Tootjad tagavad oma toodete
  turule laskmisel
  , et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas artiklis 3 sätestatud kohaldatavate ligipääsetavusnõuetega
  , välja arvatud juhul, kui need nõuded ei ole täidetavad seetõttu, et asjaomase toote kohandamiseks tuleks toote põhiolemust täielikult muuta või see tekitaks asjaomasele tootjale ebaproportsionaalse koormuse, nagu on sätestatud artiklis 12
  .

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  nimetatud menetlusega
  on tõendatud toote vastavus
  asjakohastele
  ligipääsetavusnõuetele, koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni
  ning kinnitavad tootele CE-märgise
  . | Kui
  vastavushindamismenetlusega
  on tõendatud toote vastavus
  artiklis 3 sätestatud kohaldatavatele
  ligipääsetavusnõuetele, koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni
  , milles on selgelt märgitud, et toode on ligipääsetav
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui
  nimetatud menetlusega
  on tõendatud toote vastavus
  asjakohastele
  ligipääsetavusnõuetele, koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni
  ning kinnitavad tootele CE-märgise
  .

nimetatud menetlusega

asjakohastele

ning kinnitavad tootele CE-märgise

Kui
  vastavushindamismenetlusega
  on tõendatud toote vastavus
  artiklis 3 sätestatud kohaldatavatele
  ligipääsetavusnõuetele, koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni
  , milles on selgelt märgitud, et toode on ligipääsetav
  .

vastavushindamismenetlusega

artiklis 3 sätestatud kohaldatavatele

, milles on selgelt märgitud, et toode on ligipääsetav

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 4

Artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Tootjad peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate toodete
  ja toodete tagasinõudmiste
  kohta
  ning teavitavad turustajaid sellisest järelevalvest
  . | 4.   Tootjad peavad registrit kaebuste
  ja
  nõuetele mittevastavate toodete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Tootjad peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate toodete
  ja toodete tagasinõudmiste
  kohta
  ning teavitavad turustajaid sellisest järelevalvest
  .

4.   Tootjad peavad registrit kaebuste
  ja
  nõuetele mittevastavate toodete kohta.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 7

Artikkel 5 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Tootjad tagavad, et tootega on kaasas juhised
  ja ohutusteave
  asjaomase liikmesriigi määratud keeles, mis on tarbijate ja lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. | 7.   Tootjad tagavad, et tootega on kaasas juhised asjaomase liikmesriigi määratud keeles, mis on tarbijate ja lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Tootjad tagavad, et tootega on kaasas juhised
  ja ohutusteave
  asjaomase liikmesriigi määratud keeles, mis on tarbijate ja lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.

7.   Tootjad tagavad, et tootega on kaasas juhised asjaomase liikmesriigi määratud keeles, mis on tarbijate ja lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 8

Artikkel 5 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle
  või nõuavad selle tagasi
  . Kui toode
  kujutab endast ohtu seoses ligipääsetavusega
  , teavitavad nad sellest ka viivitamata nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, ning esitavad eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. | 8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks
  või
  vajaduse korral kõrvaldavad selle. Kui toode
  ei vasta käesolevale direktiivile
  , teavitavad nad sellest ka viivitamata nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, ning esitavad eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle
  või nõuavad selle tagasi
  . Kui toode
  kujutab endast ohtu seoses ligipääsetavusega
  , teavitavad nad sellest ka viivitamata nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, ning esitavad eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta.

8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks
  või
  vajaduse korral kõrvaldavad selle. Kui toode
  ei vasta käesolevale direktiivile
  , teavitavad nad sellest ka viivitamata nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, ning esitavad eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 9

Artikkel 5 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse
  põhjendatud
  nõudmisel talle toote vastavust nõuetele tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd seoses kõigi
  nende poolt turule lastud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks
  võetud meetmetega
  ja selleks
  , et tagada vastavus
  artiklis 3 osutatud nõuetele
  . | 9.   Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse nõudmisel talle toote vastavust nõuetele tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd seoses kõigi võetud meetmetega, et tagada vastavus
  käesolevale direktiivile
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse
  põhjendatud
  nõudmisel talle toote vastavust nõuetele tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd seoses kõigi
  nende poolt turule lastud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks
  võetud meetmetega
  ja selleks
  , et tagada vastavus
  artiklis 3 osutatud nõuetele
  .

9.   Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse nõudmisel talle toote vastavust nõuetele tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd seoses kõigi võetud meetmetega, et tagada vastavus
  käesolevale direktiivile
  .

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | esitada pädeva riikliku asutuse
  põhjendatud
  nõudmisel talle toote vastavust tõendav kogu teave ja dokumentatsioon; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

esitada pädeva riikliku asutuse
  põhjendatud
  nõudmisel talle toote vastavust tõendav kogu teave ja dokumentatsioon;

põhjendatud

| a) | esitada pädeva riikliku asutuse nõudmisel talle toote vastavust tõendav kogu teave ja dokumentatsioon; |
| --- | --- |

a)

esitada pädeva riikliku asutuse nõudmisel talle toote vastavust tõendav kogu teave ja dokumentatsioon;

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis nende volitustega hõlmatud toodete
  põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis nende volitustega hõlmatud toodete
  põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes
  .

põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes

| b) | teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis
  meetmetes, mida võetakse, et tagada kõigis
  nende volitustega hõlmatud toodete
  vastavus käesolevale direktiivile
  . |
| --- | --- |

b)

teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis
  meetmetes, mida võetakse, et tagada kõigis
  nende volitustega hõlmatud toodete
  vastavus käesolevale direktiivile
  .

meetmetes, mida võetakse, et tagada kõigis

vastavus käesolevale direktiivile

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Enne toote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud II lisas sätestatud vastavushindamise. Nad tagavad, et tootja on koostanud kõnealuse lisaga nõutava tehnilise dokumentatsiooni, et
  toode kannab CE-märgist, et sellega
  on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 5 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. | 2.   Enne toote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud II lisas sätestatud vastavushindamise. Nad tagavad, et tootja on koostanud kõnealuse lisaga nõutava tehnilise dokumentatsiooni, et
  tootega
  on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 5 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Enne toote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud II lisas sätestatud vastavushindamise. Nad tagavad, et tootja on koostanud kõnealuse lisaga nõutava tehnilise dokumentatsiooni, et
  toode kannab CE-märgist, et sellega
  on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 5 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.

2.   Enne toote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud II lisas sätestatud vastavushindamise. Nad tagavad, et tootja on koostanud kõnealuse lisaga nõutava tehnilise dokumentatsiooni, et
  tootega
  on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 5 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artiklis 3 sätestatud nõuetele, ei lase ta toodet turule enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode
  kujutab endast ohtu
  . | 3.   Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artiklis 3 sätestatud nõuetele, ei lase ta toodet turule enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode
  ei vasta käesolevale direktiivile
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artiklis 3 sätestatud nõuetele, ei lase ta toodet turule enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode
  kujutab endast ohtu
  .

3.   Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artiklis 3 sätestatud nõuetele, ei lase ta toodet turule enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode
  ei vasta käesolevale direktiivile
  .

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 5

Artikkel 7 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Importijad tagavad, et tootega on kaasas juhised
  ja teave
  asjaomase liikmesriigi määratud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. | 5.   Importijad tagavad, et tootega on kaasas juhised asjaomase liikmesriigi määratud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Importijad tagavad, et tootega on kaasas juhised
  ja teave
  asjaomase liikmesriigi määratud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.

5.   Importijad tagavad, et tootega on kaasas juhised asjaomase liikmesriigi määratud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 7

Artikkel 7 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Importijad peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate toodete
  ja toodete tagasinõudmiste
  kohta
  ning teavitavad turustajaid sellisest järelevalvest
  . | 7.   Importijad peavad registrit kaebuste
  ja
  nõuetele mittevastavate toodete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Importijad peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate toodete
  ja toodete tagasinõudmiste
  kohta
  ning teavitavad turustajaid sellisest järelevalvest
  .

7.   Importijad peavad registrit kaebuste
  ja
  nõuetele mittevastavate toodete kohta.

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõik 8

Artikkel 7 – lõik 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta
  artiklis 3 sätestatud nõuetele
  , võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks
  ja
  vajaduse korral kõrvaldavad selle
  turult või võtavad selle tagasi
  .
  Lisaks,
  kui toode
  kujutab endast ohtu
  , teavitavad importijad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turule lasid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. | 8.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta
  käesolevale direktiivile
  , võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks
  või
  vajaduse korral kõrvaldavad selle. Kui toode
  ei vasta käesolevale direktiivile
  , teavitavad importijad sellest viivitamata
  ühtlasi
  nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turule lasid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta
  artiklis 3 sätestatud nõuetele
  , võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks
  ja
  vajaduse korral kõrvaldavad selle
  turult või võtavad selle tagasi
  .
  Lisaks,
  kui toode
  kujutab endast ohtu
  , teavitavad importijad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turule lasid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta.

8.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta
  käesolevale direktiivile
  , võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks
  või
  vajaduse korral kõrvaldavad selle. Kui toode
  ei vasta käesolevale direktiivile
  , teavitavad importijad sellest viivitamata
  ühtlasi
  nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turule lasid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 9

Artikkel 7 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse
  põhjendatud
  nõudmise korral talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigi nende poolt turule lastud toodete
  põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmete puhul
  . | 9.   Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse nõudmise korral talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd
  seoses
  kõigi
  meetmetega, mida võetakse, et tagada
  nende poolt turule lastud toodete
  vastavus artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse
  põhjendatud
  nõudmise korral talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigi nende poolt turule lastud toodete
  põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmete puhul
  .

9.   Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse nõudmise korral talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd
  seoses
  kõigi
  meetmetega, mida võetakse, et tagada
  nende poolt turule lastud toodete
  vastavus artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetele
  .

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Enne toote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, et toode
  kannab CE-märgist
  , et sellel oleks kaasas nõutud dokumendid, juhised ja
  ohutusteave
  keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja lõppkasutajad, mille turul toode
  on kättesaavaks
  tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 5 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 sätestatud nõuded. | 2.   Enne toote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, et toode
  on kooskõlas käesoleva direktiiviga
  , et sellel oleks kaasas nõutud dokumendid ja juhised keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja lõppkasutajad, mille turul toode
  kättesaadavaks
  tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 5 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 sätestatud nõuded. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Enne toote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, et toode
  kannab CE-märgist
  , et sellel oleks kaasas nõutud dokumendid, juhised ja
  ohutusteave
  keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja lõppkasutajad, mille turul toode
  on kättesaavaks
  tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 5 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 sätestatud nõuded.

2.   Enne toote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, et toode
  on kooskõlas käesoleva direktiiviga
  , et sellel oleks kaasas nõutud dokumendid ja juhised keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja lõppkasutajad, mille turul toode
  kättesaadavaks
  tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 5 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 sätestatud nõuded.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui turustajad arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artiklis 3 sätestatud nõuetele, ei tee ta toodet turul kättesaadavaks enne, kui see on viidud nõuetega vastavusse. Lisaks teavitab turustaja tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode
  kujutab endast ohtu
  . | 3.   Kui turustajad arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artiklis 3 sätestatud nõuetele, ei tee ta toodet turul kättesaadavaks enne, kui see on viidud nõuetega vastavusse. Lisaks teavitab turustaja tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode
  ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui turustajad arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artiklis 3 sätestatud nõuetele, ei tee ta toodet turul kättesaadavaks enne, kui see on viidud nõuetega vastavusse. Lisaks teavitab turustaja tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode
  kujutab endast ohtu
  .

3.   Kui turustajad arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artiklis 3 sätestatud nõuetele, ei tee ta toodet turul kättesaadavaks enne, kui see on viidud nõuetega vastavusse. Lisaks teavitab turustaja tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode
  ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga
  .

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 5

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Turustajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale direktiivile, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed toote nõuetega vastavusse viimiseks või vajaduse korral
  kõrvaldatakse
  see
  turult või võetakse
  tagasi. Lisaks, kui toode
  kujutab endast ohtu
  , teavitavad turustajad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. | 5.   Turustajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale direktiivile, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed toote nõuetega vastavusse viimiseks või vajaduse korral
  võetakse
  see tagasi. Lisaks, kui toode
  ei vasta käesolevale direktiivile
  , teavitavad turustajad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Turustajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale direktiivile, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed toote nõuetega vastavusse viimiseks või vajaduse korral
  kõrvaldatakse
  see
  turult või võetakse
  tagasi. Lisaks, kui toode
  kujutab endast ohtu
  , teavitavad turustajad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta.

5.   Turustajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale direktiivile, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed toote nõuetega vastavusse viimiseks või vajaduse korral
  võetakse
  see tagasi. Lisaks, kui toode
  ei vasta käesolevale direktiivile
  , teavitavad turustajad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 6

Artikkel 8 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Turustajad esitavad pädeva riikliku asutuse
  põhjendatud
  nõudmisel talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigi nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toodete
  põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmete puhul
  . | 6.   Turustajad esitavad pädeva riikliku asutuse nõudmisel talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd
  seoses
  kõigi
  meetmetega, mida võetakse, et tagada
  nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toodete
  vastavus artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Turustajad esitavad pädeva riikliku asutuse
  põhjendatud
  nõudmisel talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigi nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toodete
  põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmete puhul
  .

6.   Turustajad esitavad pädeva riikliku asutuse nõudmisel talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd
  seoses
  kõigi
  meetmetega, mida võetakse, et tagada
  nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toodete
  vastavus artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetele
  .

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ettevõtjad peavad olema võimelised esitama lõikes 1 osutatud teavet
  kümne
  aasta jooksul alates sellest, kui neile toodet tarniti,
  ja kümne aasta jooksul alates sellest
  , kui nad toodet tarnisid. | 2.   Ettevõtjad peavad olema võimelised esitama lõikes 1 osutatud teavet
  teatava, vähemalt viie
  aasta
  pikkuse ajavahemiku
  jooksul alates sellest, kui neile toodet tarniti,
  või pärast seda
  , kui nad toodet tarnisid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ettevõtjad peavad olema võimelised esitama lõikes 1 osutatud teavet
  kümne
  aasta jooksul alates sellest, kui neile toodet tarniti,
  ja kümne aasta jooksul alates sellest
  , kui nad toodet tarnisid.

2.   Ettevõtjad peavad olema võimelised esitama lõikes 1 osutatud teavet
  teatava, vähemalt viie
  aasta
  pikkuse ajavahemiku
  jooksul alates sellest, kui neile toodet tarniti,
  või pärast seda
  , kui nad toodet tarnisid.

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjonil on õigus võtta käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ajavahemiku täpsustamiseks kooskõlas artikliga 23a vastu käesolevat direktiivi täiendavaid delegeeritud õigusakte. Nimetatud ajavahemik peab olema asjaomase toote olelusringiga proportsionaalne. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjonil on õigus võtta käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ajavahemiku täpsustamiseks kooskõlas artikliga 23a vastu käesolevat direktiivi täiendavaid delegeeritud õigusakte. Nimetatud ajavahemik peab olema asjaomase toote olelusringiga proportsionaalne.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Teenuseosutajad koostavad vajaliku teabe kooskõlas III lisaga ja selgitavad, kuidas teenused vastavad artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele. Teave tehakse üldsusele kättesaadavaks
  kirjalikult ja suuliselt, sealhulgas
  vormis, mis on ligipääsetav
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimestele ja
  puuetega inimestele. Teenuseosutajad säilitavad seda teavet kogu teenuse osutamise aja jooksul. | 2.   Teenuseosutajad koostavad vajaliku teabe kooskõlas III lisaga ja selgitavad, kuidas
  nende
  teenused vastavad artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele. Teave tehakse üldsusele kättesaadavaks vormis, mis on ligipääsetav puuetega inimestele. Teenuseosutajad säilitavad seda teavet kogu teenuse osutamise aja jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Teenuseosutajad koostavad vajaliku teabe kooskõlas III lisaga ja selgitavad, kuidas teenused vastavad artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele. Teave tehakse üldsusele kättesaadavaks
  kirjalikult ja suuliselt, sealhulgas
  vormis, mis on ligipääsetav
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimestele ja
  puuetega inimestele. Teenuseosutajad säilitavad seda teavet kogu teenuse osutamise aja jooksul.

2.   Teenuseosutajad koostavad vajaliku teabe kooskõlas III lisaga ja selgitavad, kuidas
  nende
  teenused vastavad artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele. Teave tehakse üldsusele kättesaadavaks vormis, mis on ligipääsetav puuetega inimestele. Teenuseosutajad säilitavad seda teavet kogu teenuse osutamise aja jooksul.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 4

Artikkel 11 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Teenuseosutajad esitavad pädeva asutuse
  põhjendatud
  nõudmise korral talle kogu teabe, mida on vaja teenuse vastavuse tõendamiseks artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigi meetmete puhul, mis võetakse selleks, et viia teenus vastavusse kõnealuste nõuetega. | 4.   Teenuseosutajad esitavad pädeva asutuse nõudmise korral talle kogu teabe, mida on vaja teenuse vastavuse tõendamiseks artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigi meetmete puhul, mis võetakse selleks, et viia teenus vastavusse kõnealuste nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Teenuseosutajad esitavad pädeva asutuse
  põhjendatud
  nõudmise korral talle kogu teabe, mida on vaja teenuse vastavuse tõendamiseks artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigi meetmete puhul, mis võetakse selleks, et viia teenus vastavusse kõnealuste nõuetega.

4.   Teenuseosutajad esitavad pädeva asutuse nõudmise korral talle kogu teabe, mida on vaja teenuse vastavuse tõendamiseks artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigi meetmete puhul, mis võetakse selleks, et viia teenus vastavusse kõnealuste nõuetega.

Muudatusettepanek 339

Muudatusettepanek 339

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 12 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ettevõtja hinnangulised
  kulud
  ja tulud võrrelduna eeldatava kasuga puuetega inimeste jaoks, võttes arvesse konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedus ja kestust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ettevõtja hinnangulised
  kulud
  ja tulud võrrelduna eeldatava kasuga puuetega inimeste jaoks, võttes arvesse konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedus ja kestust.

kulud

| (b) | ettevõtja hinnangulised
  lisakulud
  ja tulud võrrelduna eeldatava kasuga
  funktsionaalsete piirangutega inimeste, sealhulgas
  puuetega inimeste jaoks, võttes arvesse konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust. |
| --- | --- |

(b)

ettevõtja hinnangulised
  lisakulud
  ja tulud võrrelduna eeldatava kasuga
  funktsionaalsete piirangutega inimeste, sealhulgas
  puuetega inimeste jaoks, võttes arvesse konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust.

lisakulud

funktsionaalsete piirangutega inimeste, sealhulgas

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 4

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Koormust ei peeta ebaproportsionaalseks, kui seda kompenseeritakse rahastamisega muudest ressurssidest kui ettevõtja omavahenditest, olgu selleks siis avalik-õiguslikud või eraõiguslikud ressursid. | 4.   Koormust ei peeta ebaproportsionaalseks, kui seda kompenseeritakse rahastamisega muudest ressurssidest kui ettevõtja omavahenditest,
  mis on tehtud kättesaadavaks ligipääsetavuse parandamiseks,
  olgu selleks siis avalik-õiguslikud või eraõiguslikud ressursid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Koormust ei peeta ebaproportsionaalseks, kui seda kompenseeritakse rahastamisega muudest ressurssidest kui ettevõtja omavahenditest, olgu selleks siis avalik-õiguslikud või eraõiguslikud ressursid.

4.   Koormust ei peeta ebaproportsionaalseks, kui seda kompenseeritakse rahastamisega muudest ressurssidest kui ettevõtja omavahenditest,
  mis on tehtud kättesaadavaks ligipääsetavuse parandamiseks,
  olgu selleks siis avalik-õiguslikud või eraõiguslikud ressursid.

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 5

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Seda, kas vastavus toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele võiks põhjustada nende toodete täieliku muutmise või ebaproportsionaalse koormuse, hindavad ettevõtjad. | 5.   Seda, kas vastavus toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele võiks põhjustada nende toodete täieliku muutmise või ebaproportsionaalse koormuse, hindavad
  esmalt
  ettevõtjad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Seda, kas vastavus toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele võiks põhjustada nende toodete täieliku muutmise või ebaproportsionaalse koormuse, hindavad ettevõtjad.

5.   Seda, kas vastavus toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetele võiks põhjustada nende toodete täieliku muutmise või ebaproportsionaalse koormuse, hindavad
  esmalt
  ettevõtjad.

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesoleva artikli lõiget 3, täpsustades kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toodete ja teenuste puhul, kui hinnatakse, kas koormust tuleb pidada ebaproportsionaalseks, tehes seda kõnealuseid kriteeriume muutmata.




  Kõnealuste kriteeriumide täpsustamisel peab komisjon võtma arvesse võimalikku kasu mitte ainult puuetega inimeste, vaid ka piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste jaoks.




  Komisjon võtab esimese sellise kõiki käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid ja teenuseid käsitleva rakendusakti vastu ... [üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesoleva artikli lõiget 3, täpsustades kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toodete ja teenuste puhul, kui hinnatakse, kas koormust tuleb pidada ebaproportsionaalseks, tehes seda kõnealuseid kriteeriume muutmata.

Kõnealuste kriteeriumide täpsustamisel peab komisjon võtma arvesse võimalikku kasu mitte ainult puuetega inimeste, vaid ka piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste jaoks.

Komisjon võtab esimese sellise kõiki käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid ja teenuseid käsitleva rakendusakti vastu ... [üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 6

Artikkel 12 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Kui ettevõtjad on kasutanud lõigetes 1–5 sätestatud erandit konkreetse toote või teenuse puhul, teavitavad nad selle liikmesriigi ametiasutust, kus toode turule lastakse või kättesaadavaks tehakse.
  Teade peab sisaldama
  lõikes 3 osutatud
  hindamist
  . Mikroettevõtjad on kõnealusest teavitamiskohustusest vabastatud, kuid nad peavad suutma esitada asjakohased dokumendid vastava turujärelevalveasutuse taotluse korral. | 6.   Kui ettevõtjad on kasutanud lõigetes 1–5 sätestatud erandit konkreetse toote või teenuse puhul, teavitavad nad selle liikmesriigi ametiasutust, kus toode turule lastakse või kättesaadavaks tehakse. Lõikes 3 osutatud
  hinnang esitatakse turujärelevalveasutusele tema taotluse alusel
  . Mikroettevõtjad on kõnealusest teavitamiskohustusest vabastatud, kuid nad peavad suutma esitada asjakohased dokumendid vastava turujärelevalveasutuse taotluse korral. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Kui ettevõtjad on kasutanud lõigetes 1–5 sätestatud erandit konkreetse toote või teenuse puhul, teavitavad nad selle liikmesriigi ametiasutust, kus toode turule lastakse või kättesaadavaks tehakse.
  Teade peab sisaldama
  lõikes 3 osutatud
  hindamist
  . Mikroettevõtjad on kõnealusest teavitamiskohustusest vabastatud, kuid nad peavad suutma esitada asjakohased dokumendid vastava turujärelevalveasutuse taotluse korral.

6.   Kui ettevõtjad on kasutanud lõigetes 1–5 sätestatud erandit konkreetse toote või teenuse puhul, teavitavad nad selle liikmesriigi ametiasutust, kus toode turule lastakse või kättesaadavaks tehakse. Lõikes 3 osutatud
  hinnang esitatakse turujärelevalveasutusele tema taotluse alusel
  . Mikroettevõtjad on kõnealusest teavitamiskohustusest vabastatud, kuid nad peavad suutma esitada asjakohased dokumendid vastava turujärelevalveasutuse taotluse korral.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega luuakse käesoleva artikli lõike 6 kohaldamiseks teavitamisnäidis. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega. Komisjon võtab esimese sellise rakendusakti vastu ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega luuakse käesoleva artikli lõike 6 kohaldamiseks teavitamisnäidis. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega. Komisjon võtab esimese sellise rakendusakti vastu ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 6 b (uus)

Artikkel 12 – lõige 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide, ning turujärelevalveasutuste vahel luuakse struktureeritud dialoog, et tagada erandite hindamiseks asjakohaste põhimõtete kehtestamine eesmärgiga tagada nende sidusus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b.
     
  Asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide, ning turujärelevalveasutuste vahel luuakse struktureeritud dialoog, et tagada erandite hindamiseks asjakohaste põhimõtete kehtestamine eesmärgiga tagada nende sidusus.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 6 c (uus)

Artikkel 12 – lõige 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Liikmesriike innustatakse pakkuma mikroettevõtjatele stiimuleid ja suuniseid, et hõlbustada käesoleva direktiivi rakendamist. Menetluste ja suuniste väljatöötamisel konsulteeritakse asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6c.
     
  Liikmesriike innustatakse pakkuma mikroettevõtjatele stiimuleid ja suuniseid, et hõlbustada käesoleva direktiivi rakendamist. Menetluste ja suuniste väljatöötamisel konsulteeritakse asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonidega.

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV peatükk – pealkiri

IV peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Harmoneeritud standardid,
  ühtsed
  tehnilised spetsifikatsioonid ning toodete ja teenuste vastavus | Harmoneeritud standardid, tehnilised spetsifikatsioonid ning toodete ja teenuste vastavus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Harmoneeritud standardid,
  ühtsed
  tehnilised spetsifikatsioonid ning toodete ja teenuste vastavus

ühtsed

Harmoneeritud standardid, tehnilised spetsifikatsioonid ning toodete ja teenuste vastavus

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõik 1

Artikkel 13 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tooted ja teenused, mis
  on vastavuses
  harmoneeritud
  standardite
  või nende
  osadega
  , mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad. | 1.
     Tooted ja teenused, mis
  vastavad
  harmoneeritud
  standarditele
  või nende
  osadele
  , mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tooted ja teenused, mis
  on vastavuses
  harmoneeritud
  standardite
  või nende
  osadega
  , mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad.

on vastavuses

standardite

osadega

Euroopa Liidu Teatajas

1.
     Tooted ja teenused, mis
  vastavad
  harmoneeritud
  standarditele
  või nende
  osadele
  , mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad.

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon esitab määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 kohaselt ühele või mitmele Euroopa standardiorganisatsioonile taotluse koostada kõigi artiklis 3 sätestatud toodete ligipääsetavusnõuete jaoks harmoneeritud standardid. Komisjon võtab need taotlused vastu ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon esitab määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 kohaselt ühele või mitmele Euroopa standardiorganisatsioonile taotluse koostada kõigi artiklis 3 sätestatud toodete ligipääsetavusnõuete jaoks harmoneeritud standardid. Komisjon võtab need taotlused vastu ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tehnilised spetsifikatsioonid, mis vastavad artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetele. Komisjon teeb seda aga üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused: |
| | a) | Euroopa Liidu Teatajas ei ole vastavalt määrusele (EL) nr 1025/2012 avaldatud viidet harmoneeritud standarditele, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tehnilised spetsifikatsioonid, mis vastavad artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetele. Komisjon teeb seda aga üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

a)

Euroopa Liidu Teatajas ei ole vastavalt määrusele (EL) nr 1025/2012 avaldatud viidet harmoneeritud standarditele,

Euroopa Liidu Teatajas ei ole vastavalt määrusele (EL) nr 1025/2012 avaldatud viidet harmoneeritud standarditele,

| b) | komisjon on võtnud vastu lõikes 2 osutatud taotluse ja |
| --- | --- |

b)

b)

komisjon on võtnud vastu lõikes 2 osutatud taotluse ja

komisjon on võtnud vastu lõikes 2 osutatud taotluse ja

| c) | komisjon täheldab standardimismenetluses põhjendamatuid viivitusi. |
| --- | --- |

c)

c)

komisjon täheldab standardimismenetluses põhjendamatuid viivitusi.

komisjon täheldab standardimismenetluses põhjendamatuid viivitusi.

Enne esimeses lõigus osutatud rakendusaktide vastuvõtmist konsulteerib komisjon asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega.

Enne esimeses lõigus osutatud rakendusaktide vastuvõtmist konsulteerib komisjon asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 1 c (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole avaldatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud viiteid harmoneeritud standarditele, loetakse käesoleva artikli lõikes 1b osutatud tehnilistele spetsifikatsioonidele või nende osadele vastavad tooted ja teenused artiklis 3 sätestatud ning kõnealuste tehniliste spetsifikatsioonide või nende osadega hõlmatud ligipääsetavusnõuetega vastavuses olevateks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole avaldatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud viiteid harmoneeritud standarditele, loetakse käesoleva artikli lõikes 1b osutatud tehnilistele spetsifikatsioonidele või nende osadele vastavad tooted ja teenused artiklis 3 sätestatud ning kõnealuste tehniliste spetsifikatsioonide või nende osadega hõlmatud ligipääsetavusnõuetega vastavuses olevateks.

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 14




  Ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid





  1.
     
  Kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole vastavalt määrusele (EL) nr 1025/2012 avaldatud harmoneeritud standardeid ning toodete ja teenuste puhul oleks turu ühtlustamise jaoks vaja üksikasjalikumaid ligipääsetavusnõudeid, võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid ligipääsetavusnõuete jaoks, mis on sätestatud käesoleva direktiivi I lisas. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |
| 2.
     
  Tooted ja teenused või nende osad, mis on vastavuses lõikes 1 osutatud ühtse tehnilise spetsifikatsiooniga, loetakse vastavaks artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele, mida nimetatud spetsifikatsioon või selle osad käsitlevad. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 14

Ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid

1.
     
  Kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole vastavalt määrusele (EL) nr 1025/2012 avaldatud harmoneeritud standardeid ning toodete ja teenuste puhul oleks turu ühtlustamise jaoks vaja üksikasjalikumaid ligipääsetavusnõudeid, võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid ligipääsetavusnõuete jaoks, mis on sätestatud käesoleva direktiivi I lisas. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

välja jäetud

2.
     
  Tooted ja teenused või nende osad, mis on vastavuses lõikes 1 osutatud ühtse tehnilise spetsifikatsiooniga, loetakse vastavaks artiklis 3 osutatud ligipääsetavusnõuetele, mida nimetatud spetsifikatsioon või selle osad käsitlevad.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 2

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   ELi vastavusdeklaratsioon koostatakse otsuse nr 768/2008/EÜ III lisas esitatud näidise järgi. See peab sisaldama käesoleva direktiivi II lisas sätestatud elemente ja seda ajakohastatakse pidevalt. Tehnilist dokumentatsiooni käsitlevate nõuete puhul tuleb hoiduda mis tahes ebaproportsionaalse koormuse tekitamisest
  mikroettevõtjatele ning
  väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus toode turule lastakse või kättesaadavaks tehakse. | 2.   ELi vastavusdeklaratsioon koostatakse otsuse nr 768/2008/EÜ III lisas esitatud näidise järgi. See peab sisaldama käesoleva direktiivi II lisas sätestatud elemente ja seda ajakohastatakse pidevalt. Tehnilist dokumentatsiooni käsitlevate nõuete puhul tuleb hoiduda mis tahes ebaproportsionaalse koormuse tekitamisest väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus toode turule lastakse või kättesaadavaks tehakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   ELi vastavusdeklaratsioon koostatakse otsuse nr 768/2008/EÜ III lisas esitatud näidise järgi. See peab sisaldama käesoleva direktiivi II lisas sätestatud elemente ja seda ajakohastatakse pidevalt. Tehnilist dokumentatsiooni käsitlevate nõuete puhul tuleb hoiduda mis tahes ebaproportsionaalse koormuse tekitamisest
  mikroettevõtjatele ning
  väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus toode turule lastakse või kättesaadavaks tehakse.

2.   ELi vastavusdeklaratsioon koostatakse otsuse nr 768/2008/EÜ III lisas esitatud näidise järgi. See peab sisaldama käesoleva direktiivi II lisas sätestatud elemente ja seda ajakohastatakse pidevalt. Tehnilist dokumentatsiooni käsitlevate nõuete puhul tuleb hoiduda mis tahes ebaproportsionaalse koormuse tekitamisest väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus toode turule lastakse või kättesaadavaks tehakse.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 3

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui toote suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte liidu õigusakti, mille kohaselt nõutakse ELi vastavusdeklaratsiooni, koostatakse kõigi selliste liidu õigusaktide kohta
  ühine
  ELi vastavusdeklaratsioon. Osutatud deklaratsioon peab sisaldama teavet asjaomaste õigusaktide tuvastamiseks ning nende aktide ilmumise viiteid. | 3.   Kui toote suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte liidu õigusakti, mille kohaselt nõutakse ELi vastavusdeklaratsiooni, koostatakse kõigi selliste liidu õigusaktide kohta ELi vastavusdeklaratsioon. Osutatud deklaratsioon peab sisaldama teavet asjaomaste õigusaktide tuvastamiseks ning nende aktide ilmumise viiteid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui toote suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte liidu õigusakti, mille kohaselt nõutakse ELi vastavusdeklaratsiooni, koostatakse kõigi selliste liidu õigusaktide kohta
  ühine
  ELi vastavusdeklaratsioon. Osutatud deklaratsioon peab sisaldama teavet asjaomaste õigusaktide tuvastamiseks ning nende aktide ilmumise viiteid.

3.   Kui toote suhtes kohaldatakse rohkem kui ühte liidu õigusakti, mille kohaselt nõutakse ELi vastavusdeklaratsiooni, koostatakse kõigi selliste liidu õigusaktide kohta ELi vastavusdeklaratsioon. Osutatud deklaratsioon peab sisaldama teavet asjaomaste õigusaktide tuvastamiseks ning nende aktide ilmumise viiteid.

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 15 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Lisaks ELi vastavusdeklaratsioonile lisab tootja pakendile märke, millega teavitatakse tarbijaid kulutõhusalt, lihtsalt ja täpselt sellest, et toode sisaldab ligipääsetavuselemente. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Lisaks ELi vastavusdeklaratsioonile lisab tootja pakendile märke, millega teavitatakse tarbijaid kulutõhusalt, lihtsalt ja täpselt sellest, et toode sisaldab ligipääsetavuselemente.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16

Artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 16




  Toote CE-märgise üldpõhimõtted




  CE-vastavusmärgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16

Toote CE-märgise üldpõhimõtted

CE-vastavusmärgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel - 17 (uus)

Artikkel - 17 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel - 17




  Riiklik andmebaas




  Iga liikmesriik loob üldsusele ligipääsetava andmebaasi ligipääsmatute toodete registreerimiseks. Tarbijatel on võimalik saada ja esitada teavet ligipääsmatute toodete kohta. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et teavitada tarbijaid või muid sidusrühmi kaebuste esitamise võimalusest. Selleks et võimaldada ligipääsmatuid tooteid käsitleva teabe levitamist kogu liidus, on kavas luua riiklike andmebaaside vaheline interaktiivne süsteem – võimaluse korral komisjoni või asjaomaste esindusorganisatsioonide vastutusalas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel - 17

Riiklik andmebaas

Iga liikmesriik loob üldsusele ligipääsetava andmebaasi ligipääsmatute toodete registreerimiseks. Tarbijatel on võimalik saada ja esitada teavet ligipääsmatute toodete kohta. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et teavitada tarbijaid või muid sidusrühmi kaebuste esitamise võimalusest. Selleks et võimaldada ligipääsmatuid tooteid käsitleva teabe levitamist kogu liidus, on kavas luua riiklike andmebaaside vaheline interaktiivne süsteem – võimaluse korral komisjoni või asjaomaste esindusorganisatsioonide vastutusalas.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 18 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et üldsus teab esimeses lõigus osutatud asutuste olemasolu, ülesandeid ja nimetusi. Kõnealused asutused teevad teabe taotluse korral
  sobivas vormingus kättesaadavaks
  . | Liikmesriigid tagavad, et üldsus teab esimeses lõigus osutatud asutuste olemasolu, ülesandeid ja nimetusi. Kõnealused asutused teevad
  oma tööd ja oma vastuvõetud otsuseid käsitleva
  teabe
  asjaomase üldsuse liikmete
  taotluse korral
  kättesaadavaks ligipääsetavas vormingus
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et üldsus teab esimeses lõigus osutatud asutuste olemasolu, ülesandeid ja nimetusi. Kõnealused asutused teevad teabe taotluse korral
  sobivas vormingus kättesaadavaks
  .

sobivas vormingus kättesaadavaks

Liikmesriigid tagavad, et üldsus teab esimeses lõigus osutatud asutuste olemasolu, ülesandeid ja nimetusi. Kõnealused asutused teevad
  oma tööd ja oma vastuvõetud otsuseid käsitleva
  teabe
  asjaomase üldsuse liikmete
  taotluse korral
  kättesaadavaks ligipääsetavas vormingus
  .

oma tööd ja oma vastuvõetud otsuseid käsitleva

asjaomase üldsuse liikmete

kättesaadavaks ligipääsetavas vormingus

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jääv toode
  kujutab ohtu käesolevas direktiivis käsitletud ligipääsetavusaspektidele
  , siis teostavad nad asjaomase toote hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega koostööd. | Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jääv toode
  ei ole vastavuses käesoleva direktiiviga
  , siis teostavad nad asjaomase toote hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas direktiivis sätestatud
  asjakohaseid
  nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jääv toode
  kujutab ohtu käesolevas direktiivis käsitletud ligipääsetavusaspektidele
  , siis teostavad nad asjaomase toote hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega koostööd.

kujutab ohtu käesolevas direktiivis käsitletud ligipääsetavusaspektidele

Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jääv toode
  ei ole vastavuses käesoleva direktiiviga
  , siis teostavad nad asjaomase toote hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas direktiivis sätestatud
  asjakohaseid
  nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega koostööd.

ei ole vastavuses käesoleva direktiiviga

asjakohaseid

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et
  asjakohane
  ettevõtja võtaks kõik
  vajalikud
  parandusmeetmed, et toode nimetatud nõuetega vastavusse viia
  , või kõrvaldaks toote turult või võtaks selle tagasi mõistliku aja jooksul arvestades ohu suurust
  . | Kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et
  asjaomane
  ettevõtja võtaks kõik
  asjakohased
  parandusmeetmed, et
  kõnealune
  toode nimetatud nõuetega vastavusse viia
  . Kui asjaomane ettevõtja ei võta piisavaid parandusmeetmeid, nõuavad turujärelevalveasutused, et ettevõtja kõrvaldaks toote turult mõistliku aja jooksul
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et
  asjakohane
  ettevõtja võtaks kõik
  vajalikud
  parandusmeetmed, et toode nimetatud nõuetega vastavusse viia
  , või kõrvaldaks toote turult või võtaks selle tagasi mõistliku aja jooksul arvestades ohu suurust
  .

asjakohane

vajalikud

, või kõrvaldaks toote turult või võtaks selle tagasi mõistliku aja jooksul arvestades ohu suurust

Kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et
  asjaomane
  ettevõtja võtaks kõik
  asjakohased
  parandusmeetmed, et
  kõnealune
  toode nimetatud nõuetega vastavusse viia
  . Kui asjaomane ettevõtja ei võta piisavaid parandusmeetmeid, nõuavad turujärelevalveasutused, et ettevõtja kõrvaldaks toote turult mõistliku aja jooksul
  .

asjaomane

asjakohased

kõnealune

. Kui asjaomane ettevõtja ei võta piisavaid parandusmeetmeid, nõuavad turujärelevalveasutused, et ettevõtja kõrvaldaks toote turult mõistliku aja jooksul

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 4

Artikkel 19 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et keelata või piirata toote kättesaadavaks tegemist nende riigisisesel turul, toode turult kõrvaldada
  või tagasi võtta
  . Turujärelevalveasutused teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest. | 4.   Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et keelata või piirata toote kättesaadavaks tegemist nende riigisisesel turul
  või
  toode turult kõrvaldada. Turujärelevalveasutused teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et keelata või piirata toote kättesaadavaks tegemist nende riigisisesel turul, toode turult kõrvaldada
  või tagasi võtta
  . Turujärelevalveasutused teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest.

4.   Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et keelata või piirata toote kättesaadavaks tegemist nende riigisisesel turul
  või
  toode turult kõrvaldada. Turujärelevalveasutused teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 5 – sissejuhatav osa

Artikkel 19 – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Lõikes 4 osutatud teave hõlmab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava toote väljaselgitamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, väidetava mittevastavuse
  ja ohu
  laadi, võetud siseriiklike meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavus on seotud mõnega järgmistest põhjusest: | 5.   Lõikes 4 osutatud teave hõlmab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava toote väljaselgitamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, väidetava mittevastavuse laadi, võetud siseriiklike meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavus on seotud mõnega järgmistest põhjusest: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Lõikes 4 osutatud teave hõlmab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava toote väljaselgitamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, väidetava mittevastavuse
  ja ohu
  laadi, võetud siseriiklike meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavus on seotud mõnega järgmistest põhjusest:

5.   Lõikes 4 osutatud teave hõlmab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava toote väljaselgitamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, väidetava mittevastavuse laadi, võetud siseriiklike meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavus on seotud mõnega järgmistest põhjusest:

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 5 – punkt a

Artikkel 19 – lõige 5 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toote mittevastavus nõuetele, mis on sätestatud
  käesoleva direktiivi
  artiklis 3, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toote mittevastavus nõuetele, mis on sätestatud
  käesoleva direktiivi
  artiklis 3,

käesoleva direktiivi

| a) | toote mittevastavus
  asjakohastele
  nõuetele, mis on sätestatud artiklis 3, |
| --- | --- |

a)

toote mittevastavus
  asjakohastele
  nõuetele, mis on sätestatud artiklis 3,

asjakohastele

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 8

Artikkel 19 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase toote suhtes võetakse viivitamata kõik
  vajalikud
  piiravad meetmed, näiteks kõrvaldatakse toode turult. | 8.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase toote suhtes võetakse viivitamata kõik
  asjakohased ja proportsionaalsed
  piiravad meetmed, näiteks kõrvaldatakse toode turult. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase toote suhtes võetakse viivitamata kõik
  vajalikud
  piiravad meetmed, näiteks kõrvaldatakse toode turult.

8.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase toote suhtes võetakse viivitamata kõik
  asjakohased ja proportsionaalsed
  piiravad meetmed, näiteks kõrvaldatakse toode turult.

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 20 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui artikli 19 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse lõppedes esitatakse liikmesriigi võetud meetme kohta vastuväiteid või kui
  komisjon
  on
  seisukohal
  , et riigisisene meede on vastuolus liidu õigusaktidega, alustab komisjon viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ning hindab riigisisest meedet. Nimetatud hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas liikmesriigi meede on põhjendatud või mitte. | Kui artikli 19 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse lõppedes esitatakse liikmesriigi võetud meetme kohta vastuväiteid või kui
  komisjonil
  on
  mõistlik tõendus eeldamaks
  , et riigisisene meede on vastuolus liidu õigusaktidega, alustab komisjon viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ning hindab riigisisest meedet. Nimetatud hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas liikmesriigi meede on põhjendatud või mitte. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui artikli 19 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse lõppedes esitatakse liikmesriigi võetud meetme kohta vastuväiteid või kui
  komisjon
  on
  seisukohal
  , et riigisisene meede on vastuolus liidu õigusaktidega, alustab komisjon viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ning hindab riigisisest meedet. Nimetatud hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas liikmesriigi meede on põhjendatud või mitte.

komisjon

seisukohal

Kui artikli 19 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse lõppedes esitatakse liikmesriigi võetud meetme kohta vastuväiteid või kui
  komisjonil
  on
  mõistlik tõendus eeldamaks
  , et riigisisene meede on vastuolus liidu õigusaktidega, alustab komisjon viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ning hindab riigisisest meedet. Nimetatud hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas liikmesriigi meede on põhjendatud või mitte.

komisjonil

mõistlik tõendus eeldamaks

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 a (uus)

Artikkel 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 20a




  Töörühm





  1.
     
  Komisjon moodustab töörühma.




  Töörühm koosneb riikide turujärelevalveasutuste ja asjaomasete sidusrühmade, sealhulgas puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide esindajatest. |
| | 2.
     
  Töörühm täidab järgmisi ülesandeid:










  a) | teabe ja parimate tavade vahetamise hõlbustamine turujärelevalveasutuste vahel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 20a

Töörühm

1.
     
  Komisjon moodustab töörühma.

Töörühm koosneb riikide turujärelevalveasutuste ja asjaomasete sidusrühmade, sealhulgas puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide esindajatest.

2.
     
  Töörühm täidab järgmisi ülesandeid:

a)

teabe ja parimate tavade vahetamise hõlbustamine turujärelevalveasutuste vahel;

| b) | artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuete kohaldamise sidususe tagamine; |
| --- | --- |

b)

artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuete kohaldamise sidususe tagamine;

| c) | pärast komisjoni taotluse saamist vajalikuks peetavatel juhtudel artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetest erandite tegemise kohta arvamuse väljendamine. |
| --- | --- |

c)

pärast komisjoni taotluse saamist vajalikuks peetavatel juhtudel artiklis 3 sätestatud ligipääsetavusnõuetest erandite tegemise kohta arvamuse väljendamine.

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 21 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kehtestades ligipääsetavusnõuded, mis on seotud sotsiaalsete ja kvaliteedikriteeriumidega, mille on kehtestanud pädevad asutused pakkumismenetluste jaoks avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja maanteel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

(c)

kehtestades ligipääsetavusnõuded, mis on seotud sotsiaalsete ja kvaliteedikriteeriumidega, mille on kehtestanud pädevad asutused pakkumismenetluste jaoks avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja maanteel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007;

kehtestades ligipääsetavusnõuded, mis on seotud sotsiaalsete ja kvaliteedikriteeriumidega, mille on kehtestanud pädevad asutused pakkumismenetluste jaoks avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja maanteel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanekud 247 ja 281

Muudatusettepanekud 247 ja 281

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | vajaduse korral kõigi asjakohaste liidu õigusaktide või liidu õigusaktides esinevate sätete suhtes, milles viidatakse ligipääsetavusele puuetega inimeste jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

vajaduse korral kõigi asjakohaste liidu õigusaktide või liidu õigusaktides esinevate sätete suhtes, milles viidatakse ligipääsetavusele puuetega inimeste jaoks.

vajaduse korral kõigi asjakohaste liidu õigusaktide või liidu õigusaktides esinevate sätete suhtes, milles viidatakse ligipääsetavusele puuetega inimeste jaoks.

Muudatusettepanek 282

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt d b (uus)

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | kui liit kaasrahastab tõketeta ligipääsetavaid transpordi- ja telekommunikatsioonitaristu projekte Euroopa ühendamise rahastu, struktuurifondide või EFSI raames, peetakse ligipääsetavuse komponente toetavaid või hõlmavaid projekte esmatähtsaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

kui liit kaasrahastab tõketeta ligipääsetavaid transpordi- ja telekommunikatsioonitaristu projekte Euroopa ühendamise rahastu, struktuurifondide või EFSI raames, peetakse ligipääsetavuse komponente toetavaid või hõlmavaid projekte esmatähtsaks.

kui liit kaasrahastab tõketeta ligipääsetavaid transpordi- ja telekommunikatsioonitaristu projekte Euroopa ühendamise rahastu, struktuurifondide või EFSI raames, peetakse ligipääsetavuse komponente toetavaid või hõlmavaid projekte esmatähtsaks.

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1

Artikkel 22 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklis 21 osutatud ligipääsetavusnõudeid kohaldatakse niivõrd, kuivõrd need ei too käesoleva artikli tähenduses kaasa ebaproportsionaalset koormust pädevatele asutustele. | 1.   Artiklis 21 osutatud ligipääsetavusnõudeid kohaldatakse niivõrd, kuivõrd need ei too käesoleva artikli tähenduses kaasa ebaproportsionaalset koormust pädevatele asutustele
  või ettevõtjatele, kellega nad on sõlminud lepingu
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklis 21 osutatud ligipääsetavusnõudeid kohaldatakse niivõrd, kuivõrd need ei too käesoleva artikli tähenduses kaasa ebaproportsionaalset koormust pädevatele asutustele.

1.   Artiklis 21 osutatud ligipääsetavusnõudeid kohaldatakse niivõrd, kuivõrd need ei too käesoleva artikli tähenduses kaasa ebaproportsionaalset koormust pädevatele asutustele
  või ettevõtjatele, kellega nad on sõlminud lepingu
  .

Muudatusettepanekud 226 ja 257

Muudatusettepanekud 226 ja 257

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 22 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | asjaomaste pädevate asutuste hinnangulised kulud ja tulud võrrelduna eeldatava kasuga puuetega inimeste jaoks, võttes arvesse konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

asjaomaste pädevate asutuste hinnangulised kulud ja tulud võrrelduna eeldatava kasuga puuetega inimeste jaoks, võttes arvesse konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust.

| b) | asjaomaste pädevate asutuste hinnangulised kulud ja tulud võrrelduna eeldatava kasuga
  piiratud funktsionaalse võimekusega ja
  puuetega inimeste jaoks, võttes arvesse konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust. |
| --- | --- |

b)

asjaomaste pädevate asutuste hinnangulised kulud ja tulud võrrelduna eeldatava kasuga
  piiratud funktsionaalse võimekusega ja
  puuetega inimeste jaoks, võttes arvesse konkreetse toote või teenuse kasutamise sagedust ja kestust.

piiratud funktsionaalse võimekusega ja

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 3

Artikkel 22 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Seda, kas vastavus artiklis 21 osutatud ligipääsetavusnõuetele põhjustab ebaproportsionaalse koormuse, hindavad asjaomased pädevad asutused. | 3.   Seda, kas vastavus artiklis 21 osutatud ligipääsetavusnõuetele põhjustab ebaproportsionaalse koormuse, hindavad
  esialgselt
  asjaomased pädevad asutused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Seda, kas vastavus artiklis 21 osutatud ligipääsetavusnõuetele põhjustab ebaproportsionaalse koormuse, hindavad asjaomased pädevad asutused.

3.   Seda, kas vastavus artiklis 21 osutatud ligipääsetavusnõuetele põhjustab ebaproportsionaalse koormuse, hindavad
  esialgselt
  asjaomased pädevad asutused.

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 22 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesoleva artikli lõiget 2, täpsustades spetsiifilisi kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toodete ja teenuste puhul, kui hinnatakse, kas koormust tuleb pidada ebaproportsionaalseks, tehes seda kõnealuseid kriteeriume muutmata.




  Kõnealuste spetsiifiliste kriteeriumide täpsustamisel peab komisjon võtma arvesse võimalikku kasu mitte ainult puuetega inimeste, vaid ka piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste jaoks.




  Komisjon võtab esimese sellise kõiki käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid ja teenuseid käsitleva rakendusakti vastu ... [üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesoleva artikli lõiget 2, täpsustades spetsiifilisi kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toodete ja teenuste puhul, kui hinnatakse, kas koormust tuleb pidada ebaproportsionaalseks, tehes seda kõnealuseid kriteeriume muutmata.

Kõnealuste spetsiifiliste kriteeriumide täpsustamisel peab komisjon võtma arvesse võimalikku kasu mitte ainult puuetega inimeste, vaid ka piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste jaoks.

Komisjon võtab esimese sellise kõiki käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid ja teenuseid käsitleva rakendusakti vastu ... [üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 4

Artikkel 22 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui pädev asutus on kasutanud erandit, mis on sätestatud lõigetes 1, 2 ja 3 konkreetse toote või teenuse puhul, teatab ta sellest komisjonile.
  Teade peab sisaldama
  lõikes 2 osutatud
  hindamist
  . | 4.   Kui pädev asutus on kasutanud erandit, mis on sätestatud lõigetes 1, 2 ja 3 konkreetse toote või teenuse puhul, teatab ta sellest komisjonile. Lõikes 2 osutatud
  hinnang esitatakse komisjonile tema taotluse alusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui pädev asutus on kasutanud erandit, mis on sätestatud lõigetes 1, 2 ja 3 konkreetse toote või teenuse puhul, teatab ta sellest komisjonile.
  Teade peab sisaldama
  lõikes 2 osutatud
  hindamist
  .

4.   Kui pädev asutus on kasutanud erandit, mis on sätestatud lõigetes 1, 2 ja 3 konkreetse toote või teenuse puhul, teatab ta sellest komisjonile. Lõikes 2 osutatud
  hinnang esitatakse komisjonile tema taotluse alusel
  .

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 22 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kui komisjonil on põhjust asjaomase pädeva asutuse otsuses kahelda, võib komisjon paluda artiklis 20a osutatud töörühmal käesoleva artikli lõikes 2 osutatud hinnangut kontrollida ja esitada arvamuse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kui komisjonil on põhjust asjaomase pädeva asutuse otsuses kahelda, võib komisjon paluda artiklis 20a osutatud töörühmal käesoleva artikli lõikes 2 osutatud hinnangut kontrollida ja esitada arvamuse.

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 4 b (uus)

Artikkel 22 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles esitatakse käesoleva artikli lõike 4 kohaldamiseks teavitamisnäidis. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega. Komisjon võtab esimese sellise rakendusakti vastu ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles esitatakse käesoleva artikli lõike 4 kohaldamiseks teavitamisnäidis. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega. Komisjon võtab esimese sellise rakendusakti vastu ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

VII peatükk – pealkiri

VII peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| RAKENDUSVOLITUSED
  JA LÕPPSÄTTED | DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID, RAKENDAMISVOLITUSED
  JA LÕPPSÄTTED |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

RAKENDUSVOLITUSED
  JA LÕPPSÄTTED

RAKENDUSVOLITUSED

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID, RAKENDAMISVOLITUSED
  JA LÕPPSÄTTED

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID, RAKENDAMISVOLITUSED

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 a (uus)

Artikkel 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 23a




  Delegeeritud volituste rakendamine





  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. |
| | 2.
     
  Artikli 10 lõikes 2a, artikli 12 lõikes 5a ja artikli 22 lõikes 3a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]. |
| | 3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 2a, artikli 12 lõikes 5a ja artikli 22 lõikes 3a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| | 4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. |
| | 5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| | 6.
     
  Artikli 10 lõike 2a, artikli 12 lõike 5a ja artikli 22 lõike 3a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 23a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artikli 10 lõikes 2a, artikli 12 lõikes 5a ja artikli 22 lõikes 3a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev].

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 2a, artikli 12 lõikes 5a ja artikli 22 lõikes 3a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artikli 10 lõike 2a, artikli 12 lõike 5a ja artikli 22 lõike 3a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 24 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 2

Artikkel 25 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud vahendid on järgmised: | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud vahendid on järgmised:

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 25 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | sätted, mille kohaselt
  tarbija
  võib
  kooskõlas liikmesriigi õigusega
  pöörduda
  kohtute või pädevate haldusasutuste poole, et tagada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks liikmesriigis vastu võetud sätete täitmine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

sätted, mille kohaselt
  tarbija
  võib
  kooskõlas liikmesriigi õigusega
  pöörduda
  kohtute või pädevate haldusasutuste poole, et tagada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks liikmesriigis vastu võetud sätete täitmine;

sätted, mille kohaselt

võib

pöörduda

| a) | toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud
  tarbija
  võimalus pöörduda
  kooskõlas liikmesriigi õigusega kohtute või pädevate haldusasutuste poole, et tagada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks liikmesriigis vastu võetud sätete täitmine; |
| --- | --- |

a)

toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud
  tarbija
  võimalus pöörduda
  kooskõlas liikmesriigi õigusega kohtute või pädevate haldusasutuste poole, et tagada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks liikmesriigis vastu võetud sätete täitmine;

toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud

võimalus pöörduda

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 25 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | sätted, mille kohaselt avalik-õiguslikud asutused
  või
  eraõiguslikud ühingud
  ,
  organisatsioonid
  või
  muud juriidilised isikud
  , kellel on õigustatud huvi tagada käesoleva direktiivi sätete järgimine,
  võivad
  tarbijate nimel kooskõlas liikmesriigi õigusega
  pöörduda
  kohtute või pädevate haldusasutuste poole, et tagada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks liikmesriigis vastu võetud sätete täimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

sätted, mille kohaselt avalik-õiguslikud asutused
  või
  eraõiguslikud ühingud
  ,
  organisatsioonid
  või
  muud juriidilised isikud
  , kellel on õigustatud huvi tagada käesoleva direktiivi sätete järgimine,
  võivad
  tarbijate nimel kooskõlas liikmesriigi õigusega
  pöörduda
  kohtute või pädevate haldusasutuste poole, et tagada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks liikmesriigis vastu võetud sätete täimine.

sätted, mille kohaselt avalik-õiguslikud asutused

eraõiguslikud ühingud

organisatsioonid

muud juriidilised isikud

võivad

pöörduda

| b) | avalik-õiguslike asutuste
  või
  eraõiguslike ühingute
  ,
  organisatsioonide
  või
  muude juriidiliste isikute
  , kellel on õigustatud huvi tagada käesoleva direktiivi sätete järgimine,
  võimalus pöörduda
  tarbijate nimel kooskõlas liikmesriigi õigusega kohtute või pädevate haldusasutuste poole, et tagada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks liikmesriigis vastu võetud sätete täimine.
  See õigustatud huvi võib seisneda toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud tarbijate esindamises. |
| --- | --- |

b)

avalik-õiguslike asutuste
  või
  eraõiguslike ühingute
  ,
  organisatsioonide
  või
  muude juriidiliste isikute
  , kellel on õigustatud huvi tagada käesoleva direktiivi sätete järgimine,
  võimalus pöörduda
  tarbijate nimel kooskõlas liikmesriigi õigusega kohtute või pädevate haldusasutuste poole, et tagada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks liikmesriigis vastu võetud sätete täimine.
  See õigustatud huvi võib seisneda toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud tarbijate esindamises.

avalik-õiguslike asutuste

eraõiguslike ühingute

organisatsioonide

muude juriidiliste isikute

võimalus pöörduda

See õigustatud huvi võib seisneda toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud tarbijate esindamises.

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 2 – punkt b a (uus)

Artikkel 25 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud tarbija võimalus kasutada kaebuste lahendamise mehhanismi; kõnealust mehhanismi võib käitada olemasolev organ, näiteks riiklik ombudsman. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud tarbija võimalus kasutada kaebuste lahendamise mehhanismi; kõnealust mehhanismi võib käitada olemasolev organ, näiteks riiklik ombudsman.

toote või teenuse nõuetele mittevastavusest otseselt mõjutatud tarbija võimalus kasutada kaebuste lahendamise mehhanismi; kõnealust mehhanismi võib käitada olemasolev organ, näiteks riiklik ombudsman.

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 25 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et enne lõike 1 punktides a ja b osutatud kohtute või pädevate haldusasutuste poole pöördumist oleks võimalik kasutada alternatiivse vaidluste lahendamise mehhanisme, mis on loodud selleks, et kõrvaldada mis tahes väidetav käesolevale direktiivile mittevastavus, millest on teatatud lõike 2 punktis ba osutatud kaebuste lahendamise mehhanismi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et enne lõike 1 punktides a ja b osutatud kohtute või pädevate haldusasutuste poole pöördumist oleks võimalik kasutada alternatiivse vaidluste lahendamise mehhanisme, mis on loodud selleks, et kõrvaldada mis tahes väidetav käesolevale direktiivile mittevastavus, millest on teatatud lõike 2 punktis ba osutatud kaebuste lahendamise mehhanismi kaudu.

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 25 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata lepingutele, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/24/EL või 2014/25/EL. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata lepingutele, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/24/EL või 2014/25/EL.

Muudatusettepanek 288

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 2

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kehtestatud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. | 2.   Kehtestatud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  , kuid need ei tohi pakkuda ettevõtjatele alternatiivset võimalust jätta täitmata kohustus muuta oma tooted või teenused ligipääsetavaks. Sanktsioonidega peavad ettevõtja mittevastavuse korral kaasnema ka tulemuslikud parandusmeetmed
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kehtestatud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Kehtestatud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  , kuid need ei tohi pakkuda ettevõtjatele alternatiivset võimalust jätta täitmata kohustus muuta oma tooted või teenused ligipääsetavaks. Sanktsioonidega peavad ettevõtja mittevastavuse korral kaasnema ka tulemuslikud parandusmeetmed
  .

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 4

Artikkel 26 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Karistuste puhul võetakse arvesse rikkumise ulatust, sealhulgas nõuetele mittevastavate toodete või teenuste arvu, samuti nendest mõjutatud inimeste hulka. | 4.   Karistuste puhul võetakse arvesse rikkumise ulatust, sealhulgas
  selle tõsidust ja
  nõuetele mittevastavate toodete või teenuste arvu, samuti nendest mõjutatud inimeste hulka. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Karistuste puhul võetakse arvesse rikkumise ulatust, sealhulgas nõuetele mittevastavate toodete või teenuste arvu, samuti nendest mõjutatud inimeste hulka.

4.   Karistuste puhul võetakse arvesse rikkumise ulatust, sealhulgas
  selle tõsidust ja
  nõuetele mittevastavate toodete või teenuste arvu, samuti nendest mõjutatud inimeste hulka.

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 2

Artikkel 27 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates [...
  insert date – six years after the entry into force of this Directive
  ]. | 2.   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates ...
  [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva
  ]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates [...
  insert date – six years after the entry into force of this Directive
  ].

2.   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates ...
  [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva
  ].

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 27 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2b kohaldamist, näevad liikmesriigid pärast ... [kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] ette viieaastase üleminekuperioodi, mille jooksul võivad teenuseosutajad jätkata oma teenuste osutamist, kasutades tooteid, mida nad enne seda kuupäeva kasutasid seaduslikult sarnaste teenuste osutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2b kohaldamist, näevad liikmesriigid pärast ... [kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] ette viieaastase üleminekuperioodi, mille jooksul võivad teenuseosutajad jätkata oma teenuste osutamist, kasutades tooteid, mida nad enne seda kuupäeva kasutasid seaduslikult sarnaste teenuste osutamiseks.

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 27 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Liikmesriigid võivad ette näha, et teenuseosutajate poolt enne ... [kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] teenuste osutamiseks seaduslikult kasutatud iseteenindusterminalide kasutamist võib jätkata sarnaste teenuste osutamiseks kuni nende majanduslikult kasuliku eluea lõpuni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Liikmesriigid võivad ette näha, et teenuseosutajate poolt enne ... [kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] teenuste osutamiseks seaduslikult kasutatud iseteenindusterminalide kasutamist võib jätkata sarnaste teenuste osutamiseks kuni nende majanduslikult kasuliku eluea lõpuni.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 5

Artikkel 27 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid
  , kes kasutavad artikli 3 lõikes 10 sätestatud võimalust,
  edastavad komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad on
  sel
  eesmärgil vastu võtnud, ning esitavad komisjonile aruande edusammude kohta nende rakendamisel. | 5.   Liikmesriigid edastavad
  asjakohasel juhul
  komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad on
  artikli 3 lõike 10 kohaldamise
  eesmärgil vastu võtnud, ning esitavad komisjonile aruande edusammude kohta nende rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid
  , kes kasutavad artikli 3 lõikes 10 sätestatud võimalust,
  edastavad komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad on
  sel
  eesmärgil vastu võtnud, ning esitavad komisjonile aruande edusammude kohta nende rakendamisel.

5.   Liikmesriigid edastavad
  asjakohasel juhul
  komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad on
  artikli 3 lõike 10 kohaldamise
  eesmärgil vastu võtnud, ning esitavad komisjonile aruande edusammude kohta nende rakendamisel.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõik 1

Artikkel 28 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [
  ...insert date – five years after the application of this Directive
  ] ja seejärel iga viie aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva direktiivi
  rakendamise
  kohta. | -1.
     
  ...
  [
  Kolm
  aastat pärast käesoleva direktiivi
  jõustumise kuupäeva
  ] ja seejärel iga viie aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva direktiivi
  kohaldamise
  kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[
  ...insert date – five years after the application of this Directive
  ] ja seejärel iga viie aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva direktiivi
  rakendamise
  kohta.

...insert date – five years after the application of this Directive

rakendamise

-1.
     
  ...
  [
  Kolm
  aastat pärast käesoleva direktiivi
  jõustumise kuupäeva
  ] ja seejärel iga viie aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva direktiivi
  kohaldamise
  kohta.

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 1

Artikkel 28 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Aruandes tuleb muu hulgas käsitleda
  edasiminekut toodete ja teenuste ligipääsetavuses
  ning selle mõju ettevõtjatele
  ja
  puuetega inimestele, pidades silmas ühiskonna, majanduse ja tehnoloogia arengut
  ning selgitades võimaluse korral välja koormuse vähendamise valdkonnad,
  eesmärgiga
  hinnata vajadust vaadata läbi käesolev direktiiv. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Aruandes tuleb muu hulgas käsitleda
  edasiminekut toodete ja teenuste ligipääsetavuses
  ning selle mõju ettevõtjatele
  ja
  puuetega inimestele, pidades silmas ühiskonna, majanduse ja tehnoloogia arengut
  ning selgitades võimaluse korral välja koormuse vähendamise valdkonnad,
  eesmärgiga
  hinnata vajadust vaadata läbi käesolev direktiiv.

Aruandes tuleb muu hulgas käsitleda

ning selle mõju ettevõtjatele

puuetega inimestele, pidades silmas ühiskonna, majanduse ja tehnoloogia arengut

eesmärgiga

| 1. | Aruannetes, mis koostatakse artikli 12 lõike 6 ja artikli 22 lõike 4 kohaselt saadud teadete alusel, hinnatakse seda, kas direktiiv on saavutanud oma eesmärgid, eelkõige seoses ligipääsetavate toodete ja teenuste vaba liikumise edendamisega. Aruannetes käsitletakse ka ühiskonna, majanduse ja tehnoloogia arengut silmas pidades
  edasiminekut toodete ja teenuste ligipääsetavuses
  , vajadust lisada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse uusi tooteid
  ja
  teenuseid või jätta teatavad tooted või teenused käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja
  ning
  käesoleva direktiivi mõju ettevõtjatele ja puuetega inimestele,
  selgitades võimaluse korral välja koormuse vähendamise valdkonnad,
  et
  hinnata vajadust vaadata läbi käesolev direktiiv. |
| --- | --- |

1.

Aruannetes, mis koostatakse artikli 12 lõike 6 ja artikli 22 lõike 4 kohaselt saadud teadete alusel, hinnatakse seda, kas direktiiv on saavutanud oma eesmärgid, eelkõige seoses ligipääsetavate toodete ja teenuste vaba liikumise edendamisega. Aruannetes käsitletakse ka ühiskonna, majanduse ja tehnoloogia arengut silmas pidades
  edasiminekut toodete ja teenuste ligipääsetavuses
  , vajadust lisada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse uusi tooteid
  ja
  teenuseid või jätta teatavad tooted või teenused käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja
  ning
  käesoleva direktiivi mõju ettevõtjatele ja puuetega inimestele,
  selgitades võimaluse korral välja koormuse vähendamise valdkonnad,
  et
  hinnata vajadust vaadata läbi käesolev direktiiv.

Aruannetes, mis koostatakse artikli 12 lõike 6 ja artikli 22 lõike 4 kohaselt saadud teadete alusel, hinnatakse seda, kas direktiiv on saavutanud oma eesmärgid, eelkõige seoses ligipääsetavate toodete ja teenuste vaba liikumise edendamisega. Aruannetes käsitletakse ka ühiskonna, majanduse ja tehnoloogia arengut silmas pidades

, vajadust lisada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse uusi tooteid

teenuseid või jätta teatavad tooted või teenused käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja

käesoleva direktiivi mõju ettevõtjatele ja puuetega inimestele,

et

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 2

Artikkel 28 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Liikmesriigid edastavad komisjonile õigeaegselt kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks koostada
  aruande
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

Liikmesriigid edastavad komisjonile õigeaegselt kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks koostada
  aruande
  .

aruande

| 2. | Liikmesriigid edastavad komisjonile õigeaegselt kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks koostada
  sellised aruanded
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid edastavad komisjonile õigeaegselt kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks koostada
  sellised aruanded
  .

sellised aruanded

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 3

Artikkel 28 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Komisjoni aruandes võetakse arvesse majandusala sidusrühmade ning asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas puuetega
  inimesi ja eakaid esindavate
  organisatsioonide, seisukohti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Komisjoni aruandes võetakse arvesse majandusala sidusrühmade ning asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas puuetega
  inimesi ja eakaid esindavate
  organisatsioonide, seisukohti.

inimesi ja eakaid esindavate

| 3. | Komisjoni aruandes võetakse arvesse majandusala sidusrühmade ning asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas puuetega
  inimeste
  organisatsioonide seisukohti. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni aruandes võetakse arvesse majandusala sidusrühmade ning asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas puuetega
  inimeste
  organisatsioonide seisukohti.

inimeste

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – I jagu – A osa (uus)

I lisa – I jagu – A osa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | A. | Operatsioonisüsteemid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

A.

A.

Operatsioonisüsteemid

| 1. | Selleks et maksimeerida teenuste mõistlikult eeldatavat kasutamist puuetega inimeste poolt, osutatakse teenuseid C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab järgmist:









  a) | teave kõnealuse teenuse toimimise ning selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta ning |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Selleks et maksimeerida teenuste mõistlikult eeldatavat kasutamist puuetega inimeste poolt, osutatakse teenuseid C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab järgmist:

a)

a)

teave kõnealuse teenuse toimimise ning selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta ning

teave kõnealuse teenuse toimimise ning selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta ning

| b) | elektrooniline teave, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamiseks vajalikud veebisaidid. |
| --- | --- |

b)

b)

elektrooniline teave, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamiseks vajalikud veebisaidid.

elektrooniline teave, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamiseks vajalikud veebisaidid.

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – I jagu – B osa (uus)

I lisa – I jagu – B osa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | B. | Üldotstarbeline arvuti riistvara ja selle manusoperatsioonisüsteemid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

B.

B.

Üldotstarbeline arvuti riistvara ja selle manusoperatsioonisüsteemid

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – I jagu – punkt 2

I lisa – I jagu – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – I jagu – C osa (uus)

I lisa – I jagu – C osa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | C. | Funktsionaalsed toimivusnõuded |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

C.

C.

Funktsionaalsed toimivusnõuded

Selleks et toodete ja teenuste disain ja kasutajaliides oleksid ligipääsetavad, võetakse toodete ja teenuste kavandamisel arvesse järgmist:

Selleks et toodete ja teenuste disain ja kasutajaliides oleksid ligipääsetavad, võetakse toodete ja teenuste kavandamisel arvesse järgmist:

| a) | Kasutamine nägemisvõime puudumise korral



  Kui toode pakub visuaalseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis ei eelda nägemisvõimet. |
| --- | --- |

a)

a)

Kasutamine nägemisvõime puudumise korral

Kasutamine nägemisvõime puudumise korral

Kui toode pakub visuaalseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis ei eelda nägemisvõimet.

| b) | Kasutamine piiratud nägemisvõime korral



  Kui toode pakub visuaalseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis võimaldab kasutajatel toodet kasutada piiratud nägemisvõimega; see on saavutatav näiteks elementide abil, mis on seotud paindliku kontrastsuse ja heledusega, paindliku suurendamisega sisu või funktsionaalsuse kaotuseta ning paindlike võimalustega esiplaani ja tausta visuaalsete elementide eristamiseks ja seadistamiseks ning vajaliku nägemisvälja paindliku seadistamisega. |
| --- | --- |

b)

b)

Kasutamine piiratud nägemisvõime korral

Kasutamine piiratud nägemisvõime korral

Kui toode pakub visuaalseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis võimaldab kasutajatel toodet kasutada piiratud nägemisvõimega; see on saavutatav näiteks elementide abil, mis on seotud paindliku kontrastsuse ja heledusega, paindliku suurendamisega sisu või funktsionaalsuse kaotuseta ning paindlike võimalustega esiplaani ja tausta visuaalsete elementide eristamiseks ja seadistamiseks ning vajaliku nägemisvälja paindliku seadistamisega.

| c) | Kasutamine värvitaju puudumise korral



  Kui toode pakub visuaalseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis ei eelda kasutajalt värvitaju. |
| --- | --- |

c)

c)

Kasutamine värvitaju puudumise korral

Kasutamine värvitaju puudumise korral

Kui toode pakub visuaalseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis ei eelda kasutajalt värvitaju.

| d) | Kasutamine kuulmisvõime puudumise korral



  Kui toode pakub auditiivseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis ei eelda kuulmisvõimet. |
| --- | --- |

d)

d)

Kasutamine kuulmisvõime puudumise korral

Kasutamine kuulmisvõime puudumise korral

Kui toode pakub auditiivseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis ei eelda kuulmisvõimet.

| e) | Kasutamine piiratud kuulmisvõime korral



  Kui toode pakub auditiivseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks tõhustatud helifunktsioonidega töörežiim; see on saavutatav näiteks kasutaja võimalusega seadistada hääletugevust ning paindlike võimalustega eristada ja seadistada esiplaanil ja taustal olevat heli, kui hääl ja taust on olemas eraldi heliribadena. |
| --- | --- |

e)

e)

Kasutamine piiratud kuulmisvõime korral

Kasutamine piiratud kuulmisvõime korral

Kui toode pakub auditiivseid töörežiime, pakutakse vähemalt üks tõhustatud helifunktsioonidega töörežiim; see on saavutatav näiteks kasutaja võimalusega seadistada hääletugevust ning paindlike võimalustega eristada ja seadistada esiplaanil ja taustal olevat heli, kui hääl ja taust on olemas eraldi heliribadena.

| f) | Kasutamine kõnevõime puudumise korral



  Kui toode nõuab kasutajatelt häälsisendit, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis ei eelda neilt hääle kasutamist. Hääle kasutamine hõlmab mis tahes suuliselt tekitatavat heli, nt kõne, vilistamine või laksutamine. |
| --- | --- |

f)

f)

Kasutamine kõnevõime puudumise korral

Kasutamine kõnevõime puudumise korral

Kui toode nõuab kasutajatelt häälsisendit, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis ei eelda neilt hääle kasutamist. Hääle kasutamine hõlmab mis tahes suuliselt tekitatavat heli, nt kõne, vilistamine või laksutamine.

| g) | Kasutamine piiratud käsitsemisvõime või jõu korral



  Kui toode nõuab manuaalseid toiminguid, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis võimaldab kasutajal kasutada toodet alternatiivsete toimingute abil, mis ei eelda peenmotoorset juhtimist ega käsitsemist, käejõudu ega korraga rohkem kui ühe juhtseadise kasutamist. |
| --- | --- |

g)

g)

Kasutamine piiratud käsitsemisvõime või jõu korral

Kasutamine piiratud käsitsemisvõime või jõu korral

Kui toode nõuab manuaalseid toiminguid, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis võimaldab kasutajal kasutada toodet alternatiivsete toimingute abil, mis ei eelda peenmotoorset juhtimist ega käsitsemist, käejõudu ega korraga rohkem kui ühe juhtseadise kasutamist.

| h) | Kasutamine piiratud ulatusvõime korral



  Eraldiseisvate või paigaldatud toodete korral peavad nende juhtelemendid olema kõigi kasutajate küündivusulatuses. |
| --- | --- |

h)

h)

Kasutamine piiratud ulatusvõime korral

Kasutamine piiratud ulatusvõime korral

Eraldiseisvate või paigaldatud toodete korral peavad nende juhtelemendid olema kõigi kasutajate küündivusulatuses.

| i) | Valgustundlikkushoogude vallandamise riski minimeerimine



  Kui toode pakub visuaalseid töörežiime, välditakse töörežiime, mis teadaolevalt vallandavad valgustundlikkushoogusid. |
| --- | --- |

i)

i)

Valgustundlikkushoogude vallandamise riski minimeerimine

Valgustundlikkushoogude vallandamise riski minimeerimine

Kui toode pakub visuaalseid töörežiime, välditakse töörežiime, mis teadaolevalt vallandavad valgustundlikkushoogusid.

| j) | Kasutamine piiratud kognitiivsete võimete korral



  Toode hõlmab vähemalt ühte töörežiimi, mille elemendid lihtsustavad ja hõlbustavad selle kasutamist. |
| --- | --- |

j)

j)

Kasutamine piiratud kognitiivsete võimete korral

Kasutamine piiratud kognitiivsete võimete korral

Toode hõlmab vähemalt ühte töörežiimi, mille elemendid lihtsustavad ja hõlbustavad selle kasutamist.

| k) | Eraelu puutumatus



  Kui toode hõlmab elemente, mis on sellele paigaldatud ligipääsetavuse eesmärgil, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis tagab kõnealauste ligipääsetavuse eesmärgil paigaldatud tooteelementide kasutamisel eraelu puutumatuse. |
| --- | --- |

k)

k)

Eraelu puutumatus

Eraelu puutumatus

Kui toode hõlmab elemente, mis on sellele paigaldatud ligipääsetavuse eesmärgil, pakutakse vähemalt üks töörežiim, mis tagab kõnealauste ligipääsetavuse eesmärgil paigaldatud tooteelementide kasutamisel eraelu puutumatuse.

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – I jagu – D osa (uus)

I lisa – I jagu – D osa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | D. | Tugiteenused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

D.

D.

Tugiteenused

Olemasolu korral antakse tugiteenuste raames teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Olemasolu korral antakse tugiteenuste raames teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Muudatusettepanekud 183 ja 291

Muudatusettepanekud 183 ja 291

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – II jagu – pealkiri

I lisa – II jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iseteenindusterminalid: pangaautomaadid, piletiautomaadid
  ja
  registreerimisautomaadid | Iseteenindusterminalid: pangaautomaadid, piletiautomaadid, registreerimisautomaadid
  ja makseterminalid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Iseteenindusterminalid: pangaautomaadid, piletiautomaadid
  ja
  registreerimisautomaadid

ja

Iseteenindusterminalid: pangaautomaadid, piletiautomaadid, registreerimisautomaadid
  ja makseterminalid

ja makseterminalid

Muudatusettepanekud 184, 291, 299 ja 342

Muudatusettepanekud 184, 291, 299 ja 342

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – II jagu – punkt 1

I lisa – II jagu – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kavandamine ja tootmine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kavandamine ja tootmine

| 1. | Kavandamine ja tootmine |
| --- | --- |

1.

Kavandamine ja tootmine

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega
  inimesed
  ja
  eakad, saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul:

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

inimesed

eakad, saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul:

Selleks et
  maksimeerida toodete mõistlikult eeldatavat kasutamist
  puuetega
  inimeste poolt, kavandatakse
  ja
  toodetakse tooteid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides. Sellega seoses ei vaja tooted ligipääsetavuselemendi aktiveerimist, et seda elementi vajav kasutaja saaks selle sisse lülitada.

maksimeerida toodete mõistlikult eeldatavat kasutamist

inimeste poolt, kavandatakse

toodetakse tooteid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides. Sellega seoses ei vaja tooted ligipääsetavuselemendi aktiveerimist, et seda elementi vajav kasutaja saaks selle sisse lülitada.

Toodete kavandamine ja tootmine võimaldab ligipääsetavust tänu järgmistele aspektidele:

Toodete kavandamine ja tootmine võimaldab ligipääsetavust tänu järgmistele aspektidele:

| (a) | tootel olev teave toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema: |
| --- | --- |

(a)

tootel olev teave toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema:

peab olema:

| a) | tootel olev teave toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused); |
| --- | --- |

a)

tootel olev teave toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused);

ja

| | (i) | kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

arusaadav;

arusaadav;

| | (iii) | tajutav; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

tajutav;

tajutav;

| | (iv) | eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

| (b) | toote kasutajaliides (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(b)

toote kasutajaliides (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt
  ;

punkti 2 kohaselt

| b) | toote kasutajaliides (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund); |
| --- | --- |

b)

toote kasutajaliides (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund);

| (c) | toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadusi
  punkti 2 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(c)

toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadusi
  punkti 2 kohaselt
  ;

piiratud funktsionaalse võimekusega

punkti 2 kohaselt

| c) | toote funktsionaalsus,
  mis tähendab
  funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega
  inimeste vajadusi
  , ja milleks tuleb võimaldada isiklike kõrvaklappide kasutamist, esitada piiratud reageerimisaja korral kasutajale rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu hoiatusteade ja võimaldada lubatud aja pikendamist ning tagada piisava kontrastsusega ja kompimise teel eristatavad klahvide ja juhtseadised
  ; |
| --- | --- |

c)

toote funktsionaalsus,
  mis tähendab
  funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega
  inimeste vajadusi
  , ja milleks tuleb võimaldada isiklike kõrvaklappide kasutamist, esitada piiratud reageerimisaja korral kasutajale rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu hoiatusteade ja võimaldada lubatud aja pikendamist ning tagada piisava kontrastsusega ja kompimise teel eristatavad klahvide ja juhtseadised
  ;

mis tähendab

puuetega

, ja milleks tuleb võimaldada isiklike kõrvaklappide kasutamist, esitada piiratud reageerimisaja korral kasutajale rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu hoiatusteade ja võimaldada lubatud aja pikendamist ning tagada piisava kontrastsusega ja kompimise teel eristatavad klahvide ja juhtseadised

| (d) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

(d)

toote liidestamist abivahenditega.

toote liidestamist abivahenditega.

| d) | vajaduse korral ühilduvus liidu tasandil kättesaadavate abivahendite ja tugitehnoloogiatega, sealhulgas selliste kuulmistehnoloogiatega nagu kuuldeaparaadid, telecoil-süsteemid, kohleaarimplantaadid ja kuulamise abivahendid. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral ühilduvus liidu tasandil kättesaadavate abivahendite ja tugitehnoloogiatega, sealhulgas selliste kuulmistehnoloogiatega nagu kuuldeaparaadid, telecoil-süsteemid, kohleaarimplantaadid ja kuulamise abivahendid.

vajaduse korral ühilduvus liidu tasandil kättesaadavate abivahendite ja tugitehnoloogiatega, sealhulgas selliste kuulmistehnoloogiatega nagu kuuldeaparaadid, telecoil-süsteemid, kohleaarimplantaadid ja kuulamise abivahendid.

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – II jagu – punkt 2

I lisa – II jagu – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – III jagu – pealkiri

I lisa – III jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Telefoniteenused, sealhulgas hädaabiteenused, ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus | Telefoniteenused, sealhulgas hädaabiteenused, ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Telefoniteenused, sealhulgas hädaabiteenused, ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus

, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus

Telefoniteenused, sealhulgas hädaabiteenused, ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed

Muudatusettepanekud 187, 292 ja 300

Muudatusettepanekud 187, 292 ja 300

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – III jagu – A osa – punkt 1

I lisa – III jagu – A osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega
  inimesed
  ,
  saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega
  inimesed
  ,
  saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma
  järgmist:

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

inimesed

saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma

| 1. | Selleks et
  maksimeerida teenuste mõistlikult eeldatavat kasutamist
  puuetega
  inimeste poolt
  ,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist: |
| --- | --- |

1.

Selleks et
  maksimeerida teenuste mõistlikult eeldatavat kasutamist
  puuetega
  inimeste poolt
  ,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist:

maksimeerida teenuste mõistlikult eeldatavat kasutamist

inimeste poolt

osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab

| (a) | tuleb tagada, et teenuste
  pakkumisel kasutatavad tooted
  on
  kooskõlas
  punktis b „Seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus“
  sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

(a)

tuleb tagada, et teenuste
  pakkumisel kasutatavad tooted
  on
  kooskõlas
  punktis b „Seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus“
  sätestatud eeskirjadega;

tuleb tagada, et teenuste

on

punktis b „Seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus“

| a) | teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse
  pakkumisel kasutatavad tooted kooskõlas
  käesoleva jao punktis B
  sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

a)

teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse
  pakkumisel kasutatavad tooted kooskõlas
  käesoleva jao punktis B
  sätestatud eeskirjadega;

teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse

käesoleva jao punktis B

| (b) | tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt: |
| --- | --- |

(b)

tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt:

tuleb anda teavet

järgmiselt:

| b) | teave kõnealuse
  teenuse toimimise
  ning
  selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta; |
| --- | --- |

b)

teave kõnealuse
  teenuse toimimise
  ning
  selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta;

teave kõnealuse

ning

| | (i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu
  ;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu

| | (ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| | (iii) | elektrooniline teave, sealhulgas teenuse
  kasutamiseks
  vajalikud internetipõhised rakendused
  , tuleb esitada punkti c kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse
  kasutamiseks
  vajalikud internetipõhised rakendused
  , tuleb esitada punkti c kohaselt.

kasutamiseks

, tuleb esitada punkti c kohaselt.

| ba) | elektrooniline teave, sealhulgas
  kõnealuse
  teenuse
  osutamiseks
  vajalikud internetipõhised rakendused; |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektrooniline teave, sealhulgas
  kõnealuse
  teenuse
  osutamiseks
  vajalikud internetipõhised rakendused;

kõnealuse

osutamiseks

| (c) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad
  järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(c)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad
  järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad

| c) | veebisaitide ligipääsetavaks tegemine
  järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

c)

veebisaitide ligipääsetavaks tegemine
  järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

veebisaitide ligipääsetavaks tegemine

| ca) | mobiilipõhised rakendused; |
| --- | --- |

ca)

ca)

mobiilipõhised rakendused;

mobiilipõhised rakendused;

| (d) | tuleb anda ligipääsetavat teavet
  , et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

(d)

tuleb anda ligipääsetavat teavet
  , et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust;

tuleb anda ligipääsetavat teavet

| d) | teave
  , et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

d)

teave
  , et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust;

teave

| (e) | võtta arvesse
  funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse
  vastata piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele
  . |
| --- | --- |

(e)

võtta arvesse
  funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse
  vastata piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele
  .

võtta arvesse

vastata piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele

| e) | funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse
  täita puuetega inimeste vajadusi ja tagada koostalitlus; see tuleb saavutada, toetades kahe kasutaja või kasutaja ja hädaabiteenistuse vahelist heli-, video- ja reaalajas tekstisidet, kas eraldi või kombineerituna (nn Total Conversation). |
| --- | --- |

e)

funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse
  täita puuetega inimeste vajadusi ja tagada koostalitlus; see tuleb saavutada, toetades kahe kasutaja või kasutaja ja hädaabiteenistuse vahelist heli-, video- ja reaalajas tekstisidet, kas eraldi või kombineerituna (nn Total Conversation).

täita puuetega inimeste vajadusi ja tagada koostalitlus; see tuleb saavutada, toetades kahe kasutaja või kasutaja ja hädaabiteenistuse vahelist heli-, video- ja reaalajas tekstisidet, kas eraldi või kombineerituna (nn Total Conversation).

Muudatusettepanek 344

Muudatusettepanek 344

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – III jagu – A osa – punkt 1 a (uus)

I lisa – III jagu – A osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Tugiteenused



  Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Tugiteenused

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Muudatusettepanek ud 188 ja 292

Muudatusettepanek ud 188 ja 292

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – III jagu – B osa – pealkiri

I lisa – III jagu – B osa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| B. | Seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

B.

Seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus

, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus

| B. | Seotud tarbija-lõppseadmed |
| --- | --- |

B.

Seotud tarbija-lõppseadmed

Muudatusettepanekud 189, 292 ja 301

Muudatusettepanekud 189, 292 ja 301

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – III jagu – B osa – punkt 1

I lisa – III jagu – B osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kavandamine ja tootmine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kavandamine ja tootmine

| 1. | Kavandamine ja tootmine |
| --- | --- |

1.

Kavandamine ja tootmine

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed
  ja eakad,
  saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul
  :

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

ja eakad,

arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada tooteid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist
  :

mõistlikult

järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist

| (a) | tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  on |
| --- | --- |

(a)

tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  on

olev teave

on

| a) | tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused); |
| --- | --- |

a)

tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused);

olevat teavet

ja

| | (i) | kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

arusaadav;

arusaadav;

| | (iii) | tajutav; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

tajutav;

tajutav;

| | (iv) | eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

| (b) | toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine); |
| --- | --- |

(b)

toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine);

| b) | toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine); |
| --- | --- |

b)

toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine);

| (c) | juhised
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta
  peavad vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

(c)

juhised
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta
  peavad vastama järgmistele nõuetele:

juhised

peavad vastama järgmistele nõuetele:

| c) | juhiseid
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta; |
| --- | --- |

c)

juhiseid
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta;

juhiseid

| | (i) | juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja

juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja

| | (ii) | juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule;

juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule;

| (d) | toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt; |
| --- | --- |

(d)

toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt;

kasutajaliides

punkti 2 kohaselt;

| d) | toote kasutajaliidest (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund); |
| --- | --- |

d)

toote kasutajaliidest (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund);

| (e) | toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone,
  mille puhul on arvesse võetud piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(e)

toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone,
  mille puhul on arvesse võetud piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt
  ;

mille puhul on arvesse võetud piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt

| e) | toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone,
  millega soovitakse vastata puuetega inimeste vajadustele ja tagada koostalitlus; see tuleb saavutada hi-fi audioseadmete toel, videoresolutsiooniga, mis võimaldab suhtlust viipekeeles, reaalajas tekstiga üksi või koos hääl- ja videosuhtlusega või tagades traadita ühenduse kuulmistehnoloogiatega
  ; |
| --- | --- |

e)

toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone,
  millega soovitakse vastata puuetega inimeste vajadustele ja tagada koostalitlus; see tuleb saavutada hi-fi audioseadmete toel, videoresolutsiooniga, mis võimaldab suhtlust viipekeeles, reaalajas tekstiga üksi või koos hääl- ja videosuhtlusega või tagades traadita ühenduse kuulmistehnoloogiatega
  ;

millega soovitakse vastata puuetega inimeste vajadustele ja tagada koostalitlus; see tuleb saavutada hi-fi audioseadmete toel, videoresolutsiooniga, mis võimaldab suhtlust viipekeeles, reaalajas tekstiga üksi või koos hääl- ja videosuhtlusega või tagades traadita ühenduse kuulmistehnoloogiatega

| (f) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

(f)

toote liidestamist abivahenditega.

| f) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

f)

toote liidestamist abivahenditega.

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – III jagu – B osa – punkt 2

I lisa – III jagu – B osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 346

Muudatusettepanek 346

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – III jagu – B osa – punkt 2 a (uus)

I lisa – III jagu – B osa – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Tugiteenused



  Võimaluse korral antakse tugiteenuste (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) raames teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Tugiteenused

Võimaluse korral antakse tugiteenuste (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) raames teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Võimaluse korral antakse tugiteenuste (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) raames teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IV jagu – pealkiri

I lisa – IV jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Audiovisuaalmeedia
  teenused
  ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus; | Veebisaidid ja
  audiovisuaalmeedia
  teenuste internetipõhised rakendused
  ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Audiovisuaalmeedia
  teenused
  ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus;

teenused

, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus;

Veebisaidid ja
  audiovisuaalmeedia
  teenuste internetipõhised rakendused
  ja nendega seotud tarbija-lõppseadmed

Veebisaidid ja

teenuste internetipõhised rakendused

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IV jagu – A osa – pealkiri

I lisa – IV jagu – A osa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| A. | Teenused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

A.

Teenused

| A. | Veebisaidid ja internetipõhised rakendused |
| --- | --- |

A.

Veebisaidid ja internetipõhised rakendused

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IV jagu – A osa – punkt 1

I lisa – IV jagu – A osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist:

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

peab arvesse võtma

| 1. | Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist: |
| --- | --- |

1.

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist:

mõistlikult

osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab

| a) | tuleb tagada, et teenuste pakkumisel kasutatavad tooted on kooskõlas punktis b „Seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus“ sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

a)

tuleb tagada, et teenuste pakkumisel kasutatavad tooted on kooskõlas punktis b „Seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus“ sätestatud eeskirjadega;

tuleb tagada, et teenuste pakkumisel kasutatavad tooted on kooskõlas punktis b „Seotud tarbija-lõppseadmed, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus“ sätestatud eeskirjadega;

| a) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

a)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| b) | tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt: |
| --- | --- |

b)

tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:

tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:

| b) | mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused. |
| --- | --- |

b)

mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused.

mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused.

| | i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| | iii) | elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti c kohaselt. |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti c kohaselt.

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti c kohaselt.

| c) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

c)

c)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| d) | tuleb anda ligipääsetavat teavet, et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

d)

d)

tuleb anda ligipääsetavat teavet, et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust;

tuleb anda ligipääsetavat teavet, et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust;

| e) | võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

e)

e)

võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele.

võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele.

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IV jagu – B osa – pealkiri

I lisa – IV jagu – B osa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| B. | Seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

B.

Seotud tarbija-lõppseadmed
  , millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus

, millel on tipptasemel andmetöötlusvõimsus

| B. | Seotud tarbija-lõppseadmed |
| --- | --- |

B.

Seotud tarbija-lõppseadmed

Muudatusettepanekud 195 ja 293

Muudatusettepanekud 195 ja 293

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IV jagu – B osa – punkt 1

I lisa – IV jagu – B osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kavandamine ja tootmine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kavandamine ja tootmine

| 1. | Kavandamine ja tootmine |
| --- | --- |

1.

Kavandamine ja tootmine

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed
  ja eakad,
  saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul
  :

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

ja eakad,

arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada tooteid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist
  :

mõistlikult

järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist

| (a) | tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema: |
| --- | --- |

(a)

tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema:

olev teave

peab olema:

| a) | tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused); |
| --- | --- |

a)

tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused);

olevat teavet

ja

| | (i) | kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

arusaadav;

arusaadav;

| | (iii) | tajutav; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

tajutav;

tajutav;

| | (iv) | eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

| (b) | toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine); |
| --- | --- |

(b)

toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine);

| b) | toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine); |
| --- | --- |

b)

toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine);

| (c) | juhised
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta
  peavad vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

(c)

juhised
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta
  peavad vastama järgmistele nõuetele:

juhised

peavad vastama järgmistele nõuetele:

| c) | juhiseid
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta; |
| --- | --- |

c)

juhiseid
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta;

juhiseid

| | (i) | juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja

juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja

| | (ii) | juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule;

juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule;

| (d) | toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt; |
| --- | --- |

(d)

toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt;

kasutajaliides

punkti 2 kohaselt;

| d) | toote
  kasutajaliidest
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund); |
| --- | --- |

d)

toote
  kasutajaliidest
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund);

kasutajaliidest

| (e) | toote
  funktsionaalsus
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt; |
| --- | --- |

(e)

toote
  funktsionaalsus
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt;

funktsionaalsus

piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt;

| e) | toote
  funktsionaalsust
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega inimeste vajadusi, mida saab saavutada näiteks toetades võimalust valida, isikustada ja kuvada ligipääsuteenuseid, nagu subtiitrid kurtidele ja kuulmisraskustega inimestele, audiokirjeldused, subtiitrite pealelugemine ja viipekeelne tõlge, pakkudes vahendeid tõhusa Wi-Fi-ühenduse ja kuulmistehnoloogiate ühendamiseks või kasutajakontrolli, et aktiveerida audiovisuaalteenustele ligipääsuteenused kasutajale esmatasandi meedia kontrolliga samal tähtsuse tasandil; |
| --- | --- |

e)

toote
  funktsionaalsust
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega inimeste vajadusi, mida saab saavutada näiteks toetades võimalust valida, isikustada ja kuvada ligipääsuteenuseid, nagu subtiitrid kurtidele ja kuulmisraskustega inimestele, audiokirjeldused, subtiitrite pealelugemine ja viipekeelne tõlge, pakkudes vahendeid tõhusa Wi-Fi-ühenduse ja kuulmistehnoloogiate ühendamiseks või kasutajakontrolli, et aktiveerida audiovisuaalteenustele ligipääsuteenused kasutajale esmatasandi meedia kontrolliga samal tähtsuse tasandil;

funktsionaalsust

puuetega inimeste vajadusi, mida saab saavutada näiteks toetades võimalust valida, isikustada ja kuvada ligipääsuteenuseid, nagu subtiitrid kurtidele ja kuulmisraskustega inimestele, audiokirjeldused, subtiitrite pealelugemine ja viipekeelne tõlge, pakkudes vahendeid tõhusa Wi-Fi-ühenduse ja kuulmistehnoloogiate ühendamiseks või kasutajakontrolli, et aktiveerida audiovisuaalteenustele ligipääsuteenused kasutajale esmatasandi meedia kontrolliga samal tähtsuse tasandil;

| (f) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

(f)

toote liidestamist abivahenditega.

| f) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

f)

toote liidestamist abivahenditega.

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IV jagu – B osa – punkt 2

I lisa – IV jagu – B osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanekud 197 ja 308

Muudatusettepanekud 197 ja 308

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – V jagu – pealkiri

I lisa – V jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo teenused; reisijateveoteenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid; mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, reaalajas teave; iseteenindusterminalid ning pileti- ja registreerimisautomaadid, mida kasutatakse
  reisijateveoteenuste
  pakkumiseks | Lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo teenused; reisijateveoteenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid; mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, reaalajas teave; iseteenindusterminalid
  , sealhulgas makseterminalid,
  ning pileti- ja registreerimisautomaadid, mida kasutatakse
  reisijateveo-, liikuvus- ja turismiteenuste
  pakkumiseks |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo teenused; reisijateveoteenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid; mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, reaalajas teave; iseteenindusterminalid ning pileti- ja registreerimisautomaadid, mida kasutatakse
  reisijateveoteenuste
  pakkumiseks

reisijateveoteenuste

Lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordi reisijateveo teenused; reisijateveoteenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid; mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, reaalajas teave; iseteenindusterminalid
  , sealhulgas makseterminalid,
  ning pileti- ja registreerimisautomaadid, mida kasutatakse
  reisijateveo-, liikuvus- ja turismiteenuste
  pakkumiseks

, sealhulgas makseterminalid,

reisijateveo-, liikuvus- ja turismiteenuste

Muudatusettepanekud 198, 294REV, 303, 311, 315 ja 316

Muudatusettepanekud 198, 294REV, 303, 311, 315 ja 316

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – V jagu – A osa – punkt 1

I lisa – V jagu – A osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist:

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

peab arvesse võtma

| 1. | Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist: |
| --- | --- |

1.

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist:

mõistlikult

osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab

| (a) | tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt: |
| --- | --- |

(a)

tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt:

tuleb anda teavet

järgmiselt:

| a) | teave asjaomase
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta; |
| --- | --- |

a)

teave asjaomase
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta;

teave asjaomase

| | (i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| aa) | teavet selle kohta, kuidas teenuse, sh sõidukite, ümbritseva taristu ja tehiskeskkonna ligipääsetavusomadusi kasutada, ja antakse teavet abi kohta vastavalt määrustele (EÜ) nr 1107/2006, (EL) nr 1177/2010, (EÜ) nr 1371/2007 ja (EL) nr 181/2011
  ; |
| --- | --- |

aa)

aa)

teavet selle kohta, kuidas teenuse, sh sõidukite, ümbritseva taristu ja tehiskeskkonna ligipääsetavusomadusi kasutada, ja antakse teavet abi kohta vastavalt määrustele (EÜ) nr 1107/2006, (EL) nr 1177/2010, (EÜ) nr 1371/2007 ja (EL) nr 181/2011
  ;

teavet selle kohta, kuidas teenuse, sh sõidukite, ümbritseva taristu ja tehiskeskkonna ligipääsetavusomadusi kasutada, ja antakse teavet abi kohta vastavalt määrustele (EÜ) nr 1107/2006, (EL) nr 1177/2010, (EÜ) nr 1371/2007 ja (EL) nr 181/2011

| | (iii) | elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt.

| ab) | elektrooniline teave, sealhulgas
  asjaomase
  teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

ab)

ab)

elektrooniline teave, sealhulgas
  asjaomase
  teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt;

asjaomase

| (b) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist
  , nähes ette
  sisu esituse ja suhtlusviiside
  kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava
  elektroonilise alternatiivi
  ; ning
  viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

(b)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist
  , nähes ette
  sisu esituse ja suhtlusviiside
  kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava
  elektroonilise alternatiivi
  ; ning
  viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

, nähes ette

kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava

; ning

| b) | veebisaidid
  , sealhulgas reisijateveo-, turismi-, majutus- ja toitlustusteenuste osutamiseks vajalikud veebirakendused
  peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist
  ; see hõlmab vajaduse korral
  sisu esituse ja suhtlusviiside
  kohandamist koos ligipääsetava digitaalse ja
  elektroonilise alternatiivi
  pakkumisega töökindlal
  viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

b)

veebisaidid
  , sealhulgas reisijateveo-, turismi-, majutus- ja toitlustusteenuste osutamiseks vajalikud veebirakendused
  peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist
  ; see hõlmab vajaduse korral
  sisu esituse ja suhtlusviiside
  kohandamist koos ligipääsetava digitaalse ja
  elektroonilise alternatiivi
  pakkumisega töökindlal
  viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

, sealhulgas reisijateveo-, turismi-, majutus- ja toitlustusteenuste osutamiseks vajalikud veebirakendused

; see hõlmab vajaduse korral

kohandamist koos ligipääsetava digitaalse ja

pakkumisega töökindlal

| ba) | mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas teenuse osutamiseks vajalikud mobiilirakendused tuleb muuta järjepidevalt ja piisavalt ligipääsetavaks, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

ba)

ba)

mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas teenuse osutamiseks vajalikud mobiilirakendused tuleb muuta järjepidevalt ja piisavalt ligipääsetavaks, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas teenuse osutamiseks vajalikud mobiilirakendused tuleb muuta järjepidevalt ja piisavalt ligipääsetavaks, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| (c) | võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

(c)

võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele.

piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadustele.

| c) | võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  puuetega inimeste vajadustele, sealhulgas muutes mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas teenuse osutamiseks vajalikud mobiilirakendused järjepidevalt ja piisavalt ligipääsetavaks, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning tehes seda töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;



  See puudutab teenuseid nagu arukad piletimüügisüsteemid (elektrooniline broneerimine, piletite broneerimine jne), reaalajas reisijateave (sõiduplaanid, teave liiklushäirete, ühendusteenuste ja muude transpordiliikidega edasi reisimise võimaluste jms kohta) ning lisateenusteave (jaamapersonali, rikkis liftide või teenuste kohta, mille osutamine ei ole ajutiselt võimalik). |
| --- | --- |

c)

võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  puuetega inimeste vajadustele, sealhulgas muutes mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas teenuse osutamiseks vajalikud mobiilirakendused järjepidevalt ja piisavalt ligipääsetavaks, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning tehes seda töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

puuetega inimeste vajadustele, sealhulgas muutes mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas teenuse osutamiseks vajalikud mobiilirakendused järjepidevalt ja piisavalt ligipääsetavaks, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning tehes seda töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

See puudutab teenuseid nagu arukad piletimüügisüsteemid (elektrooniline broneerimine, piletite broneerimine jne), reaalajas reisijateave (sõiduplaanid, teave liiklushäirete, ühendusteenuste ja muude transpordiliikidega edasi reisimise võimaluste jms kohta) ning lisateenusteave (jaamapersonali, rikkis liftide või teenuste kohta, mille osutamine ei ole ajutiselt võimalik).

| ca) | mobiilsideseadmetel põhinevaid teenuseid, arukaid piletimüügisüsteeme ja reaalajas teavet. |
| --- | --- |

ca)

ca)

mobiilsideseadmetel põhinevaid teenuseid, arukaid piletimüügisüsteeme ja reaalajas teavet.

mobiilsideseadmetel põhinevaid teenuseid, arukaid piletimüügisüsteeme ja reaalajas teavet.

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – V jagu – B osa

I lisa – V jagu – B osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| B. | Reisijateveoteenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

B.

B.

Reisijateveoteenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid

välja jäetud

välja jäetud

| (a) | Veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(a)

(a)

Veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – V jagu – C osa

I lisa – V jagu – C osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| C. | Mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, ja reaalajas teave |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

C.

C.

Mobiilsideseadmetel põhinevad teenused, arukad piletimüügisüsteemid, ja reaalajas teave

välja jäetud

välja jäetud

| 1. | Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma järgmist: |
| --- | --- |

1.

1.

Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma järgmist:

| (a) | tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt: |
| --- | --- |

(a)

(a)

tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:

tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:

| | (i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| | (iii) | elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt.

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt.

| (b) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(b)

(b)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – V jagu – D osa – pealkiri

I lisa – V jagu – D osa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| D. | Iseteenindusterminalid ning pileti- ja registreerimisautomaadid, mida kasutatakse reisijateveoteenuste pakkumiseks |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

D.

Iseteenindusterminalid ning pileti- ja registreerimisautomaadid, mida kasutatakse reisijateveoteenuste pakkumiseks

| D. | iseteenindusterminalid
  , sealhulgas makseterminalid,
  ning pileti- ja registreerimisautomaadid, mida kasutatakse reisijateveoteenuste pakkumiseks |
| --- | --- |

D.

iseteenindusterminalid
  , sealhulgas makseterminalid,
  ning pileti- ja registreerimisautomaadid, mida kasutatakse reisijateveoteenuste pakkumiseks

, sealhulgas makseterminalid,

Muudatusettepanekud 202 ja 327

Muudatusettepanekud 202 ja 327

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – V jagu – D osa – punkt 1

I lisa – V jagu – D osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kavandamine ja tootmine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kavandamine ja tootmine

| 1. | Kavandamine ja tootmine |
| --- | --- |

1.

Kavandamine ja tootmine

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed
  ja eakad,
  saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul
  :

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

ja eakad,

arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada tooteid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist
  :

mõistlikult

järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist

| (a) | tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema: |
| --- | --- |

(a)

tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema:

olev teave

peab olema:

| a) | tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused); |
| --- | --- |

a)

tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused);

olevat teavet

ja

| | (i) | kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

arusaadav;

arusaadav;

| | (iii) | tajutav; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

tajutav;

tajutav;

| | (iv) | eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

| (b) | toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt; |
| --- | --- |

(b)

toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt;

kasutajaliides

punkti 2 kohaselt;

| b) | toote
  kasutajaliidest
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund); |
| --- | --- |

b)

toote
  kasutajaliidest
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund);

kasutajaliidest

| (c) | toote
  funktsionaalsus
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadusi
  punkti 2 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(c)

toote
  funktsionaalsus
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadusi
  punkti 2 kohaselt
  ;

funktsionaalsus

piiratud funktsionaalse võimekusega

punkti 2 kohaselt

| c) | toote
  funktsionaalsust
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega
  inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

c)

toote
  funktsionaalsust
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega
  inimeste vajadusi;

funktsionaalsust

puuetega

| (d) | toote
  liidestamine abivahenditega
  . |
| --- | --- |

(d)

toote
  liidestamine abivahenditega
  .

liidestamine abivahenditega

| d) | toote
  ühilduvus abivahendite ja tugitehnoloogiatega, sealhulgas selliste kuulmistehnoloogiatega nagu kuuldeaparaadid, telecoil-süsteemid, kohleaarsed implantaadid ja kuulmise abivahendid; toode peab võimaldama ka isiklike kõrvaklappide kasutamist. |
| --- | --- |

d)

toote
  ühilduvus abivahendite ja tugitehnoloogiatega, sealhulgas selliste kuulmistehnoloogiatega nagu kuuldeaparaadid, telecoil-süsteemid, kohleaarsed implantaadid ja kuulmise abivahendid; toode peab võimaldama ka isiklike kõrvaklappide kasutamist.

ühilduvus abivahendite ja tugitehnoloogiatega, sealhulgas selliste kuulmistehnoloogiatega nagu kuuldeaparaadid, telecoil-süsteemid, kohleaarsed implantaadid ja kuulmise abivahendid; toode peab võimaldama ka isiklike kõrvaklappide kasutamist.

Muudatusettepanek 352

Muudatusettepanek 352

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – V jagu – D osa – punkt 1 a (uus)

I lisa – V jagu – D osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Tugiteenused



  Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiatega, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Tugiteenused

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiatega, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiatega, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – V jagu – D osa – punkt 2

I lisa – V jagu – D osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VI jagu – pealkiri

I lisa – VI jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pangandusteenused; pangateenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid; mobiilsideseadmetel põhinevad pangateenused; sealhulgas pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks: | Tarbijatele mõeldud
  pangandusteenused; pangateenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid; mobiilsideseadmetel põhinevad pangateenused;
  iseteenindusterminalid,
  sealhulgas
  makseterminalid ja
  pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Pangandusteenused; pangateenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid; mobiilsideseadmetel põhinevad pangateenused; sealhulgas pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks:

Tarbijatele mõeldud
  pangandusteenused; pangateenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid; mobiilsideseadmetel põhinevad pangateenused;
  iseteenindusterminalid,
  sealhulgas
  makseterminalid ja
  pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks

Tarbijatele mõeldud

iseteenindusterminalid,

makseterminalid ja

Muudatusettepanekud 205, 295 ja 304

Muudatusettepanekud 205, 295 ja 304

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VI jagu – A osa – punkt 1

I lisa – VI jagu – A osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist:

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

peab arvesse võtma

| 1. | Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid mõistlikult eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist: |
| --- | --- |

1.

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid mõistlikult eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist:

osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab

| (a) | tuleb tagada, et teenuste
  pakkumisel
  kasutatavad tooted on kooskõlas
  punktis D sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

(a)

tuleb tagada, et teenuste
  pakkumisel
  kasutatavad tooted on kooskõlas
  punktis D sätestatud eeskirjadega;

tuleb tagada, et teenuste

kasutatavad tooted on kooskõlas

| a) | teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse
  pakkumisel
  kasutatavaid tooteid kooskõlas käesoleva jao
  punktis D sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

a)

teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse
  pakkumisel
  kasutatavaid tooteid kooskõlas käesoleva jao
  punktis D sätestatud eeskirjadega;

teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse

kasutatavaid tooteid kooskõlas käesoleva jao

| (b) | tuleb anda
  teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt: |
| --- | --- |

(b)

tuleb anda
  teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt:

tuleb anda

järgmiselt:

| b) | teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  . See teave peab olema arusaadav ja selle keerukus ei tohi ületada Euroopa Nõukogu Euroopa keeleõppe raamdokumendi taset B2 (kõrgem kesktase); |
| --- | --- |

b)

teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  . See teave peab olema arusaadav ja selle keerukus ei tohi ületada Euroopa Nõukogu Euroopa keeleõppe raamdokumendi taset B2 (kõrgem kesktase);

. See teave peab olema arusaadav ja selle keerukus ei tohi ületada Euroopa Nõukogu Euroopa keeleõppe raamdokumendi taset B2 (kõrgem kesktase);

| | (i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| | (iii) | elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks
  vajalikud internetipõhised rakendused
  ,
  tuleb esitada punkti c kohaselt
  . |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks
  vajalikud internetipõhised rakendused
  ,
  tuleb esitada punkti c kohaselt
  .

vajalikud internetipõhised rakendused

tuleb esitada punkti c kohaselt

| ba
  ) | elektroonilist teavet
  , sealhulgas
  kõnealuse
  teenuse kasutamiseks
  vajalikke veebisaite ja internetipõhiseid rakendusi ning teavet elektrooniliste identimis- ja julgeolekumeetodite ja makseviiside kohta
  . |
| --- | --- |

ba
  )

ba

elektroonilist teavet
  , sealhulgas
  kõnealuse
  teenuse kasutamiseks
  vajalikke veebisaite ja internetipõhiseid rakendusi ning teavet elektrooniliste identimis- ja julgeolekumeetodite ja makseviiside kohta
  .

elektroonilist teavet

kõnealuse

vajalikke veebisaite ja internetipõhiseid rakendusi ning teavet elektrooniliste identimis- ja julgeolekumeetodite ja makseviiside kohta

| (c) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(c)

(c)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| (d) | võtta arvesse funktsioone
  , tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

(d)

võtta arvesse funktsioone
  , tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadustele.

võtta arvesse funktsioone

piiratud funktsionaalse võimekusega

| d) | funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  puuetega
  inimeste vajadustele; |
| --- | --- |

d)

funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  puuetega
  inimeste vajadustele;

puuetega

| da) | mobiilsideseadmetel põhinevaid pangateenuseid. |
| --- | --- |

da)

da)

mobiilsideseadmetel põhinevaid pangateenuseid.

mobiilsideseadmetel põhinevaid pangateenuseid.

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VI jagu – B osa

I lisa – VI jagu – B osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| B. | Pangandusteenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

B.

B.

Pangandusteenuste osutamiseks kasutatavad veebisaidid

välja jäetud

välja jäetud

Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma järgmist:

Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma järgmist:

| (a) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(a)

(a)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VI jagu – C osa

I lisa – VI jagu – C osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| C. | Mobiilsideseadmetel põhinevad pangateenused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

C.

C.

Mobiilsideseadmetel põhinevad pangateenused

välja jäetud

välja jäetud

| 1. | Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma järgmist: |
| --- | --- |

1.

1.

Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma järgmist:

| (a) | tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt: |
| --- | --- |

(a)

(a)

tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:

tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:

| | (i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| | (iii) | elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt.

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt.

| (b) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(b)

(b)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VI jagu – D osa – pealkiri

I lisa – VI jagu – D osa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| D. | Iseteenindusterminalid, sealhulgas pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

D.

Iseteenindusterminalid, sealhulgas pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks

| D. | Iseteenindusterminalid, sealhulgas
  makseterminalid ja
  pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks |
| --- | --- |

D.

Iseteenindusterminalid, sealhulgas
  makseterminalid ja
  pangaautomaadid, mida kasutatakse pangandusteenuste osutamiseks

makseterminalid ja

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VI jagu – D osa – punkt 1

I lisa – VI jagu – D osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kavandamine ja tootmine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kavandamine ja tootmine

| 1. | Kavandamine ja tootmine |
| --- | --- |

1.

Kavandamine ja tootmine

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed
  ja eakad,
  saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul
  :

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

ja eakad,

arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist
  :

järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist

| (a) | tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema: |
| --- | --- |

(a)

tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema:

olev teave

peab olema:

| a) | tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused); |
| --- | --- |

a)

tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend
  ja
  hoiatused);

olevat teavet

ja

| | (i) | kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

arusaadav;

arusaadav;

| | (iii) | tajutav; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

tajutav;

tajutav;

| | (iv) | eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

| (b) | toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(b)

toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt
  ;

kasutajaliides

punkti 2 kohaselt

| b) | toote kasutajaliidest (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund); |
| --- | --- |

b)

toote kasutajaliidest (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund);

| (c) | toote
  funktsionaalsus
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadusi
  punkti 2 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(c)

toote
  funktsionaalsus
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadusi
  punkti 2 kohaselt
  ;

funktsionaalsus

piiratud funktsionaalse võimekusega

punkti 2 kohaselt

| c) | toote
  funktsionaalsust
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega
  inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

c)

toote
  funktsionaalsust
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega
  inimeste vajadusi;

funktsionaalsust

puuetega

| (d) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

(d)

toote liidestamist abivahenditega.

| d) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

d)

toote liidestamist abivahenditega.

Muudatusettepanek 356

Muudatusettepanek 356

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VI jagu –D osa – punkt 1 a (uus)

I lisa – VI jagu –D osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Tugiteenused



  Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Tugiteenused

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet toote ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VI jagu – D osa – punkt 2

I lisa – VI jagu – D osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VII jagu – pealkiri

I lisa – VII jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| E-raamatud | E-raamatud
  ja nendega seotud seadmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

E-raamatud

E-raamatud
  ja nendega seotud seadmed

ja nendega seotud seadmed

Muudatusettepanek 305

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VII jagu – A osa – punkt 1

I lisa – VII jagu – A osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega
  inimesed, saaksid kasutada
  teenuseid
  eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega
  inimesed, saaksid kasutada
  teenuseid
  eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma
  järgmist:

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

inimesed, saaksid kasutada

eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma

| 1. | Selleks et
  maksimeerida teenuste mõistlikult eeldatavat kasutamist
  puuetega
  inimeste poolt, osutatakse
  teenuseid
  käesolevas direktiivis sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist: |
| --- | --- |

1.

Selleks et
  maksimeerida teenuste mõistlikult eeldatavat kasutamist
  puuetega
  inimeste poolt, osutatakse
  teenuseid
  käesolevas direktiivis sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist:

maksimeerida teenuste mõistlikult eeldatavat kasutamist

inimeste poolt, osutatakse

käesolevas direktiivis sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab

| (a) | tuleb tagada, et teenuste pakkumisel kasutatavad tooted on kooskõlas
  punktis B 
  „Tooted“
  sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

(a)

tuleb tagada, et teenuste pakkumisel kasutatavad tooted on kooskõlas
  punktis B 
  „Tooted“
  sätestatud eeskirjadega;

tuleb tagada, et teenuste pakkumisel kasutatavad tooted on kooskõlas

„Tooted“

| a) | teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse pakkumisel kasutatavaid tooteid kooskõlas käesoleva jao
  punktis B sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

a)

teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse pakkumisel kasutatavaid tooteid kooskõlas käesoleva jao
  punktis B sätestatud eeskirjadega;

teenuseosutajate poolt kõnealuse teenuse pakkumisel kasutatavaid tooteid kooskõlas käesoleva jao

| (b) | tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt: |
| --- | --- |

(b)

tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt:

tuleb anda teavet

järgmiselt:

| b) | teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  ning olemasolevat teavet (metaandmed) toodete
  ja
  teenuste ligipääsetavuselementide kohta
  ; |
| --- | --- |

b)

teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  ning olemasolevat teavet (metaandmed) toodete
  ja
  teenuste ligipääsetavuselementide kohta
  ;

teavet

ning olemasolevat teavet (metaandmed) toodete

teenuste ligipääsetavuselementide kohta

| | (
  i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(
  i)

i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| | (iii) | elektrooniline teave
  , sealhulgas teenuse kasutamiseks
  vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti c kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

elektrooniline teave
  , sealhulgas teenuse kasutamiseks
  vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti c kohaselt.

elektrooniline teave

vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti c kohaselt.

| ba) | elektroonilist teavet
  , sealhulgas
  kõnealuse
  teenuse kasutamiseks
  vajalikke internetipõhiseid rakendusi ning e-lugereid; |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektroonilist teavet
  , sealhulgas
  kõnealuse
  teenuse kasutamiseks
  vajalikke internetipõhiseid rakendusi ning e-lugereid;

elektroonilist teavet

kõnealuse

vajalikke internetipõhiseid rakendusi ning e-lugereid;

| (c) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(c)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| c) | veebisaidid
  ja mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused
  peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

c)

veebisaidid
  ja mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused
  peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

ja mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused

| (d) | tuleb anda ligipääsetavat teavet, et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

(d)

tuleb anda ligipääsetavat teavet, et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust;

| d) | tuleb anda ligipääsetavat teavet, et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

d)

tuleb anda ligipääsetavat teavet, et suurendada abistavate teenuste vastastikust täiendavust;

| (e) | tuleb võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

(e)

tuleb võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadustele.

piiratud funktsionaalse võimekusega

| e) | tuleb võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  puuetega
  inimeste vajadustele
  , tagades navigeerimise kogu dokumendis, dünaamilise kujunduse, võimaluse sünkroniseerida teksti ja audiosisu, kõnesünteesi tehnoloogia, võimaldades sisu alternatiivseid esitusviise ja koostalitlust paljude tugitehnoloogiatega viisil, mis võimaldab arusaadavust, tajutavust, kasutatavust ning mis muudab ühilduvuse kasutajaagentidega võimalikult suureks
  . |
| --- | --- |

e)

tuleb võtta arvesse funktsioone, tavasid, põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  puuetega
  inimeste vajadustele
  , tagades navigeerimise kogu dokumendis, dünaamilise kujunduse, võimaluse sünkroniseerida teksti ja audiosisu, kõnesünteesi tehnoloogia, võimaldades sisu alternatiivseid esitusviise ja koostalitlust paljude tugitehnoloogiatega viisil, mis võimaldab arusaadavust, tajutavust, kasutatavust ning mis muudab ühilduvuse kasutajaagentidega võimalikult suureks
  .

puuetega

, tagades navigeerimise kogu dokumendis, dünaamilise kujunduse, võimaluse sünkroniseerida teksti ja audiosisu, kõnesünteesi tehnoloogia, võimaldades sisu alternatiivseid esitusviise ja koostalitlust paljude tugitehnoloogiatega viisil, mis võimaldab arusaadavust, tajutavust, kasutatavust ning mis muudab ühilduvuse kasutajaagentidega võimalikult suureks

Muudatusettepanek 358

Muudatusettepanek 358

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VII jagu –punkt B – punkt 1

I lisa – VII jagu –punkt B – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kavandamine ja tootmine Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed
  ja eakad
  , saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kavandamine ja tootmine Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed
  ja eakad
  , saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul
  :

ja eakad

arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul

| 1. | Kavandamine ja tootmine Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  järgima järgmisi ligipääsetavusnõudeid
  : |
| --- | --- |

1.

Kavandamine ja tootmine Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  järgima järgmisi ligipääsetavusnõudeid
  :

järgima järgmisi ligipääsetavusnõudeid

| (a) | tootel olev teave toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused) peab olema:: |
| --- | --- |

(a)

tootel olev teave toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused) peab olema::

| a) | tootel olev teave toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema esitatud erinevates ligipääsetavates vormingutes, ja see peab olema
  : |
| --- | --- |

a)

tootel olev teave toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema esitatud erinevates ligipääsetavates vormingutes, ja see peab olema
  :

peab olema esitatud erinevates ligipääsetavates vormingutes, ja see peab olema

| | (i) | kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | i) | kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;; |
| --- | --- | --- |

i)

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;;

| | (ii) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

arusaadav;

| | (ii) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

arusaadav;

| | (iii) | tajutav; |
| --- | --- | --- |

(iii)

tajutav;

| | iii) | tajutav; |
| --- | --- | --- |

iii)

tajutav;

| | (iv) | eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

| | iv) | piisava suurusega kirjatüübiga
  , mille puhul on kontrast tähemärkide ja nende tausta vahel piisav, et nende loetavus oleks eeldatavates kasutustingimustes võimalikult suur
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

piisava suurusega kirjatüübiga
  , mille puhul on kontrast tähemärkide ja nende tausta vahel piisav, et nende loetavus oleks eeldatavates kasutustingimustes võimalikult suur
  ;

, mille puhul on kontrast tähemärkide ja nende tausta vahel piisav, et nende loetavus oleks eeldatavates kasutustingimustes võimalikult suur

| (b) | toote pakend, sealhulgas sellel esitatav teave (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine); |
| --- | --- |

(b)

toote pakend, sealhulgas sellel esitatav teave (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine);

| b) | toote pakend, sealhulgas sellel esitatav teave (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine)
  ning kaubamärk, toote nimi ja liik, mis
  : |
| --- | --- |

b)

toote pakend, sealhulgas sellel esitatav teave (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine)
  ning kaubamärk, toote nimi ja liik, mis
  :

ning kaubamärk, toote nimi ja liik, mis

| | i) | peab vastama punktis 1 a sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

peab vastama punktis 1 a sätestatud nõuetele;

peab vastama punktis 1 a sätestatud nõuetele;

| | ii) | peab andma lihtsalt ja täpselt kasutajatele teavet selle kohta, kuidas toode sisaldab ligipääsetavusomadusi ja kuidas see ühildub tugitehnoloogiaga; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

peab andma lihtsalt ja täpselt kasutajatele teavet selle kohta, kuidas toode sisaldab ligipääsetavusomadusi ja kuidas see ühildub tugitehnoloogiaga;

peab andma lihtsalt ja täpselt kasutajatele teavet selle kohta, kuidas toode sisaldab ligipääsetavusomadusi ja kuidas see ühildub tugitehnoloogiaga;

| (c) | juhised toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta peavad vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

(c)

juhised toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta peavad vastama järgmistele nõuetele:

| c) | juhised toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta peavad
  nii eraldi esitamise korral kui ka tootesse integreerituna
  vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

c)

juhised toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta peavad
  nii eraldi esitamise korral kui ka tootesse integreerituna
  vastama järgmistele nõuetele:

nii eraldi esitamise korral kui ka tootesse integreerituna

| | (i) | juhiste sisu on kättesaadav tekstiformaatides, mida saab kasutada muude alternatiivsete abiformaatide loomisel, mida esitatakse erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

juhiste sisu on kättesaadav tekstiformaatides, mida saab kasutada muude alternatiivsete abiformaatide loomisel, mida esitatakse erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

juhiste sisu on kättesaadav tekstiformaatides, mida saab kasutada muude alternatiivsete abiformaatide loomisel, mida esitatakse erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | i) | need tehakse kättesaadavaks ligipääsetavas veebivormingus ja veebiväliste elektrooniliste dokumentide vormingus, mis on nii tajutav kui ka kasutatav;
  ja |
| --- | --- | --- |

i)

need tehakse kättesaadavaks ligipääsetavas veebivormingus ja veebiväliste elektrooniliste dokumentide vormingus, mis on nii tajutav kui ka kasutatav;
  ja

need tehakse kättesaadavaks ligipääsetavas veebivormingus ja veebiväliste elektrooniliste dokumentide vormingus, mis on nii tajutav kui ka kasutatav;

| | (ii) | juhistes on alternatiivid mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

juhistes on alternatiivid mittetekstilisele sisule;

juhistes on alternatiivid mittetekstilisele sisule;

| | ii) | tootja esitab teenuse ligipääsetavusomaduste loetelu, selgituse selle kohta, kuidas neid kasutada, ja teabe toote ühilduvuse kohta tugitehnoloogiatega; |
| --- | --- | --- |

ii)

tootja esitab teenuse ligipääsetavusomaduste loetelu, selgituse selle kohta, kuidas neid kasutada, ja teabe toote ühilduvuse kohta tugitehnoloogiatega;

tootja esitab teenuse ligipääsetavusomaduste loetelu, selgituse selle kohta, kuidas neid kasutada, ja teabe toote ühilduvuse kohta tugitehnoloogiatega;

| (d) | toote kasutajaliides (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund) punkti 2 kohaselt; |
| --- | --- |

(d)

toote kasutajaliides (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund) punkti 2 kohaselt;

| d) | toote kasutajaliides (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund) punkti 2 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

toote kasutajaliides (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund) punkti 2 kohaselt;

| (e) | toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt; |
| --- | --- |

(e)

toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt;

| e) | toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt; |
| --- | --- |

e)

toote funktsionaalsus, pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste vajadusi punkti 2 kohaselt;

| (f) | toote liidestamine abivahenditega. |
| --- | --- |

(f)

toote liidestamine abivahenditega.

toote liidestamine abivahenditega.

| f) | vajaduse korral ühilduvus abivahendite ja tugitehnoloogiatega. |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral ühilduvus abivahendite ja tugitehnoloogiatega.

vajaduse korral ühilduvus abivahendite ja tugitehnoloogiatega.

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VII jagu – B osa – punkt 2

I lisa – VII jagu – B osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanekud 215, 296, 306 ja 359

Muudatusettepanekud 215, 296, 306 ja 359

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VIII jagu – A osa – punkt 1

I lisa – VIII jagu – A osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist:

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

peab arvesse võtma

| 1. | Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist: |
| --- | --- |

1.

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist:

mõistlikult

osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab

| (a) | tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt: |
| --- | --- |

(a)

tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt:

tuleb anda teavet

järgmiselt:

| a) | teavet asjaomase
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta; |
| --- | --- |

a)

teavet asjaomase
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta;

teavet asjaomase

| | (i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| | (iii
  ) | elektrooniline teave
  , sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(iii
  )

(iii

elektrooniline teave
  , sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti b kohaselt.

elektrooniline teave

| aa
  ) | elektroonilist teavet
  , sealhulgas
  kõnealuse
  teenuse kasutamiseks
  vajalikke veebi- ja mobiilipõhiseid rakendusi ja veebisaite ning teavet elektrooniliste identimis- ja julgeolekumeetodite ja makseviiside kohta
  , tuleb esitada punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

aa
  )

aa

elektroonilist teavet
  , sealhulgas
  kõnealuse
  teenuse kasutamiseks
  vajalikke veebi- ja mobiilipõhiseid rakendusi ja veebisaite ning teavet elektrooniliste identimis- ja julgeolekumeetodite ja makseviiside kohta
  , tuleb esitada punkti b kohaselt;

elektroonilist teavet

kõnealuse

vajalikke veebi- ja mobiilipõhiseid rakendusi ja veebisaite ning teavet elektrooniliste identimis- ja julgeolekumeetodite ja makseviiside kohta

| (b) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(b)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| b) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

b)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| ba) | mobiilsideseadmetel põhinevaid pangateenuseid. |
| --- | --- |

ba)

ba)

mobiilsideseadmetel põhinevaid pangateenuseid.

mobiilsideseadmetel põhinevaid pangateenuseid.

Muudatusettepanek 360

Muudatusettepanek 360

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VIII jagu – A osa – punkt 1 a (uus)

I lisa – VIII jagu – A osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Tugiteenused



  Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Tugiteenused

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogiaga, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate sidevahendite abil.

Muudatusettepanek 335

Muudatusettepanek 335

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – VIII a jagu (uus)

I lisa – VIII a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | VIIIa JAGU |
| | Majutusteenused |
| | Teenused |
| | 1. | Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

VIIIa JAGU

VIIIa JAGU

Majutusteenused

Majutusteenused

Teenused

Teenused

1.

1.

Selleks et piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab arvesse võtma järgmist:

| | a) | tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:










  i) | teave peab olema kättesaadav ligipääsetavas veebivormingus, tehes selle alapunkti b kohaselt tajutavaks, kasutatavaks, arusaadavaks ja töökindlaks; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

a)

tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:

tuleb anda teavet teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta järgmiselt:

i)

i)

teave peab olema kättesaadav ligipääsetavas veebivormingus, tehes selle alapunkti b kohaselt tajutavaks, kasutatavaks, arusaadavaks ja töökindlaks;

teave peab olema kättesaadav ligipääsetavas veebivormingus, tehes selle alapunkti b kohaselt tajutavaks, kasutatavaks, arusaadavaks ja töökindlaks;

| ii) | selles esitatakse teenuse ligipääsetavuselementide loetelu ja selgitus selle kohta, kuidas neid kasutada, ja teave selle kohta, et teenus täiendab paljusid tugitehnoloogiaid; |
| --- | --- |

ii)

ii)

selles esitatakse teenuse ligipääsetavuselementide loetelu ja selgitus selle kohta, kuidas neid kasutada, ja teave selle kohta, et teenus täiendab paljusid tugitehnoloogiaid;

selles esitatakse teenuse ligipääsetavuselementide loetelu ja selgitus selle kohta, kuidas neid kasutada, ja teave selle kohta, et teenus täiendab paljusid tugitehnoloogiaid;

| | b) | teenuse pakkumiseks vajalikud veebisaidid ja internetipõhised rakendused peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

teenuse pakkumiseks vajalikud veebisaidid ja internetipõhised rakendused peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

teenuse pakkumiseks vajalikud veebisaidid ja internetipõhised rakendused peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| | c) | mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas e-kaubanduse teenuste osutamiseks vajalikud mobiilirakendused peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavust ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas e-kaubanduse teenuste osutamiseks vajalikud mobiilirakendused peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavust ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

mobiilsidepõhised teenused, sealhulgas e-kaubanduse teenuste osutamiseks vajalikud mobiilirakendused peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavust ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning töökindlal viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| | d) | elektroonilised identimis- ja turvameetodid ning makseviisid, mis on vajalikud teenuse osutamiseks, peavad olema arusaadavad, tajutavad, kasutatavad ja töökindlad, õõnestamata kasutaja turvalisust ja eraelu puutumatust; |
| --- | --- | --- |

d)

d)

elektroonilised identimis- ja turvameetodid ning makseviisid, mis on vajalikud teenuse osutamiseks, peavad olema arusaadavad, tajutavad, kasutatavad ja töökindlad, õõnestamata kasutaja turvalisust ja eraelu puutumatust;

elektroonilised identimis- ja turvameetodid ning makseviisid, mis on vajalikud teenuse osutamiseks, peavad olema arusaadavad, tajutavad, kasutatavad ja töökindlad, õõnestamata kasutaja turvalisust ja eraelu puutumatust;

| | e) | tehiskeskkond tuleb teha puuetega inimeste jaoks ligipääsetavaks vastavalt X jaos sätestatud nõuetele, sealhulgas:










  i) | kõik üldkasutatavad alad (vastuvõtuala, sissepääs, vaba aja veetmise rajatised, konverentsiruumid jne); |
| --- | --- | --- | --- |

e)

e)

tehiskeskkond tuleb teha puuetega inimeste jaoks ligipääsetavaks vastavalt X jaos sätestatud nõuetele, sealhulgas:

tehiskeskkond tuleb teha puuetega inimeste jaoks ligipääsetavaks vastavalt X jaos sätestatud nõuetele, sealhulgas:

i)

i)

kõik üldkasutatavad alad (vastuvõtuala, sissepääs, vaba aja veetmise rajatised, konverentsiruumid jne);

kõik üldkasutatavad alad (vastuvõtuala, sissepääs, vaba aja veetmise rajatised, konverentsiruumid jne);

| ii) | toad, kooskõlas X jao nõuetega; ligipääsetavate tubade miinimumarv asutuse kohta:








  — | 1 ligipääsetav tuba asutuste puhul, kus on kokku alla 20 toa; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

toad, kooskõlas X jao nõuetega; ligipääsetavate tubade miinimumarv asutuse kohta:

toad, kooskõlas X jao nõuetega; ligipääsetavate tubade miinimumarv asutuse kohta:

—

1 ligipääsetav tuba asutuste puhul, kus on kokku alla 20 toa;

1 ligipääsetav tuba asutuste puhul, kus on kokku alla 20 toa;

| — | 2 ligipääsetavat tuba asutuste puhul, kus on üle 20, kuid alla 50 toa; |
| --- | --- |

—

2 ligipääsetavat tuba asutuste puhul, kus on üle 20, kuid alla 50 toa;

2 ligipääsetavat tuba asutuste puhul, kus on üle 20, kuid alla 50 toa;

| — | 1 täiendav juurdepääsetav tuba iga 50 lisatoa kohta. |
| --- | --- |

—

1 täiendav juurdepääsetav tuba iga 50 lisatoa kohta.

1 täiendav juurdepääsetav tuba iga 50 lisatoa kohta.

| 2. | Tugiteenused



  Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogia ja -teenustega, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate kommunikatsioonivahendite abil. |
| --- | --- |

2.

2.

Tugiteenused

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogia ja -teenustega, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate kommunikatsioonivahendite abil.

Võimaluse korral antakse tugiteenuste raames (kasutajatoed, kõnekeskused, tehniline tugi, edastusteenused ja koolitusteenused) teavet teenuse ligipääsetavuse ning selle ühilduvuse kohta tugitehnoloogia ja -teenustega, tehes seda piiratud funktsionaalse võimekusega kasutajate, sealhulgas puuetega inimeste jaoks ligipääsetavate kommunikatsioonivahendite abil.

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IX jagu – A osa – punkt 1

I lisa – IX jagu – A osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kavandamine ja tootmine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kavandamine ja tootmine

| 1. | Kavandamine ja tootmine |
| --- | --- |

1.

Kavandamine ja tootmine

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed ja eakad, saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul
  :

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

arvestama ligipääsetavusega eelkõige järgmiste aspektide puhul

Selleks et puuetega inimesed ja eakad saaksid kasutada tooteid eeldataval ja optimaalsel viisil, peab toodete kavandamisel ja tootmisel
  järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist
  :

järgima I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid ja see hõlmab järgmist

| (a) | tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema: |
| --- | --- |

(a)

tootel
  olev teave
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused)
  peab olema:

olev teave

peab olema:

| a) | tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused); |
| --- | --- |

a)

tootel
  olevat teavet
  toote kasutamise kohta (märgistus, kasutusjuhend, hoiatused);

olevat teavet

| | (i) | kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

kättesaadav rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | arusaadav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

arusaadav;

arusaadav;

| | (iii) | tajutav; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

tajutav;

tajutav;

| | (iv) | eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

eeldatavaid kasutustingimusi arvestades piisava suurusega kirjatüübiga;

| (b) | toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine); |
| --- | --- |

(b)

toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine);

| b) | toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine); |
| --- | --- |

b)

toote pakendit, sealhulgas sellel esitatavat teavet (avamine, sulgemine, kasutamine, kõrvaldamine);

| (c) | juhised
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta
  peavad vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

(c)

juhised
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta
  peavad vastama järgmistele nõuetele:

juhised

peavad vastama järgmistele nõuetele:

| c) | juhiseid
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta; |
| --- | --- |

c)

juhiseid
  toote kasutamise, paigaldamise, hooldamise, ladustamise ja kõrvaldamise kohta;

juhiseid

| | (i) | juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja

juhise tekst peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida saab esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; ja

| | (ii) | juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule;

juhised peavad võimaldama alternatiive mittetekstilisele sisule;

| (d) | toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(d)

toote
  kasutajaliides
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund)
  punkti 2 kohaselt
  ;

kasutajaliides

punkti 2 kohaselt

| d) | toote
  kasutajaliidest
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund); |
| --- | --- |

d)

toote
  kasutajaliidest
  (käsitsemine, käsklused ja tagasiside, sisend ja väljund);

kasutajaliidest

| (e) | toote
  funktsionaalsus
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadusi
  punkti 2 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(e)

toote
  funktsionaalsus
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadusi
  punkti 2 kohaselt
  ;

funktsionaalsus

piiratud funktsionaalse võimekusega

punkti 2 kohaselt

| e) | toote
  funktsionaalsust
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega
  inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

e)

toote
  funktsionaalsust
  , pakkudes funktsioone, mille puhul on arvesse võetud
  puuetega
  inimeste vajadusi;

funktsionaalsust

puuetega

| (f) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

(f)

toote liidestamist abivahenditega.

| f) | toote liidestamist abivahenditega. |
| --- | --- |

f)

toote liidestamist abivahenditega.

Muudatusettepanekud 217 ja 297REV

Muudatusettepanekud 217 ja 297REV

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IX jagu – A osa – punkt 2

I lisa – IX jagu – A osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IX jagu – B osa – punkt 1

I lisa – IX jagu – B osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Selleks et
  piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas
  puuetega inimesed, saaksid kasutada teenuseid eeldataval ja optimaalsel viisil,
  peab arvesse võtma
  järgmist:

piiratud funktsionaalse võimekusega inimesed, sealhulgas

peab arvesse võtma

| 1. | Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist: |
| --- | --- |

1.

Selleks et puuetega inimesed saaksid kasutada teenuseid
  mõistlikult
  eeldataval ja optimaalsel viisil,
  osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab
  järgmist:

mõistlikult

osutatakse teenuseid I jao C osas sätestatud funktsionaalseid toimivusnõudeid järgides ja see hõlmab

| (a) | teha ligipääsetavaks tehiskeskkond
  , kus teenust osutatakse, sealhulgas
  transporditaristu
  , vastavalt C osale, ilma et see piiraks nende riiklike ja liidu õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad rahvuslike kunsti-, ajaloo- ja arheoloogiaväärtuste kaitset; |
| --- | --- |

(a)

teha ligipääsetavaks tehiskeskkond
  , kus teenust osutatakse, sealhulgas
  transporditaristu
  , vastavalt C osale, ilma et see piiraks nende riiklike ja liidu õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad rahvuslike kunsti-, ajaloo- ja arheoloogiaväärtuste kaitset;

teha ligipääsetavaks tehiskeskkond

transporditaristu

| a) | tehiskeskkonda
  , kus teenust osutatakse, sealhulgas
  transporditaristut
  , vastavalt C osale, ilma et see piiraks nende riiklike ja liidu õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad rahvuslike kunsti-, ajaloo- ja arheoloogiaväärtuste kaitset; |
| --- | --- |

a)

tehiskeskkonda
  , kus teenust osutatakse, sealhulgas
  transporditaristut
  , vastavalt C osale, ilma et see piiraks nende riiklike ja liidu õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad rahvuslike kunsti-, ajaloo- ja arheoloogiaväärtuste kaitset;

tehiskeskkonda

transporditaristut

| (b) | teha ligipääsetavaks rajatised
  , sealhulgas
  sõidukid
  ja
  seadmed
  , mida on vaja teenuse osutamiseks, võttes arvesse järgmist: |
| --- | --- |

(b)

teha ligipääsetavaks rajatised
  , sealhulgas
  sõidukid
  ja
  seadmed
  , mida on vaja teenuse osutamiseks, võttes arvesse järgmist:

teha ligipääsetavaks rajatised

sõidukid

seadmed

| b) | rajatisi
  , sealhulgas
  sõidukeid
  ja
  seadmeid
  , mida on vaja teenuse osutamiseks, võttes arvesse järgmist: |
| --- | --- |

b)

rajatisi
  , sealhulgas
  sõidukeid
  ja
  seadmeid
  , mida on vaja teenuse osutamiseks, võttes arvesse järgmist:

rajatisi

sõidukeid

seadmeid

| | (i) | tehisala peab vastama punktis c esitatud nõuetele seoses peale- ja mahaminekuga, liikumise ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

(i)

tehisala peab vastama punktis c esitatud nõuetele seoses peale- ja mahaminekuga, liikumise ja kasutamisega;

| | i) | tehisala peab vastama punktis c esitatud nõuetele seoses peale- ja mahaminekuga, liikumise ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

i)

tehisala peab vastama punktis c esitatud nõuetele seoses peale- ja mahaminekuga, liikumise ja kasutamisega;

| | (ii) | teave peab olema ligipääsetav erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

teave peab olema ligipääsetav erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

teave peab olema ligipääsetav erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (iii) | tuleb võimaldada alternatiive nähtavale mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

tuleb võimaldada alternatiive nähtavale mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive nähtavale mittetekstilisele sisule;

| (c) | tuleb tagada, et teenuste
  pakkumisel
  kasutatavad tooted on
  kooskõlas A osas sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

(c)

tuleb tagada, et teenuste
  pakkumisel
  kasutatavad tooted on
  kooskõlas A osas sätestatud eeskirjadega;

tuleb tagada, et teenuste

kasutatavad tooted on

| c) | teenuste
  pakkumisel
  kasutatavaid tooteid
  kooskõlas A osas sätestatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

c)

teenuste
  pakkumisel
  kasutatavaid tooteid
  kooskõlas A osas sätestatud eeskirjadega;

teenuste

kasutatavaid tooteid

| (d) | tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt: |
| --- | --- |

(d)

tuleb anda teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta
  järgmiselt:

tuleb anda teavet

järgmiselt:

| d) | teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta; |
| --- | --- |

d)

teavet
  teenuse toimimise, selle ligipääsetavusomaduste ja süsteemide kohta;

teavet

| | (i) | infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

infosisu peab olema kättesaadav vormingus, mida saab kasutada ka teistsuguste abistavate vormingute loomiseks, mida kasutajad saavad esitada erineval viisil ja rohkem kui ühe sensoorse kanali kaudu;

| | (ii) | tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

tuleb võimaldada alternatiive mittetekstilisele sisule;

| | (iii) | elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti e kohaselt. |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti e kohaselt.

elektrooniline teave, sealhulgas teenuse kasutamiseks vajalikud internetipõhised rakendused, tuleb esitada punkti e kohaselt.

| (e) | veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(e)

veebisaidid peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| e) | veebisaidid
  ja mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused
  peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

e)

veebisaidid
  ja mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused
  peavad olema ligipääsetavad järjepideval ja sobival viisil, võimaldades kasutajapoolset tajumist, kasutamist ja arusaamist, nähes ette sisu esituse ja suhtlusviiside kohandatavuse ning pakkudes vajaduse korral ligipääsetava elektroonilise alternatiivi; ning viisil, mis võimaldab koostalitlust paljude kasutajaagentide ja tugitehnoloogiatega nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil;

ja mobiilsideseadmetel põhinevad rakendused

| (f) | tuleb anda ligipääsetavat teavet
  , et suurendada
  abistavate teenuste
  vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

(f)

tuleb anda ligipääsetavat teavet
  , et suurendada
  abistavate teenuste
  vastastikust täiendavust;

tuleb anda ligipääsetavat teavet

abistavate teenuste

| f) | teavet selleks
  , et suurendada vastastikust täiendavust
  abistavate teenustega
  ; |
| --- | --- |

f)

teavet selleks
  , et suurendada vastastikust täiendavust
  abistavate teenustega
  ;

teavet selleks

abistavate teenustega

| (g) | tuleb võtta arvesse funktsioone
  ,
  tavasid
  , põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

(g)

tuleb võtta arvesse funktsioone
  ,
  tavasid
  , põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  piiratud funktsionaalse võimekusega
  inimeste vajadustele.

tuleb võtta arvesse funktsioone

tavasid

piiratud funktsionaalse võimekusega

| g) | funktsioone
  ,
  tavasid
  , põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  puuetega
  inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

g)

funktsioone
  ,
  tavasid
  , põhimõtteid, menetlusi ja muudatusi, mis on seotud selliste teenuste osutamisega, millega soovitakse vastata
  puuetega
  inimeste vajadustele.

funktsioone

tavasid

puuetega

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – IX jagu – C osa – punkt 1 – sissejuhatav osa

I lisa – IX jagu – C osa – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas puuetega
  inimeste, iseseisev ligipääs tehiskeskkonnale selle eeldatavaks iseseisvaks kasutamiseks, hõlmab üldsuse ligipääsuks mõeldud alade puhul järgmisi aspekte: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas puuetega
  inimeste, iseseisev ligipääs tehiskeskkonnale selle eeldatavaks iseseisvaks kasutamiseks, hõlmab üldsuse ligipääsuks mõeldud alade puhul järgmisi aspekte:

Piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas puuetega

| 1. | Puuetega
  inimeste iseseisev ligipääs tehiskeskkonnale selle eeldatavaks iseseisvaks kasutamiseks, hõlmab üldsuse ligipääsuks mõeldud alade puhul järgmisi aspekte: |
| --- | --- |

1.

Puuetega
  inimeste iseseisev ligipääs tehiskeskkonnale selle eeldatavaks iseseisvaks kasutamiseks, hõlmab üldsuse ligipääsuks mõeldud alade puhul järgmisi aspekte:

Puuetega

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – X jagu – lõik 1 – sissejuhatav osa

I lisa – X jagu – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas
  puuetega inimeste, iseseisev ligipääs tehiskeskkonnale, kus osutatakse artikli 3 lõikes 10 viidatud teenuseid, selle eeldatavaks iseseisvaks kasutamiseks, hõlmab üldsuse ligipääsuks mõeldud alade puhul järgmisi aspekte: | Puuetega inimeste iseseisev ligipääs tehiskeskkonnale, kus osutatakse artikli 3 lõikes 10 viidatud teenuseid, selle eeldatavaks iseseisvaks kasutamiseks, hõlmab üldsuse ligipääsuks mõeldud alade puhul järgmisi aspekte: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas
  puuetega inimeste, iseseisev ligipääs tehiskeskkonnale, kus osutatakse artikli 3 lõikes 10 viidatud teenuseid, selle eeldatavaks iseseisvaks kasutamiseks, hõlmab üldsuse ligipääsuks mõeldud alade puhul järgmisi aspekte:

Piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste, sealhulgas

Puuetega inimeste iseseisev ligipääs tehiskeskkonnale, kus osutatakse artikli 3 lõikes 10 viidatud teenuseid, selle eeldatavaks iseseisvaks kasutamiseks, hõlmab üldsuse ligipääsuks mõeldud alade puhul järgmisi aspekte:

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – punkt 4 – alapunkt 4.1

II lisa – punkt 4 – alapunkt 4.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.1. | Tootja kinnitab CE-märgise igale käesolevas direktiivis osutatud üksiktootele, mis vastab käesoleva direktiivi raames kohaldatavatele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.1.

4.1.

Tootja kinnitab CE-märgise igale käesolevas direktiivis osutatud üksiktootele, mis vastab käesoleva direktiivi raames kohaldatavatele nõuetele.

välja jäetud

välja jäetud

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0188/2017).

1

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

(1b)  
  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

1b

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

(33)  
  COM(2010) 636.

33

COM(2010) 636.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).

(34)  
  Ettepanek:
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide
  käideldavuse kohta, COM(2012) 721
  .

34

Ettepanek:

käideldavuse kohta, COM(2012) 721

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  26. oktoobri 2016. aasta
  direktiiv
  (EL) 2016/2102, mis käsitleb
  avaliku sektori asutuste veebisaitide
  ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1)
  .

34

26. oktoobri 2016. aasta

(EL) 2016/2102, mis käsitleb

ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1)

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

(1b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

1b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

(1c)  
  Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11)

1c

Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11)

(1d)  
  Komisjoni 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 181/2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 1).

1d

Komisjoni 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 181/2011, mis käsitleb bussisõitjate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 1).

(1e)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 334, 17.12.2010, lk 1).

1e

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 334, 17.12.2010, lk 1).

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar 2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

36

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 26. veebruar 2014, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

37

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

36

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

37

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

(1a)  
  Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1).

1a

Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1).

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9. juuli 2008, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).

38

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).

38

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1025/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

39

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

39

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

40

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

40

(1a)  

  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

1a

ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(42)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

42

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 26. veebruar 2014, kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

43

(44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsembri 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006.

44

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

43

(44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006
  (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470)
  .

44

(ELT L 347, 20.12.2013, lk 470)

(45)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

45

(45)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

45

(46)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

46

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

(1a)  
  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

1a

Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (ELT L 257, 28.8.2014, lk 214).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (ELT L 257, 28.8.2014, lk 214).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/341 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/341

---

P8_TA(2017)0352

ELi ja Tšiili vaheline mahetoodetega kauplemise leping ***

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 337/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05530/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05530/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu eelnõu (05551/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise mahetoodetega kauplemise lepingu eelnõu (05551/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõikele 7 (C8-0144/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõikele 7 (C8-0144/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0257/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0257/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tšiili valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/342 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/342

---

P8_TA(2017)0353

ELi ja Tšiili vahelise assotsiatsioonilepingu protokoll (Horvaatia ühinemine) ***

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelisele assotsiatsioonilepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 337/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06750/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06750/2017),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelisele assotsiatsioonilepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmandat lisaprotokolli (06905/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelisele assotsiatsioonilepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmandat lisaprotokolli (06905/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile i (C8-0225/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile i (C8-0225/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0277/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0277/2017),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Tšiili valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/343 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/343

---

P8_TA(2017)0355

Euroopa statistikaprogrammi pikendamine aastani 2020 ***I

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastateks 2018–2020 (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0557), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0557),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0367/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0367/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0158/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 53.

---

P8_TC1-COD(2016)0265

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, pikendades seda aastani 2020

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1951) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/344 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/344

---

P8_TA(2017)0356

Euroopa riskikapitalifondid ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondid ***I

Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0461), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0461),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0320/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0320/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 12. septembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 12. septembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0120/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0120/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 394, 26.10.2016, lk 2.

(2)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 48.

---

P8_TC1-COD(2016)0221

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. septembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta ja määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1991) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/345 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/345

---

P8_TA(2017)0357

Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ***I

Euroopa Parlamendi 14. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 337/44)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Ühise kalanduspoliitika eesmärgid on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus on pikaajaliselt keskkonnasäästlik, kohaldada kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi ja rakendada kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Ühise kalanduspoliitika eesmärgid on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus on pikaajaliselt keskkonnasäästlik, kohaldada kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi ja rakendada kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi.

| (4) | Ühise kalanduspoliitika eesmärgid on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus on pikaajaliselt keskkonnasäästlik, kohaldada kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi
  , tagada, et püütavate liikide kalavarud taastatakse maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemale tasemele ja need säilitatakse sellisel tasemel,
  ja rakendada kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(4)

Ühise kalanduspoliitika eesmärgid on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus on pikaajaliselt keskkonnasäästlik, kohaldada kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi
  , tagada, et püütavate liikide kalavarud taastatakse maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemale tasemele ja need säilitatakse sellisel tasemel,
  ja rakendada kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Mere bioloogiliste elusressursside kasutamisel seatakse määruses (EL) nr 1380/2013 sõnaselgelt eesmärgiks taastada ja säilitada püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Seetõttu tuleb kooskõlas asjaomase määruse artikli 2 lõikega 2 vastav kasutamise määr saavutada võimaluse korral 2015. aastaks ning järk-järgult tõusvalt kõikidele varude puhul hiljemalt 2020. aastaks, misjärel tuleks see säilitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Mere bioloogiliste elusressursside kasutamisel seatakse määruses (EL) nr 1380/2013 sõnaselgelt eesmärgiks taastada ja säilitada püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Seetõttu tuleb kooskõlas asjaomase määruse artikli 2 lõikega 2 vastav kasutamise määr saavutada võimaluse korral 2015. aastaks ning järk-järgult tõusvalt kõikidele varude puhul hiljemalt 2020. aastaks, misjärel tuleks see säilitada.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, tuleb vastu võtta mitmed kaitsemeetmed, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vastavalt vajadusele neid omavahel kombineerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, tuleb vastu võtta mitmed kaitsemeetmed, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vastavalt vajadusele neid omavahel kombineerida.

| (5) | Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, tuleb
  täielikus kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega
  vastu võtta mitmed kaitsemeetmed, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vastavalt vajadusele neid omavahel kombineerida. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, tuleb
  täielikus kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega
  vastu võtta mitmed kaitsemeetmed, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vastavalt vajadusele neid omavahel kombineerida.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklitele 9 ja 10 peavad mitmeaastased kavad põhinema teadus-, tehnika- ja majandusnõuannetel ning sisaldama eesmärke ja mõõdetavaid sihttasemeid koos selgete ajakavade, kaitse piirväärtuste ja kaitseabinõudega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklitele 9 ja 10 peavad mitmeaastased kavad põhinema teadus-, tehnika- ja majandusnõuannetel ning sisaldama eesmärke ja mõõdetavaid sihttasemeid koos selgete ajakavade, kaitse piirväärtuste ja kaitseabinõudega.

| (6) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklitele 9 ja 10 peavad mitmeaastased kavad põhinema teadus-, tehnika- ja majandusnõuannetel ning sisaldama eesmärke ja mõõdetavaid sihttasemeid koos selgete ajakavade, kaitse piirväärtuste
  , eesmärkide
  ja kaitseabinõudega
  , asjaomase määruse artiklis 15 sätestatud kalavarude kaitse eesmärkide ja soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimise või vähendamise eesmärkide saavutamiseks võetavate tehniliste meetmetega
  . |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklitele 9 ja 10 peavad mitmeaastased kavad põhinema teadus-, tehnika- ja majandusnõuannetel ning sisaldama eesmärke ja mõõdetavaid sihttasemeid koos selgete ajakavade, kaitse piirväärtuste
  , eesmärkide
  ja kaitseabinõudega
  , asjaomase määruse artiklis 15 sätestatud kalavarude kaitse eesmärkide ja soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimise või vähendamise eesmärkide saavutamiseks võetavate tehniliste meetmetega
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Lisaks võib komisjonil olla õigus rajada mitmeaastase kava raames määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt kalavarude taastamise alasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Lisaks võib komisjonil olla õigus rajada mitmeaastase kava raames määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt kalavarude taastamise alasid.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Teatavaid ühist huvi pakkuvaid kalavarusid kasutavad ka kolmandad riigid, mistõttu on väga oluline, et liit konsulteeriks asjaomaste kolmandate riikidega, et tagada vastavate kalavarude säästev majandamine. Ametliku kokkuleppe puudumise korral peaks liit tegema kõik endast oleneva, et leppida kokku nende kalavarude püügi ühtne kord eesmärgiga hõlbustada säästvat majandamist, kusjuures liidu turuosalistele tuleks tagada võrdsed tingimused, need jõustada ja neid edendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Teatavaid ühist huvi pakkuvaid kalavarusid kasutavad ka kolmandad riigid, mistõttu on väga oluline, et liit konsulteeriks asjaomaste kolmandate riikidega, et tagada vastavate kalavarude säästev majandamine. Ametliku kokkuleppe puudumise korral peaks liit tegema kõik endast oleneva, et leppida kokku nende kalavarude püügi ühtne kord eesmärgiga hõlbustada säästvat majandamist, kusjuures liidu turuosalistele tuleks tagada võrdsed tingimused, need jõustada ja neid edendada.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kõnealuse kava eesmärk peaks olema aidata täita ühise kalanduspoliitika eesmärke, eelkõige
  saavutada
  ja säilitada
  asjaomaste
  kalavarude
  maksimaalne jätkusuutlik saagikus
  (MSY) ning toetada püügi piirnormidega hõlmatud põhjalähedaste liikide lossimise kohustuse rakendamist ja kalavarude majandamise suhtes ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kõnealuse kava eesmärk peaks olema aidata täita ühise kalanduspoliitika eesmärke, eelkõige
  saavutada
  ja säilitada
  asjaomaste
  kalavarude
  maksimaalne jätkusuutlik saagikus
  (MSY) ning toetada püügi piirnormidega hõlmatud põhjalähedaste liikide lossimise kohustuse rakendamist ja kalavarude majandamise suhtes ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist.

| (10) | Kõnealuse kava eesmärk peaks olema aidata täita ühise kalanduspoliitika eesmärke, eelkõige
  taastada
  ja säilitada kalavarude
  biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse
  (MSY)
  tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel
  ning toetada püügi piirnormidega hõlmatud põhjalähedaste liikide lossimise kohustuse rakendamist
  , ühise kalanduspoliitika sotsiaal-majanduslike aspektide elluviimist
  ja
  saavutamist ning
  kalavarude majandamise suhtes ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist
  , mille puhul viiakse püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile miinimumini
  . |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse kava eesmärk peaks olema aidata täita ühise kalanduspoliitika eesmärke, eelkõige
  taastada
  ja säilitada kalavarude
  biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse
  (MSY)
  tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel
  ning toetada püügi piirnormidega hõlmatud põhjalähedaste liikide lossimise kohustuse rakendamist
  , ühise kalanduspoliitika sotsiaal-majanduslike aspektide elluviimist
  ja
  saavutamist ning
  kalavarude majandamise suhtes ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist
  , mille puhul viiakse püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile miinimumini
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Samuti peaks kava aitama kaasa hea keskkonnaseisundi saavutamisele, nagu on sätestatud direktiivis 2008/56/EÜ, ning elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisele, nagu on ette nähtud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ

   (1a)

  ja nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ

   (1b)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Samuti peaks kava aitama kaasa hea keskkonnaseisundi saavutamisele, nagu on sätestatud direktiivis 2008/56/EÜ, ning elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisele, nagu on ette nähtud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ

   (1a)

  ja nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ

   (1b)

  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleb kalapüügivõimalused määrata kindlaks kooskõlas mitmeaastastes kavades
  sätestatud sihttasemetega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleb kalapüügivõimalused määrata kindlaks kooskõlas mitmeaastastes kavades
  sätestatud sihttasemetega
  .

| (11) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleb kalapüügivõimalused määrata kindlaks kooskõlas
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega ja need peavad järgima
  mitmeaastastes kavades
  kehtestatud eesmärke, ajaraamistikku ja marginaale
  . |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleb kalapüügivõimalused määrata kindlaks kooskõlas
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega ja need peavad järgima
  mitmeaastastes kavades
  kehtestatud eesmärke, ajaraamistikku ja marginaale
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 33 lõike 1 kohaselt tuleb juhul, kui kalavarusid majandatakse koos kolmandate riikidega, saavutada võimaluse korral ühine kokkulepe selliste varude majandamiseks vastavalt asjaomase määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidele. Lisaks tuleks selliste kokkulepete suhtes kohaldada määruse (EL) nr 1380/2013 artiklites 1 ja 2 sätestatud eesmärke ning asjaomase määruse artiklis 4 sätestatud mõisteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 33 lõike 1 kohaselt tuleb juhul, kui kalavarusid majandatakse koos kolmandate riikidega, saavutada võimaluse korral ühine kokkulepe selliste varude majandamiseks vastavalt asjaomase määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidele. Lisaks tuleks selliste kokkulepete suhtes kohaldada määruse (EL) nr 1380/2013 artiklites 1 ja 2 sätestatud eesmärke ning asjaomase määruse artiklis 4 sätestatud mõisteid.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse sihttasemed ei ole kättesaadavad, tuleks
  kohaldada ettevaatusprintsiipi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse sihttasemed ei ole kättesaadavad, tuleks
  kohaldada ettevaatusprintsiipi
  .

| (14) | Kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse sihttasemed ei ole kättesaadavad, tuleks
  mitmeaastases kavas ette näha kalavarude majandamise suhtes kohaldataval ettevaatusprintsiibil põhinevad meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktile 8. Nimetatud meetmed peavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõike 2 kohaselt tagama asjaomaste varude kaitse vähemalt samaväärsel tasemel nagu maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavate kasutusmäärade puhul
  . |
| --- | --- |

(14)

Kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse sihttasemed ei ole kättesaadavad, tuleks
  mitmeaastases kavas ette näha kalavarude majandamise suhtes kohaldataval ettevaatusprintsiibil põhinevad meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktile 8. Nimetatud meetmed peavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõike 2 kohaselt tagama asjaomaste varude kaitse vähemalt samaväärsel tasemel nagu maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavate kasutusmäärade puhul
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Harrastuskalapüügil võib olla kalavarudele suur mõju. Liikmesriigid peavad koguma püügiandmeid harrastuskalapüügi kohta kooskõlas andmete kogumise õiguslike nõuetega. Kui asjaomasel püügil on varudele märkimisväärne negatiivne mõju, tuleks kavas ette näha võimalus otsustada konkreetsete majandamismeetmete üle vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele. Kõik majandamis- ja tehnilised meetmed, mis käsitlevad harrastuskalapüüki liidu tasandil, peaksid olema proportsionaalsed taotletavate eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Harrastuskalapüügil võib olla kalavarudele suur mõju. Liikmesriigid peavad koguma püügiandmeid harrastuskalapüügi kohta kooskõlas andmete kogumise õiguslike nõuetega. Kui asjaomasel püügil on varudele märkimisväärne negatiivne mõju, tuleks kavas ette näha võimalus otsustada konkreetsete majandamismeetmete üle vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele. Kõik majandamis- ja tehnilised meetmed, mis käsitlevad harrastuskalapüüki liidu tasandil, peaksid olema proportsionaalsed taotletavate eesmärkidega.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Norra salehomaari funktsionaalse üksuse puhul on asjakohane kasutada
  järgmisi
  arvukuse
  miinimumtasemeid (kui need on kättesaadavad): minimaalne arvukus
  (Abundancebuffer)
  , mis vastab Põhjamere piirkondliku nõuandekomisjoni

   (42)

  kehtestatud Põhjamere norra salehomaari pikaajalises majandamiskavas määratletud piirväärtusele Bbuffer, ning
  arvukuse
  piirväärtus
  (Abundancelimit)
  , mis vastab kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtasemele MSY Btrigger

  (
  samaväärne näitajaga Blim), mille
  on
  määratlenud ICES7

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Norra salehomaari funktsionaalse üksuse puhul on asjakohane kasutada
  järgmisi
  arvukuse
  miinimumtasemeid (kui need on kättesaadavad): minimaalne arvukus
  (Abundancebuffer)
  , mis vastab Põhjamere piirkondliku nõuandekomisjoni

   (42)

  kehtestatud Põhjamere norra salehomaari pikaajalises majandamiskavas määratletud piirväärtusele Bbuffer, ning
  arvukuse
  piirväärtus
  (Abundancelimit)
  , mis vastab kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtasemele MSY Btrigger

  (
  samaväärne näitajaga Blim), mille
  on
  määratlenud ICES7

  .

| (16) | Norra salehomaari funktsionaalse üksuse puhul on asjakohane kasutada arvukuse
  miinimumtasemetena ICESi soovitatud minimaalset arvukust
  (Abundancebuffer)
  ja
  arvukuse
  piirväärtust
  (Abundancelimit) (
  kui need
  on
  kättesaadavad)
  . |
| --- | --- |

(16)

Norra salehomaari funktsionaalse üksuse puhul on asjakohane kasutada arvukuse
  miinimumtasemetena ICESi soovitatud minimaalset arvukust
  (Abundancebuffer)
  ja
  arvukuse
  piirväärtust
  (Abundancelimit) (
  kui need
  on
  kättesaadavad)
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Tuleks ette näha asjakohased kaitsemeetmed juhuks, kui kalavaru suurus langeb alla kõnealuste tasemete. Kaitsemeetmed peaksid hõlmama kalapüügivõimaluste vähendamist ja konkreetseid kaitsemeetmeid, kui teaduslike nõuannete põhjal on vaja parandusmeetmeid. Neid meetmeid peaksid vajaduse korral täiendama kõik muud meetmed, nagu näiteks
  komisjon
  meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 12 või liikmesriigi meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 13. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Tuleks ette näha asjakohased kaitsemeetmed juhuks, kui kalavaru suurus langeb alla kõnealuste tasemete. Kaitsemeetmed peaksid hõlmama kalapüügivõimaluste vähendamist ja konkreetseid kaitsemeetmeid, kui teaduslike nõuannete põhjal on vaja parandusmeetmeid. Neid meetmeid peaksid vajaduse korral täiendama kõik muud meetmed, nagu näiteks
  komisjon
  meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 12 või liikmesriigi meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 13.

| (17) | Tuleks ette näha asjakohased kaitsemeetmed juhuks, kui kalavaru suurus langeb alla kõnealuste tasemete. Kaitsemeetmed peaksid hõlmama kalapüügivõimaluste vähendamist ja konkreetseid kaitsemeetmeid, kui
  parimate kättesaadavate
  teaduslike nõuannete põhjal on vaja parandusmeetmeid. Neid meetmeid peaksid vajaduse korral täiendama kõik muud meetmed, nagu näiteks
  komisjoni
  meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 12 või liikmesriigi meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 13. |
| --- | --- |

(17)

Tuleks ette näha asjakohased kaitsemeetmed juhuks, kui kalavaru suurus langeb alla kõnealuste tasemete. Kaitsemeetmed peaksid hõlmama kalapüügivõimaluste vähendamist ja konkreetseid kaitsemeetmeid, kui
  parimate kättesaadavate
  teaduslike nõuannete põhjal on vaja parandusmeetmeid. Neid meetmeid peaksid vajaduse korral täiendama kõik muud meetmed, nagu näiteks
  komisjoni
  meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 12 või liikmesriigi meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 13.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Tuleks kehtestada norra
  salehomaari
  lubatud kogupüük ICESi IIa ja IV püügipiirkonnas, liites
  iga funktsionaalse üksuse
  suhtes kehtestatud püügi piirnormid ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormid kõnealuses
  lubatud
  kogupüügi piirkonnas
  .
  See ei välista siiski meetmete võtmist, et kaitsta teatavaid funktsionaalseid üksusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Tuleks kehtestada norra
  salehomaari
  lubatud kogupüük ICESi IIa ja IV püügipiirkonnas, liites
  iga funktsionaalse üksuse
  suhtes kehtestatud püügi piirnormid ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormid kõnealuses
  lubatud
  kogupüügi piirkonnas
  .
  See ei välista siiski meetmete võtmist, et kaitsta teatavaid funktsionaalseid üksusi
  .

| (19) | Norra
  salehomaari
  puhul tuleks võimaluse korral
  iga funktsionaalse üksuse
  kohta määrata kindlaks eraldi
  lubatud
  kogupüük
  .
  Vastavate funktsionaalsete üksuste kaitsmiseks võib võtta eraldi meetmeid
  . |
| --- | --- |

(19)

Norra
  salehomaari
  puhul tuleks võimaluse korral
  iga funktsionaalse üksuse
  kohta määrata kindlaks eraldi
  lubatud
  kogupüük
  .
  Vastavate funktsionaalsete üksuste kaitsmiseks võib võtta eraldi meetmeid
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse täitmiseks tuleks kavaga ette näha
  täiendavad majandamismeetmed
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse täitmiseks tuleks kavaga ette näha
  täiendavad majandamismeetmed
  .

| (20) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse täitmiseks tuleks kavaga ette näha
  muud kaitsemeetmed, eelkõige meetmed, eelkõige meetmed tagasiheite järkjärguliseks kaotamiseks, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, või kalapüügiga ökosüsteemile avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, mida tuleb vajaduse korral täiendavalt kirjeldada kooskõlas määruse(EL) nr 1380/2013 artikliga 18
  . |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse täitmiseks tuleks kavaga ette näha
  muud kaitsemeetmed, eelkõige meetmed, eelkõige meetmed tagasiheite järkjärguliseks kaotamiseks, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, või kalapüügiga ökosüsteemile avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, mida tuleb vajaduse korral täiendavalt kirjeldada kooskõlas määruse(EL) nr 1380/2013 artikliga 18
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Tuleks sätestada põhjalähedaste kalavarude piirkogused, mille ületanud kalalaev on kohustatud
  saagi
  lossima määratud sadamas või rannikuäärses kohas vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 43. Liikmesriigid peaksid selliste sadamate või rannikuäärsete kohtade määramisel kohaldama kõnealuse määruse artikli 43 lõikes 5 sätestatud kriteeriume viisil, mis tagab tõhusa kontrolli käesoleva määruse kohaldamisalasse
  kuuluvate varude
  üle. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Tuleks sätestada põhjalähedaste kalavarude piirkogused, mille ületanud kalalaev on kohustatud
  saagi
  lossima määratud sadamas või rannikuäärses kohas vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 43. Liikmesriigid peaksid selliste sadamate või rannikuäärsete kohtade määramisel kohaldama kõnealuse määruse artikli 43 lõikes 5 sätestatud kriteeriume viisil, mis tagab tõhusa kontrolli käesoleva määruse kohaldamisalasse
  kuuluvate varude
  üle.

| (25) | Tuleks sätestada põhjalähedaste kalavarude piirkogused, mille ületanud kalalaev on kohustatud lossima määratud sadamas või rannikuäärses kohas vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 43. Liikmesriigid peaksid selliste sadamate või rannikuäärsete kohtade määramisel kohaldama kõnealuse määruse artikli 43 lõikes 5 sätestatud kriteeriume viisil, mis tagab tõhusa kontrolli käesoleva määruse kohaldamisalasse
  kuuluva saagi lossimise
  üle. |
| --- | --- |

(25)

Tuleks sätestada põhjalähedaste kalavarude piirkogused, mille ületanud kalalaev on kohustatud lossima määratud sadamas või rannikuäärses kohas vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 43. Liikmesriigid peaksid selliste sadamate või rannikuäärsete kohtade määramisel kohaldama kõnealuse määruse artikli 43 lõikes 5 sätestatud kriteeriume viisil, mis tagab tõhusa kontrolli käesoleva määruse kohaldamisalasse
  kuuluva saagi lossimise
  üle.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 10 lõikele 3 tuleks ette näha sätted, mille alusel hindab komisjon korrapäraselt käesoleva määruse kohaldamise nõuetekohasust ja tõhusust. Selline hindamine peaks tuginema kava korrapärasele hindamisele teaduslike nõuannete põhjal; kusjuures kava tuleks hinnata iga viie aasta tagant. Kõnealune ajavahemik võimaldab lossimiskohustust täielikult rakendada ning selle jooksul on piirkondlikud meetmed vastu võetud, rakendatud ja nende mõju kalavarudele ja kalapüügile ilmnenud. Ka teadusasutused soovitavad vähemalt sellist ajavahemikku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 10 lõikele 3 tuleks ette näha sätted, mille alusel hindab komisjon korrapäraselt käesoleva määruse kohaldamise nõuetekohasust ja tõhusust. Selline hindamine peaks tuginema kava korrapärasele hindamisele teaduslike nõuannete põhjal; kusjuures kava tuleks hinnata iga viie aasta tagant. Kõnealune ajavahemik võimaldab lossimiskohustust täielikult rakendada ning selle jooksul on piirkondlikud meetmed vastu võetud, rakendatud ja nende mõju kalavarudele ja kalapüügile ilmnenud. Ka teadusasutused soovitavad vähemalt sellist ajavahemikku.

| (26) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 10 lõikele 3 tuleks ette näha sätted, mille alusel hindab komisjon korrapäraselt käesoleva määruse kohaldamise nõuetekohasust ja tõhusust. Selline hindamine peaks tuginema kava korrapärasele hindamisele
  parimate kättesaadavate
  teaduslike nõuannete põhjal; kusjuures kava tuleks hinnata
  hiljemalt ... [kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] ning seejärel
  iga viie aasta tagant. Kõnealune ajavahemik võimaldab lossimiskohustust täielikult rakendada ning selle jooksul on piirkondlikud meetmed vastu võetud, rakendatud ja nende mõju kalavarudele ja kalapüügile ilmnenud. Ka teadusasutused soovitavad vähemalt sellist ajavahemikku. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 10 lõikele 3 tuleks ette näha sätted, mille alusel hindab komisjon korrapäraselt käesoleva määruse kohaldamise nõuetekohasust ja tõhusust. Selline hindamine peaks tuginema kava korrapärasele hindamisele
  parimate kättesaadavate
  teaduslike nõuannete põhjal; kusjuures kava tuleks hinnata
  hiljemalt ... [kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] ning seejärel
  iga viie aasta tagant. Kõnealune ajavahemik võimaldab lossimiskohustust täielikult rakendada ning selle jooksul on piirkondlikud meetmed vastu võetud, rakendatud ja nende mõju kalavarudele ja kalapüügile ilmnenud. Ka teadusasutused soovitavad vähemalt sellist ajavahemikku.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vete (edaspidi „Põhjameri“) põhjalähedaste varude ja nende varude püügi mitmeaastane kava (edaspidi „kava“). | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vete (edaspidi
  tähistab viide
  „Põhjameri“
  nimetatud kolme püügipiirkonda
  ) põhjalähedaste varude ja nende varude püügi
  , sealhulgas harrastuskalapüügi
  mitmeaastane kava (edaspidi „kava“). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vete (edaspidi „Põhjameri“) põhjalähedaste varude ja nende varude püügi mitmeaastane kava (edaspidi „kava“).

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vete (edaspidi
  tähistab viide
  „Põhjameri“
  nimetatud kolme püügipiirkonda
  ) põhjalähedaste varude ja nende varude püügi
  , sealhulgas harrastuskalapüügi
  mitmeaastane kava (edaspidi „kava“).

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui komisjon leiab teaduslike nõuannete või asjaomase liikmesriigi taotluse alusel, et artiklis 2 osutatud loetelu on vaja kohandada, võib komisjon esitada ettepaneku selle loetelu muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui komisjon leiab teaduslike nõuannete või asjaomase liikmesriigi taotluse alusel, et artiklis 2 osutatud loetelu on vaja kohandada, võib komisjon esitada ettepaneku selle loetelu muutmiseks.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 1 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Käesolevas määruses täpsustatakse ka määruse (EL)
  nr 1380
  /2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud kõikide liikide lossimiskohustuse rakendamist (varud, mis ei ole käesoleva artikli lõikes 1 juba osutatud). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Käesolevas määruses täpsustatakse ka määruse (EL)
  nr 1380
  /2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud kõikide liikide lossimiskohustuse rakendamist (varud, mis ei ole käesoleva artikli lõikes 1 juba osutatud).

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „põhjalähedased kalavarud“ – tursklased ja
  lestalised ning
  Norra salehomaar, kes elavad merepõhjas või veesamba alumises osas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„põhjalähedased kalavarud“ – tursklased ja
  lestalised ning
  Norra salehomaar, kes elavad merepõhjas või veesamba alumises osas;

lestalised ning

| (1) | „põhjalähedased kalavarud“ – tursklased
  , lestalised
  ja
  kõhrkalade liigid,
  norra salehomaar
  (Nephrops norvegicus) ning harilikud süvameregarneelid (Pandalus borealis)
  , kes elavad merepõhjas või veesamba alumises osas; |
| --- | --- |

(1)

„põhjalähedased kalavarud“ – tursklased
  , lestalised
  ja
  kõhrkalade liigid,
  norra salehomaar
  (Nephrops norvegicus) ning harilikud süvameregarneelid (Pandalus borealis)
  , kes elavad merepõhjas või veesamba alumises osas;

, lestalised

kõhrkalade liigid,

(Nephrops norvegicus) ning harilikud süvameregarneelid (Pandalus borealis)

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | „parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded“ – ICESi või STECFi läbi vaadatud teaduslikud nõuanded, mida toetavad uusimad kättesaadavad andmed ja mis vastavad määruses (EL) nr 1380/2013 ja eriti selle artiklis 25 sätestatud kõikidele nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

(1a)

„parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded“ – ICESi või STECFi läbi vaadatud teaduslikud nõuanded, mida toetavad uusimad kättesaadavad andmed ja mis vastavad määruses (EL) nr 1380/2013 ja eriti selle artiklis 25 sätestatud kõikidele nõuetele;

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | „FMSY-vahemik“ – ICESi välja arvutatud vahemik, mis ei tohiks pikas perspektiivis vähendada saagikust maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. ICESi nõuandva eeskirja kohaselt vähendatakse juhul, kui kudekarja biomass on väiksem kui kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase (MSY Btrigger), kalastussuremuse sihttaset (F) nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga lubatud kogupüügi aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

(1b)

„FMSY

trigger

MSY

trigger

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 c (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1c) | „MSY Flower“ ja „MSY Fupper“ – FMSY-vahemiku madalaim ja kõrgeim väärtus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1c)

(1c)

„MSY Flower

upper

MSY

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „1. rühm“ – põhjalähedased kalavarud, kelle puhul on sihttasemed FMSY-vahemikena ja biomassiga seotud kaitsemeetmed kehtestatud käesolevas kavas järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„1. rühm“ – põhjalähedased kalavarud, kelle puhul on sihttasemed FMSY-vahemikena ja biomassiga seotud kaitsemeetmed kehtestatud käesolevas kavas järgmiselt:

MSY

| (2) | „1. rühm“ – põhjalähedased kalavarud, kelle puhul on
  I ja II lisas loetletud
  sihttasemed FMSY-vahemikena ja biomassiga seotud kaitsemeetmed kehtestatud käesolevas kavas järgmiselt: |
| --- | --- |

(2)

„1. rühm“ – põhjalähedased kalavarud, kelle puhul on
  I ja II lisas loetletud
  sihttasemed FMSY-vahemikena ja biomassiga seotud kaitsemeetmed kehtestatud käesolevas kavas järgmiselt:

I ja II lisas loetletud

MSY

| a) | tursk (Gadus morhua), IV alapiirkonnas ning VIId ja IIIa (läänepoolses) rajoonis (
  Põhjameri
  ,
  La Manche'i idaosa, Skagerrak), edaspidi „Põhjamere
  tursk“; |
| --- | --- |

a)

tursk (Gadus morhua), IV alapiirkonnas ning VIId ja IIIa (läänepoolses) rajoonis (
  Põhjameri
  ,
  La Manche'i idaosa, Skagerrak), edaspidi „Põhjamere
  tursk“;

Gadus morhua

Põhjameri

La Manche'i idaosa, Skagerrak), edaspidi „Põhjamere

| a) | tursk (Gadus morhua) IV alapiirkonnas
  (Põhjameri)
  ning VIId
  (La Manche’i idaosa)
  ja IIIa (läänepoolses) rajoonis (
  Skagerrak)
  ,
  edaspidi „I alapiirkonna ning VIId ja IIIa läänepoolse rajooni
  tursk“; |
| --- | --- |

a)

tursk (Gadus morhua) IV alapiirkonnas
  (Põhjameri)
  ning VIId
  (La Manche’i idaosa)
  ja IIIa (läänepoolses) rajoonis (
  Skagerrak)
  ,
  edaspidi „I alapiirkonna ning VIId ja IIIa läänepoolse rajooni
  tursk“;

Gadus morhua

(Põhjameri)

(La Manche’i idaosa)

Skagerrak)

edaspidi „I alapiirkonna ning VIId ja IIIa läänepoolse rajooni

| b) | kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) IV alapiirkonnas ning VIa ja IIIa (läänepoolses) rajoonis (
  Põhjameri
  ,
  Šotimaa läänepoolsed veed, Skagerrak), edaspidi „kilttursk“
  ; |
| --- | --- |

b)

kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) IV alapiirkonnas ning VIa ja IIIa (läänepoolses) rajoonis (
  Põhjameri
  ,
  Šotimaa läänepoolsed veed, Skagerrak), edaspidi „kilttursk“
  ;

Melanogrammus aeglefinus

Põhjameri

Šotimaa läänepoolsed veed, Skagerrak), edaspidi „kilttursk“

| b) | kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) IV alapiirkonnas
  (Põhjameri)
  ning VIa
  (Šotimaa läänepoolsed veed)
  ja IIIa (läänepoolses) rajoonis (
  Skagerrak)
  ,
  edaspidi „I alapiirkonna ning VIa ja IIIa läänepoolse rajooni kilttursk“
  ; |
| --- | --- |

b)

kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) IV alapiirkonnas
  (Põhjameri)
  ning VIa
  (Šotimaa läänepoolsed veed)
  ja IIIa (läänepoolses) rajoonis (
  Skagerrak)
  ,
  edaspidi „I alapiirkonna ning VIa ja IIIa läänepoolse rajooni kilttursk“
  ;

Melanogrammus aeglefinus

(Põhjameri)

(Šotimaa läänepoolsed veed)

Skagerrak)

edaspidi „I alapiirkonna ning VIa ja IIIa läänepoolse rajooni kilttursk“

| c) | merilest (Pleuronectes platessa) IV alapiirkonnas (Põhjameri) ja IIIa rajoonis (Skagerrak), edaspidi
  „Põhjamere
  merilest“; |
| --- | --- |

c)

merilest (Pleuronectes platessa) IV alapiirkonnas (Põhjameri) ja IIIa rajoonis (Skagerrak), edaspidi
  „Põhjamere
  merilest“;

Pleuronectes platessa

„Põhjamere

| c) | merilest (Pleuronectes platessa) IV alapiirkonnas (Põhjameri) ja IIIa rajoonis (Skagerrak), edaspidi
  „IV alapiirkonna ja IIIa rajooni
  merilest“; |
| --- | --- |

c)

merilest (Pleuronectes platessa) IV alapiirkonnas (Põhjameri) ja IIIa rajoonis (Skagerrak), edaspidi
  „IV alapiirkonna ja IIIa rajooni
  merilest“;

Pleuronectes platessa

„IV alapiirkonna ja IIIa rajooni

| d) | põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) IV ja VI alapiirkonnas
  ning IIIa rajoonis (Põhjameri,
  Rockall
  ja Šotimaa läänepoolsed veed,
  Skagerrak ja Kattegat), edaspidi
  „põhjaatlandi
  süsikas“; |
| --- | --- |

d)

põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) IV ja VI alapiirkonnas
  ning IIIa rajoonis (Põhjameri,
  Rockall
  ja Šotimaa läänepoolsed veed,
  Skagerrak ja Kattegat), edaspidi
  „põhjaatlandi
  süsikas“;

Pollachius virens

ning IIIa rajoonis (Põhjameri,

ja Šotimaa läänepoolsed veed,

„põhjaatlandi

| d) | põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) IV 
  alapiirkonnas (Põhjameri)
  ja VI alapiirkonnas
  (Šotimaa läänepoolsed veed ja
  Rockall
  ) ning IIIa rajoonis (
  Skagerrak ja Kattegat), edaspidi
  „IV ja VI alapiirkonna ning IIIa rajooni põhjaatlandi
  süsikas“; |
| --- | --- |

d)

põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) IV 
  alapiirkonnas (Põhjameri)
  ja VI alapiirkonnas
  (Šotimaa läänepoolsed veed ja
  Rockall
  ) ning IIIa rajoonis (
  Skagerrak ja Kattegat), edaspidi
  „IV ja VI alapiirkonna ning IIIa rajooni põhjaatlandi
  süsikas“;

Pollachius virens

alapiirkonnas (Põhjameri)

(Šotimaa läänepoolsed veed ja

) ning IIIa rajoonis (

„IV ja VI alapiirkonna ning IIIa rajooni põhjaatlandi

| e) | harilik merikeel (Solea solea) IV alapiirkonnas (Põhjameri), edaspidi
  „Põhjamere
  harilik merikeel“; |
| --- | --- |

e)

harilik merikeel (Solea solea) IV alapiirkonnas (Põhjameri), edaspidi
  „Põhjamere
  harilik merikeel“;

Solea solea

„Põhjamere

| e) | harilik merikeel (Solea solea) IV alapiirkonnas (Põhjameri), edaspidi
  „IV alapiirkonna
  harilik merikeel“; |
| --- | --- |

e)

harilik merikeel (Solea solea) IV alapiirkonnas (Põhjameri), edaspidi
  „IV alapiirkonna
  harilik merikeel“;

Solea solea

„IV alapiirkonna

| f) | harilik merikeel (Solea solea) IIIa rajoonis ja alarajoonides 22–24 (
  Skagerrak ja Kattegat,
  Läänemere lääneosa), edaspidi
  „Kattegati
  harilik merikeel“; |
| --- | --- |

f)

harilik merikeel (Solea solea) IIIa rajoonis ja alarajoonides 22–24 (
  Skagerrak ja Kattegat,
  Läänemere lääneosa), edaspidi
  „Kattegati
  harilik merikeel“;

Solea solea

Skagerrak ja Kattegat,

„Kattegati

| f) | harilik merikeel (Solea solea) IIIa rajoonis
  (Skagerrak ja Kattegat)
  ja alarajoonides 22–24 (Läänemere lääneosa), edaspidi
  „IIIa ajooni ja alarajoonide 22–24
  harilik merikeel“; |
| --- | --- |

f)

harilik merikeel (Solea solea) IIIa rajoonis
  (Skagerrak ja Kattegat)
  ja alarajoonides 22–24 (Läänemere lääneosa), edaspidi
  „IIIa ajooni ja alarajoonide 22–24
  harilik merikeel“;

Solea solea

(Skagerrak ja Kattegat)

„IIIa ajooni ja alarajoonide 22–24

| g) | merlang (Merlangius merlangus) IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis (
  Põhjameri ja
  La Manche’i idaosa), edaspidi
  „Põhjamere
  merlang“; |
| --- | --- |

g)

merlang (Merlangius merlangus) IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis (
  Põhjameri ja
  La Manche’i idaosa), edaspidi
  „Põhjamere
  merlang“;

Merlangius merlangus

Põhjameri ja

„Põhjamere

| g) | merlang (Merlangius merlangus) IV alapiirkonnas
  (Põhjameri)
  ja VIId rajoonis (La Manche’i idaosa), edaspidi
  „IV alapiirkonna ja VIId rajooni
  merlang“; |
| --- | --- |

g)

merlang (Merlangius merlangus) IV alapiirkonnas
  (Põhjameri)
  ja VIId rajoonis (La Manche’i idaosa), edaspidi
  „IV alapiirkonna ja VIId rajooni
  merlang“;

Merlangius merlangus

(Põhjameri)

„IV alapiirkonna ja VIId rajooni

| ga) | euroopa merikurat (Lophius piscatorius) IIIa rajoonis (Skagerrak ja Kattegat), IV alapiirkonnas (Põhjameri) ja VI alapiirkonnas (Šotimaa läänepoolsed veed ja Rockall); |
| --- | --- |

ga)

ga)

euroopa merikurat (Lophius piscatorius) IIIa rajoonis (Skagerrak ja Kattegat), IV alapiirkonnas (Põhjameri) ja VI alapiirkonnas (Šotimaa läänepoolsed veed ja Rockall);

euroopa merikurat (Lophius piscatorius) IIIa rajoonis (Skagerrak ja Kattegat), IV alapiirkonnas (Põhjameri) ja VI alapiirkonnas (Šotimaa läänepoolsed veed ja Rockall);

| gb) | harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) IVa rajooni idaosas ja IIIa rajoonis. |
| --- | --- |

gb)

gb)

harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) IVa rajooni idaosas ja IIIa rajoonis.

harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) IVa rajooni idaosas ja IIIa rajoonis.

Komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega käesoleva punkti esimeses lõigus ja käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud 1. rühma kalavarude loetelu.

Komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega käesoleva punkti esimeses lõigus ja käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud 1. rühma kalavarude loetelu.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | „2. rühm“ – norra salehomaari (Nephrops norvegicus) funktsionaalsed üksused (FÜ), mille sihttasemed (väljendatud FMSY-vahemikena) ja arvukusega seotud kaitsemeetmed on kehtestatud käesolevas kavas ning mis hõlmavad järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)

„2. rühm“ – norra salehomaari (Nephrops norvegicus) funktsionaalsed üksused (FÜ), mille sihttasemed (väljendatud FMSY-vahemikena) ja arvukusega seotud kaitsemeetmed on kehtestatud käesolevas kavas ning mis hõlmavad järgmist:

Nephrops norvegicus

MSY

| (3) | „2. rühm“ – norra salehomaari (Nephrops norvegicus) funktsionaalsed üksused (FÜ), mille
  I ja II lisas sätestatud
  sihttasemed (väljendatud FMSY-vahemikena) ja arvukusega seotud kaitsemeetmed on kehtestatud käesolevas kavas ning mis hõlmavad järgmist: |
| --- | --- |

(3)

„2. rühm“ – norra salehomaari (Nephrops norvegicus) funktsionaalsed üksused (FÜ), mille
  I ja II lisas sätestatud
  sihttasemed (väljendatud FMSY-vahemikena) ja arvukusega seotud kaitsemeetmed on kehtestatud käesolevas kavas ning mis hõlmavad järgmist:

Nephrops norvegicus

I ja II lisas sätestatud

MSY

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 8 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Asjaomaseid kalavarusid muudetakse üksnes parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

(8a)

Asjaomaseid kalavarusid muudetakse üksnes parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10. | „MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase, millest madalama näitaja korral tuleks käivitada sobivad konkreetsed majandamismeetmed selle tagamiseks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgema tasemeni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.

„MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase, millest madalama näitaja korral tuleks käivitada sobivad konkreetsed majandamismeetmed selle tagamiseks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgema tasemeni.

trigger

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul mere bioloogilisi elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

(10a)

„harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul mere bioloogilisi elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiipi, ning selle eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamisel taastatakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemale tasemele ja need säilitatakse sellisel tasemel. | 1.   Kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiipi,
  nagu on määratletud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8, samuti toetab see kalapüügist sõltuvate inimeste rahuldava elatustaseme saavutamist, pidades silmas sotsiaal-majanduslikke aspekte,
  ning selle eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamisel taastatakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemale tasemele ja need säilitatakse sellisel tasemel.
  Maksimaalset jätkusuutlikku saagikust võimaldav püügitegevuse ulatus tuleb saavutada võimalikult kiiresti, aga igal juhul järk-järgult tõusvalt kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude puhul hiljemalt 2020. aastaks, misjärel tuleb see säilitada. Kalavarude puhul, mille kohta puuduvad teaduslikud nõuanded ja andmed, tuleb täita määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud eesmärgid. Nimetatud eesmärkidega tagatakse asjaomaste varude kaitse vähemalt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga samaväärsel tasemel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiipi, ning selle eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamisel taastatakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemale tasemele ja need säilitatakse sellisel tasemel.

1.   Kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiipi,
  nagu on määratletud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8, samuti toetab see kalapüügist sõltuvate inimeste rahuldava elatustaseme saavutamist, pidades silmas sotsiaal-majanduslikke aspekte,
  ning selle eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamisel taastatakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemale tasemele ja need säilitatakse sellisel tasemel.
  Maksimaalset jätkusuutlikku saagikust võimaldav püügitegevuse ulatus tuleb saavutada võimalikult kiiresti, aga igal juhul järk-järgult tõusvalt kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude puhul hiljemalt 2020. aastaks, misjärel tuleb see säilitada. Kalavarude puhul, mille kohta puuduvad teaduslikud nõuanded ja andmed, tuleb täita määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud eesmärgid. Nimetatud eesmärkidega tagatakse asjaomaste varude kaitse vähemalt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga samaväärsel tasemel.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kavaga rakendatakse kalavarude majandamise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile oleks võimalikult väike. Kava on kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 seatud eesmärgiga saavutada aastaks 2020 hea keskkonnaseisund. | 3.   Kavaga rakendatakse kalavarude majandamise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile
  , eelkõige ohustatud elupaikadele ja kaitstud liikidele, sealhulgas mereimetajatele ja merelindudele
  oleks võimalikult väike. Kava
  täiendab ja
  on kooskõlas
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 9 kohase ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga kalavarude majandamisele,
  liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 seatud eesmärgiga saavutada aastaks 2020 hea keskkonnaseisund
  , ning direktiivides 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ sätestatud eesmärkide ja eeskirjadega. Lisaks nähakse kavas ette meetmed, mille eesmärk on leevendada kahjulikku sotsiaal-majanduslikku mõju ja võimaldada turuosalistel pikas perspektiivis suurendada majanduslikku nähtavust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kavaga rakendatakse kalavarude majandamise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile oleks võimalikult väike. Kava on kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 seatud eesmärgiga saavutada aastaks 2020 hea keskkonnaseisund.

3.   Kavaga rakendatakse kalavarude majandamise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile
  , eelkõige ohustatud elupaikadele ja kaitstud liikidele, sealhulgas mereimetajatele ja merelindudele
  oleks võimalikult väike. Kava
  täiendab ja
  on kooskõlas
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 9 kohase ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga kalavarude majandamisele,
  liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 seatud eesmärgiga saavutada aastaks 2020 hea keskkonnaseisund
  , ning direktiivides 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ sätestatud eesmärkide ja eeskirjadega. Lisaks nähakse kavas ette meetmed, mille eesmärk on leevendada kahjulikku sotsiaal-majanduslikku mõju ja võimaldada turuosalistel pikas perspektiivis suurendada majanduslikku nähtavust.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kava aitab tagada, et määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 33 lõike 1 kohaselt kolmandate riikidega ühiselt majandatavaid kalavarusid majandatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega ning et kalapüügivõimalused tervikuna ei ületa käesoleva määruse I lisas sätestatud väärtuste vahemikke. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kava aitab tagada, et määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 33 lõike 1 kohaselt kolmandate riikidega ühiselt majandatavaid kalavarusid majandatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega ning et kalapüügivõimalused tervikuna ei ületa käesoleva määruse I lisas sätestatud väärtuste vahemikke.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 3 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kavas võetakse arvesse liidu kahepoolseid suhteid kolmandate riikidega. Tulevastes kahepoolsetes kokkulepetes kolmandate riikidega võetakse kava arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Kavas võetakse arvesse liidu kahepoolseid suhteid kolmandate riikidega. Tulevastes kahepoolsetes kokkulepetes kolmandate riikidega võetakse kava arvesse.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | aidata kaasa
  direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud
  teiste asjakohaste tunnuste täitmisele
  vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

aidata kaasa
  direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud
  teiste asjakohaste tunnuste täitmisele
  vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel.

aidata kaasa

teiste asjakohaste tunnuste täitmisele

| b) | täita
  direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud
  teised asjakohased tunnused
  vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel. |
| --- | --- |

b)

täita
  direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud
  teised asjakohased tunnused
  vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel.

täita

teised asjakohased tunnused

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kõik kava raames ette nähtud meetmed tuleb võtta käesoleva määruse artikli 2 punkti 1a kohaste parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal. ICES või STECF vaatavad parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded läbi ajaks, mil komisjon teeb ettepaneku võtta meetmeid käesoleva määruse artiklite 4, 5, 6 või 18 või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kõik kava raames ette nähtud meetmed tuleb võtta käesoleva määruse artikli 2 punkti 1a kohaste parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal. ICES või STECF vaatavad parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded läbi ajaks, mil komisjon teeb ettepaneku võtta meetmeid käesoleva määruse artiklite 4, 5, 6 või 18 või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 kohaselt.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   1. ja 2. rühma kalavarude kalastussuremuse sihttase tuleb saavutada võimalikult kiiresti ning järk-järgult tõusvalt aastaks 2020, misjärel tuleb sihttaset hoida I lisas määratletud vahemikes. | 1.   1. ja 2. rühma kalavarude kalastussuremuse sihttase tuleb saavutada võimalikult kiiresti ning järk-järgult tõusvalt aastaks 2020, misjärel tuleb sihttaset hoida I lisas määratletud vahemikes
  , kusjuures tuleb järgida artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärke
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   1. ja 2. rühma kalavarude kalastussuremuse sihttase tuleb saavutada võimalikult kiiresti ning järk-järgult tõusvalt aastaks 2020, misjärel tuleb sihttaset hoida I lisas määratletud vahemikes.

1.   1. ja 2. rühma kalavarude kalastussuremuse sihttase tuleb saavutada võimalikult kiiresti ning järk-järgult tõusvalt aastaks 2020, misjärel tuleb sihttaset hoida I lisas määratletud vahemikes
  , kusjuures tuleb järgida artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärke
  .

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 4 peavad kalapüügivõimalused vastama käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud kalastussuremuse sihttasemete vahemikele. | 2.   Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 4
  ja artiklile 17 tuleb kalapüügivõimalused kehtestada kooskõlas kavas seatud eesmärkide ja sihtidega ning parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega, ühtlasi
  peavad kalapüügivõimalused vastama käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud kalastussuremuse sihttasemete vahemikele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 4 peavad kalapüügivõimalused vastama käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud kalastussuremuse sihttasemete vahemikele.

2.   Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 4
  ja artiklile 17 tuleb kalapüügivõimalused kehtestada kooskõlas kavas seatud eesmärkide ja sihtidega ning parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega, ühtlasi
  peavad kalapüügivõimalused vastama käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud kalastussuremuse sihttasemete vahemikele.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kalapüügivõimalused kindlaks määrata tasemetel, mis vastavad I 
  lisa veerus A
  esitatust madalamatele kalastussuremuse tasemetele. | 3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kalapüügivõimalused kindlaks määrata tasemetel, mis vastavad I 
  lisas
  esitatust madalamatele kalastussuremuse tasemetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kalapüügivõimalused kindlaks määrata tasemetel, mis vastavad I 
  lisa veerus A
  esitatust madalamatele kalastussuremuse tasemetele.

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kalapüügivõimalused kindlaks määrata tasemetel, mis vastavad I 
  lisas
  esitatust madalamatele kalastussuremuse tasemetele.

Muudatusettepanekud 83 ja 99

Muudatusettepanekud 83 ja 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4

Artikkel 4 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib kalavaru püügivõimalused kindlaks määrata vastavalt I lisa veerus B esitatud kalastussuremuse vahemikele, tingimusel et asjaomane varu ületab II lisa veerus A märgitud kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset: | välja jäetud |
| a) | kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib kalavaru püügivõimalused kindlaks määrata vastavalt I lisa veerus B esitatud kalastussuremuse vahemikele, tingimusel et asjaomane varu ületab II lisa veerus A märgitud kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset:

välja jäetud

välja jäetud

a)

a)

kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul;

kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul;

| b) | kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik varudele liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks; või |
| --- | --- |

b)

b)

kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik varudele liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks; või

kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik varudele liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks; või

| c) | selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %. |
| --- | --- |

c)

c)

selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %.

selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kalapüügivõimaluste määramisel tuleb tagada, et tõenäosus, et kudekarja biomass langeb alla II lisa veerus B esitatud kudekarja biomassi piirväärtuse (Blim), oleks alla 5 %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kalapüügivõimaluste määramisel tuleb tagada, et tõenäosus, et kudekarja biomass langeb alla II lisa veerus B esitatud kudekarja biomassi piirväärtuse (Blim), oleks alla 5 %.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Kui komisjon leiab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, et I lisas sätestatud kalastussuremuse vahemikud ei kajasta enam õigesti kava eesmärke, võib komisjon kiireloomuliselt esitada ettepaneku nimetatud vahemike muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Kui komisjon leiab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, et I lisas sätestatud kalastussuremuse vahemikud ei kajasta enam õigesti kava eesmärke, võib komisjon kiireloomuliselt esitada ettepaneku nimetatud vahemike muutmiseks.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   3. ja 4. rühma kalavarude püügivõimalused peavad olema kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud teaduslike nõuannetega. | 1.   3. ja 4. rühma kalavarude püügivõimalused peavad olema kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud
  parimate kättesaadavate
  teaduslike nõuannetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   3. ja 4. rühma kalavarude püügivõimalused peavad olema kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud teaduslike nõuannetega.

1.   3. ja 4. rühma kalavarude püügivõimalused peavad olema kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud
  parimate kättesaadavate
  teaduslike nõuannetega.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastava kalastussuremusega seotud teaduslike nõuannete puudumisel
  peavad kalapüügivõimalused olema kooskõlas teaduslike nõuannetega, mille eesmärk on tagada
  kalavarude
  jätkusuutlikkus kooskõlas ettevaatusprintsiibiga
  . | 2.   Maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastava kalastussuremusega seotud teaduslike nõuannete
  ja andmete
  puudumisel
  tuleb kalapüügivõimaluste ja meetmete üle otsustamisel lähtuda määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 8 kohasest ettevaatusprintsiibil põhinevast lähenemisviisist
  kalavarude
  majandamisele ning järgida käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärke
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastava kalastussuremusega seotud teaduslike nõuannete puudumisel
  peavad kalapüügivõimalused olema kooskõlas teaduslike nõuannetega, mille eesmärk on tagada
  kalavarude
  jätkusuutlikkus kooskõlas ettevaatusprintsiibiga
  .

2.   Maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastava kalastussuremusega seotud teaduslike nõuannete
  ja andmete
  puudumisel
  tuleb kalapüügivõimaluste ja meetmete üle otsustamisel lähtuda määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 8 kohasest ettevaatusprintsiibil põhinevast lähenemisviisist
  kalavarude
  majandamisele ning järgida käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärke
  .

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1

Artikkel 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | rühma kalavarude majandamisel kohaldatakse
  ettevaatusprintsiipi vastavalt teaduslikele nõuannetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.

rühma kalavarude majandamisel kohaldatakse
  ettevaatusprintsiipi vastavalt teaduslikele nõuannetele
  .

ettevaatusprintsiipi vastavalt teaduslikele nõuannetele

| 5. | rühma kalavarude majandamisel kohaldatakse
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 8 kohast ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele ning järgitakse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ja käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 1 ja 3 sätestatud eesmärke. Piisava teadusliku teabe puudumisega ei saa õigustada mere bioloogiliste ressursside kaitsemeetmete võtmise edasilükkamist või võtmata jätmist. |
| --- | --- |

5.

rühma kalavarude majandamisel kohaldatakse
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 8 kohast ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele ning järgitakse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ja käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 1 ja 3 sätestatud eesmärke. Piisava teadusliku teabe puudumisega ei saa õigustada mere bioloogiliste ressursside kaitsemeetmete võtmise edasilükkamist või võtmata jätmist.

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 8 kohast ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele ning järgitakse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ja käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 1 ja 3 sätestatud eesmärke. Piisava teadusliku teabe puudumisega ei saa õigustada mere bioloogiliste ressursside kaitsemeetmete võtmise edasilükkamist või võtmata jätmist.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui
  teaduslikust nõuandest
  nähtub, et teataval aastal on 1. rühma mis tahes kalavaru kudekarja biomass allpool kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset (MSY Btrigger) või 2. rühma mis tahes funktsionaalse üksuse arvukus allpool arvukuse piirväärtuse miinimumtaset (Abundancebuffer) vastavalt käesoleva määruse II lisa veerule A, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige tuleb erandina käesoleva määruse artikli 4 lõikest 2 kehtestada asjaomase kalavaru püügivõimalused tasemel, mis vastab käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud vahemikust madalamale kalastussuremuse tasemele, võttes arvesse kõnealuse varu biomassi või arvukuse vähenemist. | 1.   Kui
  parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest
  nähtub, et teataval aastal on 1. rühma mis tahes kalavaru kudekarja biomass allpool kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset (MSY Btrigger) või 2. rühma mis tahes funktsionaalse üksuse arvukus allpool arvukuse piirväärtuse miinimumtaset (Abundancebuffer) vastavalt käesoleva määruse II lisa veerule A, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige tuleb erandina käesoleva määruse artikli 4 lõikest 2 kehtestada asjaomase kalavaru püügivõimalused tasemel, mis vastab käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud vahemikust madalamale kalastussuremuse tasemele, võttes arvesse kõnealuse varu biomassi või arvukuse vähenemist
  , kusjuures kalastussuremust tuleb vähendada proportsionaalselt biomassi vähenemisega vastavalt ICESi nõuandvale eeskirjale. Kohaldatakse artikli 2 punktis 1b osutatud ICESi nõuandvat eeskirja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui
  teaduslikust nõuandest
  nähtub, et teataval aastal on 1. rühma mis tahes kalavaru kudekarja biomass allpool kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset (MSY Btrigger) või 2. rühma mis tahes funktsionaalse üksuse arvukus allpool arvukuse piirväärtuse miinimumtaset (Abundancebuffer) vastavalt käesoleva määruse II lisa veerule A, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige tuleb erandina käesoleva määruse artikli 4 lõikest 2 kehtestada asjaomase kalavaru püügivõimalused tasemel, mis vastab käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud vahemikust madalamale kalastussuremuse tasemele, võttes arvesse kõnealuse varu biomassi või arvukuse vähenemist.

1.   Kui
  parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest
  nähtub, et teataval aastal on 1. rühma mis tahes kalavaru kudekarja biomass allpool kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset (MSY Btrigger) või 2. rühma mis tahes funktsionaalse üksuse arvukus allpool arvukuse piirväärtuse miinimumtaset (Abundancebuffer) vastavalt käesoleva määruse II lisa veerule A, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige tuleb erandina käesoleva määruse artikli 4 lõikest 2 kehtestada asjaomase kalavaru püügivõimalused tasemel, mis vastab käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud vahemikust madalamale kalastussuremuse tasemele, võttes arvesse kõnealuse varu biomassi või arvukuse vähenemist
  , kusjuures kalastussuremust tuleb vähendada proportsionaalselt biomassi vähenemisega vastavalt ICESi nõuandvale eeskirjale. Kohaldatakse artikli 2 punktis 1b osutatud ICESi nõuandvat eeskirja.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui
  teaduslikust nõuandest
  nähtub, et mis tahes asjaomase kalavaru kudekarja biomass on allpool biomassi piirväärtust (Blim) või norra salehomaari mis tahes funktsionaalse üksuse arvukus allpool arvukuse piirväärtust (Abundancelimit) vastavalt käesoleva määruse II lisa veerule B, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige tuleb nende parandusmeetmetega erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest 2 ja 4 peatada asjaomase varu sihtpüük ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi. | 2.   Kui
  parimatest teaduslikest nõuannetest
  nähtub, et mis tahes asjaomase kalavaru kudekarja biomass on allpool biomassi piirväärtust (Blim) või norra salehomaari mis tahes funktsionaalse üksuse arvukus allpool arvukuse piirväärtust (Abundancelimit) vastavalt käesoleva määruse II lisa veerule B, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige tuleb nende parandusmeetmetega erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest 2 ja 4 peatada asjaomase varu sihtpüük ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui
  teaduslikust nõuandest
  nähtub, et mis tahes asjaomase kalavaru kudekarja biomass on allpool biomassi piirväärtust (Blim) või norra salehomaari mis tahes funktsionaalse üksuse arvukus allpool arvukuse piirväärtust (Abundancelimit) vastavalt käesoleva määruse II lisa veerule B, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige tuleb nende parandusmeetmetega erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest 2 ja 4 peatada asjaomase varu sihtpüük ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi.

2.   Kui
  parimatest teaduslikest nõuannetest
  nähtub, et mis tahes asjaomase kalavaru kudekarja biomass on allpool biomassi piirväärtust (Blim) või norra salehomaari mis tahes funktsionaalse üksuse arvukus allpool arvukuse piirväärtust (Abundancelimit) vastavalt käesoleva määruse II lisa veerule B, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige tuleb nende parandusmeetmetega erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest 2 ja 4 peatada asjaomase varu sihtpüük ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest nähtub, et teataval aastal on käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva mis tahes kalavaru kudekarja biomass allpool kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset (MSY Btrigger), võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele, ning kalastussuremust vähendatakse lineaarselt, et see oleks proportsionaalne biomassi vähenemisega vastavalt ICESi nõuandvale eeskirjale. Kohaldatakse artikli 2 esimese lõigu punktis 1b osutatud ICESi nõuandvat eeskirja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest nähtub, et teataval aastal on käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva mis tahes kalavaru kudekarja biomass allpool kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset (MSY Btrigger), võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele, ning kalastussuremust vähendatakse lineaarselt, et see oleks proportsionaalne biomassi vähenemisega vastavalt ICESi nõuandvale eeskirjale. Kohaldatakse artikli 2 esimese lõigu punktis 1b osutatud ICESi nõuandvat eeskirja.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kui parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest nähtub, et käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva mis tahes kalavaru kudekarja biomass on allpool biomassi piirväärtust (Blim) või muud asjakohast piirväärtust, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige võib parandusmeetmetega vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi või peatada asjaomase varu sihtpüügi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Kui parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest nähtub, et käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva mis tahes kalavaru kudekarja biomass on allpool biomassi piirväärtust (Blim) või muud asjakohast piirväärtust, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele. Eelkõige võib parandusmeetmetega vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi või peatada asjaomase varu sihtpüügi.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 c (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Käesolevas artiklis osutatud parandusmeetmed võivad olla: |
| | a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 12 ja 13 kohased erakorralised meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Käesolevas artiklis osutatud parandusmeetmed võivad olla:

a)

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 12 ja 13 kohased erakorralised meetmed;

määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 12 ja 13 kohased erakorralised meetmed;

| b) | käesoleva määruse artiklite 11 ja 11a kohased meetmed. |
| --- | --- |

b)

b)

käesoleva määruse artiklite 11 ja 11a kohased meetmed.

käesoleva määruse artiklite 11 ja 11a kohased meetmed.

Kui kudekarja biomass on lõikes 1 osutatud tasemetest väiksem, sõltub käesolevas artiklis osutatud meetmete valik olukorra laadist, tõsidusest, kestusest ja kordumisest.

Kui kudekarja biomass on lõikes 1 osutatud tasemetest väiksem, sõltub käesolevas artiklis osutatud meetmete valik olukorra laadist, tõsidusest, kestusest ja kordumisest.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – pealkiri

Artikkel 9 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.–7. rühma
  konkreetsed kaitsemeetmed | Konkreetsed kaitsemeetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.–7. rühma
  konkreetsed kaitsemeetmed

3.–7. rühma

Konkreetsed kaitsemeetmed

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 9 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui teaduslikust nõuandest nähtub, et on vaja
  parandusmeetmeid
  , et tagada
  3.–7. rühma
  mis tahes
  põhjalähedaste kalavarude kaitse, või kui 1. rühma mis tahes
  kalavarude
  kudekarja biomass või 2. rühma mis tahes funktsionaalse üksuse varude arvukus teataval aastal on allpool
  käesoleva määruse
  II lisa veeru A kohaseid kaitse piirväärtusi
  , on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte,
  milles käsitletakse
  järgmist: | Kui teaduslikust nõuandest nähtub, et on vaja
  täiendavaid meetmeid
  , et tagada mis tahes
  käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate
  kalavarude
  majandamine kooskõlas
  käesoleva määruse
  artikliga 3
  , on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte
  . Olenemata artikli 18 lõigetest 1 ja 3 võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusakte asjaomastes lõigetes osutatud ühise soovituse puudumisel. Nimetatud delegeeritud õigusaktid hõlmavad meetmeid
  ,
  mis käsitlevad
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui teaduslikust nõuandest nähtub, et on vaja
  parandusmeetmeid
  , et tagada
  3.–7. rühma
  mis tahes
  põhjalähedaste kalavarude kaitse, või kui 1. rühma mis tahes
  kalavarude
  kudekarja biomass või 2. rühma mis tahes funktsionaalse üksuse varude arvukus teataval aastal on allpool
  käesoleva määruse
  II lisa veeru A kohaseid kaitse piirväärtusi
  , on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte,
  milles käsitletakse
  järgmist:

parandusmeetmeid

3.–7. rühma

põhjalähedaste kalavarude kaitse, või kui 1. rühma mis tahes

kudekarja biomass või 2. rühma mis tahes funktsionaalse üksuse varude arvukus teataval aastal on allpool

II lisa veeru A kohaseid kaitse piirväärtusi

milles käsitletakse

Kui teaduslikust nõuandest nähtub, et on vaja
  täiendavaid meetmeid
  , et tagada mis tahes
  käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate
  kalavarude
  majandamine kooskõlas
  käesoleva määruse
  artikliga 3
  , on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte
  . Olenemata artikli 18 lõigetest 1 ja 3 võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusakte asjaomastes lõigetes osutatud ühise soovituse puudumisel. Nimetatud delegeeritud õigusaktid hõlmavad meetmeid
  ,
  mis käsitlevad
  järgmist:

täiendavaid meetmeid

käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate

majandamine kooskõlas

artikliga 3

. Olenemata artikli 18 lõigetest 1 ja 3 võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusakte asjaomastes lõigetes osutatud ühise soovituse puudumisel. Nimetatud delegeeritud õigusaktid hõlmavad meetmeid

mis käsitlevad

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | püügivahendite
  omadused
  , eeskätt võrgusilma suurus, konksu suurus, püügivahendi konstruktsioon, võrguniidi jämedus, püügivahendi suurus või selektiivsusvahendite kasutamine selektiivsuse säilitamiseks või parandamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

püügivahendite
  omadused
  , eeskätt võrgusilma suurus, konksu suurus, püügivahendi konstruktsioon, võrguniidi jämedus, püügivahendi suurus või selektiivsusvahendite kasutamine selektiivsuse säilitamiseks või parandamiseks;

omadused

| a) | püügivahendite
  omaduste ja spetsifikatsioonide kindlaksmääramine
  , eeskätt võrgusilma suurus, konksu suurus, püügivahendi konstruktsioon, võrguniidi jämedus, püügivahendi suurus või selektiivsusvahendite kasutamine selektiivsuse säilitamiseks või parandamiseks
  , eelkõige soovimatu kaaspüügi vähendamiseks
  ; |
| --- | --- |

a)

püügivahendite
  omaduste ja spetsifikatsioonide kindlaksmääramine
  , eeskätt võrgusilma suurus, konksu suurus, püügivahendi konstruktsioon, võrguniidi jämedus, püügivahendi suurus või selektiivsusvahendite kasutamine selektiivsuse säilitamiseks või parandamiseks
  , eelkõige soovimatu kaaspüügi vähendamiseks
  ;

omaduste ja spetsifikatsioonide kindlaksmääramine

, eelkõige soovimatu kaaspüügi vähendamiseks

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a |
| | Kudemispaikade ja kalavarude taastamise alade kindlaksmääramine |
| | Hiljemalt 2020. aastaks määravad liikmesriigid kindlaks kudemispaigad ja alad, mille puhul on olemas selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ning koostavad käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 kohased ühised soovitused kalavarude taastamise alade rajamiseks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude puhul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Artikkel 9a

Kudemispaikade ja kalavarude taastamise alade kindlaksmääramine

Kudemispaikade ja kalavarude taastamise alade kindlaksmääramine

Hiljemalt 2020. aastaks määravad liikmesriigid kindlaks kudemispaigad ja alad, mille puhul on olemas selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ning koostavad käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 kohased ühised soovitused kalavarude taastamise alade rajamiseks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude puhul.

Hiljemalt 2020. aastaks määravad liikmesriigid kindlaks kudemispaigad ja alad, mille puhul on olemas selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ning koostavad käesoleva määruse artikli 12 lõike 2 kohased ühised soovitused kalavarude taastamise alade rajamiseks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude puhul.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – pealkiri

Artikkel 10 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lubatud kogupüük | Kalapüügivõimalused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lubatud kogupüük

Lubatud kogupüük

Kalapüügivõimalused

Kalapüügivõimalused

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 17 peavad liikmesriigid kalapüügivõimaluste jaotamisel lähtuma objektiivsetest ja läbipaistvatest kriteeriumidest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 17 peavad liikmesriigid kalapüügivõimaluste jaotamisel lähtuma objektiivsetest ja läbipaistvatest kriteeriumidest.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 10 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kolmandate riikidega ühiselt majandatavate kalavarude majandamisel võimaldavad liikmesriigid määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 33 lõike 2 kohaselt kalapüügivõimaluste vahetamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Kolmandate riikidega ühiselt majandatavate kalavarude majandamisel võimaldavad liikmesriigid määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 33 lõike 2 kohaselt kalapüügivõimaluste vahetamist.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10– lõige 2

Artikkel 10– lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, on norra
  salehomaari
  lubatud kogupüük
  ICESi IIa ja IV püügipiirkonnas iga funktsionaalse üksuse
  suhtes kehtestatud püügi piirnormide
  ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude
  püügi piirnormide summa
  . | 2.   
  Norra
  salehomaari
  püügi piirnormid
  ICESi IIa ja IV püügipiirkonnas
  kehtestatakse
  iga funktsionaalse üksuse
  kohta
  ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude
  kohta kehtestatakse ühtne lubatud kogupüük
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, on norra
  salehomaari
  lubatud kogupüük
  ICESi IIa ja IV püügipiirkonnas iga funktsionaalse üksuse
  suhtes kehtestatud püügi piirnormide
  ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude
  püügi piirnormide summa
  .

2.   
  Norra
  salehomaari
  püügi piirnormid
  ICESi IIa ja IV püügipiirkonnas
  kehtestatakse
  iga funktsionaalse üksuse
  kohta
  ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude
  kohta kehtestatakse ühtne lubatud kogupüük
  .

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 10a |
| | Harrastuskalapüügi mõju |
| | 1.
     
  Kõiki kättesaadavaid andmeid harrastuskalapüügi kohta analüüsitakse eesmärgiga hinnata selle tõenäolist mõju reguleeritavate liikide kalavarudele. |
| | 2.
     
  Nõukogu arvestab lõikes 1 ette nähtud hindamist. Seoses nende kalavarudega, mille puhul harrastuskalapüüki peetakse märkimisväärseks, võtab nõukogu kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel harrastuskalapüüki arvesse muu hulgas järgmiselt: |
| | a) | arvestades parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel põhinevat harrastuskalapüügi hinnangulist koguhulka ning parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid töönduslike kalapüügivõimaluste kui kalastussuremuse sihttasemele vastava kogupüügi kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10a

Artikkel 10a

Harrastuskalapüügi mõju

Harrastuskalapüügi mõju

1.
     
  Kõiki kättesaadavaid andmeid harrastuskalapüügi kohta analüüsitakse eesmärgiga hinnata selle tõenäolist mõju reguleeritavate liikide kalavarudele.

2.
     
  Nõukogu arvestab lõikes 1 ette nähtud hindamist. Seoses nende kalavarudega, mille puhul harrastuskalapüüki peetakse märkimisväärseks, võtab nõukogu kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel harrastuskalapüüki arvesse muu hulgas järgmiselt:

a)

a)

arvestades parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel põhinevat harrastuskalapüügi hinnangulist koguhulka ning parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid töönduslike kalapüügivõimaluste kui kalastussuremuse sihttasemele vastava kogupüügi kohta;

arvestades parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel põhinevat harrastuskalapüügi hinnangulist koguhulka ning parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid töönduslike kalapüügivõimaluste kui kalastussuremuse sihttasemele vastava kogupüügi kohta;

| b) | kehtestades harrastuskalapüügile piiranguid, sealhulgas kaasavõetava saagi päevaseid piirmäärasid ja keeluaegasid; või |
| --- | --- |

b)

b)

kehtestades harrastuskalapüügile piiranguid, sealhulgas kaasavõetava saagi päevaseid piirmäärasid ja keeluaegasid; või

kehtestades harrastuskalapüügile piiranguid, sealhulgas kaasavõetava saagi päevaseid piirmäärasid ja keeluaegasid; või

| c) | muude asjakohaste vahenditega. |
| --- | --- |

c)

c)

muude asjakohaste vahenditega.

muude asjakohaste vahenditega.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – pealkiri

Artikkel 11 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lossimiskohustusega seotud sätted
  1.–7. rühma puhul | Lossimiskohustusega seotud sätted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lossimiskohustusega seotud sätted
  1.–7. rühma puhul

1.–7. rühma puhul

Lossimiskohustusega seotud sätted

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | lossimiskohustuse täitmist hõlbustavad erandid lossimiskohustuse kohaldamisest liikide puhul, mille kõrge ellujäämise määr on
  teaduslikult
  tõendatud, võttes arvesse püügivahendi, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

lossimiskohustuse täitmist hõlbustavad erandid lossimiskohustuse kohaldamisest liikide puhul, mille kõrge ellujäämise määr on
  teaduslikult
  tõendatud, võttes arvesse püügivahendi, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi; ning

teaduslikult

| a) | lossimiskohustuse täitmist hõlbustavad erandid lossimiskohustuse kohaldamisest liikide puhul, mille kõrge ellujäämise määr on
  parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega
  tõendatud, võttes arvesse püügivahendi, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi; ning |
| --- | --- |

a)

lossimiskohustuse täitmist hõlbustavad erandid lossimiskohustuse kohaldamisest liikide puhul, mille kõrge ellujäämise määr on
  parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega
  tõendatud, võttes arvesse püügivahendi, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi; ning

parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 11 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | erisätted püügi dokumenteerimise kohta, mille eesmärk on eelkõige
  jälgida
  lossimiskohustuse
  täitmist
  ; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

erisätted püügi dokumenteerimise kohta, mille eesmärk on eelkõige
  jälgida
  lossimiskohustuse
  täitmist
  ; ning

jälgida

täitmist

| c) | erisätted püügi dokumenteerimise kohta, mille eesmärk on eelkõige
  järelevalve ja kontroll võrdsete tingimuste kindlustamiseks, tagades
  lossimiskohustuse
  täieliku järgimise
  ; ning |
| --- | --- |

c)

erisätted püügi dokumenteerimise kohta, mille eesmärk on eelkõige
  järelevalve ja kontroll võrdsete tingimuste kindlustamiseks, tagades
  lossimiskohustuse
  täieliku järgimise
  ; ning

järelevalve ja kontroll võrdsete tingimuste kindlustamiseks, tagades

täieliku järgimise

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 11 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesoleva artikli esimeses lõigus nimetatud meetmed aitavad saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärke, milleks on eelkõige noorkalade ja kudevate kalade kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva artikli esimeses lõigus nimetatud meetmed aitavad saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärke, milleks on eelkõige noorkalade ja kudevate kalade kaitse.

Käesoleva artikli esimeses lõigus nimetatud meetmed aitavad saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärke, milleks on eelkõige noorkalade ja kudevate kalade kaitse.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11a |
| | Tehnilised meetmed |
| | 1.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte järgmiste tehniliste meetmete kohta: |
| | a) | püügivahendite omaduste spetsifikatsioonid ja nende kasutamise kord, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11a

Artikkel 11a

Tehnilised meetmed

Tehnilised meetmed

1.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte järgmiste tehniliste meetmete kohta:

a)

a)

püügivahendite omaduste spetsifikatsioonid ja nende kasutamise kord, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile;

püügivahendite omaduste spetsifikatsioonid ja nende kasutamise kord, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile;

| b) | püügivahendite muudatuste ja lisaseadmete spetsifikatsioonid, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile; |
| --- | --- |

b)

b)

püügivahendite muudatuste ja lisaseadmete spetsifikatsioonid, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile;

püügivahendite muudatuste ja lisaseadmete spetsifikatsioonid, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile;

| c) | teatavate püügivahendite kasutamise ja püügitegevuse piiramine või keelamine teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel, et kaitsta kudevaid kalu, alamõõdulisi kalu ja mittesihtliike või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile; ning |
| --- | --- |

c)

c)

teatavate püügivahendite kasutamise ja püügitegevuse piiramine või keelamine teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel, et kaitsta kudevaid kalu, alamõõdulisi kalu ja mittesihtliike või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile; ning

teatavate püügivahendite kasutamise ja püügitegevuse piiramine või keelamine teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel, et kaitsta kudevaid kalu, alamõõdulisi kalu ja mittesihtliike või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile; ning

| d) | käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamine, et tagada mereelustiku noorisendite kaitse. |
| --- | --- |

d)

d)

käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamine, et tagada mereelustiku noorisendite kaitse.

käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamine, et tagada mereelustiku noorisendite kaitse.

2.
     
  Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed peavad aitama saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke.

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks võivad otsese majandamishuviga liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kord 12 kuu jooksul pärast kava mõju hinnangu esitamist vastavalt artiklile 17. Asjaomased liikmesriigid võivad kõnealuseid soovitusi esitada ka juhul, kui nad seda vajalikuks peavad, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral. Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuliks. | 2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks võivad otsese majandamishuviga liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kord 12 kuu jooksul pärast kava mõju hinnangu esitamist vastavalt artiklile 17. Asjaomased liikmesriigid võivad kõnealuseid soovitusi esitada ka juhul, kui nad seda vajalikuks peavad, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral. Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuliks. |
| | Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigetest 1 ja 3, võib komisjon delegeeritud õigusakte vastu võtta ka kõnealustes lõigetes nimetatud ühise soovituse puudumisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks võivad otsese majandamishuviga liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kord 12 kuu jooksul pärast kava mõju hinnangu esitamist vastavalt artiklile 17. Asjaomased liikmesriigid võivad kõnealuseid soovitusi esitada ka juhul, kui nad seda vajalikuks peavad, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral. Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuliks.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks võivad otsese majandamishuviga liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kord 12 kuu jooksul pärast kava mõju hinnangu esitamist vastavalt artiklile 17. Asjaomased liikmesriigid võivad kõnealuseid soovitusi esitada ka juhul, kui nad seda vajalikuks peavad, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral. Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuliks.

Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigetest 1 ja 3, võib komisjon delegeeritud õigusakte vastu võtta ka kõnealustes lõigetes nimetatud ühise soovituse puudumisel.

Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigetest 1 ja 3, võib komisjon delegeeritud õigusakte vastu võtta ka kõnealustes lõigetes nimetatud ühise soovituse puudumisel.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1

Artikkel 17 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hiljemalt
  viis
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga viie aasta tagant hindab komisjon kava mõju käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatele kalavarudele ja nende varude püügile. Komisjon esitab hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | Hiljemalt
  kolm
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga viie aasta tagant hindab komisjon kava mõju käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatele kalavarudele ja nende varude püügile
  ning käesoleva määruse eesmärkide täitmise ulatust, sealhulgas kalavarude taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele ning edusammud hea keskkonnaseisundi saavutamise suunas
  . Komisjon esitab hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Kui seda peetakse vajalikuks, võib komisjon aru anda varem. |
| | Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse eesmärkide saavutamise edusammude ning käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude olukorra kohta vetes niipea kui võimalik pärast seda, kui on vastu võetud iga-aastane määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu. Asjaomane aruanne lisatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 50 osutatud aastaaruandele. |
| | Aruanne peab sisaldama järgmist: |
| | a) | igakülgseid teaduslikke nõuandeid, mille alusel kalapüügivõimalused kindlaks määrati; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt
  viis
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga viie aasta tagant hindab komisjon kava mõju käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatele kalavarudele ja nende varude püügile. Komisjon esitab hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

viis

Hiljemalt
  kolm
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga viie aasta tagant hindab komisjon kava mõju käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatele kalavarudele ja nende varude püügile
  ning käesoleva määruse eesmärkide täitmise ulatust, sealhulgas kalavarude taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele ning edusammud hea keskkonnaseisundi saavutamise suunas
  . Komisjon esitab hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Kui seda peetakse vajalikuks, võib komisjon aru anda varem.

kolm

ning käesoleva määruse eesmärkide täitmise ulatust, sealhulgas kalavarude taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemale tasemele ning edusammud hea keskkonnaseisundi saavutamise suunas

Kui seda peetakse vajalikuks, võib komisjon aru anda varem.

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse eesmärkide saavutamise edusammude ning käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude olukorra kohta vetes niipea kui võimalik pärast seda, kui on vastu võetud iga-aastane määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu. Asjaomane aruanne lisatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 50 osutatud aastaaruandele.

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse eesmärkide saavutamise edusammude ning käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude olukorra kohta vetes niipea kui võimalik pärast seda, kui on vastu võetud iga-aastane määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu. Asjaomane aruanne lisatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 50 osutatud aastaaruandele.

Aruanne peab sisaldama järgmist:

Aruanne peab sisaldama järgmist:

a)

a)

igakülgseid teaduslikke nõuandeid, mille alusel kalapüügivõimalused kindlaks määrati; ning

igakülgseid teaduslikke nõuandeid, mille alusel kalapüügivõimalused kindlaks määrati; ning

| b) | teaduslikku põhjendust, millest nähtub, et kalapüügivõimalused määrati kindlaks kooskõlas käesoleva määruse eesmärkide ja sätetega ning eelkõige kalastussuremuse sihttasemetega. |
| --- | --- |

b)

b)

teaduslikku põhjendust, millest nähtub, et kalapüügivõimalused määrati kindlaks kooskõlas käesoleva määruse eesmärkide ja sätetega ning eelkõige kalastussuremuse sihttasemetega.

teaduslikku põhjendust, millest nähtub, et kalapüügivõimalused määrati kindlaks kooskõlas käesoleva määruse eesmärkide ja sätetega ning eelkõige kalastussuremuse sihttasemetega.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 a (uus)

Artikkel 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 18a |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist antav toetus |
| | Kava eesmärkide saavutamiseks võetud ajutisi peatamismeetmeid käsitatakse määruse (EL) nr 508/2014 artikli 33 lõike 1 punktide a ja c kohaldamisel püügitegevuse ajutise peatamisena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 18a

Artikkel 18a

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist antav toetus

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist antav toetus

Kava eesmärkide saavutamiseks võetud ajutisi peatamismeetmeid käsitatakse määruse (EL) nr 508/2014 artikli 33 lõike 1 punktide a ja c kohaldamisel püügitegevuse ajutise peatamisena.

Kava eesmärkide saavutamiseks võetud ajutisi peatamismeetmeid käsitatakse määruse (EL) nr 508/2014 artikli 33 lõike 1 punktide a ja c kohaldamisel püügitegevuse ajutise peatamisena.

(See artikkel tuleks lisada X peatükki.)

(See artikkel tuleks lisada X peatükki.)

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa

I lisa

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

1.   1. rühm

| Kalavaru | Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY) |
| --- | --- |
| Veerg A | Veerg B |
| Põhjamere
  tursk | 0,22  – 0,33 | 0,33  – 0,49 |
| Kilttursk | 0,25  – 0,37 | 0,37  – 0,52 |
| Põhjamere
  merilest | 0,13  – 0,19 | 0,19  – 0,27 |
| Põhjaatlandi süsikas | 0,20  – 0,32 | 0,32  – 0,43 |
| Põhjamere
  harilik merikeel | 0,11  – 0,20 | 0,20  – 0,37 |
| Kattegati
  harilik merikeel | 0,19  – 0,22 | 0,22  – 0,26 |
| Põhjamere
  merlang | ei ole määratud | ei ole määratud |

Kalavaru

Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY)

MSY

Veerg A

Veerg A

Veerg B

Veerg B

Põhjamere
  tursk

Põhjamere

0,22  – 0,33

0,22  – 0,33

0,33  – 0,49

0,33  – 0,49

Kilttursk

0,25  – 0,37

0,25  – 0,37

0,37  – 0,52

0,37  – 0,52

Põhjamere
  merilest

Põhjamere

0,13  – 0,19

0,13  – 0,19

0,19  – 0,27

0,19  – 0,27

Põhjaatlandi süsikas

0,20  – 0,32

0,20  – 0,32

0,32  – 0,43

0,32  – 0,43

Põhjamere
  harilik merikeel

Põhjamere

0,11  – 0,20

0,11  – 0,20

0,20  – 0,37

0,20  – 0,37

Kattegati
  harilik merikeel

Kattegati

0,19  – 0,22

0,19  – 0,22

0,22  – 0,26

0,22  – 0,26

Põhjamere
  merlang

Põhjamere

ei ole määratud

ei ole määratud

ei ole määratud

ei ole määratud

2.   2. rühm

| Norra salehomaari funktsionaalne üksus (FÜ) | Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY) (püügimäärana) |
| --- | --- |
| Veerg A | Veerg B |
| IIIa rajoon (FÜ 3 ja 4) | 0,056  – 0,079 | 0,079  – 0,079 |
| Farne’i sügavik (FÜ 6) | 0,07  – 0,081 | 0,081  – 0,081 |
| Fladen Ground (FÜ 7) | 0,066  – 0,075 | 0,075  – 0,075 |
| Firth of Forth (FÜ 8) | 0,106  – 0,163 | 0,163  – 0,163 |
| Moray Firth (FÜ 9) | 0,091  – 0,118 | 0,118  – 0,118 |

Norra salehomaari funktsionaalne üksus (FÜ)

Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY) (püügimäärana)

MSY

Veerg A

Veerg B

Veerg B

IIIa rajoon (FÜ 3 ja 4)

0,056  – 0,079

0,056  – 0,079

0,079  – 0,079

0,079  – 0,079

Farne’i sügavik (FÜ 6)

0,07  – 0,081

0,07  – 0,081

0,081  – 0,081

0,081  – 0,081

Fladen Ground (FÜ 7)

0,066  – 0,075

0,066  – 0,075

0,075  – 0,075

0,075  – 0,075

Firth of Forth (FÜ 8)

0,106  – 0,163

0,106  – 0,163

0,163  – 0,163

0,163  – 0,163

Moray Firth (FÜ 9)

0,091  – 0,118

0,091  – 0,118

0,118  – 0,118

0,118  – 0,118

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   1. rühm

| Tabelis toodud väärtused vastavad eritaotlusel esitatud uusimatele ICESi nõuannetele „EU request to ICES to provide FMSY ranges for selected North Sea and Baltic Sea stocks“. |
| --- |
| KALAVARU | Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY) |
| IV alapiirkonna ning VIId ja IIIa läänepoolse rajooni
  tursk | FMSY lower – FMSY | |
| IV alapiirkonna ning VIa ja IIIa läänepoolse rajooni
  kilttursk | FMSY lower – FMSY | |
| IV alapiirkonna ja IIIa rajooni
  merilest | FMSY lower – FMSY | |
| IV ja VI alapiirkonna ning IIIa rajooni
  põhjaatlandi süsikas | FMSY lower – FMSY | |
| IV alapiirkonna
  harilik merikeel | FMSY lower – FMSY | |
| IIIa rajooni ja alarajoonide 22–24
  harilik merikeel | FMSY lower – FMSY | |
| IV alapiirkonna ja VIId rajooni
  merlang | FMSY lower – FMSY | |
| IIIa rajooni ning IV ja VI alapiirkonna euroopa merikurat | FMSY lower – FMSY | |
| IVa rajooni idaosa ja IIIa rajooni harilik süvameregarneel | FMSY lower – FMSY | |

Tabelis toodud väärtused vastavad eritaotlusel esitatud uusimatele ICESi nõuannetele „EU request to ICES to provide FMSY ranges for selected North Sea and Baltic Sea stocks“.

Tabelis toodud väärtused vastavad eritaotlusel esitatud uusimatele ICESi nõuannetele „EU request to ICES to provide FMSY

KALAVARU

Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY)

MSY

IV alapiirkonna ning VIId ja IIIa läänepoolse rajooni
  tursk

IV alapiirkonna ning VIId ja IIIa läänepoolse rajooni

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

IV alapiirkonna ning VIa ja IIIa läänepoolse rajooni
  kilttursk

IV alapiirkonna ning VIa ja IIIa läänepoolse rajooni

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

IV alapiirkonna ja IIIa rajooni
  merilest

IV alapiirkonna ja IIIa rajooni

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

IV ja VI alapiirkonna ning IIIa rajooni
  põhjaatlandi süsikas

IV ja VI alapiirkonna ning IIIa rajooni

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

IV alapiirkonna
  harilik merikeel

IV alapiirkonna

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

IIIa rajooni ja alarajoonide 22–24
  harilik merikeel

IIIa rajooni ja alarajoonide 22–24

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

IV alapiirkonna ja VIId rajooni
  merlang

IV alapiirkonna ja VIId rajooni

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

IIIa rajooni ning IV ja VI alapiirkonna euroopa merikurat

IIIa rajooni ning IV ja VI alapiirkonna euroopa merikurat

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

IVa rajooni idaosa ja IIIa rajooni harilik süvameregarneel

IVa rajooni idaosa ja IIIa rajooni harilik süvameregarneel

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

2.   2. rühm

| Tabelis toodud väärtused vastavad eritaotlusel esitatud uusimatele ICESi nõuannetele „EU request to ICES to provide FMSY ranges for selected North Sea and Baltic Sea stocks“. |
| --- |
| Norra salehomaari funktsionaalne üksus (FÜ) | Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY) (püügimäärana) |
| | Veerg A | |
| IIIa rajoon (FÜ 3 ja 4) | FMSY lower – FMSY | |
| Farne’i sügavik (FÜ 6) | FMSY lower – FMSY | |
| Fladen Ground (FÜ 7) | FMSY lower – FMSY | |
| Firth of Forth (FÜ 8) | FMSY lower – FMSY | |
| Moray Firth (FÜ 9) | FMSY lower – FMSY | |

Tabelis toodud väärtused vastavad eritaotlusel esitatud uusimatele ICESi nõuannetele „EU request to ICES to provide FMSY ranges for selected North Sea and Baltic Sea stocks“.

Tabelis toodud väärtused vastavad eritaotlusel esitatud uusimatele ICESi nõuannetele „EU request to ICES to provide FMSY

Norra salehomaari funktsionaalne üksus (FÜ)

Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY) (püügimäärana)

MSY

Veerg A

IIIa rajoon (FÜ 3 ja 4)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Farne’i sügavik (FÜ 6)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Fladen Ground (FÜ 7)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Firth of Forth (FÜ 8)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Moray Firth (FÜ 9)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa

II lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II lisa | II lisa |
| Kaitse piirväärtused | Kaitse piirväärtused |
| (millele on osutatud artiklis 7) | (millele on osutatud artiklis 7) |
| 1. | 1. rühm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

II lisa

II lisa

Kaitse piirväärtused

Kaitse piirväärtused

(millele on osutatud artiklis 7)

(millele on osutatud artiklis 7)

1.

1. rühm

| 1. | 1. rühm |
| --- | --- |

1.

1. rühm

Kalavaru

Kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase (tonnides) (MSY Btrigger)

trigger

Biomassi piirväärtus (tonnides) (Blim)

lim

Kalavaru

Kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase (tonnides) (MSY Btrigger)

trigger

Biomassi piirväärtus (tonnides) (Blim)

lim

Veerg A

Veerg A

Veerg B

Veerg B

Põhjamere
  tursk

Põhjamere

165 000

118 000

IV alapiirkonna ning VIId ja IIIa läänepoolse rajooni
  tursk

IV alapiirkonna ning VIId ja IIIa läänepoolse rajooni

165 000

118 000

Kilttursk

88 000

63 000

IV alapiirkonna ning VIa ja IIIa läänepoolse rajooni
  kilttursk

IV alapiirkonna ning VIa ja IIIa läänepoolse rajooni

88 000

63 000

Põhjamere
  merilest

Põhjamere

230 000

160 000

IV alapiirkonna ja IIIa rajooni
  merilest

IV alapiirkonna ja IIIa rajooni

230 000

160 000

Põhjaatlandi süsikas

200 000

200 000

106 000

IV ja VI alapiirkonna ning IIIa rajooni
  põhjaatlandi süsikas

IV ja VI alapiirkonna ning IIIa rajooni

150 000

150 000

106 000

Põhjamere
  harilik merikeel

Põhjamere

37 000

26 300

IV alapiirkonna
  harilik merikeel

IV alapiirkonna

37 000

26 300

Kattegati
  harilik merikeel

Kattegati

2 600

1 850

IIIa rajooni ja alarajoonide 22–24
  harilik merikeel

IIIa rajooni ja alarajoonide 22–24

2 600

1 850

Põhjamere
  merlang

Põhjamere

ei ole määratud

ei ole määratud

IV alapiirkonna ja VIId rajooni
  merlang

IV alapiirkonna ja VIId rajooni

ei ole määratud

ei ole määratud

IIIa rajooni ning IV ja VI alapiirkonna euroopa merikurat

IIIa rajooni ning IV ja VI alapiirkonna euroopa merikurat

ei ole määratud

ei ole määratud

ei ole määratud

ei ole määratud

IVa rajooni idaosa ja IIIa rajooni harilik süvameregarneel

IVa rajooni idaosa ja IIIa rajooni harilik süvameregarneel

ei ole määratud

ei ole määratud

ei ole määratud

ei ole määratud

| 2. | 2. rühm |
| --- | --- |

2.

2. rühm

| 2. | 2. rühm |
| --- | --- |

2.

2. rühm

Norra salehomaari funktsionaalne üksus

Arvukuse piirväärtuse miinimumtase (miljonites) (Abundancebuffer)

buffer

Arvukuse piirväärtus (miljonites) (Abundancelimit)

limit

Norra salehomaari funktsionaalne üksus

Arvukuse piirväärtuse miinimumtase (miljonites) (Abundancebuffer)

buffer

Arvukuse piirväärtus (miljonites) (Abundancelimit)

limit

Veerg A

Veerg A

Veerg B

Veerg B

IIIa rajoon (FÜ 3 ja 4)

EI KOHALDATA

EI KOHALDATA

IIIa rajoon (FÜ 3 ja 4)

EI KOHALDATA

EI KOHALDATA

Farne’i sügavik (FÜ 6)

999

858

Farne’i sügavik (FÜ 6)

999

858

Fladen Ground (FÜ 7)

3 583

2 767

Fladen Ground (FÜ 7)

3 583

2 767

Firth of Forth (FÜ 8)

362

292

Firth of Forth (FÜ 8)

362

292

Moray Firth (FÜ 9)

262

262

Moray Firth (FÜ 9)

262

262

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II a lisa (uus)

II a lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | IIa lisa |
| | Keelatud liigid |
| | a) | täht-sünkrai (Amblyraja radiata); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

IIa lisa

IIa lisa

Keelatud liigid

Keelatud liigid

a)

a)

täht-sünkrai (Amblyraja radiata);

täht-sünkrai (Amblyraja radiata);

| b) | järgmised saagraide liigid: |
| --- | --- |

b)

b)

järgmised saagraide liigid:

järgmised saagraide liigid:

| | i) | salesaagrai (Anoxypristis cuspidata); |
| --- | --- | --- |

i)

i)

salesaagrai (Anoxypristis cuspidata);

salesaagrai (Anoxypristis cuspidata);

| | ii) | väike saagrai (Pristis clavata); |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

väike saagrai (Pristis clavata);

väike saagrai (Pristis clavata);

| | iii) | väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

väikehammas-saagrai (Pristis pectinata);

väikehammas-saagrai (Pristis pectinata);

| | iv) | harilik saagrai (Pristis pristis); |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

harilik saagrai (Pristis pristis);

harilik saagrai (Pristis pristis);

| | v) | roheline saagrai (Pristis zijsron); |
| --- | --- | --- |

v)

v)

roheline saagrai (Pristis zijsron);

roheline saagrai (Pristis zijsron);

| c) | hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias); |
| --- | --- |

c)

c)

hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias);

hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias);

| d) | sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia); |
| --- | --- |

d)

d)

sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia);

sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia);

| e) | ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IV alapiirkonna ja ICESi IIIa rajooni liidu vetes; |
| --- | --- |

e)

e)

ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IV alapiirkonna ja ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IV alapiirkonna ja ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

| f) | Alfredi sarvikrai (Manta alfredi); |
| --- | --- |

f)

f)

Alfredi sarvikrai (Manta alfredi);

Alfredi sarvikrai (Manta alfredi);

| g) | hiid-sarvikrai (Manta birostris); |
| --- | --- |

g)

g)

hiid-sarvikrai (Manta birostris);

hiid-sarvikrai (Manta birostris);

| h) | järgmised merisarvikute liigid: |
| --- | --- |

h)

h)

järgmised merisarvikute liigid:

järgmised merisarvikute liigid:

| | i) | vahemere merisarvik (Mobula mobular); |
| --- | --- | --- |

i)

i)

vahemere merisarvik (Mobula mobular);

vahemere merisarvik (Mobula mobular);

| | ii) | Mobula rochebrunei; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Mobula rochebrunei;

Mobula rochebrunei;

| | iii) | astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

astelsaba-merisarvik (Mobula japanica);

astelsaba-merisarvik (Mobula japanica);

| | iv) | silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni);

silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni);

| | v) | väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); |
| --- | --- | --- |

v)

v)

väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee);

väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee);

| | vi) | Munki merisarvik (Mobula munkiana); |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

Munki merisarvik (Mobula munkiana);

Munki merisarvik (Mobula munkiana);

| | vii) | sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); |
| --- | --- | --- |

vii)

vii)

sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana);

sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana);

| | viii) | lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); |
| --- | --- | --- |

viii)

viii)

lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii);

lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii);

| | ix) | atlandi merisarvik (Mobula hypostoma); |
| --- | --- | --- |

ix)

ix)

atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

| i) | ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes; |
| --- | --- |

i)

i)

ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

| j) | logardrailased (Rhinobatidae); |
| --- | --- |

j)

j)

logardrailased (Rhinobatidae);

logardrailased (Rhinobatidae);

| k) | euroopa ingelhai (Squatina squatina); |
| --- | --- |

k)

k)

euroopa ingelhai (Squatina squatina);

euroopa ingelhai (Squatina squatina);

| l) | lõhe (Salmo salar) ja meriforell (Salmo trutta), kui neid püütakse traaliga vetes, mis jäävad ICESi II ja IV alapiirkonnas (liidu veed) liikmesriikide lähtejoontest mõõtes kaugemale kui kuus miili; |
| --- | --- |

l)

l)

lõhe (Salmo salar) ja meriforell (Salmo trutta), kui neid püütakse traaliga vetes, mis jäävad ICESi II ja IV alapiirkonnas (liidu veed) liikmesriikide lähtejoontest mõõtes kaugemale kui kuus miili;

lõhe (Salmo salar) ja meriforell (Salmo trutta), kui neid püütakse traaliga vetes, mis jäävad ICESi II ja IV alapiirkonnas (liidu veed) liikmesriikide lähtejoontest mõõtes kaugemale kui kuus miili;

| m) | viljastatud emased langustid (Palinuridae spp.) ja viljastatud emased homaarid (Homarus gammarus), välja arvatud siis, kui neid kasutatakse otsese taasasustamise või ümberasustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

m)

m)

viljastatud emased langustid (Palinuridae spp.) ja viljastatud emased homaarid (Homarus gammarus), välja arvatud siis, kui neid kasutatakse otsese taasasustamise või ümberasustamise eesmärgil.

viljastatud emased langustid (Palinuridae spp.) ja viljastatud emased homaarid (Homarus gammarus), välja arvatud siis, kui neid kasutatakse otsese taasasustamise või ümberasustamise eesmärgil.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0263/2017)

1

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(1b)  
  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

1b

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(42)  
  Põhjamere norra salehomaari varude pikaajaline majandamiskava

42

Põhjamere norra salehomaari varude pikaajaline majandamiskava

---