# Euroopa Liidu C 303/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 303 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik29. august 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 303

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik29. august 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 303/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8978 – AMF / KLP / Stena Sphere / Stena Renewable) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2018/C 303/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8978 – AMF / KLP / Stena Sphere / Stena Renewable) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2018/C 303/02 CON/2018/33 | Euroopa Keskpanga arvamus, 18. juuli 2018, seoses ettepanekuga õiguse kohta, mida kohaldatakse nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes (CON/2018/33) | 2 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2018/C 303/02 CON/2018/33

Euroopa Keskpanga arvamus, 18. juuli 2018, seoses ettepanekuga õiguse kohta, mida kohaldatakse nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes (CON/2018/33)

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 303/03 | Euro vahetuskurss | 6 |
| 2018/C 303/04 | Komisjoni rakendusotsus, 22. august 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase nimetuse registreerimistaotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (Bulot de la Baie de Granville (KGT)) | 7 |
| 2018/C 303/05 | Komisjoni rakendusotsus, 21. august 2018, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus (The Vale of Clwyd Denbigh Plum (KPN)) | 12 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2018/C 303/03

Euro vahetuskurss

6

2018/C 303/04

Komisjoni rakendusotsus, 22. august 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase nimetuse registreerimistaotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (Bulot de la Baie de Granville (KGT))

Euroopa Liidu Teatajas

7

2018/C 303/05

Komisjoni rakendusotsus, 21. august 2018, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus (The Vale of Clwyd Denbigh Plum (KPN))

Euroopa Liidu Teatajas

12

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 303/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8958 – DV4 / ABP / OMERS / Real Estate JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |
| 2018/C 303/07 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9006 – Deutsche Asphalt / Bunte / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| 2018/C 303/08 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9035 – Charlesbank / Partners Group / H-Food Holdings) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 20 |
| 2018/C 303/09 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9069 – Kuwait Investment Authority / North Sea Midstream Partners) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 21 |
| 2018/C 303/10 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8858 – Boeing/Safran/JV (abijõuseadmed)) (
  1
  ) | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 303/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8958 – DV4 / ABP / OMERS / Real Estate JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

2018/C 303/07

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9006 – Deutsche Asphalt / Bunte / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

2018/C 303/08

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9035 – Charlesbank / Partners Group / H-Food Holdings) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

20

2018/C 303/09

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9069 – Kuwait Investment Authority / North Sea Midstream Partners) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

21

2018/C 303/10

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8858 – Boeing/Safran/JV (abijõuseadmed)) (
  1
  )

1

22

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2018/C 303/11 | Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta, parandus ( ELT C 88, 8.3.2018 ) | 23 |

Parandused

2018/C 303/11

Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta, parandus ( ELT C 88, 8.3.2018 )

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8978 – AMF / KLP / Stena Sphere / Stena Renewable)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 303/01)

22. augustil 2018 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M8978 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M8978 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/2

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

18. juuli 2018,

seoses ettepanekuga õiguse kohta, mida kohaldatakse nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes

(CON/2018/33)

(2018/C 303/02)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

12. märtsil 2018 võttis Euroopa Komisjon vastu ettepaneku, mis käsitleb määrust õiguse kohta, mida kohaldatakse nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes (edaspidi „ettepandud määrus“) (1). Euroopa Keskpank (EKP) leiab, et ettepandud määrus jääb tema pädevusse, mistõttu otsustati kasutada oma arvamuse esitamise õigust Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi alusleping) artikli 127 lõike 4 teise lause ja artikli 282 lõike 5 kohaselt.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määruse sätted mõjutavad a) Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) rahapoliitika rakendamise põhiülesannet aluslepingu artikli 127 lõike 2 kohaselt, kuna ettepandud määrus mõjutab EKPSi keskpankade huve seoses eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatise seadmisega; ja b) Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) kaasabi finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele pädevate asutuste poolt aluslepingu artikli 127 lõike 5 kohaselt. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Üldised märkused

| 1.1. | Nõuete loovutamine on vahend, mille kaudu finantsturu osalised saavad oma äritegevuseks vajalikku likviidsust ja/või juurdepääsu krediidile. Praegu on nõuete loovutamise asjaõiguslikud tagajärjed reguleeritud riikide seadustega, mis on liikmesriigiti erinevad. Eelkõige pangalaenudeks olevate nõuete puhul, kuigi teatavad sisulised aspektid on harmoneeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/47/EÜ, (2) reguleerivad nende loovutamist ja nendega seotud tagatisõigusi endiselt riikide õigusaktid (3). Ilma harmoneerimiseta ei ole Euroopa Liidu majandussubjektidel võimalik teada, milliseid nõudeid kohaldatakse nõude kehtivale loovutamisele või selle tagatiseks seadmisele piiriüleste tehingute puhul (4). Samuti, kuigi teatav harmoneerimine on saavutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 (5) artikliga 14, ei sätesta see, millist seadust kohaldatakse nõuete loovutamise asjaõiguslike tagajärgede suhtes (6). Ebakindlus piiriüleste nõuete loovutamise suhtes kohaldatava õiguse osas tekitab finantsturu osalistele nii õiguslikke kui ka finantsriske, mille leevendamine suurendab finantstehingute kulu ja keerukust, kui nõudeid tuleb realiseerida loovutaja maksejõuetuse olukorras. Ebaselgus piiriülesel nõuete ülekandmisel kohaldatava asjaõiguse osas võib loovutamist vähendada, mille puhul finantsturu osalised jäävad ärivõimaluste taotlemisel ilma juurdepääsust krediidile. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EKP märgib, et ettepandud määrusega soovitakse lahendada probleemi, millist õigust kohaldada nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes ning kolmandate isikute nõuete suhtes loovutamise esemele. Ettepandud määrusega soovitakse kehtestada jurisdiktsiooni määratlemise reeglid eespool osutatud asjaolude korral, täiendades määruse (EÜ) nr 593/2008 artiklit 14, mis neid konkreetseid aspekte ei käsitle. See aitab kaasa piiriülestele investeeringutele, mis on kooskõlas eesmärkidega, mida taotletakse liidu poolt kapitaliturgude liidu kaudu ja millele eurosüsteem on juba varem osutanud (7). |
| --- | --- |

1.2.

2.   Konkreetsed märkused

| 2.1. | Ettepandud määruse üldreegli kohaselt kohaldatakse nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes loovutaja hariliku viibimiskoha õigust. EKP märgib, et määruse (EÜ) nr 593/2008 artikkel 14 osutab mõne aspekti osas loovutamislepingu õigusele ja mõne aspekti osas loovutatud nõude õigusele. Ettepandud määruse üldreegel osutab kolmandale, s.o loovutaja jurisdiktsioonile. Kuigi see on õiguslikult võimalik, on ettepandud reeglil mõned puudused, eelkõige olukorras, kui krediidinõudeid kasutatakse finantstagatisena direktiivi 2002/47/EÜ artikli 1 lõike 4 punkti a mõistes. Seda põhjusel, et viide kolmanda jurisdiktsiooni õigusele suurendab tagatise võtjate õiguslike hoolsusmeetmete koormust, kui krediidinõuded, s.o pangalaenud, on koondatud tagatiseks piiriüleselt. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ettepandud määruse seletuskirja kohaselt on 22 % eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioone tagatud krediidinõuete tagatisega suuruses 380 miljardit eurot 2017. aasta teises kvartalis, millest umbes 100 miljardit eurot olid piiriülesed krediidinõuded (8). Kuna ettepandud määrus puudutab keskpankade kui tagatise võtjate, s. t nõuete vastuvõtjate, huve, soovitab EKP nõukogul kaaluda ettepandud määruse artikli 4 lõikes 2 (mille eesmärgiks on kehtestada teatavates olukordades finantsvaldkonnas erireziim nõuetele õiguse kohaldamiseks) täpsustust, mille kohaselt nõuete suhtes kohaldatav õigus kehtiks ka nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes, st pangalaenude suhtes. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EKP osutab Euroopa Liidu kollisiooninormile direktiivi 2002/47/EÜ artiklis 9, mille kohaselt kohaldatakse piiriüleste registreeritud väärtpaberite suhtes ühe jurisdiktsiooni õigust, milleks on halduri kaudu hoitavate väärtpaberite konto jurisdiktsioon. Selle normi eesmärgiks on lihtsustada piiriüleseid väärtpaberite finantstagatiste tehinguid ja see peegeldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ (9) artikli 9 lõikes 2 sisalduvat Euroopa õiguse normi, mille kohaselt kohaldatakse ainult konto suhtes asjakohast õigust. Selles osas märgib EKP, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/44/EÜ (10) vastuvõtmisel ei muudetud direktiivi 2002/47/EÜ artiklit 9 krediidinõuete (st pangalaenude) hõlmamiseks, kuna määruse (EÜ) nr 593/2008 artikli 14 sisu oli alles kaalumisel. Võttes arvesse Euroopa Liidu õigust, eelkõige direktiivi 2002/47/EÜ artiklit 9 ja direktiivi 98/26/EÜ artikli 9 lõiget 2, oleks põhjendatud krediidinõuete osas määratleda üks jurisdiktsioon, nagu seda on tehtud registreeritud väärtpaberite suhtes. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 593/2008 artikli 14 lõiget 1 ja ettepandud määruse artikli 4 lõiget 2, oleks kõige tõhusam viis krediidinõuete suhtes kohaldatavate õigusnormide arvu minimeerimiseks osutada ka pangalaenude osas loovutatud nõuete õigusnormidele. Sellega saavutataks tagatisena mobiliseeritud pangalaenude osas õiguskindlus ja lihtsus, mis on samaväärne väärtpaberite tagatistehingutega. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ettepandud määruse seletuskirjas märgitakse, et kollisiooninormid ühelt poolt ettepandud määruses ja teiselt poolt direktiivis 2002/47/EÜ, direktiivis 98/26/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/24/EÜ (11) ei kattu, kuna esimest kohaldatakse nõuetele ja viimaseid registreeritud väärtpaberitele ja instrumentidele, mille kehtivus ja ülekandmine sõltub registrikandest, kontost või keskdepositooriumist (12). Siiski rõhutab EKP veel kord direktiivi 2002/47/EÜ olulisust eurosüsteemile krediidinõuete vastuvõtmisel eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatisena. EKP märgib, et direktiivi 2002/47/EÜ muudeti direktiiviga 2009/44/EÜ konkreetsel eesmärgil, et keskpangad saaksid kasutada krediidinõudeid tagatisena. EKP võttis nende muudatuste osas vastu arvamuse, (13) milles käsitles krediidinõuete õigusnormide ühtlustamatust erinevates ELi jurisdiktsioonides ja rõhutas, et „Eurosüsteemile oleks väga tähtis, et direktiiviga 2002/47/EÜ kehtestatud korra raames saaks kasutada tagatisena krediidinõudeid, mis hõlbustaks seda liiki vara mitteformaalset ja tõhusat tehingutes kasutamist, eriti elektrooniliste kanalite kaudu ja muu hulgas piiriülestes kogumites.“ |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kuigi ettepandud määrus käsitleb ainult kollisiooninorme, mitte materiaalõiguslikke aspekte, soovib EKP rõhutada oma varasemaid märkusi, mis puudutasid keskpangale tagatisena antavate krediidinõuete mobiliseerimisest tulenevat riski nii euroala jurisdiktsioonides kui ka liidus tervikuna, st riski, et kolmandatest isikutest võlgnikud (või garandid) kasutavad tasaarveldusõigust krediidinõuetega summas, mida nende nõuete krediteerijad kolmandatele isikutele võlgnevad. See risk võib oluliselt vähendada krediidinõude väärtust ja halvendada tagatise piisavust Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artikli 18.1 alusel. Kui keskpank soovib krediidinõuet realiseerida tehingupoole makseviivituse korral võib selle tasaarveldusega kaasneda krediidinõude tagatisväärtuse osaline või täielik kadu. Direktiiviga 2009/44/EÜ muudetud direktiivi 2002/47/EÜ artikli 3 lõike 3 punkt i käsitleb tasaarveldust ainult piiratud ulatuses. Mitmed liikmesriigid on vastu võtnud õigusakte, mis käsitlevad seda riski, välistades tasaarveldusõiguse EKPSi keskpankade krediidioperatsioonide tagatisena mobiliseeritud krediidinõuete osas (14). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EKP leiab, et eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatisena krediidinõuete vastuvõtmisega seotud tasaarveldusriski välistamine on õiguspärane ja täielikult kooskõlas EKPSi põhikirjaga. Eurosüsteemi kaitsmine tagatiste vastuvõtmisest tuleneva võimaliku riski eest on nõutav EKPSi põhikirja artikli 18.1 teise taande alusel, mille kohaselt EKPSi keskpankade laenuandmine peab põhinema piisaval tagatisel. Lisaks sellele aitab tasaarveldusriskide piisav käsitlus kaasa eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks tagatiseks olevate krediidinõuete jätkuvale kõlblikkusele, mis omakorda aitab kaasa rahapoliitika tõhusale ülekandumisele reaalmajandusse (15). EKP soovitab nõukogul kaaluda direktiivi 2002/47/EÜ muudatust, millega välistataks, et eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatiseks antud krediidinõude võlgnik või garant saab kasutada selle nõude algse krediidiandja suhtes tasaarveldust. Võimaliku kahju minimeerimiseks realiseerimise korral tuleb välistada sama ka kolmanda isiku osas, kellele krediidinõue eurosüsteemi keskpanga poolt loovutatakse (16). |
| --- | --- |

2.6.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud ettepandud määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. See tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EKP veebilehel.

Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.

Frankfurt Maini ääres, 18. juuli 2018

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 96 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/47/EÜ, 6. juuni 2002, finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43).

2

(3)  Direktiivi 2002/47/EÜ artikli 3 lõige 1 lubab liikmesriikidel säilitada riigi reeglid finantstagatiskokkuleppe seadmise, kehtivuse, sõlmimise, prioriteetsuse, täitmisele pööratavuse või tõenduskõlbulikkuse osas või finantstagatise andmisel enne direktiivi 2002/47/EÜ vastuvõtmist kehtinud finantstagatiskokkuleppe alusel.

3

(4)  Ettepandud määruse seletuskiri märgib õigesti, et „selgus küsimuses, kellele kuulub nõue pärast selle piiriülest loovutamist, on oluline finantsturgude osaliste, aga ka reaalmajanduse jaoks.“ (vt p 8).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 593/2008, 17. juuni 2008, lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) (ELT L 177, 4.7.2008, lk 6).

5

(6)  See kehtib vaatamata määruse (EÜ) nr 593/2008 põhjendusele 38, mille kohaselt vabatahtliku nõudeõiguse ülemineku puhul kohaldatakse artikli 14 lõiget 1 ka omandiaspektidele senise võlausaldaja ja uue võlausaldaja vahel.

6

(7)  Vt Euroopa Komisjoni „Roheline raamat - Kapitaliturgude liidu loomine“ (COM(2015) 63 final, Brüssel, 18.2.2015). Vt ka Euroopa Keskpanga „Building a Capital Markets Union – Eurosystem contribution to the European Commission’s Green Paper, 2015“.

7

(8)  Vt ettepandud määruse seletuskirja lk 2 ja joonealune märkus 10. Tuleb märkida, et 2017. aasta teise kvartali lõpus oli krediidinõuetega tagatud ja piiriüleselt mobiliseeritud eurosüsteemi krediidioperatsioonide maht viidatust oluliselt väiksem.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ, 19. mai 1998, arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/24/EÜ, 4. aprill 2001, krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15).

11

(12)  Vt ettepandud määruse seletuskirja lk 11.

12

(13)  Vt arvamuse CON/2008/37 punkt 9.1.

13

(14)  Vt muu hulgas eelkõige Prantsusmaa monetaar- ja finantskoodeksi artikli L. 141–4 I jaotuse teist lõiku, mis sätestati 9. detsembri 2016. aasta seaduse nr 2016-1691 artikliga 53; Itaalia 23. detsembri 2016. aasta dekreetseaduse nr 237 artiklit 26, mis sätestati õigusnormina 17. veebruari 2017. aasta seadusega nr 15; Luksemburgi keskpanga monetaarstaatuse seaduse, 23. detsember 1998, artikkel 22–1(4); vt ka arvamuse CON/2006/56 punkte 2.1–2.2; arvamuse CON/2016/37 punkti 2.3; arvamuse CON/2017/1 punkti 5.1.

14

(15)  Vt arvamuse CON/2016/37 punkti 2.2; arvamuse CON/2017/1 punkti 5.1.

15

(16)  Vt arvamuse CON/2016/37 punkti 2.5.

16

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/6

---

Euro vahetuskurss (1)

28. august 2018

(2018/C 303/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1710 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,03 |
| DKK | Taani kroon | 7,4574 |
| GBP | Inglise nael | 0,90680 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6633 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1427 |
| ISK | Islandi kroon | 124,70 |
| NOK | Norra kroon | 9,7243 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,713 |
| HUF | Ungari forint | 323,79 |
| PLN | Poola zlott | 4,2723 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6464 |
| TRY | Türgi liir | 7,3316 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5924 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5128 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1922 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7444 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5945 |
| KRW | Korea vonn | 1 294,67 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,5894 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9641 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4325 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 122,36 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7970 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,387 |
| RUB | Vene rubla | 79,0727 |
| THB | Tai baat | 38,098 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,7909 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,9495 |
| INR | India ruupia | 82,0965 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1710

JPY

Jaapani jeen

130,03

DKK

Taani kroon

7,4574

GBP

Inglise nael

0,90680

SEK

Rootsi kroon

10,6633

CHF

Šveitsi frank

1,1427

ISK

Islandi kroon

124,70

NOK

Norra kroon

9,7243

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,713

HUF

Ungari forint

323,79

PLN

Poola zlott

4,2723

RON

Rumeenia leu

4,6464

TRY

Türgi liir

7,3316

AUD

Austraalia dollar

1,5924

CAD

Kanada dollar

1,5128

HKD

Hongkongi dollar

9,1922

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7444

SGD

Singapuri dollar

1,5945

KRW

Korea vonn

1 294,67

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,5894

CNY

Hiina jüaan

7,9641

HRK

Horvaatia kuna

7,4325

IDR

Indoneesia ruupia

17 122,36

MYR

Malaisia ringit

4,7970

PHP

Filipiini peeso

62,387

RUB

Vene rubla

79,0727

THB

Tai baat

38,098

BRL

Brasiilia reaal

4,7909

MXN

Mehhiko peeso

21,9495

INR

India ruupia

82,0965

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/7

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

22. august 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase nimetuse registreerimistaotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

(„Bulot de la Baie de Granville“ (KGT))

(2018/C 303/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 esitas Prantsusmaa komisjonile nimetuse „Bulot de la Baie de Granville“ kaitse taotluse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 esitas Prantsusmaa komisjonile nimetuse „Bulot de la Baie de Granville“ kaitse taotluse.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon selle taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon selle taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb seoses nimetusega „Bulot de la Baie de Granville“ avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb seoses nimetusega „Bulot de la Baie de Granville“ avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide, mis on seotud nimetusega „Bulot de la Baie de Granville“ (KGT), on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud nimetuse registreerimise suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. august 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pierre MOSCOVICI

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

LISA

KOONDDOKUMENT

„BULOT DE LA BAIE DE GRANVILLE“

ELi nr: PGI-FR-02319 – 4.8.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Bulot de la Baie de Granville“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Bulot de la Baie de Granville“ on liiki Buccinum undatum kuuluv kõhtjalgne. Toodet müüakse tervelt tema kojas:

| — | elusalt või |
| --- | --- |

—

elusalt või

| — | värskelt keedetult, pastöriseeritult või külmutatult. |
| --- | --- |

—

värskelt keedetult, pastöriseeritult või külmutatult.

Toodet võidakse keetmise käigus aromatiseerida.

Sageli heledatoonilise koja värvus võib ulatuda valgest tumepruunini ning rohekasvalgest tumeroheliseni, sõltuvalt koja pinnal olevate enamal või vähemal määral märgatavate vetikate olemasolust. Kojal võivad olla mikrovetikate esinemisest tingitud punakad laigud. Meriteo jalg on valge, värvus võib ulatuda elevandiluust kreemjani, see on kaetud kitsaste vöötidega ja mustade täppidega.

Toote suurust väljendatakse pikkusega koja tipust kuni sifoonkanalini. Meritigude „Bulot de la Baie de Granville“ suurus on 47–70 mm. Samas võib tootepartii hõlmata kuni 8 % ulatuses isendeid, kelle suurus jääb alla 47 mm, ja kuni 15 % ulatuses isendeid suurusega üle 70 mm.

Seoses nõutava suuruse saavutamiseks kuluva eluea pikkusega on meritigude koja külge sageli kinnitunud mereorganismid (nuivähid, ussid, kodalased), keda nimetatakse epibiontideks. KGT „Bulot de la Baie de Granville“ tähise all turustatavates partiides võib epibionte esineda kuni 25 %-l isenditel. Selle proportsiooni hindamisel võetakse arvesse arvukalt epibionte kandvaid isendeid ning kriteerium määratakse kindlaks fotograafilisel alusel.

Meriteol „Bulot de la Baie de Granville“ on joodi, mere ja vetikate lõhn. Pärast keetmist on tootel „Bulot de la Baie de Granville“ õrn konsistents, märkimisväärselt kõrge niiskussisaldus ja joodi, mere ning pähkli lõhn ja maitse. Toode võib olla kergelt krõmpsuv selles sisalduvate väikeste setteosakeste või karpide tükikeste tõttu. Tootel ei või olla muda lõhna või maitset.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toode „Bulot de la Baie de Granville“ peab olema püütud ja lossitud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõikide KGT tootena turustatavate tavaliste meritigude märgis peab hõlmama järgmist teavet:

| — | nimetus „Bulot de la Baie de Granville“ selgete, loetavate ja kustumatute tähtedega, mille laius ja kõrgus on suuremad kui mis tahes muu märgistusel olev märge; |
| --- | --- |

—

nimetus „Bulot de la Baie de Granville“ selgete, loetavate ja kustumatute tähtedega, mille laius ja kõrgus on suuremad kui mis tahes muu märgistusel olev märge;

| — | Euroopa Liidu KGT sümbol, mis paikneb müüginimetuse lähedal. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu KGT sümbol, mis paikneb müüginimetuse lähedal.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ geograafiline piirkond määratletakse järgmise abil:

| — | püügipiirkond merel; |
| --- | --- |

—

püügipiirkond merel;

| — | lossimispiirkond. |
| --- | --- |

—

lossimispiirkond.

Püügipiirkond merel

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ püügipiirkond asub Cotentini poolsaarest lääne pool, rannikumeres, mis ulatub põhjas Goury maaninani ja lõunas Champeaux maaninani. Meritigusid püütakse rannikumerest kuni 30 meremiili kauguselt lossimispunktidest.

Lossimispiirkond

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ lossimispiirkond hõlmab rannikul asuvaid kommuune, mis jäävad põhjast Goury maanina ja lõunast Champeaux maanina vahelisele alale. Geograafiline piirkond hõlmab La Manche’i departemangu järgmisi kommuune:

kommuunid tervikuna: Agon-Coutainville; Anneville-sur-Mer; Annoville; Barneville-Carteret; Baubigny; Blainville-sur-Mer; Bréhal; Bretteville-sur-Ay; Bréville-sur-Mer; Bricqueville-sur-Mer; Carolles; Champeaux; Coudeville-sur-Mer; Créances; Denneville; Donville-les-Bains; Flamanville; Geffosses; Gouville-sur-Mer; Granville; Hauteville-sur-Mer; Héauville; Heugueville-sur-Sienne; Jullouville; La Haye; Le Rozel; Les Moitiers-d’Allonne; Les Pieux; Lessay; Lingreville; Montmartin-sur-Mer; Orval-sur-siennes; Pirou; Portbail; Regnéville-sur-Mer; Saint-Georges-de-la-Rivière; Saint-Germain-sur-Ay; Saint-Jean-de-la-Rivière; Saint-Lô-d’Ourville; Saint-Pair-sur-Mer; Siouville-Hague; Surtainville; Tourville-sur-Sienne; Tréauville.

Osaliselt geograafilisse piirkonda kuuluvad kommuunid: La Hague.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Granville’i lahe piirkonda iseloomustavad väga suured merelooded (keskmine amplituud 10,5 meetrit) ja mere väga suur taandumine mõõna ajal. Mereloodete ajal ümberpaiknevad veemassid tekitavad veevooluseid, mille kiirus Granville’i kohal võib ulatuda kuni 2 sõlmeni.

Vooluste jõud tingib veekolonni olulise segunemise ning veemass segatakse vertikaalselt pidevalt läbi (stratifikatsioon puudub).

Loodetega seotud veevooludest ja tõusulainetest tingitud vee oluline segamine vähendab vee temperatuuri aastaringset muutumist umbes 10 °C-ni. Vee keskmine temperatuur suvel on 17 °C ja talvel 8 °C.

Tugevad voolused ja looded tingivad veemasside pideva vahetumise lahest pealetuleva veega, vee väga hea kvaliteedi ja suhteliselt madala temperatuuri.

Granville’i laht on ühtlase sügavusega ning sügavus ületab 50 meetrit alles kaugemal kui 30 meremiili Lääne-Cotentini rannikul asuvatest sadamatest.

Piirkond on rikas mereorganismide kodade jäänuste poolest ning mudalaadsed setted (peened setted) puuduvad peaaegu täielikult.

Cotentini lääneranniku kliima on mõõdukas merekliima (aasta keskmine temperatuur 11,4 °C), mida mõjutavad väga tugevalt Atlandi ookeanilt tulevad niisked ja jahedad õhumassid.

Ranniku iseloomulike omaduste hulka kuuluvad ka rannajoone eripärad, merekallas kaitseb ülekaalus olevate läänetuulte eest ja on valdavalt liivane, välja arvatud põhja- ja lõunatipus, mis piirab püügilaevade varjumise ja merelemineku võimalusi. Vajadus hajutada meritigude püügilaevu kogu rannikupiirkonna ulatuses ning rannikuga seotud keskkonnakaalutlused on tinginud järgmised eripärad:

| — | rannikul asuvate randumissildade ja lossimispunktide suur arv; |
| --- | --- |

—

rannikul asuvate randumissildade ja lossimispunktide suur arv;

| — | püügilaevade väikesed mõõtmed (< 12 m), mis hõlbustavad laevade mereleminekut ja lihtsustavad nende randumist. |
| --- | --- |

—

püügilaevade väikesed mõõtmed (< 12 m), mis hõlbustavad laevade mereleminekut ja lihtsustavad nende randumist.

Meriteod kuuluvad Normandia rannikupiirkonna elanike kohaliku traditsioonilise toidu hulka. Meritigusid püüti käsitsi või rehade abil mõõna ajal (A. LOCARD, Manuel Pratique d’Ostréiculture, 1900 ja L. JOUBIN, Etudes sur les Gisements de Coquilles Comestibles des Côtes de France – La presqu’île du Cotentin, Bulletin de l’Institut Océanographique, 1911). Meritigusid tarbiti otseselt toiduks, kuid neid kasutati ka söödana väärtuslikumate kalade, nagu tursk, püügiks.

XX sajandi esimeses pooles võimaldas Granville’i piirkonnas levinud väikesemahuline kalapüük, nagu püük lõkspüünise, traali või tragi abil, saada meritigusid ka kaaspüügina, mis pakkus mereandidele huvipakkuvat täiendust.

Alates XX sajandi keskpaigast töötati välja eritehnoloogiad. J. LE DANTEC annab teada 1947. aastal, et on olemas tigude sihtpüük ja et „molluskeid püüti ranniku läheduses lõkspüünisega“ (Revue officielle des travaux des pêches maritimes 1947–1949 – Tome XV.FASC. 1–4 nr 54–60).

Meritigude „Bulot de la Baie de Granville“ kutselise püügi kiire areng toimus XX sajandi teisel poolel, seda tänu suuremaid koguseid püüda võimaldavate püügivahendite tekkimisele. See tegevus muutus kutseliseks, eriomaseks ja tulusaks. Neist püügivahenditest tuleb nimetada lõkspüüniseid meritigude püüdmiseks ja võrekaste nende transportimiseks.

Alates 1985. aastast kehtestati Granville’i lahes püütavate meritigude varude haldusvahend (mis hõlmab püügilaevade suurust, püügivahendite liiki, püügikalendrit jne), mille eesmärk on tagada varude kaitse ja säilitada lõkspüünisega püüdmise käsitöönduslik iseloom.

Toote eripära

„Bulot de la Baie de Granville“ on liiki Buccinum undatum kuuluv kõhtjalgne. Toote iseloomulikud omadused on järgmised:

| — | toode turustatakse tervelt, oma kojas; |
| --- | --- |

—

toode turustatakse tervelt, oma kojas;

| — | toode on värske; |
| --- | --- |

—

toode on värske;

| — | toote suurus: 47–70 mm, sealhulgas kuni 15 % isendeid suurusega üle 70 mm ja kuni 8 % isendeid suurusega alla 47 mm; |
| --- | --- |

—

toote suurus: 47–70 mm, sealhulgas kuni 15 % isendeid suurusega üle 70 mm ja kuni 8 % isendeid suurusega alla 47 mm;

| — | tarbimisel: setted puuduvad või esinevad vähesel määral, tootel on joodi, vetikate ja pähkli maitse, puudub muda lõhn ja maitse. |
| --- | --- |

—

tarbimisel: setted puuduvad või esinevad vähesel määral, tootel on joodi, vetikate ja pähkli maitse, puudub muda lõhn ja maitse.

Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote kindlaksmääratud kvaliteedil ja toote mainel.

Eeskätt tuleneb toote kvaliteet geograafilise keskkonna iseloomulike omaduste ja püüdjate oskusteabe ühendamisest.

Granville’i lahe looduslikud tingimused (sügavus, tugevad looded, vee kvaliteet ja temperatuur) on soodsad külmas meres elava liigi Buccinum undatum arenguks.

Püüdjad on kohandanud oma tegevust vastavalt piirkonna eripäradele. Suurte loodete tõttu on sadamad juurdepääsetavad ainult tõusu ajal. Loodete poole ööpäeva pikkune tsükkel määrab laevade väljumise ja merelt naasmise ajakava: püügilaevade püügiaeg ei saa kesta kauem kui 16 tundi.

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ populaarsus on tingitud toote värskusest, mille tagab kõnealune lühike püügiperiood, aga ka isendite elujõulisuse ja organoleptiliste omaduste säilimisest, mis tagatakse järgmiste tegurite abil:

| — | lõkspüünise abil toimuv nn mahepüük, millega välditakse meritigude kahjustusi, nagu kodade purunemine või segunemine meresetetega, ning mis võimaldab isendid välja püüda tervete ja elujõulistena; |
| --- | --- |

—

lõkspüünise abil toimuv nn mahepüük, millega välditakse meritigude kahjustusi, nagu kodade purunemine või segunemine meresetetega, ning mis võimaldab isendid välja püüda tervete ja elujõulistena;

| — | kalastuspiirkondade valimine, püüdjate teostatav püütud isendite sorteerimine ja puhastamine, mis võimaldab kõrvaldada sööda jäägid ja setted; |
| --- | --- |

—

kalastuspiirkondade valimine, püüdjate teostatav püütud isendite sorteerimine ja puhastamine, mis võimaldab kõrvaldada sööda jäägid ja setted;

| — | püügipiirkonna kohalikul tasandil toimuv ühtlane ja tasakaalustatud kasutamine, millega tagatakse toodete suhteliselt väikesed ja ühtlased mõõtmed; |
| --- | --- |

—

püügipiirkonna kohalikul tasandil toimuv ühtlane ja tasakaalustatud kasutamine, millega tagatakse toodete suhteliselt väikesed ja ühtlased mõõtmed;

| — | ladustamine võrekastidesse, mis võimaldab säilitada meritigude elujõulisuse ja terviklikkuse kuni nende turustamiseni elusalt või kuni keetmiseni. |
| --- | --- |

—

ladustamine võrekastidesse, mis võimaldab säilitada meritigude elujõulisuse ja terviklikkuse kuni nende turustamiseni elusalt või kuni keetmiseni.

Ka mõõdukad ilmastikutingimused soodustavad meritigude head säilimist alates väljapüügist kuni lossimiseni ilma jää kasutamiseta.

Toote „Bulot de la Baie de Granville“ head maitseomadused on tingitud ka merepõhja settekihi laadist. Mudalaadsed setted, mis võiksid kahjustada meritigude organoleptilisi omadusi (tume värvus, muda lõhn ja maitse), puuduvad peaaegu täielikult.

Kohaliku elanikkonna seas aastakümneid hea mainega toote populaarsus suurenes 1980. aastatel seoses kutselise püügi arenguga veelgi ning Granville’i lahe piirkond muutus Prantsusmaal meritigude püüdmise ja traditsioonilisel viisil elusalt turustamise keskuseks.

Meritigude tarbimise suurenemist kogu riigi ulatuses ja Granville’i mainet toetas ka toote „Bulot de la Baie de Granville“ turustamine moodi läinud mereandide valiku pakkumiseks ning uue müügivormi, keedetud meritigude väljaarendamine. Toote „Bulot de la Baie de Granville“ kõrge maine üheks tõendiks on prantsuskeelse mõiste „bulot“ kasutuselevõtt meritigude jaoks. Kuni 1990. aastateni kasutati karpide ametliku müüginimetusena mõistet „buccin“, kuid Normandiast pärinev mõiste „bulot“ muutus tuntumaks. Koos toote turustamise levikuga hakkas selle mõiste kasutamine sagenema ning mõiste „bulot“ muutus ametlikult kasutatavaks nimetuseks mõiste „buccin“ kõrval. Seejärel hakati kasutama toote täielikku kaubanduslikku nimetust „Bulot de la Baie de Granville“, mis võimaldas tarbijat paremini teavitada ning väärtustada Granville’i lahest pärinevat meritigu.

Üleriigilise ajakirjanduse ja telesaadete vahendusel ületas toote „Bulot de la Baie de Granville“ tuntus kutsealased ja piirkondlikud piirid. Nimetada võib tuntud merendusalast telesaadet „Thalassa“, kus edastati reportaaž pealkirjaga „Granville’i meriteod, reportaaž pisut erilisest püügist: meritigude püük Granville’is“, mida näidati 1996. aasta mais.

Meritigude pärinemine Granville’i lahest tagab seega väga hea kvaliteedi, nagu on märgitud ka kuukirja „Terra Eco“ 2013. aasta veebruari numbris seoses toote „Bulot de la Baie de Granville“ tarbimise üleriikliku ja üleeuroopalise levikuga: „Granville’i meritigusid, mis on tuntud oma värskuse ja lõhna poolest (milles puudub muda kõrvallõhn), turustatakse üle kogu Prantsusmaa ja ka teistes naabruses asuvates Euroopa riikides“.

Kõige suurem tunnustus tootele „Bulot de la Baie de Granville“ televisiooni vahendusel pärineb tähtedega tunnustatud kokalt Guy MARTINilt, kes märkis 2014. aastal TV5 Monde kanalil edastatud Normandia koorikloomadele ja karpidele pühendatud telesaates „Epicerie Fine“ („Gurmeeroad“): „Meritigusid pakutakse igal pool, kuid valida tuleks toode „Bulot de la Baie de Granville“, sest see meritigu tähendab piirkonda ja oskusteavet, võib öelda, et kohalikku traditsioonilist toodet ja merd...“

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c39eed6-89d4-4c81-9080-78ad68ff8814/telechargement

---

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/12

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

21. august 2018,

mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus

(„The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ (KPN))

(2018/C 303/05)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 esitas Ühendkuningriik komisjonile nimetuse „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kaitse taotluse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 esitas Ühendkuningriik komisjonile nimetuse „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kaitse taotluse.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb seoses nimetusega „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb seoses nimetusega „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide, mis on seotud nimetusega „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ (KPN), on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud nimetuse registreerimise suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 21. august 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pierre MOSCOVICI

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

LISA

KOONDDOKUMENT

„THE VALE OF CLWYD DENBIGH PLUM“

ELi nr: PDO-GB-02287 – 8.2.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„The Vale of Clwyd Denbigh Plum“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ (Prunus domestica Linnaeus) tähistatakse Põhja-Walesi Denbighshire' maakonnast Clwydi oru geograafilisest piirkonnast pärit Denbigh' ploomipuu (sort „Denbigh Plum“) vilja. „Denbigh Plum“ on ainuke Walesi pärismaine ploomisort.

Olenevalt sellest, kas ploomi kasutatakse kokanduses, mille jaoks vilju korjatakse augusti keskel enne valmimist, või desserdi jaoks, kui ploomil lastakse valmida viljapuus ja korjatakse augusti lõpus või septembri alguses, on ploom „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ järgmiste omadustega.

Kokandus

| — | Puudutamisel tundub ploom kõva. |
| --- | --- |

—

Puudutamisel tundub ploom kõva.

| — | Värvus on oranžikaspunane, vilja valmimise käigus lisandub kollaseid laike. |
| --- | --- |

—

Värvus on oranžikaspunane, vilja valmimise käigus lisandub kollaseid laike.

| — | Kestal ilmneb kirmekiht. |
| --- | --- |

—

Kestal ilmneb kirmekiht.

| — | Rohekate merevaiguvarjunditega sügavkollane viljaliha on tihke. |
| --- | --- |

—

Rohekate merevaiguvarjunditega sügavkollane viljaliha on tihke.

| — | Viljaliha kinnitub seemneluule. |
| --- | --- |

—

Viljaliha kinnitub seemneluule.

| — | Vilja pikkus varre kinnituskohast kuni tipuni on 45–65 mm. |
| --- | --- |

—

Vilja pikkus varre kinnituskohast kuni tipuni on 45–65 mm.

| — | Vilja läbimõõt on 40–55 mm. |
| --- | --- |

—

Vilja läbimõõt on 40–55 mm.

Dessert

| — | Ettevaatlikul pigistamisel muutub ploom pehmemaks. |
| --- | --- |

—

Ettevaatlikul pigistamisel muutub ploom pehmemaks.

| — | Vilja pikkus varre kinnituskohast kuni tipuni on 45–65 mm. |
| --- | --- |

—

Vilja pikkus varre kinnituskohast kuni tipuni on 45–65 mm.

| — | Vilja läbimõõt on 40–55 mm. |
| --- | --- |

—

Vilja läbimõõt on 40–55 mm.

| — | Kuju – kerajas või kergelt ovaalne. |
| --- | --- |

—

Kuju – kerajas või kergelt ovaalne.

| — | Värvus – lillaka varjundi ja kuldsete täpikestega tumepunane. Vilja valmides muutub selle liha loomuldasa tumedamaks. |
| --- | --- |

—

Värvus – lillaka varjundi ja kuldsete täpikestega tumepunane. Vilja valmides muutub selle liha loomuldasa tumedamaks.

| — | Mida kauemaks kirmekihiga (nähtav valkjas kiht) kaetud ploomid puusse jäävad, seda pikema aja jooksul saavad need areneda. |
| --- | --- |

—

Mida kauemaks kirmekihiga (nähtav valkjas kiht) kaetud ploomid puusse jäävad, seda pikema aja jooksul saavad need areneda.

| — | Rohekate merevaiguvarjunditega sügavkollane viljaliha on iseenesest pehme ja mahlane. |
| --- | --- |

—

Rohekate merevaiguvarjunditega sügavkollane viljaliha on iseenesest pehme ja mahlane.

| — | Viljaliha kinnitub vaid osaliselt seemneluu külge. |
| --- | --- |

—

Viljaliha kinnitub vaid osaliselt seemneluu külge.

| — | Keskmiselt on ühes kilogrammis 9–15 ploomi (tavaliselt 12). |
| --- | --- |

—

Keskmiselt on ühes kilogrammis 9–15 ploomi (tavaliselt 12).

| — | Brixi test (magususe mõõt) 16–19. |
| --- | --- |

—

Brixi test (magususe mõõt) 16–19.

Dessertploomide pehmet ja õrna kesta tuleks kaitsta muljumise eest. Seepärast tuleb küpseid vilju väga ettevaatlikult käidelda.

Dessertploomide pika kasvuperioodi jooksul on rohkem aega, et vilja tugev, hapukas ja magus maitse täielikult välja kujuneks. Ploom „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ on eristatav tänu täiuslikule maitsele ja magususele.

Kuumtöötlemisel muutuvad ploomi täiuslik maitse ja loomuomane magusus veelgi tugevamaks. Ploomi soojalt süües sulab selle tekstuur sööja suus.

Suurim osa ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ saagist müüakse kohalikel turgudel dessertploomina.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Ploom „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ peab olema saadud määratletud piirkonnas kasvatatud ploomipuudelt. Kõnealused puud on kommertspuukoolides saadud määratletud geograafilise piirkonna teatavate ploomipuueksemplaride või üksikpuude pookimise või pungastamise teel. Ploom „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ EI TOHI olla saadud seemikutest kasvatatud ploomipuudest. Kuna tolmeldamist ei saa kontrollida, võivad seemikutest kasvatatud puud olla geneetiliselt muutunud ning nende sordiehtsust ei ole võimalik tagada.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kasvatamine

Kärpimine

Taimekahjustajate ja haiguste tõkestamine/sõnnikuga väetamine ja pihustamine

Koristus

Ladustamine (vajaduse korral)

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Ploomi „Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kasvatatakse Põhja-Walesis Denbighshire's Clwydi oru määratletud geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmisi omavalitsusüksuse osasid:

| — | Aberwheeler, |
| --- | --- |

—

Aberwheeler,

| — | Bodfari, |
| --- | --- |

—

Bodfari,

| — | Cefn Meiriadog, |
| --- | --- |

—

Cefn Meiriadog,

| — | Clocaenog, |
| --- | --- |

—

Clocaenog,

| — | Cyffylliog, |
| --- | --- |

—

Cyffylliog,

| — | Denbigh, |
| --- | --- |

—

Denbigh,

| — | Efenechtyd, |
| --- | --- |

—

Efenechtyd,

| — | Henllan, |
| --- | --- |

—

Henllan,

| — | Llanbedr Dyffryn Clwyd, |
| --- | --- |

—

Llanbedr Dyffryn Clwyd,

| — | Llandyrnog, |
| --- | --- |

—

Llandyrnog,

| — | Llanelidan, |
| --- | --- |

—

Llanelidan,

| — | Llanfair Dyffryn Clwyd, |
| --- | --- |

—

Llanfair Dyffryn Clwyd,

| — | Llangynhafal, |
| --- | --- |

—

Llangynhafal,

| — | Llanrhaeadr yng Nghinmeirch, |
| --- | --- |

—

Llanrhaeadr yng Nghinmeirch,

| — | Llanynys, |
| --- | --- |

—

Llanynys,

| — | Nantglyn, |
| --- | --- |

—

Nantglyn,

| — | Rhuddlan |
| --- | --- |

—

Rhuddlan

| — | Ruthin, |
| --- | --- |

—

Ruthin,

| — | St Asaph, |
| --- | --- |

—

St Asaph,

| — | Trefnant, |
| --- | --- |

—

Trefnant,

| — | Tremeirchion Cwm |
| --- | --- |

—

Tremeirchion Cwm

| — | Waen |
| --- | --- |

—

Waen

ning Llansannani omavalitsusüksuse osa.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Clwydi orust pärinev ploom sordist „Denbigh Plum“ on ainuke Walesi pärismaine ploomisort. Tänu Clwydi oru erilistele keskkonna- ja geograafiaalastele mõjuritele on seal täiuslikud tingimused selle pärismaise ploomipuu jõudsaks kasvuks ning vilja tunnuslike omaduste kujunemiseks.

Clwydi org on Põhja-Walesi jõeoru piirkond, mida suures osas kaitsevad ümbritsevad künkad (sh ida pool põiki kagust loodesse kulgev Clwydi mäeahelik), ning mis on avatud üksnes rannikul takistuseta puhuvale põhjatuulele. Künkad annavad kaitset valdavate lääne- ja sageli külmade idatuulte eest. See suhteliselt kaitstud keskkond on ploomikasvatuse jaoks olulise tähtsusega, sest tänu sellele on ploomipuude õitsemise ja viljade arenemise ajal vähem kahjustusi.

Põllumajandusmaa klassifikatsiooni kohaselt on Clwydi org Walesi kõige ekstensiivsem piirkond (1. ja 2. tase). Põllumajandusmaa klassifikatsioonis võetakse arvesse selliseid tingimusi nagu kliima, asukoht, mullastik. Clwydi oru 1. ja 2. taseme põllumajandusmaa määratlus on „suurepärane kvaliteet“ või „väga hea“. Sellest kasvukohast on võimalik pidevalt saada ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ head saaki.

Clwydi oru pinnas kuulub Ühendkuningriigi selliste kõige viljakamate looduslike muldade hulka, mis varustab ploomipuud ja selle vilja kõigi vajalike toitainetega. Selle oru mullastikus säilivad sellised toitained nagu kaalium, magneesium ja kaltsium, mis on nimetatud ploomide arenguks olulise tähtsusega.

Clwydi oru vaba äravoolu ja keskmise tekstuuriga tüsedatel muldadel areneb ploomipuu tugev juurestik, mis on väga oluline ploomipuude ja kvaliteetse ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kasvamisel.

Tänu Triiase ajastu uue pehme punase liivakivi aluspõhjaks olevale lubjakivile on piirkonnas kõrge pH-tasemega lubjarikkad mullad. Kui suurem osa marjadest (nt maasikad ja vaarikad) kasvavad paremini kergelt happelistel muldadel, siis kõnealused ploomid kasvavad jõudsalt piirkonnas ülekaalukalt kõrge pH-tasemega muldadel, mis on tekkinud lubjakivi murenemisel.

Ploome „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ andvad ploomipuud õitsevad aprillis ja on väga vastuvõtlikud õitele kahjulikult mõjuva kevadise külmakiirguse suhtes. Tänu lähedase Golfi hoovuse mõjule on Clwydi orus mikrokliima, mis muudab külma mõju mõõdukamaks ning vähendab selle ohtu. Golfi hoovusest tingitud mõõdukalt jahedate temperatuuride tõttu pikeneb ploomipuude õitseaeg ning seega on võimalik ulatuslik tolmeldamine ja ploomide pikemat aega kestev aeglane küpsemine, mille käigus kujuneb vilja täiuslik ja tugev maitse.

Ajalooliselt on see viljakate muldadega piirkond tuntud selliste eri puuviljadest (sh ploomid) valmistatud toodete traditsiooni ja hea maine poolest, mida on olnud võimalik tutvustada alates 1850. aastast igal aastal korraldataval Clwydi oru kuulsal aiandusnäitusel. Alates 1890-ndate aastate lõpust on Clwydi oru peamine maakond Denbighshire olnud Walesi suurim puuviljakasvatuspiirkond. Ploomikasvatuse ajalugu on kohalikule piirkonnale jätnud oma jälje sellega, et Denbigh' tänavatele ja majadele on pandud nimesid ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ järgi. Üle saja aasta ühe perekonna omandisse kuuluvas kohalikus viljapuuaias kasvatatakse kommertsturu tarbeks ikka veel toote „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ tooraineallikaks olevaid ploome.

Ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kasvatamisega seotud teadmisi ja oskusi on piirkonnas aja jooksul edasi arendatud. Ühelt põlvkonnalt järgmisele edasi antud ploomikasvatusalane eriline oskusteave hõlmab järgmist: ploomipuude istutamine ja hooldamine, kärpimine ja väetamine, koristus ning viljade käitlemine.

Võrreldes enamiku kaubanduslikult toodetavate ploomidega on ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kest väga pehme ja tundlik muljumise suhtes; seepärast on vaja vilja käidelda väga ettevaatlikult, et vältida kahjustusi ja muljutisi. Ploomikorjajaid harjutatakse vilja võimalikult vähe puudutama, nii et käsitsi noppides haarataks kinni üksnes ploomi varrest. Selle tulemusena on värskelt korjatud ploomidel sageli näha vilja kaitsev valkjas kirme.

Clwydi orus valitseb sellele paigale iseloomulik, mõõdukast Golfi hoovusest mõjutatud mikrokliima, mis soodustab eespool nimetatud ploomide kasvu. Ploomipuud kuuluvad varakult õitsevate viljapuude hulka, mistõttu tavapärase saagi saamiseks on külmavaba kasvukoht väga oluline, sest pakane on õitsvate puude jaoks tõsine hädaoht.

Erinevalt enamikust muudest ploomidest on seenhaiguste suhtes looduslikult resistentne sort „Denbigh Plum“ märkimisväärselt haigusevaba – hoolimata sellest, et kasvukohas valitseb soe/niiske kliima. Võrreldes muude ploomikasvatuspiirkondadega on Clwydi oru kliima ka jahedam. Seetõttu on ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ pikema kasvuperioodi jooksul vilja maitse täielikuks kujunemiseks rohkem aega. Ploom „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ on hästi eristatav tänu oma täiuslikule maitsele ja magususele.

Tänu mere ja orus voolava Clwydi jõe lähedusele on ekstreemsed temperatuurid mõõdukamad, samuti on jõgi looduslik niiskusallikas, mis koos Clwydi oru olemuslikult kõrge põhjaveetasemega aitab täita sügavalt juurduvate ploomipuude suurt niiskusevajadust ning vähendab tarvet kasutada niisutussüsteeme.

Toote „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ tootmiseks vajalik pärismaine ploomisort on ajale vastu pidanud ning minimaalse inimsekkumisega piirkonna looduslikes tingimustes jõudsalt kasvanud. Tänu selle kaitstud, lausiku, viljaka ja lubjarikka mullastikuga piirkonna mikrokliimale, kus valitsevad mõõdukad temperatuurid, on olemas looduslik niisutussüsteem ja ploomipuude õitseajal tõenäoliselt külmavabad päevad, on tagatud ideaalsed tingimused ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kasvamiseks ning selle vilja iseloomulike ja ainulaadsete omaduste kujunemiseks.

Kuni viimase ajani oli ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kasvatamine ulatuslikult soiku jäänud. Viimastel aastatel on aga määratletud geograafilise piirkonna kogukondade koosmeele mõjul kasvatamine siiski taaselustunud ning tipneb igal aastal toimuva tootele „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ pühendatud pidustusega, milles osaleb üle 2 000 külastaja. Festivalil esitletakse nii värskeid vilju kui ka ploomist valmistatud mitmesuguseid tooteid.

Walesi kuulus meisterkokk Bryn Williams on ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ patroon, kes selle toote erijooni kirjeldab oma köögivilja ülistavas kokaraamatus „The Love of Veg.“ Kogu Walesis ja Ühendkuningriigi ülejäänud osades hinnatakse ploomi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ kõrgelt selle suurepäraste omaduste tõttu; tervislikku toitumist propageeriv liikumine Slow Food on esitanud toote auhinna „Ark of Taste“ (maitselaegas) kandidaadiks.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/676695/pfn-vale-clwyd-denbigh-plum.pdf

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8958 – DV4 / ABP / OMERS / Real Estate JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 303/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Oxford DOOR Investor (UK) LLP („Oxford“, Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

—

Oxford DOOR Investor (UK) LLP („Oxford“, Ühendkuningriik);

| — | DV4 Limited („DV4“, Briti Neitsisaared); |
| --- | --- |

—

DV4 Limited („DV4“, Briti Neitsisaared);

| — | Stichting Depositary APG Strategic Real Estate Pool („APG“, Madalmaad). |
| --- | --- |

—

Stichting Depositary APG Strategic Real Estate Pool („APG“, Madalmaad).

Oxford, DV4, ja APG omandavad uue ühisettevõtte üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses, et omada, arendada ja hallata üürimiseks mõeldud elamukinnisvara Manchesteris (Ühendkuningriik) Middlewood Locksi piirkonnas.

Koondumine toimub varade ostu teel.

2.

—   Oxford: osa laiemast OMERS Administration Corporation („OMERS“) Groupist. OMERS on Ontario munitsipaalteenistujate pensionisüsteemi põhipensioniplaani haldur ja pensionifondide haldur. OMERS haldab hajutatud ülemaailmset portfelli, millesse kuuluvad aktsiad ja võlakirjad ning kinnisvarasse, börsivälistesse ettevõtjatesse ja taristusse tehtavad investeeringud,

—   DV4: kinnisvarafond,

—   APG: sellise investeerimisfondi depositoorium, mille tegelik tulusaav omanik on pensionide haldamisega tegelev ettevõtja Stichting Pensioenfonds ABP, mis on spetsialiseerunud avaliku sektori kollektiivpensionidele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8958 – DV4 / ABP / OMERS / Real Estate JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9006 – Deutsche Asphalt / Bunte / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 303/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju Strabag SE-l („Strabag“, Austria), |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju Strabag SE-l („Strabag“, Austria),

| — | Johann Bunte Bauunternehmung GmbH & Co. KG („Bunte“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Johann Bunte Bauunternehmung GmbH & Co. KG („Bunte“, Saksamaa),

| — | uus ühisettevõtja (Saksamaa). |
| --- | --- |

—

uus ühisettevõtja (Saksamaa).

Strabag (täielikult tema omandusse kuuluva tütarettevõtja Deutsche Asphalt kaudu) ja Bunte omandavad ühisettevõtja üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

—   Deutsche Asphalt: erinevate asfaldisortide tootmine asfaltkande-, asfaltside- ja asfaltkattekihtide jaoks,

—   Strabag: ehitusteenused ja -materjalid,

—   Bunte: asfaldisegu tootmine ja turustamine ning teedeehitus,

—   ühisettevõtja: asfaldisegu tootmine ja turustamine. Deutsche Asphalt ja Bunte toovad ühisettevõttesse kaasa teatava hulga asfalditehaseid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9006 – Deutsche Asphalt / Bunte / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/20

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9035 – Charlesbank / Partners Group / H-Food Holdings)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 303/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Charlesbank Capital Partners, LLC („Charlesbank“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Charlesbank Capital Partners, LLC („Charlesbank“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Partners Group AG („Partners Group“, Šveits), |
| --- | --- |

—

Partners Group AG („Partners Group“, Šveits),

| — | H-Food Holdings, LLC („Hearthside“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju Partners Groupil. |
| --- | --- |

—

H-Food Holdings, LLC („Hearthside“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju Partners Groupil.

Charlesbank ja Partners Group omandavad ettevõtja Hearthside üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

—   Charlesbank: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes on keskendunud juhtkonna poolt ettevõtte väljaostmistele ja kasvukapitali kaudu rahastamisele. Tema portfell hõlmab äriühinguid, mis tegutsevad väga erinevates valdkondades, nagu äriteenused, haridus, tarbekaubad, energia, finantsteenused, tervishoid, tööstusteenused, turustamine, tehnoloogia, meedia, telekommunikatsioon jne.

—   Partners Group: ülemaailmselt tegutsev eraõiguslike turgude investeeringute haldamisega tegelev ettevõtja, kes on keskendunud börsivälisele kapitalile ning erasektori kinnisvarale, taristule ja võlale. Hearthside, mille üle on Partners Groupi sidusettevõtjatel valitsev mõju, tegutseb toidukaubamärkide ja toiduainetööstuse ettevõtjate lepingupõhise toiduainete tootjana. Samuti tegutseb Hearthside lepingupõhise toiduainete pakendamise ja lepingupõhise toiduainete pakendamise seadmete valdkonnas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9035 – Charlesbank / Partners Group / H-Food Holdings

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9069 – Kuwait Investment Authority / North Sea Midstream Partners)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 303/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Kuwait Investment Authority („KIA“, Kuveit); |
| --- | --- |

—

Kuwait Investment Authority („KIA“, Kuveit);

| — | North Sea Midstream Partners Limited („NSMP“, Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

—

North Sea Midstream Partners Limited („NSMP“, Ühendkuningriik.

KIA omandab eriotstarbelise ettevõtja Selkie Investments Midstream Bidco Limited kaudu kogu NSMP üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | KIA on ülemaailmselt tegutsev investor, kes investeerib kinnisvarasse, börsivälistesse ettevõtetesse ja börsiettevõtetesse ning tegutseb fikseeritud tulumääraga ja alternatiivsetel investeerimisturgudel kõikjal maailmas. Peamiselt omandab ta mittekontrollivaid vähemusosalusi. |
| --- | --- |

—

KIA on ülemaailmselt tegutsev investor, kes investeerib kinnisvarasse, börsivälistesse ettevõtetesse ja börsiettevõtetesse ning tegutseb fikseeritud tulumääraga ja alternatiivsetel investeerimisturgudel kõikjal maailmas. Peamiselt omandab ta mittekontrollivaid vähemusosalusi.

| — | NSMP omab maagaasi transportimise ja töötlemise varasid Ühendkuningriigile kuuluvates Põhjamere piirkondades ja nende ümbruses. |
| --- | --- |

—

NSMP omab maagaasi transportimise ja töötlemise varasid Ühendkuningriigile kuuluvates Põhjamere piirkondades ja nende ümbruses.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9069 – Kuwait Investment Authority / North Sea Midstream Partners

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/22

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8858 – Boeing/Safran/JV (abijõuseadmed))

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 303/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | The Boeing Company („Boeing“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

The Boeing Company („Boeing“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Safran S. A. („Safran“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Safran S. A. („Safran“, Prantsusmaa),

| — | ühisettevõte (piiratud vastutusega äriühing, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

ühisettevõte (piiratud vastutusega äriühing, Ameerika Ühendriigid).

Boeing ja Safran omandavad uue ühisettevõtja (piiratud vastutusega äriühing) üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

Sellest koondumisest teatati komisjonile juba 5. juunil 2018, kuid seejärel teatis tühistati 26. juunil 2018.

2.

—   Boeing: kommertsotstarbeliste reaktiivlennukite ning kaitse-, kosmose- ja turvasüsteemide projekteerimine, tootmine ja müük kogu maailmas. Lisaks osutab Boeing lennundus- ja kosmosesektoris järelturuteenuseid;

—   Safran: lennundus- ja kosmosesüsteemide, õhusõidukite seadmete ja kaitsesüsteemide projekteerimine, tootmine ja müük kogu maailmas. Toodangu hulka kuuluvad lennuki- ja kosmosesõidukite mootorid, elektrisüsteemid ja juhtmestikud, ning kommerts-, piirkondlike ja äriotstarbeliste õhusõidukite pardasüsteemid. Lisaks osutab Safran oma toodetega seoses järelturuteenuseid;

—   ühisettevõte (piiratud vastutusega äriühing): kommertsotstarbelistes õhusõidukites kasutatavate abijõuseadmete („APU süsteemid“) projekteerimine, tootmine ja müük. Samuti osutab ühisettevõte APU süsteemide hooldus-, remondi- ja ülevaatusteenuseid ning tarnib selliste süsteemide varuosi.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8858 – Boeing/Safran/JV (abijõuseadmed)

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

Parandused

| 29.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/23

---

Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituse alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 88, 8. märts 2018
  )

(2018/C 303/11)

Leheküljel 3 punkti 12 teises lauses

asendatakse

„... vastavalt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 5 lõikele 2 ...“

järgmisega:

järgmisega:

„... vastavalt otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 5 lõikele 3 ...“.

---