# Službeni list C 337/20.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 337 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.20 rujna 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 337

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.20 rujna 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 11. do 14. rujna 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 89, 8.3.2018.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 11. do 14. rujna 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 89, 8.3.2018.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 89, 8.3.2018.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak 12. rujna 2017. |
| 2018/C 337/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o provedbi Direktive 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (Direktiva o mirenju) (2016/2066(INI)) | 2 |
| 2018/C 337/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o funkcioniranju franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru (2016/2244(INI)) | 6 |
| 2018/C 337/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Svemirskoj strategiji za Europu (2016/2325(INI)) | 11 |
| 2018/C 337/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o daljnjem akademskom obrazovanju i obrazovanju na daljinu kao dijelu europske strategije cjeloživotnog učenja (2016/2142(INI)) | 20 |
| 2018/C 337/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o kitolovu u Norveškoj (2017/2712(RSP)) | 30 |
| 2018/C 337/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (2016/2301(INI)) | 33 |
| | Srijeda 13. rujna 2017. |
| 2018/C 337/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Indijom (2017/2025(INI)) | 48 |
| 2018/C 337/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051451 – 2017/2780(RSP)) | 54 |
| 2018/C 337/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/6 u pogledu hrane za životinje i hrane koja podliježe posebnim uvjetima kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukušima (D051561/01 – 2017/2837(RSP)) | 59 |
| 2018/C 337/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (2017/2029(INI)) | 63 |
| 2018/C 337/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Latinskom Amerikom (2017/2027(INI)) | 71 |
| 2018/C 337/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (2017/2028(INI)) | 82 |
| | Četvrtak 14. rujna 2017. |
| 2018/C 337/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Kambodži, a posebno o slučaju Kema Sokhe (2017/2829(RSP)) | 99 |
| 2018/C 337/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Gabonu: represija nad oporbom (2017/2830(RSP)) | 102 |
| 2018/C 337/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Laosu, osobito o slučajevima Somphonea Phimmasonea, Lod Thammavong i Soukanea Chaithada (2017/2831(RSP)) | 106 |
| 2018/C 337/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Mjanmaru/Burmi, posebno o stanju etničke skupine Rohingya (2017/2838(RSP)) | 109 |
| 2018/C 337/17 | Preporuka Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima oko modernizacije trgovinskoga stupa Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea (2017/2057(INI)) | 113 |
| 2018/C 337/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (2015/2041(INI)) | 120 |
| 2018/C 337/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o budućnosti programa Erasmus+ (2017/2740(RSP)) | 131 |
| 2018/C 337/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (2017/2002(INI)) | 135 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak 12. rujna 2017.

2018/C 337/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o provedbi Direktive 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (Direktiva o mirenju) (2016/2066(INI))

2

2018/C 337/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o funkcioniranju franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru (2016/2244(INI))

6

2018/C 337/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Svemirskoj strategiji za Europu (2016/2325(INI))

11

2018/C 337/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o daljnjem akademskom obrazovanju i obrazovanju na daljinu kao dijelu europske strategije cjeloživotnog učenja (2016/2142(INI))

20

2018/C 337/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o kitolovu u Norveškoj (2017/2712(RSP))

30

2018/C 337/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (2016/2301(INI))

33

Srijeda 13. rujna 2017.

2018/C 337/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Indijom (2017/2025(INI))

48

2018/C 337/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051451 – 2017/2780(RSP))

54

2018/C 337/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/6 u pogledu hrane za životinje i hrane koja podliježe posebnim uvjetima kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukušima (D051561/01 – 2017/2837(RSP))

59

2018/C 337/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (2017/2029(INI))

63

2018/C 337/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Latinskom Amerikom (2017/2027(INI))

71

2018/C 337/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (2017/2028(INI))

82

Četvrtak 14. rujna 2017.

2018/C 337/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Kambodži, a posebno o slučaju Kema Sokhe (2017/2829(RSP))

99

2018/C 337/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Gabonu: represija nad oporbom (2017/2830(RSP))

102

2018/C 337/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Laosu, osobito o slučajevima Somphonea Phimmasonea, Lod Thammavong i Soukanea Chaithada (2017/2831(RSP))

106

2018/C 337/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Mjanmaru/Burmi, posebno o stanju etničke skupine Rohingya (2017/2838(RSP))

109

2018/C 337/17

Preporuka Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima oko modernizacije trgovinskoga stupa Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea (2017/2057(INI))

113

2018/C 337/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (2015/2041(INI))

120

2018/C 337/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o budućnosti programa Erasmus+ (2017/2740(RSP))

131

2018/C 337/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (2017/2002(INI))

135

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak 12. rujna 2017. |
| 2018/C 337/21 | Odluka Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marie-Christine Boutonnet (2017/2063(IMM)) | 154 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak 12. rujna 2017.

2018/C 337/21

Odluka Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marie-Christine Boutonnet (2017/2063(IMM))

154

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak 12. rujna 2017. |
| 2018/C 337/22 | Odluka Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. kojom se predlaže imenovanje Simona Busuttila za člana odbora osnovanog u skladu s člankom 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (2017/2132(INS)) | 157 |
| 2018/C 337/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Islanda o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (11782/2016 – C8-0123/2017 – 2016/0252(NLE)) | 158 |
| 2018/C 337/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Islanda o dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE)) | 159 |
| 2018/C 337/25 | P8_TA(2017)0325Stavljanje izvan snage zastarjelih uredbi o sektoru prijevoza tereta unutarnjim plovnim putovima i sektoru cestovnog prijevoza tereta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89 te uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89 | 160 |
| 2018/C 337/26 | P8_TA(2017)0326Promicanje internetske povezivosti u lokalnim zajednicama ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 u pogledu promicanja internetske povezivosti u lokalnim zajednicama (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 u pogledu promicanja internetske povezivosti u lokalnim zajednicama | 161 |
| 2018/C 337/27 | P8_TA(2017)0327Mjere zaštite sigurnosti opskrbe plinom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 | 164 |
| 2018/C 337/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE)) | 167 |
| | Srijeda 13. rujna 2017. |
| 2018/C 337/29 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 12. lipnja 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu raspodjele sredstava u okviru izravnog upravljanja po ciljevima integrirane pomorske politike i zajedničke ribarstvene politike (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA)) | 176 |
| 2018/C 337/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Multilateralnog sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Bugarske, Republike Hrvatske, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Republike Islanda, Republike Crne Gore, Kraljevine Norveške, Rumunjske, Republike Srbije i Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu o uspostavi Europskog zajedničkog zračnog prostora (ECAA) (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE)) | 177 |
| 2018/C 337/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o provedbenoj odluci Vijeća o podvrgavanju tvari N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamida (akriloilfentanila) kontrolnim mjerama (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE)) | 178 |
| 2018/C 337/32 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD)) | 179 |
| 2018/C 337/33 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD)) | 181 |
| 2018/C 337/34 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Finska – EGF/2017/002 FI Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD)) | 183 |
| 2018/C 337/35 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ kako bi se nastavila postojeća ograničenja područja primjene za zrakoplovne djelatnosti i pripremila provedba globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD)) | 187 |
| 2018/C 337/36 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) | 206 |
| 2018/C 337/37 | P8_TA(2017)0340Jedinstveni obrazac boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1030/2002 o utvrđivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1030/2002 o utvrđivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja | 237 |
| 2018/C 337/38 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017. o povećavanju proračunskih sredstva Inicijative za zapošljavanje mladih kako bi se smanjila nezaposlenost mladih diljem Europske unije i ažuriranju planova radnih mjesta decentralizirane agencije ACER i zajedničkog poduzeća SESAR2 (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD)) | 238 |
| | Četvrtak 14. rujna 2017. |
| 2018/C 337/39 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. rujna 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)) | 240 |
| 2018/C 337/40 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE)) | 341 |
| 2018/C 337/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Trećeg dodatnog protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE)) | 342 |
| 2018/C 337/42 | P8_TA(2017)0355Produljenje europskog statističkog programa do 2020 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. njegovim produljenjem na razdoblje od 2018. do 2020. (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. njegovim produljenjem do 2020. | 343 |
| 2018/C 337/43 | P8_TA(2017)0356Europski fondovi poduzetničkog kapitala i europski fondovi za socijalno poduzetništvo ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo | 344 |
| 2018/C 337/44 | Amandmani koje je Europski parlament usvojio 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za pridnene stokove u Sjevernome moru i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 676/2007 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) | 345 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak 12. rujna 2017.

2018/C 337/22

Odluka Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. kojom se predlaže imenovanje Simona Busuttila za člana odbora osnovanog u skladu s člankom 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (2017/2132(INS))

157

2018/C 337/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Islanda o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (11782/2016 – C8-0123/2017 – 2016/0252(NLE))

158

2018/C 337/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Islanda o dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE))

159

2018/C 337/25

P8_TA(2017)0325Stavljanje izvan snage zastarjelih uredbi o sektoru prijevoza tereta unutarnjim plovnim putovima i sektoru cestovnog prijevoza tereta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89 te uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89

160

2018/C 337/26

P8_TA(2017)0326Promicanje internetske povezivosti u lokalnim zajednicama ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 u pogledu promicanja internetske povezivosti u lokalnim zajednicama (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 u pogledu promicanja internetske povezivosti u lokalnim zajednicama

161

2018/C 337/27

P8_TA(2017)0327Mjere zaštite sigurnosti opskrbe plinom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010

164

2018/C 337/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE))

167

Srijeda 13. rujna 2017.

2018/C 337/29

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 12. lipnja 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu raspodjele sredstava u okviru izravnog upravljanja po ciljevima integrirane pomorske politike i zajedničke ribarstvene politike (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))

176

2018/C 337/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Multilateralnog sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Bugarske, Republike Hrvatske, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Republike Islanda, Republike Crne Gore, Kraljevine Norveške, Rumunjske, Republike Srbije i Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu o uspostavi Europskog zajedničkog zračnog prostora (ECAA) (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE))

177

2018/C 337/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o provedbenoj odluci Vijeća o podvrgavanju tvari N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamida (akriloilfentanila) kontrolnim mjerama (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE))

178

2018/C 337/32

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD))

179

2018/C 337/33

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD))

181

2018/C 337/34

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Finska – EGF/2017/002 FI Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD))

183

2018/C 337/35

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ kako bi se nastavila postojeća ograničenja područja primjene za zrakoplovne djelatnosti i pripremila provedba globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))

187

2018/C 337/36

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

206

2018/C 337/37

P8_TA(2017)0340Jedinstveni obrazac boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1030/2002 o utvrđivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1030/2002 o utvrđivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja

237

2018/C 337/38

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017. o povećavanju proračunskih sredstva Inicijative za zapošljavanje mladih kako bi se smanjila nezaposlenost mladih diljem Europske unije i ažuriranju planova radnih mjesta decentralizirane agencije ACER i zajedničkog poduzeća SESAR2 (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD))

238

Četvrtak 14. rujna 2017.

2018/C 337/39

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. rujna 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))

240

2018/C 337/40

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE))

341

2018/C 337/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Trećeg dodatnog protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE))

342

2018/C 337/42

P8_TA(2017)0355Produljenje europskog statističkog programa do 2020 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. njegovim produljenjem na razdoblje od 2018. do 2020. (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. njegovim produljenjem do 2020.

343

2018/C 337/43

P8_TA(2017)0356Europski fondovi poduzetničkog kapitala i europski fondovi za socijalno poduzetništvo ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo

344

2018/C 337/44

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za pridnene stokove u Sjevernome moru i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 676/2007 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

345

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

20.9.2018

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 337/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2017.–2018.

Dnevne sjednice od 11. do 14. rujna 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 89, 8.3.2018.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak 12. rujna 2017.

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/2

---

P8_TA(2017)0321

Provedba Direktive o mirenju

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o provedbi Direktive 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima („Direktiva o mirenju”) (2016/2066(INI))

(2018/C 337/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (1) („Direktiva o mirenju”) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (1) („Direktiva o mirenju”)

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o primjeni Direktive 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (COM(2016)0542), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o primjeni Direktive 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (COM(2016)0542),

| — | uzimajući u obzir kompilaciju dubinskih analiza Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Provedba Direktive o mirenju – 29. studenoga 2016.” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kompilaciju dubinskih analiza Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Provedba Direktive o mirenju – 29. studenoga 2016.” (2),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije iz 2014. naslovljenu „Studija za evaluaciju i provedbu Direktive 2008/52/EZ – „Direktive o mirenju”” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije iz 2014. naslovljenu „Studija za evaluaciju i provedbu Direktive 2008/52/EZ – „Direktive o mirenju”” (3),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Ponovno pokretanje Direktive o mirenju: procjena ograničenog učinka njene provedbe i predlaganje mjera za povećanje broja mirenja u EU-u” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Ponovno pokretanje Direktive o mirenju: procjena ograničenog učinka njene provedbe i predlaganje mjera za povećanje broja mirenja u EU-u” (4),

| — | uzimajući u obzir evaluaciju provedbe Direktive o mirenju na razini Europe koju je izradio Odjel za naknadnu procjenu učinka Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir evaluaciju provedbe Direktive o mirenju na razini Europe koju je izradio Odjel za naknadnu procjenu učinka Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) (5),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Kvantificiranje troškova nekorištenja mirenjem – analiza podataka” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Kvantificiranje troškova nekorištenja mirenjem – analiza podataka” (6),

| — | uzimajući u obzir članak 67. i članak 81. stavak 2. točku (g) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. i članak 81. stavak 2. točku (g) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0238/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0238/2017),

| A. | budući da je Direktiva 2008/52/EZ bila važna prekretnica u pogledu uvođenja i uporabe postupaka mirenja u Europskoj uniji; budući da se, međutim, njezina provedba uvelike razlikuje među državama članicama, ovisno o tome jesu li prethodno postojali nacionalni sustavi za mirenje, pri čemu se neke države članice zauzimaju za relativno doslovnu provedbu njezinih odredbi, neke za dubinsku reviziju alternativnih načina rješavanja sukoba (primjerice Italija, čija je stopa korištenja postupka mirenja šest puta viša nego u ostatku Europe), a neke smatraju da su njihovi postojeći zakoni već usklađeni s Direktivom o mirenju; |
| --- | --- |

A.

budući da je Direktiva 2008/52/EZ bila važna prekretnica u pogledu uvođenja i uporabe postupaka mirenja u Europskoj uniji; budući da se, međutim, njezina provedba uvelike razlikuje među državama članicama, ovisno o tome jesu li prethodno postojali nacionalni sustavi za mirenje, pri čemu se neke države članice zauzimaju za relativno doslovnu provedbu njezinih odredbi, neke za dubinsku reviziju alternativnih načina rješavanja sukoba (primjerice Italija, čija je stopa korištenja postupka mirenja šest puta viša nego u ostatku Europe), a neke smatraju da su njihovi postojeći zakoni već usklađeni s Direktivom o mirenju;

| B. | budući da je većina država članica proširila područje primjene svojih nacionalnih mjera za prenošenje i na domaće slučajeve (pri čemu su samo tri države članice odlučile da će Direktivu prenijeti u nacionalno zakonodavstvo samo u pogledu prekograničnih predmeta (7)), što je imalo izrazito pozitivan učinak na zakone država članica i kategorije predmetnih sporova; |
| --- | --- |

B.

budući da je većina država članica proširila područje primjene svojih nacionalnih mjera za prenošenje i na domaće slučajeve (pri čemu su samo tri države članice odlučile da će Direktivu prenijeti u nacionalno zakonodavstvo samo u pogledu prekograničnih predmeta (7)), što je imalo izrazito pozitivan učinak na zakone država članica i kategorije predmetnih sporova;

| C. | budući da poteškoće koje su se pojavile u fazi prenošenja Direktive u velikoj mjeri odražavaju razlike u pravnoj kulturi u nacionalnim pravnim sustavima; budući da bi stoga trebalo dati prednost promjeni pravnog načina razmišljanja s pomoću razvoja kulture mirenja na temelju mirnog rješavanja sporova – pitanju koje su u više navrata istaknule europske mreže pravnih stručnjaka, od samih začetaka te Direktive Unije i tijekom njezina prenošenja u nacionalna zakonodavstva država članica; |
| --- | --- |

C.

budući da poteškoće koje su se pojavile u fazi prenošenja Direktive u velikoj mjeri odražavaju razlike u pravnoj kulturi u nacionalnim pravnim sustavima; budući da bi stoga trebalo dati prednost promjeni pravnog načina razmišljanja s pomoću razvoja kulture mirenja na temelju mirnog rješavanja sporova – pitanju koje su u više navrata istaknule europske mreže pravnih stručnjaka, od samih začetaka te Direktive Unije i tijekom njezina prenošenja u nacionalna zakonodavstva država članica;

| D. | budući da je provedbom Direktive o mirenju osigurana dodana vrijednost za EU tako što je podignuta razina osviještenosti nacionalnih zakonodavaca o prednostima mirenja te je postignuta određena razina usklađenosti u pogledu postupovnog prava i različitih praksi u državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da je provedbom Direktive o mirenju osigurana dodana vrijednost za EU tako što je podignuta razina osviještenosti nacionalnih zakonodavaca o prednostima mirenja te je postignuta određena razina usklađenosti u pogledu postupovnog prava i različitih praksi u državama članicama;

| E. | budući da mirenje, kao alternativan, dobrovoljan i povjerljiv izvansudski postupak, može biti korisno sredstvo za rasterećivanje preopterećenih sudskih sustava u određenim slučajevima i uz potrebne zaštitne mjere, s obzirom na to da se njime privatnim i pravnim osobama može omogućiti brzo i jeftino izvansudsko rješavanje sporova (ako u obzir uzmemo činjenicu da se pretjerano dugim sudskim postupcima narušava Povelja o temeljnim pravima), uz istodobno jamčenje boljeg pristupa pravosuđu i doprinos gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

E.

budući da mirenje, kao alternativan, dobrovoljan i povjerljiv izvansudski postupak, može biti korisno sredstvo za rasterećivanje preopterećenih sudskih sustava u određenim slučajevima i uz potrebne zaštitne mjere, s obzirom na to da se njime privatnim i pravnim osobama može omogućiti brzo i jeftino izvansudsko rješavanje sporova (ako u obzir uzmemo činjenicu da se pretjerano dugim sudskim postupcima narušava Povelja o temeljnim pravima), uz istodobno jamčenje boljeg pristupa pravosuđu i doprinos gospodarskom rastu;

| F. | budući da ciljevi iz članka 1. Direktive o mirenju usmjereni na poticanje upotrebe mirenja i osobito na ostvarenje „uravnoteženog odnosa između mirenja i sudskih postupaka” očito nisu postignuti s obzirom na to da se mirenje u prosjeku u većini država članica upotrebljava u manje od 1 % predmeta pred sudovima (8); |
| --- | --- |

F.

budući da ciljevi iz članka 1. Direktive o mirenju usmjereni na poticanje upotrebe mirenja i osobito na ostvarenje „uravnoteženog odnosa između mirenja i sudskih postupaka” očito nisu postignuti s obzirom na to da se mirenje u prosjeku u većini država članica upotrebljava u manje od 1 % predmeta pred sudovima (8);

| G. | budući da Direktivom o mirenju nije stvoren sustav na razini Unije za izvansudsko rješavanje sporova u najužem smislu, uz iznimku uvođenja posebnih odredbi u području isteka ograničenja i rokova zastare u pravnim postupcima u slučaju pokušaja mirenja te u području obveza povjerljivosti za miritelje i njihovo administrativno osoblje; |
| --- | --- |

G.

budući da Direktivom o mirenju nije stvoren sustav na razini Unije za izvansudsko rješavanje sporova u najužem smislu, uz iznimku uvođenja posebnih odredbi u području isteka ograničenja i rokova zastare u pravnim postupcima u slučaju pokušaja mirenja te u području obveza povjerljivosti za miritelje i njihovo administrativno osoblje;

Glavni zaključci

| 1. | pozdravlja činjenicu da su sustavi mirenja u mnogim državama članicama nedavno podvrgnuti promjenama i revizijama, dok se u drugim državama članicama razmatraju izmjene primjenjivog zakonodavstva (9); |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog činjenice da su samo tri države članice odlučile prenijeti Direktivu u nacionalno zakonodavstvo samo u pogledu prekograničnih slučajeva i napominje da u praksi postoje određene poteškoće u vezi s funkcioniranjem nacionalnih sustava mirenja, koje su uglavnom povezane s tradicijom kontradiktornih postupaka i nedostatkom kulture mirenja u državama članicama, niskom razinom osviještenosti o mirenju u većini država članica, nedovoljnim znanjem o tome kako rješavati prekogranične predmete i funkcioniranjem mehanizama kontrole kvalitete za miritelje (10); |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da sve države članice predviđaju mogućnost da sudovi pozivaju stranke na mirenje ili barem na informativne sastanke o mirenju; napominje da je u nekim državama članicama sudjelovanje na takvim informativnim sastancima obvezno na inicijativu suca (11) ili u vezi s posebnim sporovima za koje je to propisano zakonom, kao što su obiteljska pitanja (12); isto tako navodi da neke države članice zahtijevaju od odvjetnika da obavijeste svoje klijente o mogućnosti uporabe postupka mirenja ili da se u zahtjevima podnesenima sudu potvrdi je li bilo pokušaja mirenja i postoje li razlozi koji bi mogli predstavljati prepreku takvom pokušaju; međutim napominje da se člankom 8. Direktive o mirenju osigurava da stranke koje odaberu mirenje u pokušaju rješavanja spora nisu spriječene u započinjanju postupka pred sudom zbog toga što su određeno vrijeme utrošile na postupak mirenja; naglašava da se čini da države članice nisu postavile nikakva pitanja u vezi s ovom točkom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | također primjećuje da mnoge države članice pružaju financijske poticaje strankama koje upotrebljavaju mirenje, i to u obliku smanjenja troškova, pravne pomoći ili sankcioniranja neopravdanog odbijanja mogućnosti mirenja; prepoznaje da postignuti rezultati u tim zemljama pokazuju da mirenje može omogućiti isplativo i brzo izvansudsko rješavanje sporova s pomoću postupaka prilagođenih potrebama stranaka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da donošenje kodeksa ponašanja predstavlja važan alat za osiguravanje kvalitete mirenja; u tom pogledu napominje da dionici izravno koriste Europski kodeks ponašanja za miritelje ili je pak taj kodeks poslužio kao nadahnuće za nacionalne ili sektorske kodekse; također primjećuje da u većini država članica postoje obvezni postupci akreditacije za miritelje i/ili registri miritelja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog poteškoća s dobivanjem sveobuhvatnih statističkih podataka o mirenju, uključujući broj slučajeva mirenja, prosječno trajanje i stope uspješnosti postupaka mirenja; napominje da je bez pouzdane baze podataka vrlo teško dodatno promicati mirenje i povećati povjerenje javnosti u njegovu djelotvornost; s druge strane ističe sve značajniju ulogu Europske pravosudne mreže u civilnim i trgovačkim pitanjima u pogledu poboljšanja prikupljanja nacionalnih podataka o primjeni Direktive o mirenju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja posebnu važnost mirenja u području obiteljskog prava (posebno u postupcima u vezi sa skrbništvom nad djecom, pravom pristupa i otmicom djece), gdje se mirenjem može stvoriti konstruktivno ozračje za raspravu te osigurati poštene pregovore između roditelja; nadalje primjećuje da je vjerojatno da će sporazumna rješenja biti dugotrajna i u najboljem interesu djeteta, s obzirom na to da se osim glavnog boravišta djeteta njima može urediti pitanje posjeta ili pitanje uzdržavanja djeteta; u tom kontekstu naglašava važnu ulogu koju Europska pravosudna mreža u građanskim i trgovačkim stvarima ima u sastavljanju preporuka namijenjenih povećanju korištenja postupka obiteljskog mirenja u prekograničnom kontekstu, posebno u slučajevima otmice djeteta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je važno da se na europskom portalu e-pravosuđa osmisli i redovno ažurira poseban odjeljak posvećen prekograničnom mirenju u obiteljskim pitanjima u kojem će se pružati informacije o nacionalnim sustavima mirenja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stoga pozdravlja predanost Komisije tome da sufinancira razne projekte usmjerene na promicanje mirenja i osposobljavanja sudaca i stručnjaka u državama članicama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da unatoč dobrovoljnoj prirodi mirenja treba poduzeti dodatne korake kako bi se zajamčila izvršnost sporazuma o mirenju na brz i povoljan način, uz potpuno poštovanje temeljnih prava, kao i prava Unije te nacionalnog prava; u tom smislu podsjeća na to da je izvršnost sporazuma na nacionalnoj razini koji su postigle stranke u državi članici u pravilu podložna homologaciji koju provodi javno tijelo, zbog čega nastaju dodatni troškovi i što uzima mnogo vremena strankama postupka te bi stoga moglo štetno utjecati na kruženje stranih dogovora u postupcima mirenja, osobito kada je riječ o manjim sporovima; |
| --- | --- |

10.

Preporuke

| 11. | poziva države članice da ulože dodatan trud u poticanje uporabe postupka mirenja u građanskim i trgovačkim sporovima, među ostalim i organiziranjem primjerenih informativnih kampanji kojima će se građanima i pravnim osobama pružiti odgovarajuće i sveobuhvatne informacije o glavnom cilju mirenja i njegovim prednostima u smislu uštede vremena i novca, te da u tu svrhu zajamče bolju suradnju među pravnim stručnjacima; u tom kontekstu naglašava potrebu za razmjenom najboljih praksi u raznim nacionalnim jurisdikcijama, uz odgovarajuće mjere na razini Unije, kako bi se povećala razina osviještenosti o koristi mirenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da procijeni potrebu za razvojem standarda kvalitete za pružanje usluga mirenja na razini EU-a, posebno u obliku minimalnih standarda za jamčenje dosljednosti, te da istodobno uzme u obzir temeljno pravo na pristup pravosuđu, kao i lokalne razlike u kulturi mirenja, kako bi se dodatno potaknula upotreba mirenja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da procijeni potrebu za time da države članice uspostave i održavaju nacionalne registre postupaka mirenja, koji bi mogli poslužiti kao izvor podataka Komisiji, ali koje bi mogli koristiti i nacionalni miritelji kako bi imali koristi od najboljih praksi diljem Europe; naglašava da uspostava takvih registara mora biti u potpunosti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (Uredba (EU) 2016/679) (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | traži od Komisije da provede detaljnu studiju o preprekama slobodnom kruženju stranih sporazuma o mirenju u Uniji i o raznim mogućnostima promicanja mirenja kao pouzdanog, dostupnog i učinkovitog načina rješavanja sukoba u unutarnjim i prekograničnim sporovima u Uniji, uzimajući u obzir vladavinu prava i razvoj događaja u tom području na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da u svojoj reviziji pravila pronađe rješenja kako bi se efektivno proširilo područje primjene postupka mirenja, po mogućnosti, i na druga građanska ili administrativna pitanja; međutim, naglašava da je potrebno posvetiti posebnu pozornost posljedicama koje bi mirenje moglo imati na određena socijalna pitanja poput obiteljskog prava; u tom kontekstu preporučuje Komisiji i državama članicama da primijene i provedu odgovarajuće zaštitne mjere u postupcima mirenja, kako bi se ograničili rizici za slabije stranke i kako bi se te stranke zaštitile od mogućnosti da jače stranke zloupotrebljavaju postupak ili položaj, te im preporučuje da pruže relevantne sveobuhvatne statističke podatke; također naglašava da je važno zajamčiti poštovanje pravednih kriterija u smislu troškova, osobito zato da bi se zaštitili interesi skupina u nepovoljnom položaju; ipak, napominje da bi postupak mirenja mogao izgubiti na privlačnosti i dodanoj vrijednosti ako se uvedu suviše strogi standardi za stranke; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL L 136, 24.5.2008., str. 3.

(2)  PE 571.395.

(3)  http://bookshop.europa.eu/en/study-for-an-evaluation-and-implementation-of-directive-2008-52-ec-the-mediation-directive--pbDS0114825/

(4)  PE 493.042.

(5)  PE 593.789.

(6)  PE 453.180.

(7)  Vidjeti (COM(2016)0542), str. 5.

(8)  PE 571.395, str. 25.

(9)  Hrvatska, Estonija, Grčka, Mađarska, Irska, Italija, Litva, Nizozemska, Poljska, Portugal, Slovačka i Španjolska.

(10)  Vidjeti (COM(2016)0542), str. 4.

(11)  Na primjer u Češkoj Republici.

(12)  Na primjer u Litvi, Luksemburgu, Engleskoj i Walesu.

(13)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/6

---

P8_TA(2017)0322

Funkcioniranje franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o funkcioniranju franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru (2016/2244(INI))

(2018/C 337/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Europskom akcijskom planu za maloprodajni sektor u korist svih sudionika (1), a posebno njezin stavak 29., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Europskom akcijskom planu za maloprodajni sektor u korist svih sudionika (1), a posebno njezin stavak 29.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom (2),

| — | uzimajući u obzir studiju o franšiznom poslovanju iz travnja 2016. koju je naručio odbor IMCO (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o franšiznom poslovanju iz travnja 2016. koju je naručio odbor IMCO (3),

| — | uzimajući u obzir studiju iz rujna 2016. koju je naručio odbor IMCO pod naslovom „Pravno gledište regulatornog okvira i izazovi za franšizno poslovanje u EU-u” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz rujna 2016. koju je naručio odbor IMCO pod naslovom „Pravno gledište regulatornog okvira i izazovi za franšizno poslovanje u EU-u” (4),

| — | uzimajući u obzir brifing naslovljen „Buduće političke opcije koje se odnose na franšizno poslovanje u EU-u: suočavanje s nepoštenim trgovačkim praksama” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing naslovljen „Buduće političke opcije koje se odnose na franšizno poslovanje u EU-u: suočavanje s nepoštenim trgovačkim praksama” (5),

| — | uzimajući u obzir radionicu naslovljenu „Odnosi između davatelja franšize i primatelja franšize: regulatorni okvir i trenutni izazovi”, koja je organizirana za odbor IMCO 12. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radionicu naslovljenu „Odnosi između davatelja franšize i primatelja franšize: regulatorni okvir i trenutni izazovi”, koja je organizirana za odbor IMCO 12. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0199/2017),

| A. | budući da nema zajedničke europske definicije franšiznog poslovanja i da se sporazumi o franšiznom poslovanju razlikuju od jednog poslovnog sektora do drugog, no jedna ključna značajka takvog odnosa jest dobrovoljan partnerski odnos između poduzetnika ili fizičkih ili pravnih osoba koji su međusobno financijski neovisni i u kojem jedna strana (davatelj franšize) drugoj strani (primatelju franšize) daje pravo da iskorištava njezinu franšiznu formulu, ime i žigove te dijeli znanje i iskustvo, tako da se primatelj franšize za vrijeme trajanja sporazuma može osloniti na tehničku i organizacijsku stručnost i pomoć davatelja franšize, u kojem se klijenti oslanjaju na jedinstvo franšiznog sustava, pri čemu je namjera i davatelja franšize i primatelja franšize brzo osvajanje novih tržišta uz ograničeno ulaganje i veće mogućnosti za uspjeh; |
| --- | --- |

A.

budući da nema zajedničke europske definicije franšiznog poslovanja i da se sporazumi o franšiznom poslovanju razlikuju od jednog poslovnog sektora do drugog, no jedna ključna značajka takvog odnosa jest dobrovoljan partnerski odnos između poduzetnika ili fizičkih ili pravnih osoba koji su međusobno financijski neovisni i u kojem jedna strana (davatelj franšize) drugoj strani (primatelju franšize) daje pravo da iskorištava njezinu franšiznu formulu, ime i žigove te dijeli znanje i iskustvo, tako da se primatelj franšize za vrijeme trajanja sporazuma može osloniti na tehničku i organizacijsku stručnost i pomoć davatelja franšize, u kojem se klijenti oslanjaju na jedinstvo franšiznog sustava, pri čemu je namjera i davatelja franšize i primatelja franšize brzo osvajanje novih tržišta uz ograničeno ulaganje i veće mogućnosti za uspjeh;

| B. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 11. prosinca 2013. Parlament pozdravio franšizno poslovanje kao poslovni model kojim se podržavaju nova poduzeća te mala poduzeća, ali je primijetio da u određenim slučajevima postoje nepošteni ugovorni uvjeti te je pozvao da oni budu transparentni i pošteni; štoviše, usmjerio je pozornost Komisije i država članica posebice na probleme s kojima se suočavaju primatelji franšize koji žele prodati svoje poduzeće ili promijeniti poslovnu formulu te pritom ostati aktivni u istom sektoru te je zatražio od Komisije da prouči zabranu mehanizama utvrđivanja preprodajne cijene u franšiznim sustavima kao i učinke dugoročnih klauzula o tržišnom natjecanju, prava kupnje i zabrane iskorištavanja više franšiza; |
| --- | --- |

B.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 11. prosinca 2013. Parlament pozdravio franšizno poslovanje kao poslovni model kojim se podržavaju nova poduzeća te mala poduzeća, ali je primijetio da u određenim slučajevima postoje nepošteni ugovorni uvjeti te je pozvao da oni budu transparentni i pošteni; štoviše, usmjerio je pozornost Komisije i država članica posebice na probleme s kojima se suočavaju primatelji franšize koji žele prodati svoje poduzeće ili promijeniti poslovnu formulu te pritom ostati aktivni u istom sektoru te je zatražio od Komisije da prouči zabranu mehanizama utvrđivanja preprodajne cijene u franšiznim sustavima kao i učinke dugoročnih klauzula o tržišnom natjecanju, prava kupnje i zabrane iskorištavanja više franšiza;

| C. | budući da franšizno poslovanje ima puni potencijal da postane poslovni model pomoću kojeg se može dovršiti uspostava jedinstvenog tržišta u maloprodajnom sektoru, s obzirom na to da može biti odgovarajuće sredstvo za pokretanje poduzeća zajedničkim ulaganjem davatelja i primatelja franšize; stoga je nezadovoljan činjenicom da je ono trenutno nedovoljno uspješno u EU-u i da čini samo 1,89 % BDP-a u usporedbi s 5,95 % u SAD-u i 10,83 % u Australiji, s time da je 83,5 % prometa franšiznog poslovanja koncentrirano u samo sedam država članica (6), zbog čega je bitno više poticati širenje tog poslovnog modela u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

C.

budući da franšizno poslovanje ima puni potencijal da postane poslovni model pomoću kojeg se može dovršiti uspostava jedinstvenog tržišta u maloprodajnom sektoru, s obzirom na to da može biti odgovarajuće sredstvo za pokretanje poduzeća zajedničkim ulaganjem davatelja i primatelja franšize; stoga je nezadovoljan činjenicom da je ono trenutno nedovoljno uspješno u EU-u i da čini samo 1,89 % BDP-a u usporedbi s 5,95 % u SAD-u i 10,83 % u Australiji, s time da je 83,5 % prometa franšiznog poslovanja koncentrirano u samo sedam država članica (6), zbog čega je bitno više poticati širenje tog poslovnog modela u cijelom EU-u;

| D. | budući da franšizno poslovanje potencijalno ima važnu prekograničnu dimenziju, bitno je za funkcioniranje unutarnjeg tržišta te stoga može dovesti do otvaranja radnih mjesta, razvoja MSP-ova i poduzetništva, kao i do stjecanja novih sposobnosti i vještina; |
| --- | --- |

D.

budući da franšizno poslovanje potencijalno ima važnu prekograničnu dimenziju, bitno je za funkcioniranje unutarnjeg tržišta te stoga može dovesti do otvaranja radnih mjesta, razvoja MSP-ova i poduzetništva, kao i do stjecanja novih sposobnosti i vještina;

| E. | budući da se postojeće zakonodavstvo koje obuhvaća franšizno poslovanje kao poslovni model uvelike razlikuje među državama članicama, što stvara tehničke prepreke i može obeshrabriti i davatelje i primatelje franšize od širenja svojih aktivnosti preko granice; budući da to, pak, može utjecati na krajnje korisnike ograničavajući njihov izbor; |
| --- | --- |

E.

budući da se postojeće zakonodavstvo koje obuhvaća franšizno poslovanje kao poslovni model uvelike razlikuje među državama članicama, što stvara tehničke prepreke i može obeshrabriti i davatelje i primatelje franšize od širenja svojih aktivnosti preko granice; budući da to, pak, može utjecati na krajnje korisnike ograničavajući njihov izbor;

| F. | budući da postoje razlike između „tvrdog” i „mekog” franšiznog poslovanja, ovisno o uvjetima sporazuma o franšiznom poslovanju; nadalje, budući da alternativni poslovni modeli kao što su „skupine neovisnih trgovaca na malo” imaju posebne karakteristike te bi se pravila o franšiznom poslovanju trebala odnositi na njih samo u mjeri u kojoj ispunjavaju definiciju franšiznog poslovanja; |
| --- | --- |

F.

budući da postoje razlike između „tvrdog” i „mekog” franšiznog poslovanja, ovisno o uvjetima sporazuma o franšiznom poslovanju; nadalje, budući da alternativni poslovni modeli kao što su „skupine neovisnih trgovaca na malo” imaju posebne karakteristike te bi se pravila o franšiznom poslovanju trebala odnositi na njih samo u mjeri u kojoj ispunjavaju definiciju franšiznog poslovanja;

| G. | budući da nedostaje informacija o funkcioniranju franšiznog poslovanja u sektorima s obzirom na to da relevantne informacije nisu zapisane te ih se često može naći samo u pratećim pismima uz sporazum o franšiznom poslovanju, koja su povjerljiva te stoga nisu javna, budući da na razini EU-a ne postoji mehanizam za prikupljanje informacija o potencijalno nepoštenim ugovornim uvjetima ili nepoštenoj primjeni ugovora, zbog čega je potrebna platforma koja će sadržavati te važne informacije kako bi se među davateljima i primateljima franšize poboljšala osviještenost u vezi s njihovim odgovornostima i pravima; |
| --- | --- |

G.

budući da nedostaje informacija o funkcioniranju franšiznog poslovanja u sektorima s obzirom na to da relevantne informacije nisu zapisane te ih se često može naći samo u pratećim pismima uz sporazum o franšiznom poslovanju, koja su povjerljiva te stoga nisu javna, budući da na razini EU-a ne postoji mehanizam za prikupljanje informacija o potencijalno nepoštenim ugovornim uvjetima ili nepoštenoj primjeni ugovora, zbog čega je potrebna platforma koja će sadržavati te važne informacije kako bi se među davateljima i primateljima franšize poboljšala osviještenost u vezi s njihovim odgovornostima i pravima;

| H. | budući da se e-trgovina širi i da se njome služi sve više potrošača pa bi je stoga trebalo više uzeti u obzir u sporazumima o franšiznom poslovanju; budući da bi u kontekstu ostvarenja jedinstvenog digitalnog tržišta posebnu pozornost trebalo posvetiti napetostima koje nastaju između davatelja franšize i primatelja franšize u vezi s e-trgovinom, na primjer u vezi s pravom ekskluzivnosti primatelja franšize za određeno geografsko područje, te sve većoj važnosti podataka o potrošačima za uspjeh poslovnih modela franšiznog poslovanja, posebno s obzirom na to da trenutno sporazumi o franšiznom poslovanju ne sadrže odredbe o tim temama te stoga dovode do nepotrebne nesigurnosti i sukoba; |
| --- | --- |

H.

budući da se e-trgovina širi i da se njome služi sve više potrošača pa bi je stoga trebalo više uzeti u obzir u sporazumima o franšiznom poslovanju; budući da bi u kontekstu ostvarenja jedinstvenog digitalnog tržišta posebnu pozornost trebalo posvetiti napetostima koje nastaju između davatelja franšize i primatelja franšize u vezi s e-trgovinom, na primjer u vezi s pravom ekskluzivnosti primatelja franšize za određeno geografsko područje, te sve većoj važnosti podataka o potrošačima za uspjeh poslovnih modela franšiznog poslovanja, posebno s obzirom na to da trenutno sporazumi o franšiznom poslovanju ne sadrže odredbe o tim temama te stoga dovode do nepotrebne nesigurnosti i sukoba;

| I. | budući da je Komisija nepoštene trgovačke prakse definirala kao „prakse koje uvelike odstupaju od dobroga poslovnog ponašanja, koje su oprečne dobroj vjeri i poštenoj trgovini te koje je jedan trgovinski partner jednostrano nametnuo drugome” (7); |
| --- | --- |

I.

budući da je Komisija nepoštene trgovačke prakse definirala kao „prakse koje uvelike odstupaju od dobroga poslovnog ponašanja, koje su oprečne dobroj vjeri i poštenoj trgovini te koje je jedan trgovinski partner jednostrano nametnuo drugome” (7);

| 1. | smatra da, s obzirom na njegovu nedovoljnu iskorištenost u EU-u u odnosu na druge razvijene ekonomije, franšizno poslovanje može imati još važniju ulogu u dovršenju jedinstvenog tržišta za maloprodajni sektor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra važnim da države članice primjenjuju efektivne mjere protiv nepoštenih trgovačkih praksi u području franšiznog poslovanja, no primjećuje da u tom pogledu i dalje postoji visoka razina divergencije i diversifikacije među državama članicama; stoga smatra da je važno uspostaviti nezakonodavne homogene smjernice kojima bi se odražavale najbolje prakse o funkcioniranju franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da uvede smjernice za franšizne ugovore kako bi se poboljšalo normativno okruženje takvih ugovora i osigurala usklađenost s radnim standardima kao i zadovoljavajuća i visokokvalitetna usluga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je, s obzirom na snažnu prekograničnu dimenziju franšiznog poslovanja, preporučljiv jedinstven pristup za ispravljanje nepoštenih trgovačkih praksi na razini EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznaje da je zakonodavstvo na nacionalnoj razini doneseno kako bi se zaštitili primatelji franšize, ali da je usredotočeno na predugovornu fazu kako bi se obveze objave nametnule davatelju franšize; žali zbog toga što nacionalni sustavi nisu osigurali provedbene mehanizme koji su učinkoviti u osiguravanju nastavka franšiznog odnosa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da su primatelji franšiza često slabija ugovorna strana, posebno ako se radi o MSP-ovima, s obzirom na to da franšiznu formulu obično razrade davatelji franšize i da su primatelji franšize obično u financijski lošijem položaju i stoga mogu biti slabije informirani od davatelja franšize pa su samim time i u velikoj mjeri ovisni o stručnosti prodavatelja franšize; naglašava činjenicu da franšizni sustavi u velikoj mjeri ovise o dobroj suradnji davatelja i primatelja franšize, s obzirom na to da se temelje na dobroj primjeni svih stranaka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da je prodaja franšize ugovorni odnos između dva pravno neovisna poduzeća; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da bi se reguliranjem trebalo zadržati i povećati tržišno povjerenje u franšizno poslovanje kao oblik poslovanja, s obzirom na to da se njime potiče poduzetništvo, ne samo mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća koji postaju davatelji franšize, nego i pojedinaca koji postaju korisnici franšize; |
| --- | --- |

8.

| 9. | navodi da su se davatelji franšiza organizirali i na nacionalnoj i na europskoj razini kad je riječ o zastupanju svojih interesa, dok primatelji franšiza nemaju na raspolaganju organizacije koje bi ih zastupale te i dalje djeluju uglavnom na individualnoj osnovi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da promiču dijalog među davateljima franšize, primateljima franšize i donositeljima odluka kako bi se olakšalo osnivanje udruženja koja bi predstavljala primatelje franšiza te da se pobrinu da se njihov glas čuje kad god se pripremaju politike ili zakonodavstvo koje bi moglo utjecati na njih, ne bi li se osigurala ujednačenija zastupljenost stranaka, naglašavajući istovremeno da je članstvo u tim organizacijama i dalje neobavezno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da postoji stalan nedostatak informacija o funkcioniranju franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru te poziva države članice da, u suradnji s Komisijom, odrede kontaktne točke za pružanje informacija o problemima s kojima se susreću davatelji i primatelji franšiza, kad je to moguće, te poziva Komisiju da poboljša prikupljanje informacija na razini EU-a, među ostalim na temelju informacija dobivenih od tih kontaktnih točaka, uz istovremeno jamstvo povjerljivosti tako dobivenih informacija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da ispita funkcioniranje franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru, uključujući postojanje nepoštenih ugovornih uvjeta ili drugih nepoštenih trgovačkih praksi, te da zatraži od Eurostata da pri prikupljanju statističkih podataka o tom sektoru, bez dodatnih administrativnih ili drugih opterećenja za poduzetnike, posebnu pozornost usmjeri na taj model; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje Europski etički kodeks franšiznog poslovanja, koji je izradila Europska franšizna federacija (EFF), kao potencijalno učinkovit alat za promicanje najboljih praksi u franšiznom sektoru na osnovi samoregulacije, ali isto tako primjećuje da su primatelji franšiza oštro kritizirali Kodeks navodeći, između ostalog, činjenicu da je Kodeks prije revizije 2016. godine bio oštrije sročen u odnosu na obveze davatelja franšize; potiče davatelje i primatelje franšiza da osiguraju uravnoteženu i poštenu zastupljenost obiju strana u cilju pronalaženja odgovarajućeg rješenja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali, međutim, da je Kodeksom obuhvaćen mali dio franšiza koje djeluju u EU-u, s obzirom na to da većina franšiza ne pripada ni EFF-u ni nacionalnim udruženjima koje su ga donijele te da nekoliko država članica nema nacionalna franšizna udruženja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uviđa da postoji zabrinutost zbog nedostatka neovisnog provedbenog mehanizma uz Europski etički kodeks te primjećuje da je u nekim državama članicama nedostatak neovisnog provođenja pravila potaknuo uvođenje zakonodavstva kojim se sprječavaju i suzbijaju nepoštene trgovačke prakse u franšiznom poslovanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da Etički kodeks čini niz pravila koje davatelji franšize prihvaćaju uz zakonski propisana pravila; vjeruje da bi Etički kodeks i dalje trebao predstavljati dodanu vrijednost za svakoga tko je voljan držati se tih pravila; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da je potrebno ocijeniti učinkovitost samoregulatornog okvira i inicijative EU-a za lanac opskrbe s obzirom na to da je članstvo u nacionalnim franšiznim udruženjima preduvjet za sudjelovanje u toj inicijativi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | navodi da bi se sporazumima o franšiznom poslovanju u potpunosti trebala poštovati načela uravnoteženog partnerstva, prema kojem davatelj i primatelj franšize trebaju razumno postupati jedan s drugim i biti pošteni jedan prema drugome te rješavati pritužbe, reklamacije i sporove iskrenom, transparentnom, razumnom i izravnom komunikacijom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da Komisiji dostavljaju pritužbe i druge relevantne informacije koje prime preko kontaktnih točaka ili drukčije; poziva Komisiju da na temelju tih podataka izradi neiscrpan popis nepoštenih trgovačkih praksi koji bi se trebao objaviti i staviti na raspolaganje svim zainteresiranim stranama; nadalje, poziva Komisiju da po potrebi pokrene stručnu platformu kako bi se dobile dodatne informacije o praksama franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru, a posebno o bilo kojoj vrsti nepoštene trgovačke prakse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | posebno ističe da su potrebna konkretna načela kako bi se osigurala uravnotežena ugovorna prava i obveze stranaka, kao što su jasne, ispravne i sveobuhvatne predugovorne informacije, uključujući informacije o uspješnosti franšizne formule, i opće i one usmjerene na predviđenu lokaciju primatelja franšize, te jasna ograničenja u vezi sa zahtjevima povjerljivosti, koja bi trebala biti dostupna u pisanom obliku najmanje 15 radnih dana prije potpisivanja sporazuma, te da, po potrebi, treba uvesti petodnevno razdoblje mirovanja nakon potpisivanja sporazuma; ističe također da bi davatelj franšize po potrebi trebao pružati stalnu komercijalnu i tehničku pomoć primatelju franšize za vrijeme trajanja sporazuma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da bi davatelj franšize po potrebi za vrijeme trajanja sporazuma trebao ponuditi primateljima franšize specijalizirano početno osposobljavanje te odgovarajuće smjernice i informacije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na obvezu primatelja franšize da učine sve što mogu kako bi se ostvario rast franšiznog poslovanja i održali zajednički identitet i reputacija franšizne mreže, te da u tu svrhu lojalno surađuju sa svim partnerima u mreži i poštuju prava industrijskog i intelektualnog vlasništva koja su obuhvaćena franšiznom formulom, kao i pravila tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | dodaje, međutim, da ponekad davatelji franšize zahtijevaju od primatelja franšize da kupe proizvode i usluge koji nisu povezani s franšiznom formulom; takav zahtjev ne bi se smio smatrati dijelom obveze primatelja franšize povezane s održavanjem i zajedničkim identitetom te reputacijom franšizne mreže, no lako bi se mogao smatrati nepoštenom trgovačkom praksom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da bi klauzule o tržišnom nenatjecanju trebale biti jasno formulirane, razumne i proporcionalne te se ne bi smjele primjenjivati dulje od onoga što je izričito potrebno, posebno uzimajući u obzir moguću potrebu da primatelji franšize promijene svoju franšiznu formulu ako se njihovo okruženje, a samim time i potražnja za proizvodima ili uslugama promijene; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uviđa da postoje problematični aspekti internetske prodaje, sve važnijeg dijela franšiznog poslovnog modela, koji međutim nisu obuhvaćeni tradicionalnim sporazumima o franšiznom poslovanju, kojima se ne uzimaju u obzir mogući učinci internetske prodaje na odredbe utvrđene u njima; stoga preporučuje da se u sporazume o franšiznom poslovanju, po potrebi, uvrste odredbe koje se odnose na internetsku prodaju, posebno u slučajevima kada postoji neravnoteža moći između davatelja i primatelja franšize, a naročito kad je primatelj franšize MSP; |
| --- | --- |

25.

| 26. | traži od Komisije da pokrene javnu raspravu kako bi se dobile objektivne informacije o stvarnome stanju u franšiznom poslovanju te da izradi nezakonodavne smjernice, koje će odražavati najbolje prakse, u vezi s funkcioniranjem franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru, posebno u odnosu na najnoviji tehnološki razvoj i tržišna kretanja, poput internetske prodaje, te da ih dostavi Parlamentu najkasnije do siječnja 2018.; poziva Komisiju da u tom pogledu provede analizu postojećih instrumenata za samoregulaciju, kao i zakonodavnih praksi država članica u području franšiznog poslovanja u maloprodajnom sektoru te da Parlamentu dostavi zaključke, uključujući preporuke za daljnji razvoj franšiznog sektora u EU-u; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da bi Europski parlament trebao aktivno sudjelovati u svim aktivnostima koje se tiču franšiza u maloprodajnom sektoru, uključujući prilagodbe uredbi i direktiva o franšiznom poslovanju radi postizanja dosljednijeg i usklađenijeg regulatornog okvira; |
| --- | --- |

27.

Zakon o tržišnom natjecanju

| 28. | naglašava da se Uredba Komisije (EU) br. 330/2010 od 20. travnja 2010. o primjeni članka 101. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kategorije vertikalnih sporazuma i usklađenih djelovanja (8) mora jednoliko provoditi u državama članica i žali zbog nedostatka informacija o njezinoj primjeni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi Komisija trebala ispitati dovodi li se učinkovitost te Uredbe u pitanje zbog neujednačene primjene u državama članicama te je li ona u skladu s najnovijim tržišnim kretanjima, što vrijedi osobito za postugovorne odredbe s izuzećem i uvjete kupnje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi Komisija trebala ispitati kako bi se primjena te Uredbe mogla poboljšati preko mehanizma procjene u okviru europske mreže nadležnih tijela; ističe da se zbog nedosljednih mjera koje je Komisija poduzela u vezi s time onemogućuje prekogranična maloprodajna aktivnost i stvaranje jednakih uvjeta za sve na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi bolja provedba navedene Uredbe na nacionalnoj razini poboljšala distribuciju, povećala pristup tržištu za poduzeća iz drugih država članica te s vremenom osigurala bolju ponudu krajnjim potrošačima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi Komisija trebala analizirati i neželjeni utjecaj prava tržišnog natjecanja u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče Komisiju da započne s javnim savjetovanjima i da izvijesti Parlament o prikladnosti modela na kojem se temelji buduća uredba o skupnom izuzeću; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju i da osigura povrat nezakonitih državnih potpora poreznim pogodnostima u području franšiza te da pokaže odlučan stav u pogledu provedbe istraga koje su u tijeku; naglašava, osim toga, da je na razini EU-a potrebno jasnije zakonodavstvo o odlukama o porezima; traži od Komisije da ispravi sve slučajeve kršenja prava u području franšiznog poslovanja kako bi osiguralo pošteno tržišno natjecanje na cijelom jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da ispravi tržišne nedostatke i učinkovito se bori protiv izbjegavanja poreza i utaje poreza u području franšiznog poslovanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da preispita nužnost revizije navedene Uredbe i u tom kontekstu provjeri i izvijesti Parlament (1) o tome kako horizontalni pristup utječe na funkcioniranje franšiznog poslovanja; (2) odražava li franšizni model usvojen tom Uredbom tržišnu realnost; (3) o proporcionalnosti dopuštenih vertikalnih ograničenja, tj. uvjeta pod kojima primatelji franšize mogu kupiti, prodati ili preprodati određenu robu ili usluge, te o njihovim negativnim posljedicama na tržište i potrošače; (4) o novim izazovima s kojima se suočavaju davatelji i primatelji franšize u kontekstu e-trgovine i digitalizacije općenito; te (5) da prikupi tržišne podatke o novim trendovima, razvoju tržišta s obzirom na umrežavanje i tehnološkim postignućima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da revidira pravila o provedbi te Uredbe u državama članicama, dok bi se njezina primjena trebala razmjerno prilagoditi kako bi ona ispunila svoj cilj; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  SL C 468, 15.12.2016., str. 140.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0250.

(3)  IP/A/IMCO/2015-05, PE 578.978.

(4)  IP/A/IMCO/2016-08, PE 587.317.

(5)  PE 587.325.

(6)  „Pravno gledište regulatornog okvira i izazovi za franšizno poslovanje u EU-u”, studija za odbor IMCO, rujan 2016., str. 12.

(7)  „Rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi među poduzećima u lancu opskrbe hranom” COM(2014)0472.

(8)  SL L 102, 23.4.2010., str. 1.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/11

---

P8_TA(2017)0323

Svemirska strategija za Europu

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Svemirskoj strategiji za Europu (2016/2325(INI))

(2018/C 337/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 4. i članak 189. glave XIX. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4. i članak 189. glave XIX. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. listopada 2016. pod naslovom „Svemirska strategija za Europu” (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. listopada 2016. pod naslovom „Svemirska strategija za Europu” (COM(2016)0705),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. veljače 2013. naslovljenu „Politika svemirske industrije EU-a” (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. veljače 2013. naslovljenu „Politika svemirske industrije EU-a” (COM(2013)0108),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. travnja 2011. naslovljenu „Ususret svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima” (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. travnja 2011. naslovljenu „Ususret svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima” (COM(2011)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” (COM(2016)0587) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” (COM(2016)0587) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0300),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „5G za Europu – Akcijski plan” (COM(2016)0588) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „5G za Europu – Akcijski plan” (COM(2016)0588) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0306),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija koji je 14. rujna 2016. podnijela Komisija (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija koji je 14. rujna 2016. podnijela Komisija (COM(2016)0590),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. lipnja 2010. naslovljenu „Akcijski plan za primjene globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS)” (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. lipnja 2010. naslovljenu „Akcijski plan za primjene globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS)” (COM(2010)0308),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka (COP21) UNFCCC-a i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su održane u Parizu (Francuska) od 30. studenog do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka (COP21) UNFCCC-a i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su održane u Parizu (Francuska) od 30. studenog do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 512/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 512/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke mjerodavnoga Vijeća i Ministarsku izjavu iz Amsterdama od 14. travnja 2016. o suradnji u području umrežene i automatizirane vožnje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke mjerodavnoga Vijeća i Ministarsku izjavu iz Amsterdama od 14. travnja 2016. o suradnji u području umrežene i automatizirane vožnje,

| — | uzimajući u obzir Haški manifest o svemirskoj politici iz lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Haški manifest o svemirskoj politici iz lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europske unije i Europske svemirske agencije o zajedničkoj viziji i ciljevima za budućnost Europe u svemiru, koju su 26. listopada 2016. potpisale Komisija i Agencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europske unije i Europske svemirske agencije o zajedničkoj viziji i ciljevima za budućnost Europe u svemiru, koju su 26. listopada 2016. potpisale Komisija i Agencija,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2016. o svemirskim kapacitetima za europsku sigurnost i obranu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2016. o svemirskim kapacitetima za europsku sigurnost i obranu (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o politici EU-a na području svemirske industrije i razvoju potencijala za rast u svemirskom sektoru (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o politici EU-a na području svemirske industrije i razvoju potencijala za rast u svemirskom sektoru (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2012. o svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2012. o svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2011. o primjeni globalnih satelitskih navigacijskih sustava u prometu – kratkoročna i srednjoročna politika EU-a (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2011. o primjeni globalnih satelitskih navigacijskih sustava u prometu – kratkoročna i srednjoročna politika EU-a (9),

| — | uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta u Europi (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta u Europi (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam te Odbora za ribarstvo (A8-0250/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam te Odbora za ribarstvo (A8-0250/2017),

| A. | budući da su koristi koje društvo može imati od svemira višestruke te da zahvaljujući njima europsko gospodarstvo može postati konkurentnije, i to poticanjem razvoja velikog broja novih proizvoda i usluga te pružanjem potpore poljoprivredi, šumarstvu, ribarstvu i pomorskom prometu; budući da satelitska tehnologija može rezultirati boljim pristupom komunikacijskim tehnologijama i sustavima za promatranje Zemlje s visokom rezolucijom koji omogućuju razmjenu informacija u stvarnom vremenu, brzu reakciju na elementarne nepogode te učinkovitije granične i sigurnosne kontrole; |
| --- | --- |

A.

budući da su koristi koje društvo može imati od svemira višestruke te da zahvaljujući njima europsko gospodarstvo može postati konkurentnije, i to poticanjem razvoja velikog broja novih proizvoda i usluga te pružanjem potpore poljoprivredi, šumarstvu, ribarstvu i pomorskom prometu; budući da satelitska tehnologija može rezultirati boljim pristupom komunikacijskim tehnologijama i sustavima za promatranje Zemlje s visokom rezolucijom koji omogućuju razmjenu informacija u stvarnom vremenu, brzu reakciju na elementarne nepogode te učinkovitije granične i sigurnosne kontrole;

| B. | budući da svemirske tehnologije, podaci i usluge mogu pružiti potporu brojnim javnim politikama EU-a i ključnim političkim prioritetima, kao što je jačanje digitalnog jedinstvenog tržišta, poticanje europskog gospodarstva i hvatanje u koštac s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

B.

budući da svemirske tehnologije, podaci i usluge mogu pružiti potporu brojnim javnim politikama EU-a i ključnim političkim prioritetima, kao što je jačanje digitalnog jedinstvenog tržišta, poticanje europskog gospodarstva i hvatanje u koštac s klimatskim promjenama;

| C. | budući da za europske građane svemir nije trošak već ulaganje i budući da se ambicioznom svemirskom strategijom može osigurati autonomija EU-a i njegovo pozicioniranje u strateškom području svemira uz istovremeno poticanje rasta, konkurentnosti i otvaranja radnih mjesta u sektoru proizvodnje, operativnom dijelu i sektoru usluga koji se nalazi niže u lancu povezanima sa svemirom; |
| --- | --- |

C.

budući da za europske građane svemir nije trošak već ulaganje i budući da se ambicioznom svemirskom strategijom može osigurati autonomija EU-a i njegovo pozicioniranje u strateškom području svemira uz istovremeno poticanje rasta, konkurentnosti i otvaranja radnih mjesta u sektoru proizvodnje, operativnom dijelu i sektoru usluga koji se nalazi niže u lancu povezanima sa svemirom;

| D. | budući da su na temelju političkih odluka koje su 2007. donijeli Parlament i Vijeće dodijeljena proračunska sredstva za europske programe satelitske navigacije – Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) i Galileo – te je omogućeno sklapanje sporazuma o strukturi upravljanja programima; |
| --- | --- |

D.

budući da su na temelju političkih odluka koje su 2007. donijeli Parlament i Vijeće dodijeljena proračunska sredstva za europske programe satelitske navigacije – Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) i Galileo – te je omogućeno sklapanje sporazuma o strukturi upravljanja programima;

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije pod nazivom „Svemirska strategija za Europu” i podržava potpuni angažman Komisije za maksimalno povećanje gospodarske i društvene koristi svemira, povećanje korištenja svemirskih tehnologija i aplikacija kako bi se podržale javne politike, poticanje globalne konkurentnosti i inovativnog europskog svemirskog sektora, osnaživanje autonomije Europe u svemiru i jačanje uloge Europe kao globalnog aktera kao i međunarodne suradnje u svemiru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća Komisiju na to da je nužno zajamčiti kontinuitet svemirskih programa EU-a i razmisliti o budućem razvoju programa Galileo i Copernicus, posebno kako bi se stvorila pozitivna i predvidljiva ulagačka klima u sektoru koji se nalazi niže u tom lancu; smatra da se to može postići samo ako se dugoročno zajamči javno financiranje vodećih svemirskih programa i povezane podatkovne infrastrukture te da se istodobno prizna potreba za znatnim sudjelovanjem privatnog sektora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da su države članice, Europska svemirska agencija (ESA) i Europska organizacija za iskorištavanje meteoroloških satelita (EUMETSAT) u svemiru ostvarile uspjehe uz upotrebu novih tehnologija, istraživačkih misija te mogućnosti za promatranje Zemlje i meteoroloških kapaciteta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je programe Galileo i Copernicus potrebno ocijeniti prije nego što Komisija iznese svoje nove zakonodavne prijedloge u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); smatra da bi tom evaluacijom trebalo, među ostalim, obuhvatiti: buduću ulogu Agencije za europski GNSS (GSA) u programu Galileo i njezinu potencijalnu ulogu u Copernicusu; načine pojednostavljenja odnosa GSA-e s Europskom svemirskom agencijom (ESA) te sadašnju podjelu između temeljnih i delegiranih zadataka Agencije; s tim u vezi apelira na Komisiju da zajamči da GSA ima kapacitet za preuzimanje novih zadataka prije no što joj se oni dodijele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi ishod evaluacije također trebalo uključiti u buduće rasprave o odnosu između EU-a i ESA-e uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i ESA-e potpisanu 26. listopada 2016.; poziva Komisiju da u suradnji s ESA-om prouči različite opcije na koje se složeni institucionalni ustroj u europskom upravljanju svemirom može pojednostaviti, čime će se poboljšati raspodjela odgovornosti u interesu veće učinkovitosti i ekonomičnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi GSA trebala imati dovoljno osoblja za nesmetano funkcioniranje i iskorištavanje programa europskog GNSS-a; poziva Komisiju da preispita prikladnost resursa dodijeljenih GSA-u, uzimajući u obzir njegove sadašnje i buduće zadatke; smatra da bi se u svjetlu novih zadataka koje su dodijeljene GSA-u kadrovska politika i postupci trebali prilagoditi u skladu s Međuinstitucionalnim sporazumom od 2. prosinca 2013.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da bi, radi suočavanja sa sadašnjim i budućim izazovima, u sljedećem proračunu EU-a proračun za svemir trebao biti veći od sadašnjeg kako bi se podržao cijeli lanac vrijednosti (svemirski i zemaljski segment, promatranje Zemlje, navigacija i komunikacije) i da to treba osigurati tijekom predstojeće revizije VFO-a; ponavlja da uspješan razvoj tržišta koja su niže u lancu naročito ovisi o pravovremenoj provedbi i kontinuiranom razvoju programa Galileo i Copernicus te da bi odgovarajuće financiranje tih programa trebalo biti prioritet; naglašava da je pri donošenju proračunskih odluka u sljedećem VFO-u potrebno sačuvati i razviti europsku dodanu vrijednost kao i jedinstven doprinos svemirskih programa EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da ispita mogućnost iskorištavanja sinergije između svemirskih programa EU-a kako bi se povećala učinkovitost i ekonomičnost; smatra i da je važno pojačati razmjenu informacija između agencija EU-a koje su uključene u svemirsku politiku EU-a kako bi se postigli dodatni sinergijski učinci; skreće pozornost na sve veću konvergenciju različitih područja djelovanja; poziva Komisiju da objavi godišnje izvješće o prirodi i opsegu suradnje među agencijama EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je važno utvrditi i ukloniti sve postojeće prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta u području svemirskih proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

9.

Maksimalno povećanje koristi svemira za društvo i gospodarstvo EU-a

| 10. | naglašava činjenicu da su svemirski programi i njihove usluge ključni instrumenti u područjima politike i gospodarskim sektorima kao što su energija, klima, okoliš, sigurnost i obrana, zdravlje, poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo, promet, turizam, digitalno tržište i mobilne komunikacije, regionalna politika i lokalno planiranje; vjeruje da oni mogu imati ogroman potencijal za suočavanje s izazovima poput migracija, upravljanja granicama i održivog razvoja; ističe također važnost Europske svemirske strategije za sveobuhvatnu pomorsku politiku EU-a; napominje da od upotrebe satelita i sustava za daljinsko istraživanje u gospodarske svrhe društvo ima znatne koristi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da ubrza potpuno gospodarsko iskorištavanje programa Galileo, EGNOS i Copernicus, i to: utvrđivanjem odgovarajućih ciljeva za razvoj tržišta; poboljšanjem pristupa podacima iz programa Copernicus i njihove obrade kako bi se poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima, omogućilo da razviju aplikacije utemeljene na svemirskim podacima; osiguravanjem bolje integracije s drugim digitalnim uslugama kao što su inteligentni prometni sustavi, Europski sustav za upravljanje željezničkim prometom, riječni informacijski servisi, SafeSeaNet i konvencionalni navigacijski sustavi te povećanjem potencijala za svemirska rješenja; ističe koristi satelitske navigacije te podataka i usluga povezanih s promatranjem zemlje za građane i poduzeća; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja mjere koje je Komisija poduzela za nabavu platformi u oblaku za podatke povezane s promatranjem Zemlje kako bi Europa mogla u potpunosti iskoristiti ekonomske koristi svojih vodećih svemirskih programa te kako bi se uspostavio održiv pristup korisnika i izgradnja kapaciteta; potiče Komisiju da ubrza svoj rad u tom području kako bi prve podatkovne platforme bile operativne 2018.; smatra da bi svi pozivi za podnošenje ponuda za te platforme trebali biti otvoreni privatnim dionicima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži od Komisije da ocijeni funkcioniranje tijela kojima su povjerene zadaće u okviru programa Copernicus, posebno u cilju pojednostavljenja i racionalizacije njihovih postupaka javne nabave, kako bi se mala i srednja poduzeća mogla jednostavnije prijaviti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je potrebno donijeti propise koji će biti usklađeni sa svemirskom tehnologijom te ponavlja svoj zahtjev Komisiji iz spomenute Rezolucije o razvoju svemirskoga tržišta da prije podnošenja novih zakonodavnih i nezakonodavnih prijedloga provede sustavnu provjeru usklađenosti zakonodavstva sa svemirskom politikom; poziva Komisiju da ukloni prepreke za korištenje svemirskih tehnologija u javnom sektoru, primjerice za praćenje usklađenosti s novim i postojećim europskim zakonodavstvom; smatra da se javna politika može znatno poboljšati upotrebom svemirske tehnologije što potvrđuju primjeri kao na primjer eCall i digitalni tahograf; traži od Komisije i država članica da europske, nacionalne, regionalne i lokalne vlasti potiču na intenzivniji razvoj svemirske tehnologije primjerice kupnjom europskih podataka ili usluga povezanih s promatranjem Zemlje kako bi se ispunili ciljevi politike; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe pilot-projekt o čišćem svemiru s pomoću deorbitiranja i korištenja inovativnih materijala za svemirsku opremu kojim će se ispitati izvedivost i učinkovitost buduće zajedničke tehnološke inicijative za svemirski sektor; uviđa da su odgovarajući resursi, i javni i privatni, od ključne važnosti za održivost i konkurentnost europskog svemirskog sektora te za razvoj uloge koju EU ima kao globalni akter u svemiru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi trebalo dodatno razraditi doprinos programa Copernicus u borbi protiv klimatskih promjena; poziva Komisiju da da temelju programa Copernicus što prije uspostavi kapacitete za praćenje emisija stakleničkih plinova, uključujući emisije CO2, na kojima se trenutačno radi u okviru programa Obzor 2020. (11), kako bi se ispunile potrebe iz sporazuma COP21 i kako bi se omogućila njegova učinkovita provedba; podržava razvoj budućih satelita namijenjenih praćenju emisija CO2 i metana; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja obavijest o pokretanju programa Galileo od 15. prosinca 2016.; ističe da je široko rasprostranjena upotreba signala Galileo preduvjet za razvoj snažnog tržišta za svemirske aplikacije i usluge koje se nalazi niže u lancu te da treba poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući po potrebi regulatorne, kako bi potpuna usklađenost sa sustavima Galileo i EGNOS postala norma za uređaje koji se prodaju u EU-u, i poticati primjenu uređaja kompatibilnih s navedenim sustavima na globalnom tržištu; poziva također Komisiju da razmotri mjere za jačanje konkurentnosti industrija koje su niže u lancu europskog GNSS-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da se pobrine za to da satovi u kritičnoj infrastrukturi koji se temelje na GNSS-u budu kompatibilni sa sustavima Galileo i EGNOS, što je vrlo važno sa sigurnosnog gledišta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe sposobnost satelita da pružaju neprekidnu povezivost vrlo velikog kapaciteta, posebno u udaljenim područjima i najudaljenijim regijama, što je od ključne važnosti za smanjenje digitalnog jaza, razvoj mreža velike brzine i širenje mreža interneta stvari, čime se omogućuju usluge poput autonomne vožnje, pametnog upravljanja voznim parkom i teretom te aplikacija za e-upravljanje, e-učenje i e-zdravlje; naglašava komplementarnost zemaljskih i svemirskih tehnologija u omogućavanju mreža vrlo velikog kapaciteta; ustraje u tome da Komisija to prepozna i u obzir uzme doprinos satelita u tom području; naglašava također potrebu da se odgovarajući frekvencijski pojasevi rezerviraju za funkcioniranje tih satelitskih usluga; poziva da se to pitanje obuhvati u aktualnom radu na zakonodavstvu o telekomunikacijskim mrežama uz odgovarajuća ulaganja u istraživanje i razvoj; smatra i da bi se Svemirska strategija za Europu trebala provesti koordinirano s digitalnim strategijama Komisije, uz potporu država članica i industrije, kako bi se promicala učinkovita upotreba satelitskih komunikacija koja se temelji na potrebama u cilju poticanja sveprisutne povezivosti u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnu ulogu europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) za poticanje svemirskih tržišta niže u lancu, i to najviše kroz javnu nabavu, među ostalim i u zemljama koje još nemaju velik svemirski sektor, te napominje da bi se to pitanje trebalo obuhvatiti tekućim raspravama o budućnosti kohezijske politike; podržava uvođenje ciljanih mjera za izgradnju kapaciteta kako bi se pomoglo državama članicama i regijama sa sve većim mogućnostima kad je riječ o istraživanju svemira; ističe činjenicu da je regionalna dimenzija ključna kako bi građani imali koristi od svemirske tehnologije te da sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti može stvoriti sinergije sa strategijama za pametnu specijalizaciju i planom EU-a za gradove; stoga podupire veće sudjelovanje regionalnih i lokalnih vlasti u uspješnoj svemirskoj politici EU-a, među ostalim i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i teritorijima; naglašava da bi Odbor regija trebao biti punopravan član korisničkog foruma programa Copernicus kako bi se naglasila važnost regionalnih i lokalnih aktera kao korisnika podataka Copernicusa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da korisnici poput MSP-ova te lokalnih i regionalnih vlasti još nisu dovoljno upoznati s mogućnostima financiranja projekata povezanih s programom Galileo ili Copernicus, uključujući financiranja koja omogućuje Europska investicijska banka, i da treba bez odgode poboljšati ciljano širenje informacija o tim mogućnostima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prepoznaje ulogu svemirskih tehnologija i dvaju vodećih svemirskih programa EU-a u tome da kopneni, pomorski, zračni i svemirski promet postane pametniji, sigurniji i održiviji te integriran u buduće strateške sektore kao što su autonomni i povezani automobili ili bespilotne letjelice; smatra da Svemirska strategija može doprinijeti zadovoljavanju novih potreba u području prometa kad je riječ o sigurnoj i stalnoj povezivosti, snažnijem pozicioniranju, intermodalnosti i interoperabilnosti; potiče Komisiju da u dijalog sa svemirskim sektorom uključi dionike iz područja prometa kako bi se zajamčila transparentnost te olakšala primjena europske svemirske tehnologije na prometnom tržištu u cilju jačanja konkurentnosti prometnih usluga EU-a na europskom i globalnom tržištu; traži od Komisije i država članica da obrate pozornost na razvoj svemirskog turizma; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da podupre primjenu EGNOS-ova postupka za slijetanje za manje, ali i veće zračne luke; ponavlja da bi EGNOS mogao omogućiti financijske prednosti i veću preciznost, otpornost i sigurnost pri upotrebi aplikacija ključnih za sigurnost, na primjer pri slijetanju zrakoplova, te naglašava da je važno proširiti pokrivenost EGNOS-om na jugoistočnu i istočnu Europu, kao prioritet, te dalje na Afriku i Bliski istok; smatra i da bi program Galileo mogao imati ključnu ulogu u kontroli zračnog prometa kao temelj za prijelaz s radarskog sustava nadzora na satelitski nadzor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nadalje, naglašava važnost opremanja zrakoplova tehnologijom za „automatski zavisni nadzor – emitiranje” (ADS-B odnosno Automatic Dependent Surveillance-Broadcast) u svemiru i obveze za operatere da zrakoplove opreme ADS-B-om kako bi se zajamčila točnost i pouzdanost praćenja zrakoplova u stvarnom vremenu te ušteda goriva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnost svemirskih programa EU-a za morska i pomorska pitanja, ribolovne aktivnosti i plavo gospodarstvo općenito, na primjer za: suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; nadzor i ocjenjivanje stanja i zdravlja oceana i ribljih stokova; podupiranje produktivnosti uzgajivača riba; olakšavanje pomorskog istraživanja i pružanje usluge traganja i spašavanja kao i omogućivanje satelitskih veza za medicinsku opremu na plovilima; s tim u vezi ističe da su potrebni svemirski kapaciteti za nadzor oceana i dobra koordinacija među uslugama programa Galileo, EGNOS i Copernicus; |
| --- | --- |

25.

Poticanje globalno konkurentnog i inovativnog europskog svemirskog sektora

| 26. | ističe da uspjeh i konkurentnost svemirskog sektora te razvoj inovativnih tehnologija uvelike ovise o istraživanju i inovacijama; poziva na poboljšanje i produljenje namjenske proračunske linije za svemir u sklopu Devetog okvirnog programa; naglašava važnost pune suradnje među EU-om, ESA-om i državama članicama kako bi se osigurala učinkovitost i izbjeglo udvostručivanje, posebno u područjima u kojima više aktera osigurava financiranje istraživanja; smatra da bi trebalo poticati i financirati istraživanje i inovacije kako bi koristili širokom spektru svemirskih tehnologija; potiče Komisiju da i u okviru programa Obzor 2020. i u sklopu budućih okvirnih programa produlji korištenje instrumenta za mala i srednja poduzeća za povećanje poslovnih mogućnosti povezanih sa svemirskim proizvodima i uslugama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da u kontekstu javne nabave zajamči pravedno postupanje prema poduzećima iz EU-u u odnosu na poduzeća iz trećih zemalja, posebno uzimajući u obzir cijene koje poduzeća naplaćuju ostalim korisnicima diljem svijeta kako bi se zajamčilo poštovanje propisa i da akteri na tržištu primjenjuju poštene prakse, a u cilju osiguranja jednakih uvjeta; naglašava da se europska svemirska industrija suočava sa sve nesmiljenijom međunarodnom konkurencijom; pozdravlja prijedlog Komisije da se ojača korištenje inovativnih mehanizama javne nabave; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je važno ojačati europsku industrijsku osnovu i zajamčiti stratešku autonomiju EU-a diversifikacijom izvora nabave i najboljim mogućim korištenjem višestrukih pružatelja usluga u EU-u; stoga smatra da bi na uravnotežen način trebalo poticati sudjelovanje industrije na svim razinama te poziva Komisiju da podrži europski svemirski sektor u cijelom vrijednosnom lancu; smatra da svemirski klasteri mogu imati korisnu ulogu u strategiji za svemirsku industriju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da podrži razvoj novih modela svemirskog poslovanja i tehnologija diljem Europe koje mogu u potpunosti revolucionarizirati sektor i smanjiti troškove (npr. europske tehnologije koje omogućuju lansiranje manjih satelita u svemir poput ponovno upotrebljivih balona ili lansirnih sustava); |
| --- | --- |

29.

| 30. | traži od Komisije da pri određivanju trajanja ugovora o javnoj nabavi u području svemirske infrastrukture i usluga u obzir uzme stanje i potrebe malih i srednjih poduzeća kako bi se stvorili ravnopravni uvjeti natjecanja između poduzeća u svemirskom sektoru; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava potrebu da se odlučnije ulaže u obrazovanje i osposobljavanje europskih građana o temi svemira, među ostalim kako bi mogli u potpunosti iskoristiti prilike koje će nastati u vezi sa svemirom tijekom prijelaza na digitalno društvo; ističe da su postignuća svemirske politike važna da bi se nadahnule buduće generacije i ojačao osjećaj europskog identiteta; stoga naglašava da je potrebno nastaviti i proširiti koordinirani pristup europskom obrazovanju o svemiru koje može privući mlade da se odluče na karijeru u znanosti o svemiru i svemirskoj tehnologiji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da je osnovni i najvažniji alat za razvoj kapaciteta europske svemirske industrije sudjelovanje u fakultativnim programima ESA-e, u okviru kojih europska poduzeća i sveučilišta ili istraživački instituti mogu sudjelovati u razvoju najsuvremenijih tehnologija za svemirske misije i sustave; naglašava da sudjelovanje u takvim programima otvara put za poslovanje u tom području i pristup visoko tehnološki i informacijski intenzivnim znanstvenim projektima, što može pozitivno utjecati i na sektor prometa; |
| --- | --- |

32.

Osnaživanje autonomije Europe pri pristupu svemiru i njegovoj upotrebi u sigurnom okružju

| 33. | podsjeća na to da su svemirski programi EU-a civilne prirode i ponavlja da se zalaže za nemilitarizaciju svemira; ipak uviđa stratešku dimenziju svemirskog sektora za Europu i potrebu za poboljšanjem sinergije između civilnih te sigurnosnih i obrambenih aspekata te potrebu da se svemirski kapaciteti koriste za zadovoljavanje potreba u području sigurnosti i zaštite, uzimajući također u obzir geopolitičku situaciju i zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku; smatra da bi Komisija trebala analizirati sinergije između europskih svemirskih programa i Akcijskog plana za europsku obranu, koji je predložen u studenom 2016., kako bi osigurala opću dosljednost u tom strateškom području; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da objedini potražnju institucijskih potrošača iz Europske unije i država članica kako bi osigurala neovisan, ekonomičan i pouzdan pristup svemiru korištenjem europskih lansirnih sustava Ariane, Vega i njihovih budućih inačica; smatra da je to od iznimne strateške važnosti za funkcije upravljanja nepredviđenim situacijama i krizama te za otpornu europsku sigurnosnu i obrambenu politiku; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podržava cilj Komisije u skladu s kojim se ocjenjuju različiti načini podupiranja europske lansirne infrastrukture, ako je to potrebno radi ostvarenja ciljeva u području politike i potreba EU-a, i to u pogledu autonomije, sigurnosti i konkurentnosti; stoga ističe stratešku važnost europske svemirske luke u Kourouu (Francuska Gijana) i potrebu da se posebna pozornost posveti ekonomskim i socijalnim koristima za područje na kojem se nalazi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da se neovisan pristup svemiru ne može odvojiti od neovisne mogućnosti Europe da osmišljava, razvija, lansira i iskorištava svemirske sustave te da upravlja njima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da nije jasno hoće li se program za vozila za lansiranje u Europi nastaviti nakon isteka razdoblja od tri do četiri godine (Ariane 6 i Vega C), a nejasno je i financijsko stanje tog programa; izražava zabrinutost zbog toga što ne postoji srednjoročni i dugoročni program za lansiranje; apelira na Europsku komisiju da pripremi prijedlog radnog programa za vozila za lansiranje u Europi za sljedećih 20 godina; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da potiče razvoj alternativnih tehnologija za lansiranje i uključivanje načela ekološkog dizajna u sve lansirne sustave i svemirske naprave; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da bi u satelitskim sustavima sljedeće generacije trebalo dodatno razvijati sigurnost infrastrukture programa Galileo, uključujući zemaljski segment, dvojnu namjenu kapaciteta programa Galileo i Copernicus kao i veću preciznost i bolje šifriranje; podsjeća na to da bi javno regulirana usluga (PRS) u okviru programa Galileo, koja je ograničena na korisnike koje je ovlastila vlada, u budućnosti mogla imati važnu ulogu u reagiranju na nove prijetnje, posebno u slučaju krize; |
| --- | --- |

39.

| 40. | skreće pozornost na to da je svemirska infrastruktura osjetljiva na ometanja ili napade državnih i nedržavnih aktera te na niz drugih prijetnji, uključujući sudare sa svemirskim otpadom ili drugim satelitima; podsjeća na važnost osiguravanja kritične infrastrukture i sredstava komunikacije te razvoja otpornih tehnologija; uviđa sve veću važnost svemira i svemirskih tehnologija s dvojnom namjenom, osobito kad je riječ o komunikacijama te obavještajnim, nadzornim i izviđačkim aktivnostima, reakciji na katastrofe i kontroli oružja te naglašava ključnu važnost svemirskih kapaciteta u borbi protiv terorizma; nadalje, potiče ulaganja kako bi se ubrzao razvoj novih svemirskih kapaciteta i tehnologija; smatra da je potrebno poboljšati kapacitete kako bi se odgovorilo na nove prijetnje u svemiru te kojima bi se zauzvrat ojačala sposobnost europskog svemirskog sektora da reagira na razvoj tržišta, aktera i tehnologija; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da unapređenjem sadašnjih usluga za nadzor i praćenje u svemiru (SST) ublaži rizik koji predstavlja svemirski otpad, i to s ciljem uspostave programa za neovisan sustav koji će omogućiti prepoznavanje prijetnji koje svemirski otpad predstavlja za europsku svemirsku infrastrukturu, podupiranje mjera za izbjegavanje sudara i, dugoročno gledano, aktivno odstranjivanje otpada; podržava plan za proširenje područja primjene SST-a Europske unije kako bi se omogućilo davanje vremenske prognoze na temelju izvora u svemiru te predlaže da se dodatna pozornost posveti objektima u blizini Zemlje kako bi se spriječilo da se bilo koji od tih objekata sudari sa Zemljom, što bi moglo imati katastrofalne posljedice; ističe da bi se trebali nadograđivati i širiti kapaciteti i stručno znanje u tom području, među ostalim i oni koji su već na raspolaganju ESA-i; ponovno potvrđuje da je potrebno pružiti čim više otvorenih podataka kako bi se poticali istraživanje i inovacije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća na sve veću važnost kibersigurnosti za svemirske programe te napominje da je taj problem posebno ozbiljan s obzirom na to da se velik dio našeg gospodarstva oslanja se na usluge povezane sa svemirom; poziva Komisiju da ublaži rizike za svemirsku imovinu EU-a tako da poduzme odgovarajuće mjere, uključujući po potrebi upotrebu šifriranja, za zaštitu infrastrukture povezane sa svemirom od kiberprijetnji; povrh toga, traži od Komisije da se pobrine za to da sve relevantne agencije imaju krizne planove za slučaj mogućih kibernapada; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je planirana inicijativa Govsatcom obećavajuća mjera za osiguravanje pristupa sigurnim, učinkovitim i ekonomičnim uslugama za europske institucijske aktere, koja odgovara potrebama korisnika u brojnim područjima, a u isto vrijeme potiče i rast, konkurentnost i inovativnost u cijelom europskom sektoru satelitskih telekomunikacija; poziva Komisiju da, ako je procjena utjecaja u dovoljnoj mjeri pozitivna, na ekonomičan način osmisli planiranu inicijativu Govsatcom, što može uključivati objedinjavanje i dijeljenje kapaciteta ili kupnju usluga od certificiranih komercijalnih komunikacijskih satelita, te da se pobrine za to da se inicijativom stvori znatna dodana vrijednost i izbjegne udvostručavanje postojećih struktura; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava važnost sveobuhvatne europske svemirske politike čiji je cilj stvarno doprinijeti poboljšanju zajedničke sigurnosne, vanjske i obrambene politike tako da relevantnim institucijama pruža neovisne podatke, poput uvida u stanje u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

44.

Jačanje uloge Europe kao globalnog čimbenika i promicanje međunarodne suradnje

| 45. | poziva Komisiju da u svim relevantnim aspektima svojih vanjskih odnosa promiče resurse EU-a u svemiru i svemirski industrijski kapacitet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da je za osiguravanje mirnog i sigurnog okružja u svemiru potrebna suradnja s međunarodnim partnerima kako bi se promicale norme odgovornog ponašanja i održivosti, osobito u pogledu istraživanja svemira, te poziva Komisiju da u tom pogledu blisko surađuje s ESVD-om i državama članicama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da je potrebna međunarodna koordinacija upravljanja svemirskim prometom i otpadom, koji će se sigurno povećati zbog planiranog postavljanja takozvanih „megakonstelacija” i zakrčenosti orbita u blizini Zemlje, do čega može doći zbog stalnog smanjivanja troškova lansiranja satelita; |
| --- | --- |

47.

| 48. | traži od Komisije da nadzire postojeće ciljeve privatnog sektora u područjima kao što je svemirsko rudarstvo te da razmotri kakav bi učinak oni mogli imati na sadašnji pravni okvir, a osobito na Ugovor o svemiru; smatra da bi trebalo poštovati osnovna načela Ugovora i da je potrebno izbjeći utrku za resursima u svemiru koji se mogu iscrpiti; apelira na države članice da rade na koordiniranom europskom pristupu te poziva Komisiju da preuzme vodeću ulogu u postizanju konsenzusa; priznaje da je svemir zajedničko nasljeđe čovječanstva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toplo pozdravlja namjeru Komisije da se koristi gospodarskom diplomacijom za stvaranje novih poslovnih prilika za europsku svemirsku industriju; ističe da bi Komisija, i po potrebi, nadležna tijela država članica, bilo pojedinačno ili u sklopu ESA-e, te tijela poput Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA) trebala podržati europske sudionike na tržištima trećih zemalja; preporučuje da se unaprijed izrade planovi za takvu usklađenu potporu; |
| --- | --- |

49.

Osiguravanje djelotvorne provedbe

| 50. | naglašava činjenicu da bi Parlament trebao imati aktivnu ulogu u razvoju svemirske politike EU-a i da bi trebao biti uključen u cjelokupnu razmjenu informacija o temama koje se odnose na svemir između Komisije, Vijeća, ESVD-a i ESA-e; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra da je demokratska potpora važna za ulaganje u svemir; poziva Komisiju da donese dobro osmišljenu i opsežnu komunikacijsku strategiju o prednostima svemirske tehnologije za građane i poduzeća; potiče Komisiju da provedbu te strategije temelji na sljedeća tri stupa koji se odnose na tri važne ciljne skupine, a to su: (a) podizanje razine osviještenosti javnosti o nužnosti ulaganja u svemir; (b) informiranje malih i srednjih poduzeća i poduzetnika o mogućnostima u okviru vodećih svemirskih programa; (c) uključivanje svemira u obrazovanje kako bi se premostio jaz u pogledu vještina; traži od Komisije da Parlamentu čim prije predstavi plan za osmišljavanje te komunikacijske strategije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da izradi vremenski raspored provedbe mjera predloženih u strategiji, da redovito izvještava o njezinoj provedbi, da po potrebi predloži zakonodavstvo i da osmisli dodatne konkretne i opipljive mjere potrebne za pravodobno postizanje ciljeva navedenih u strategiji; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, vladama i parlamentima država članica te Europskoj svemirskoj agenciji. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  SL L 122, 24.4.2014., str. 44.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 158, 27.5.2014., str. 227.

(4)  SL L 150, 20.5.2014., str. 72.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0267.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0268.

(7)  SL C 468, 15.12.2016., str. 12.

(8)  SL C 227 E, 6.8.2013., str. 16.

(9)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 1.

(10)  Space Market Uptake in Europe (Razvoj svemirskoga tržišta u Europi), Studija za odbor ITRE, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel A, 2016., ISBN 978-92-823-8537-1.

(11)  https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/wp/2016_2017/main/h2020-wp1617-leit-space_en.pdf, str. 48.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/20

---

P8_TA(2017)0324

Daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu kao dio europske strategije cjeloživotnog učenja

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o daljnjem akademskom obrazovanju i obrazovanju na daljinu kao dijelu europske strategije cjeloživotnog učenja (2016/2142(INI))

(2018/C 337/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 8., 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8., 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezin članak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, a posebno njezin članak 14.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kopenhagena od 30. studenoga 2002. o pojačanoj suradnji u pogledu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na europskoj razini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kopenhagena od 30. studenoga 2002. o pojačanoj suradnji u pogledu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na europskoj razini,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (1),

| — | uzimajući u obzir Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2012. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) naslovljeno „Obrazovanje i osposobljavanje u pametnoj, održivoj i uključivoj Europi” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2012. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) naslovljeno „Obrazovanje i osposobljavanje u pametnoj, održivoj i uključivoj Europi” (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.): „Novi prioriteti za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.): „Novi prioriteti za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja” (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 20. prosinca 2011. o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 20. prosinca 2011. o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Promišljanje obrazovnih aktivnosti: Ulaganje u vještine za bolje socijalne i ekonomske učinke” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Promišljanje obrazovnih aktivnosti: Ulaganje u vještine za bolje socijalne i ekonomske učinke” (COM(2012)0669),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. veljače 2014. o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, kao odgovor na „Promišljanje obrazovnih aktivnosti: ulaganje u vještine za bolje socijalne i ekonomske učinke” te na „Godišnju analizu rasta 2013.” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. veljače 2014. o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, kao odgovor na „Promišljanje obrazovnih aktivnosti: ulaganje u vještine za bolje socijalne i ekonomske učinke” te na „Godišnju analizu rasta 2013.” (5),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1720/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2006. o uspostavljanju programa djelovanja u području cjeloživotnog učenja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1720/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2006. o uspostavljanju programa djelovanja u području cjeloživotnog učenja (6),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju je EU ratificirao 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju je EU ratificirao 2010.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku 2006/962/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku 2006/962/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (7),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. studenoga 2010. o obrazovanju za održivi razvoj (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. studenoga 2010. o obrazovanju za održivi razvoj (8),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (9),

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (10) (EQF-LLL), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (10) (EQF-LLL),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o osiguranju kvalitete za potporu obrazovanju i osposobljavanju (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o osiguranju kvalitete za potporu obrazovanju i osposobljavanju (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2016. o daljnjem postupanju u vezi sa strateškim okvirom za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2016. o daljnjem postupanju u vezi sa strateškim okvirom za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) (13),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija – „Otvaranje obrazovanja” od 31. siječnja 2014. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija – „Otvaranje obrazovanja” od 31. siječnja 2014. (14),

| — | uzimajući u obzir istraživanje Komisije na temu „Obrazovanje i osposobljavanje 2020.: poboljšanje politike povezane s obrazovanjem odraslih u Europi i pružanja takvog obrazovanja (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Komisije na temu „Obrazovanje i osposobljavanje 2020.: poboljšanje politike povezane s obrazovanjem odraslih u Europi i pružanja takvog obrazovanja (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (16),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Europskom paktu za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Europskom paktu za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. (17),

| — | uzimajući u obzir nacrt zaključaka Vijeća o unapređenju vještina žena i muškaraca na tržištu rada EU-a od 20. veljače 2017. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt zaključaka Vijeća o unapređenju vještina žena i muškaraca na tržištu rada EU-a od 20. veljače 2017. (18),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. studenoga 2011. o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. studenoga 2011. o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i stajalište u obliku amandmana Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A8-0252/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i stajalište u obliku amandmana Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A8-0252/2017),

| A. | budući da se naši obrazovni sustavi zbog digitalne preobrazbe suočavaju s ozbiljnim izazovima koji utječu na procese podučavanja i učenja te na potrebu da se potakne sposobnost za socijalnu uključenost i građansko sudjelovanje kao i osobni razvoj te da se ojačaju europske demokratske vrijednosti i tolerancija u cilju poticanja slobodoumnog razmišljanja i sprečavanja svih vrsta netolerancije; budući da su digitalno osnaživanje i samopouzdanje ključan preduvjet za izgradnju snažnih društava i za podupiranje jedinstva i procesa integracija unutar EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da se naši obrazovni sustavi zbog digitalne preobrazbe suočavaju s ozbiljnim izazovima koji utječu na procese podučavanja i učenja te na potrebu da se potakne sposobnost za socijalnu uključenost i građansko sudjelovanje kao i osobni razvoj te da se ojačaju europske demokratske vrijednosti i tolerancija u cilju poticanja slobodoumnog razmišljanja i sprečavanja svih vrsta netolerancije; budući da su digitalno osnaživanje i samopouzdanje ključan preduvjet za izgradnju snažnih društava i za podupiranje jedinstva i procesa integracija unutar EU-a;

| B. | budući da treba ojačati europsku strategiju cjeloživotnog učenja; budući da bi svaka osoba u svakoj fazi života trebala imati na raspolaganju mogućnost cjeloživotnog učenja kako bi mogla steći znanje i vještine koji su joj potrebni za osobni razvoj i profesionalni napredak; budući da je cjeloživotno učenje u formalnom, neformalnom i informalnom kontekstu, kojim se promiču aktivno građanstvo i zapošljivost, ključan aspekt obrazovanja na koji te promjene utječu; |
| --- | --- |

B.

budući da treba ojačati europsku strategiju cjeloživotnog učenja; budući da bi svaka osoba u svakoj fazi života trebala imati na raspolaganju mogućnost cjeloživotnog učenja kako bi mogla steći znanje i vještine koji su joj potrebni za osobni razvoj i profesionalni napredak; budući da je cjeloživotno učenje u formalnom, neformalnom i informalnom kontekstu, kojim se promiču aktivno građanstvo i zapošljivost, ključan aspekt obrazovanja na koji te promjene utječu;

| C. | budući da je potrebno uložiti dodatne napore u poboljšanje sinergija između obrazovanja i zapošljavanja, kako olakšavanjem ulaska na tržište rada tako i omogućujući pojedincima da tijekom karijera stalno unaprjeđuju svoje vještine ili uče nove vještine; budući da države članice moraju pronaći načine za zaštitu ili promicanje dugoročnijeg ulaganja u obrazovanje, istraživanje i inovacije; |
| --- | --- |

C.

budući da je potrebno uložiti dodatne napore u poboljšanje sinergija između obrazovanja i zapošljavanja, kako olakšavanjem ulaska na tržište rada tako i omogućujući pojedincima da tijekom karijera stalno unaprjeđuju svoje vještine ili uče nove vještine; budući da države članice moraju pronaći načine za zaštitu ili promicanje dugoročnijeg ulaganja u obrazovanje, istraživanje i inovacije;

| D. | budući da daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu u velikoj mjeri doprinose osobnom razvoju pojedinca i stvaranju ljudskog kapitala te bi ih trebalo obuhvatiti europskom strategijom cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

D.

budući da daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu u velikoj mjeri doprinose osobnom razvoju pojedinca i stvaranju ljudskog kapitala te bi ih trebalo obuhvatiti europskom strategijom cjeloživotnog učenja;

| E. | budući da daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu imaju sve važniju ulogu u olakšavanju prilagodbe radnika da gospodarske i tehnološke promjene tijekom profesionalnog života; budući da će do 2025. godine za 49 % svih slobodnih radnih mjesta u EU-u (uključujući i nova radna mjesta i zamjene) biti potrebna visoka razina kvalifikacije, za 40 % srednja razina kvalifikacije, a za samo 11 % niska razina ili nikakve kvalifikacije; |
| --- | --- |

E.

budući da daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu imaju sve važniju ulogu u olakšavanju prilagodbe radnika da gospodarske i tehnološke promjene tijekom profesionalnog života; budući da će do 2025. godine za 49 % svih slobodnih radnih mjesta u EU-u (uključujući i nova radna mjesta i zamjene) biti potrebna visoka razina kvalifikacije, za 40 % srednja razina kvalifikacije, a za samo 11 % niska razina ili nikakve kvalifikacije;

| F. | budući da su daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu važni alati za pružanje fleksibilnih i personaliziranih mogućnosti obrazovanja za sve bez diskriminacije (19); u tom pogledu naglašava da je važno zajamčiti strategije za olakšavanje pristupa; |
| --- | --- |

F.

budući da su daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu važni alati za pružanje fleksibilnih i personaliziranih mogućnosti obrazovanja za sve bez diskriminacije (19); u tom pogledu naglašava da je važno zajamčiti strategije za olakšavanje pristupa;

| G. | budući da daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu te upotreba novih tehnologija mogu pomoći da se djevojčice, djevojke i žene upoznaju s novim profesionalnim mogućnostima, prije svega u područjima u kojima su nedovoljno zastupljene; budući da, unatoč tome što više žena završava srednjoškolsko i visokoškolsko obrazovanje, treba povećati zastupljenost žena i u strukovnom obrazovanju i u sektorima povezanim sa znanošću, tehnologijom, inženjerstvom i matematikom; |
| --- | --- |

G.

budući da daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu te upotreba novih tehnologija mogu pomoći da se djevojčice, djevojke i žene upoznaju s novim profesionalnim mogućnostima, prije svega u područjima u kojima su nedovoljno zastupljene; budući da, unatoč tome što više žena završava srednjoškolsko i visokoškolsko obrazovanje, treba povećati zastupljenost žena i u strukovnom obrazovanju i u sektorima povezanim sa znanošću, tehnologijom, inženjerstvom i matematikom;

| H. | budući da je u kontekstu daljnjeg akademskog obrazovanja obrazovanje na daljinu jedan od mogućih pristupa jer zahvaljujući svojoj fleksibilnosti pruža posebnu mogućnost za ostvarivanje ravnoteže između studija te poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

H.

budući da je u kontekstu daljnjeg akademskog obrazovanja obrazovanje na daljinu jedan od mogućih pristupa jer zahvaljujući svojoj fleksibilnosti pruža posebnu mogućnost za ostvarivanje ravnoteže između studija te poslovnog i privatnog života;

| I. | budući da se obrazovanje na daljinu (20) odnosi na organizacijski oblik podučavanja koji pruža visoku razinu fleksibilnosti u učenju s pomoću digitalnih tehnologija, koji ne predstavlja zamjenu za obrazovanje u obrazovnim ustanovama, već alternativu za osobe koje nisu u mogućnosti sudjelovati u takvoj vrsti obrazovanja; |
| --- | --- |

I.

budući da se obrazovanje na daljinu (20) odnosi na organizacijski oblik podučavanja koji pruža visoku razinu fleksibilnosti u učenju s pomoću digitalnih tehnologija, koji ne predstavlja zamjenu za obrazovanje u obrazovnim ustanovama, već alternativu za osobe koje nisu u mogućnosti sudjelovati u takvoj vrsti obrazovanja;

| J. | budući da se obrazovanje na daljinu odnosi na metodu podučavanja koja nudi fleksibilnost u učenju s pomoću novih tehnologija, ne kao zamjena za obrazovanje u obrazovnim ustanovama, već kao alternativa za osobe koje nisu u mogućnosti sudjelovati u takvoj vrsti obrazovanja i za radnike koji se žele obrazovati uz rad; budući da bi se, stoga, digitalizacija mogla koristiti kao sredstvo za pružanje novih načina pristupa visokom obrazovanju; |
| --- | --- |

J.

budući da se obrazovanje na daljinu odnosi na metodu podučavanja koja nudi fleksibilnost u učenju s pomoću novih tehnologija, ne kao zamjena za obrazovanje u obrazovnim ustanovama, već kao alternativa za osobe koje nisu u mogućnosti sudjelovati u takvoj vrsti obrazovanja i za radnike koji se žele obrazovati uz rad; budući da bi se, stoga, digitalizacija mogla koristiti kao sredstvo za pružanje novih načina pristupa visokom obrazovanju;

| K. | budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljno načelo EU-a sadržano u Ugovorima te jedan od ciljeva i zadataka Unije; budući da ravnopravnost u obrazovanju ženama pruža nove mogućnosti te doprinosi socijalnom, kulturnom i gospodarskom razvoju društva; budući da je obrazovanje ključan alat za suzbijanje rodnih stereotipa; |
| --- | --- |

K.

budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljno načelo EU-a sadržano u Ugovorima te jedan od ciljeva i zadataka Unije; budući da ravnopravnost u obrazovanju ženama pruža nove mogućnosti te doprinosi socijalnom, kulturnom i gospodarskom razvoju društva; budući da je obrazovanje ključan alat za suzbijanje rodnih stereotipa;

| L. | budući da je prosječna stopa zaposlenosti žena izravno povezana s njihovom razinom obrazovanja, tako da je kod visokoobrazovanih žena u dobi od 25 do 49 godina stopa zaposlenosti za više od 20 % viša nego kod žena koje imaju samo predškolsko, osnovnoškolsko ili niže srednje obrazovanje; |
| --- | --- |

L.

budući da je prosječna stopa zaposlenosti žena izravno povezana s njihovom razinom obrazovanja, tako da je kod visokoobrazovanih žena u dobi od 25 do 49 godina stopa zaposlenosti za više od 20 % viša nego kod žena koje imaju samo predškolsko, osnovnoškolsko ili niže srednje obrazovanje;

| M. | budući da obrazovanje na daljinu može pozitivno utjecati na digitalne vještine; budući da bi se ulaskom većeg broja žena u sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija potaklo tržište na kojem se očekuje manjak radne snage i na kojem bi jednako sudjelovanje žena dovelo do godišnje dobiti od oko 9 milijardi EUR u BDP-u EU-a; budući da su žene u programima studija informacijskih i komunikacijskih tehnologija i dalje veoma podzastupljene te čine samo oko 20 % osoba s diplomom u tom području, dok samo 3 % sveučilišno obrazovanih žena ima diplomu iz tog područja; |
| --- | --- |

M.

budući da obrazovanje na daljinu može pozitivno utjecati na digitalne vještine; budući da bi se ulaskom većeg broja žena u sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija potaklo tržište na kojem se očekuje manjak radne snage i na kojem bi jednako sudjelovanje žena dovelo do godišnje dobiti od oko 9 milijardi EUR u BDP-u EU-a; budući da su žene u programima studija informacijskih i komunikacijskih tehnologija i dalje veoma podzastupljene te čine samo oko 20 % osoba s diplomom u tom području, dok samo 3 % sveučilišno obrazovanih žena ima diplomu iz tog područja;

| N. | budući da programi na daljinu dopiru do znatnog broja žena u društvima u kojima žene nemaju jednake mogućnosti za sudjelovanje u konvencionalnim oblicima obrazovanja i osposobljavanja jer još uvijek troše više vremena od muškaraca na neplaćene kućanske poslove i obiteljsku skrb; budući da im takvi tečajevi omogućavaju fleksibilnost zahvaljujući kojoj mogu ostvariti ravnotežu između poslovnog i obiteljskog života te da je obrazovanje na daljinu namijenjeno prije svega netradicionalnim kategorijama studenata; |
| --- | --- |

N.

budući da programi na daljinu dopiru do znatnog broja žena u društvima u kojima žene nemaju jednake mogućnosti za sudjelovanje u konvencionalnim oblicima obrazovanja i osposobljavanja jer još uvijek troše više vremena od muškaraca na neplaćene kućanske poslove i obiteljsku skrb; budući da im takvi tečajevi omogućavaju fleksibilnost zahvaljujući kojoj mogu ostvariti ravnotežu između poslovnog i obiteljskog života te da je obrazovanje na daljinu namijenjeno prije svega netradicionalnim kategorijama studenata;

| O. | budući da je daljnje akademsko obrazovanje jedan od prioritetnih zadataka javnih službi visokog obrazovanja i da se odnosi na kolegije u akademskim ustanovama koje se može stjecati usporedno s radom na puno radno vrijeme, kojima se obično nadograđuje profesionalno iskustvo i za koje je najčešće potrebna sveučilišna diploma; |
| --- | --- |

O.

budući da je daljnje akademsko obrazovanje jedan od prioritetnih zadataka javnih službi visokog obrazovanja i da se odnosi na kolegije u akademskim ustanovama koje se može stjecati usporedno s radom na puno radno vrijeme, kojima se obično nadograđuje profesionalno iskustvo i za koje je najčešće potrebna sveučilišna diploma;

| P. | budući da je prilagodba na sve brže gospodarske i tehnološke promjene velik izazov za sve stariju radnu snagu i da će odgovor na taj izazov biti jedan od ključnih načina za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je prilagodba na sve brže gospodarske i tehnološke promjene velik izazov za sve stariju radnu snagu i da će odgovor na taj izazov biti jedan od ključnih načina za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva EU-a;

| Q. | budući da bi se priznavanjem prethodnog obrazovanja moglo unaprijediti cjeloživotno učenje i politike u području razvoja karijera; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi se priznavanjem prethodnog obrazovanja moglo unaprijediti cjeloživotno učenje i politike u području razvoja karijera;

| R. | budući da omogućavanje slobodnog vremena za osobni razvoj i osposobljavanje u kontekstu cjeloživotnog učenja koristi dobrobiti osoba, ali je pozitivno i za njihov doprinos društvu jer stječu preciznije definirane osobne i profesionalne vještine; budući da se akademskim obrazovanjem na daljinu pruža mogućnost fleksibilnih oblika učenja koji pomažu pri ostvarivanju bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; budući da bi cjeloživotno sveučilišno učenje trebalo biti obuhvaćeno europskom strategijom digitalizacije; |
| --- | --- |

R.

budući da omogućavanje slobodnog vremena za osobni razvoj i osposobljavanje u kontekstu cjeloživotnog učenja koristi dobrobiti osoba, ali je pozitivno i za njihov doprinos društvu jer stječu preciznije definirane osobne i profesionalne vještine; budući da se akademskim obrazovanjem na daljinu pruža mogućnost fleksibilnih oblika učenja koji pomažu pri ostvarivanju bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; budući da bi cjeloživotno sveučilišno učenje trebalo biti obuhvaćeno europskom strategijom digitalizacije;

| S. | budući da digitalizacija omogućuje fleksibilnost i interaktivnost obrazovnog procesa te da je ključan čimbenik za razvoj daljnjeg akademskog obrazovanja i obrazovanja na daljinu; |
| --- | --- |

S.

budući da digitalizacija omogućuje fleksibilnost i interaktivnost obrazovnog procesa te da je ključan čimbenik za razvoj daljnjeg akademskog obrazovanja i obrazovanja na daljinu;

| T. | budući da tehnološke promjene zahtijevaju snažniju i kontinuiraniju povezanost između obrazovanja i zapošljavanja; |
| --- | --- |

T.

budući da tehnološke promjene zahtijevaju snažniju i kontinuiraniju povezanost između obrazovanja i zapošljavanja;

| U. | budući da uobičajena sklonost akademskih ustanova da zadržavaju stare modele otežava reformu kurikuluma, pravila kojima se uređuju predavanja i ispiti te uvjeti za upis; |
| --- | --- |

U.

budući da uobičajena sklonost akademskih ustanova da zadržavaju stare modele otežava reformu kurikuluma, pravila kojima se uređuju predavanja i ispiti te uvjeti za upis;

| V. | budući da se daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu brzo razvijaju te da imaju velik potencijal u smislu gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

V.

budući da se daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu brzo razvijaju te da imaju velik potencijal u smislu gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta;

| W. | budući da su još uvijek prisutne mnoge prepreke za daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu (21); |
| --- | --- |

W.

budući da su još uvijek prisutne mnoge prepreke za daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu (21);

Daljnje obrazovanje i obrazovanje na daljinu koje prati društvene i gospodarske promjene

| 1. | potvrđuje da internetsko i otvoreno obrazovanje mijenjaju način na koji se opskrbljuje sredstvima za obrazovanje i na koji se ono pruža i prima; u tom smislu ističe važnost otvorenih obrazovnih sadržaja kojima se svima jamči pristup obrazovanju i povećava zapošljivost tako što se podupire proces cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je mnogim obrazovnim ustanovama i ustanovama za osposobljavanje teško na odgovarajući način reagirati na duboke i složene promjene koje se odvijaju u našim društvima i gospodarstvima te da za to moraju uvesti promjene u pogledu upravljanja, organizacijskih struktura i načina rada; ističe da se da novim, fleksibilnim i pristupačnim oblicima cjeloživotnog učenja, prikladnim za pojedince svih dobi, mogu uspješno riješiti neki od tih izazova kao što su socijalna isključenost, rano napuštanje školovanja i neusklađenost vještina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da su digitalizacija i uspostava obrazovnih platformi za suradnju i razmjenu najboljih praksi ključne za hvatanje u koštac s tim izazovima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da u okviru nacionalnih strategija za stjecanje digitalnih vještina poduzmu više napora u cilju rješavanja problema postojećeg tehnološkog jaza između dobro i slabo opremljenih obrazovnih ustanova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da su cjeloživotne mjere učenja ključne da bi žene stekle vještine koje im mogu omogućiti da se vrate u radni odnos ili da poboljšaju svoje zaposlenje, prihode i uvjete rada; ističe potrebu za daljnjim poboljšanjima u pogledu zastupljenosti žena na visokim znanstvenim razinama i mogućnosti njihova pristupa tim razinama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe važnost obrazovanja u suzbijanju rodnih stereotipa; stoga poziva Komisiju da potiče inicijative kojima se podupiru provedba stručnih programa obrazovanja na daljinu za žene, uključivanje višeg obrazovanja u područja znanosti, tehnologije i informacijskih tehnologija, razvijanje programa osposobljavanja povezanih s ravnopravnošću spolova za obrazovne stručnjake i sprečavanje da se stereotipi prenose u okviru nastavnog programa i pedagoških materijala; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da akademske ustanove moraju pripremati građane za društvo znanja i gospodarstva koja se stalno mijenjaju, pružiti im sposobnost za samostalno učenje i poduzetnički duh te transverzalne vještine, kao što su sposobnost rješavanja problema i prilagodljivost, kako bi mogli pronaći vlastiti put i doseći svoj puni potencijal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe i da akademske institucije imaju važnu ulogu u jačanju aktivnog građanstva te moraju pružati studentima transverzalne vještine kao što su građanske i socijalne kompetencije i građanski odgoj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uviđa da se pristupom obrazovanju usmjerenim na učenike smanjuje stopa napuštanja školovanja i omogućuje učenicima da ostvare svoj puni potencijal (22); u tom pogledu ističe važnost cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja za sve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prepoznaje potencijal razmjene znanja kad je riječ o poboljšanju aktivnog sudjelovanja i međunarodnog razumijevanja građana u društvima koja se stalno mijenjaju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uviđa potrebu da se poboljša bliska suradnja obrazovnih ustanova i ustanova za osposobljavanje s lokalnim zajednicama i gospodarstvima; dodatno ističe potrebu za jačom sinergijom među ustanovama za formalno, neformalno i informalno obrazovanje kako bi se poboljšale mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da pristup prilikama za učenje i osposobljavanje treba biti pravo svih ljudi u svim životnim fazama kako bi stekli transverzalne vještine kao što su matematičke vještine, digitalna i medijska pismenost, kritičko razmišljanje, socijalne vještine i odgovarajuće životne vještine u cilju bolje prilagodbe budućnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe potrebu da se provede prilagođena potpora za osobe koje uče na radnom mjestu, naučnike i zaposlenike kako bi se zajamčila uključenost svih pojedinaca na tržište rada; smatra da je od ključne važnosti da se u proces poučavanja i učenja uvedu nove tehnologije kako bi ljudi stekli odgovarajuće vještine, kompetencije i znanje zahvaljujući kojima će se moći koristiti digitalnim tehnologijama na inovativan i kreativan način; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na bolje uključivanje građana na tržište rada i zadržavanje radnika uz poboljšanje njihovih vještina daljnjim akademskim obrazovanjem i obrazovanjem na daljinu te strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem; ističe da je potrebno strukovno obrazovanje i osposobljavanje učiniti privlačnijim te mladima i njihovim obiteljima osigurati pristup informacijama o mogućnostima u tom području; s time u vezi podsjeća da cilj mobilnosti u učenju u sektoru strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u programu Erasmus+ nije ni izbliza ostvaren te da mu treba posvetiti dodatnu pažnju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava važnost programa Erasmus+ i Obzor 2020. za unaprjeđenje cjeloživotnog učenja; stoga poziva države članice da u potpunosti istraže potencijal tih programa i naglašava da bi trebali postojati programi prilagođeni daljnjem akademskom obrazovanju usmjereni na stvarne potrebe na tržištu rada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uviđa da je pristup uključivom kvalitetnom obrazovanju od vitalne važnosti i da je stoga potrebno poduprijeti otvoreno učenje i učenje na daljinu kako bi se odgovorilo na posebne potrebe osoba do kojih tradicionalni obrazovni sustavi ne dopiru, prije svega kad je riječ o skupinama u nepovoljnom položaju; poziva države članice da usmjere ulaganja u tu svrhu; |
| --- | --- |

16.

Važnost kvalitete i fleksibilnosti u obrazovanju

| 17. | smatra da je stalno poboljšavanje kvalitete i formalnog i neformalnog obrazovanja ključno za rad EU-a na osiguravanju socijalne kohezije, konkurentnosti i održivog rasta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da poduzeća, kako bi ostala konkurentna i pružila i niskokvalificiranim i visokokvalificiranim radnicima najbolje šanse za uspjeh, trebaju u suradnji s obrazovnim ustanovama i ustanovama za osposobljavanje nuditi osposobljavanje i obrazovanje usmjereno na karijeru tijekom cijelog razdoblja profesionalnog života radnika; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava posebnu važnost kvalitetnih metoda prenošenja znanja i vještina za rezultate obrazovanja; naglašava da je potrebno podupirati profesionalni razvoj i kontinuirano unapređivanje vještina nastavnog osoblja i ulagati u njih; u tom kontekstu ističe potrebu da se zajamče visoki standardi u obrazovanju na daljinu i važnost razvoja novih modela učenja i podučavanja u okviru inovacijskog procesa i postupne digitalizacije obrazovanja; u tom smislu uviđa i da su odgovarajuća infrastruktura i resursi ključni elementi za poboljšanje kvalitete podučavanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da je za to potrebno vrednovati i cijeniti učitelje i omogućiti im atraktivne plaće i radne uvjete te bolji pristup daljnjem osposobljavanju u radnom vremenu, osobito u području digitalne didaktike; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva sveučilišta da se sve više usmjeravaju na obrazovanje na daljinu te da ga prošire i na besplatne kratkoročne stručne tečajeve; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da bi polaznicima obrazovnih tečajeva na daljinu trebalo zajamčiti komunikaciju s nastavnicima kao i mogućnost da nastavnici ocijene njihov napredak kako bi se osiguralo da tijekom obrazovanja primaju odgovarajuću potporu, usmjeravanje i poticaje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uviđa da fleksibilni formati učenja kao što su učenje na daljinu i kombinirano učenje zaposlenim osobama omogućavaju da postignu ravnotežu između poslovnog života i/ili obrazovanja i privatnog života; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje ključnu ulogu obrazovanja na daljinu za osobe koje zbog fizičkih poteškoća nisu u mogućnosti prisustvovati nastavi u obrazovnim ustanovama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | promiče ideju prilagođenog učenja i tečajeva namijenjenih osobama koje žele započeti sveučilišno obrazovanje, a potrebne su im daljnje kvalifikacije da bi zadovoljile uvjete za upis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da je potrebno težiti fleksibilnijem i personaliziranom pristupu razvoju karijere i cjeloživotnom obrazovanju i osposobljavanju tijekom osobnih karijera pojedinaca; prepoznaje ulogu koju u tome mogu primarno imati javni, ali i privatni dionici, pri čemu shvaća da usmjeravanje i savjetovanje kojima se uzimaju u obzir potrebe i sklonosti pojedinaca i stavlja naglasak na vrednovanje i proširenje njihovih vještina već u ranoj fazi moraju biti osnovni elementi politika obrazovanja i stjecanja vještina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava važnost interaktivnosti u poboljšanju kvalitete obrazovanja na daljinu uporabom modernih komunikacijskih metoda koje omogućuju praktične vježbe, sudjelovanje učenika u nastavnom procesu i razvoj komunikacijskih vještina; |
| --- | --- |

27.

| 28. | promiče ideju da se zajamči pristup cjeloživotnom učenju, prije svega u cilju olakšavanja ponovnog ulaska na tržište rada, među ostalim i za žene i njegovateljice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe potrebu za stalnim praćenjem obrazovanja na daljinu u okviru trenutačne modernizacije nastavnih metoda i alata; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe potrebu da mladi razviju vještine samostalnog učenja (uključujući organizaciju rada, obradu informacija, kritičko razmišljanje i motivaciju) tako da se u budućnosti mogu učinkovito koristiti naprednim tehnologijama za razvijanje vještina putem obrazovanja na daljinu; |
| --- | --- |

30.

Daljnje obrazovanje i obrazovanje na daljinu kao sredstvo za razvoj za sveučilišta

| 31. | uviđa da se daljnjim akademskim obrazovanjem i obrazovanjem na daljinu stvaraju prilike za razvoj visokoškolskih ustanova u smislu proširenja područja kompetencija i diversifikacije programa koje nude, čime se usmjeravaju na nove ciljane skupine i diversificiraju prihode, pri čemu treba imati na umu da su troškovi obrazovanja na daljinu niži od troškova obrazovanja u obrazovnim ustanovama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uviđa da se obrazovanjem na daljinu potiče razvoj interdisciplinarnih područja i pohađanje međunarodnih studija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva sveučilišta da se više posvete pružanju obrazovanja na daljinu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prepoznaje ulogu strategije pametne specijalizacije (RIS3) u razvoju ključnih regionalnih potencijala koji se temelje na potrebama tržišta rada; |
| --- | --- |

34.

Tehnološki izazovi

| 35. | prepoznaje potrebu da se održi korak s brzim tehnološkim promjenama, posebno kad je riječ o obrazovanju na daljinu, te smatra da se ne smije podcijeniti značaj informacijskih i komunikacijskih tehnologija kao ni ovisnost o njima; smatra da su informacijske i komunikacijske tehnologije sredstvo s pomoću kojeg bi se glavni obrazovni i razvojni izazovi mogli riješiti na optimalan i ekonomičan način; mišljenja je da bi napore u tom području trebalo popratiti velikim ulaganjima u obrazovanje, među ostalim uporabom Europskog socijalnog fonda, u cilju razvoja digitalnih vještina i medijske pismenosti na svim razinama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sa žaljenjem primjećuje da je nedostatna informatička pismenost danas velik problem i među nastavnicima i među učenicima; ponovno ističe važnost tehnološke osposobljenosti za iskorištavanje potencijala učenja na daljinu i olakšavanje provedbe novih metoda podučavanja i učenja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da je potrebno riješiti problem digitalnog jaza i osigurati jednake mogućnosti da bi se omogućio pristup digitalnim tehnologijama, kao i problem kompetencija, stavova i motivacija koji su potrebni za značajnu digitalnu uključenost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe činjenicu da samo jednu četvrtinu učenika u Europi podučavaju nastavnici koji se suvereno služe digitalnim tehnologijama, što predstavlja veliku prepreku za širenje novih metoda podučavanja; stoga poziva države članice da pružaju veću potporu za školovanje i mogućnosti unaprjeđivanja vještina, među ostalim putem osposobljavanja u području informatičke i medijske pismenosti te cjeloživotnim prilikama u pogledu razvoja karijere za nastavnike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava potrebu za ulaganjem u profesionalni razvoj nastavnika u svim obrazovnim sektorima i podupiranjem tog razvoja te za uspostavom službi za cjeloživotno profesionalno usmjeravanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priznaje važnost novih digitalnih platformi u obrazovanju, ali istodobno ističe pitanja sigurnosti i privatnosti s kojima se suočavaju i akademske ustanove i studenti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe važnost vještina u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike i ponovno izražava žaljenje zbog rodne neravnopravnosti u tom području; |
| --- | --- |

41.

Financijski izazovi

| 42. | uviđa potrebu za prikladnim financiranjem kvalitetnog obrazovanja i učenja prilagođenog potrebama; ističe da se obrazovanjem na daljinu može pružiti visokokvalitetno obrazovanje usmjereno na polaznike uz niže troškove; naglašava važnost veće financijske i praktične uključenosti industrije i poduzeća u strukovno osposobljavanje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava potrebu da se troškovi u području obrazovanja prepoznaju kao dugoročno ulaganje koje donosi trajnu korist; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da troškovi ne smiju predstavljati prepreku za upis i sudjelovanje u obrazovanju, ali istodobno uviđa probleme koji vode do visokih troškova kao i nemogućnost građana da plaćaju školarine u nekim državama članicama; stoga potiče Komisiju i države članice da pružaju veću podršku učenju na daljinu kao kvalitetnoj, pristupačnoj, fleksibilnoj i personaliziranoj mogućnosti obrazovanja te da ga s obzirom na te prednosti više promiču; |
| --- | --- |

44.

Izazovi u vezi s regulatornim okvirom

| 45. | uzima u obzir razlike u regulatornim okvirima za tradicionalno strukovno osposobljavanje, daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu; ističe da bi se obrazovanje na daljinu trebalo priznavati u skladu s istim pravilima kao obrazovanje u obrazovnim institucijama, uz odgovarajuću prilagodbu relevantnih pokazatelja i kriterija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uviđa važnost aktivnog upravljanja i sudjelovanja dionika; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prepoznaje važnost osiguravanja kvalitete učenja na daljinu i priznavanja rezultata takvog učenja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podsjeća na to da su mnogi postojeći europski instrumenti za transparentnost, kao što su Europski kvalifikacijski okvir i Europski sustav bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju razvijeni odvojeno; uviđa da je, kako bi se pojedincima omogućilo da bolje mjere svoj napredak i ocijene prilike koje im stoje na raspolaganju te da na najbolji mogući način iskoriste obrazovanje stečeno u različitim kontekstima, potrebno to obrazovanje bolje koordinirati i podržati sustavima za osiguranje kvalitete i ugraditi u okvir nacionalnih kvalifikacija kako bi se izgradilo povjerenje diljem sektora te među akterima, uključujući poslodavce; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uviđa stalnu važnost i kombiniranog i internetskog učenja, posebno u okviru obrazovanja i strukovnog osposobljavanja; ističe da kombiniranjem visokokvalitetnih digitalnih tehnologija i nastave u učionici polaznici ostvaruju bolje rezultate te stoga potiče Komisiju i države članice da u većoj mjeri podupiru i promiču kombinirano učenje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da ojača europsku strategiju cjeloživotnog učenja i da u nju uključi daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu u cilju promicanja prilagodbe sve starije radne snage na gospodarske i tehnološke promjene; nadalje, poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se u okviru postojećih i budućih programa izdvoji više financijskih sredstava za daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uviđa potrebu za sveobuhvatnim multisektorskim i multidisciplinarnim pristupom obrazovanju i osposobljavanju, uključujući cjeloživotno učenje, kao i potrebu za transsektorskom suradnjom u području oblikovanja i provedbe obrazovne politike; |
| --- | --- |

51.

Preporuke na europskoj razini

| 52. | ističe da je potrebno poticati suradnju i razmjenu dobre prakse među obrazovnim sustavima; nadalje, potiče nacionalne agencije za osiguranje kvalitete na razmjenjivanje dobrih praksi kad je riječ o razvoju kriterija za priznavanje novih načina podučavanja i učenja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva na reviziju Europskog kvalifikacijskog okvira u cilju promicanja usporedivosti kvalifikacija među državama koje u njemu sudjeluju i drugih država, posebice susjednih država i država s dobrim kvalifikacijskim okvirima te u cilju boljeg razumijevanja kvalifikacija stečenih u inozemstvu i usmjeravanja osoba migrantskog porijekla i izbjeglica na cjeloživotno učenje i zapošljavanje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da znatno pojača podršku za daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu preko programa Erasmus + promicanjem razvoja europskih mreža i olakšavanjem razmjene dobrih praksi, pokretanjem projekata koji uključuju institucije sa sjedištima u nekoliko država članica te većom pristupačnošću za studente iz drugih europskih i trećih zemalja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | preporučuje izradu jedinstvene internetske platforme prilagođene korisnicima na kojoj obrazovni stručnjaci i učenici mogu doprinositi razmjeni najboljih praksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da uspostavi sigurnu platformu za integrirano učenje koja bi bila osmišljena za europske obrazovne ustanove i koja bi im se ponudila besplatno, potičući tako upotrebu e-učenja diljem EU-a; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priznaje potrebu da se dodatno razviju elektroničke platforme eTwinning i School Education Gateway u svrhu potpore konstruktivnim razmjenama između nastavnika i ostalih stručnjaka; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče uspostavu snažnijih veza između kontinuiranog daljnjeg akademskog obrazovanja (koje nije usmjereno isključivo na istraživanje) i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za stjecanje vještina kao i mjere kojima će se zajamčiti da se u svakom trenutku može prijaviti za obje vrste obrazovanja odnosno da se one mogu u svakom trenutku pohađat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | preporučuje da se napori u području cjeloživotnog učenja potvrde europskom strategijom digitalizacije i pripremom procjene učinka predloženih mjera s obzirom na spol; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja ambiciozan plan za uvođenje ultrabrzog interneta u osnovne i srednje škole te knjižnice do 2025. jer brža i bolja veza pruža velike mogućnosti za poboljšanje metoda podučavanja, promicanje istraživanja i razvoj kvalitetnih obrazovnih usluga na internetu; naglašava da uvođenje tih tehnologija stvara bolje prilike za učenje na daljinu, osobito u ruralnim područjima i najudaljenijim regijama; ističe činjenicu da će takve mogućnosti unaprijediti digitalne vještine i medijsku pismenost djece i učenika; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da je prilagodba obrazovnih sustava i sustava osposobljavanja ključna kako bi se zadovoljila sve veća potražnja za stručnjacima s digitalnim vještinama u EU-u; naglašava da su potrebni daljnji napori za poboljšanje medijske pismenosti građana, posebno maloljetnika, kako bi se postiglo istinsko jedinstveno digitalno tržište u Europi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe da je važno ulagati više napora na europskoj razini kako bi se strategija cjeloživotnog učenja mogla primijeniti na sve te istovremeno ostvariti cilj pružanja niza mogućnosti za učenje u cilju osobnog razvoja i ispunjenja; potiče Komisiju i države članice da promiču cjeloživotno učenje i ulažu u njega, posebice u državama u kojima je stopa sudjelovanja ispod referentne vrijednosti od 15 %; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice da potiču suradnju i jačaju sinergiju među ustanovama za formalno, neformalno i informalno obrazovanje kako bi se doprlo do šire skupine osoba i kako bi se njihove specifične potrebe bolje uzele u obzir; |
| --- | --- |

63.

| 64. | preporučuje da nastavnici koji drže tečajeve učenja na daljinu prođu certificirano osposobljavanje; |
| --- | --- |

64.

Preporuke na razini država članica

| 65. | poziva države članice da osiguraju holistički pristup obrazovanju i studentima pruže autentične, raznolike i ravnopravne mogućnosti učenja s pomoću kojih bi se razvijale njihove težnje i vještine potrebne za napredovanje u globalnoj ekonomiji koja se stalno mijenja te u demokratskom društvu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | potiče države članice da nadograde postojeće mehanizme vrednovanja radi ocjene i potvrde vještina stečenih raznim oblicima usavršavanja te da osiguraju njihovo priznavanje kako bi se kvalifikacije stekle u skladu s nacionalnim kvalifikacijskim okvirom i sustavima; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava da se daljnjim razvojem digitalne infrastrukture, posebno u slabo naseljenim područjima, potiču socijalna i kulturna integracija, moderni obrazovni i informacijski procesi i regionalno kulturno gospodarstvo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice da pružaju prilike za osposobljavanje u području informacijske i komunikacijske tehnologije te za razvoj digitalnih vještina i medijske pismenosti na svim razinama obrazovanja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ponovno ističe važnost brze prilagodbe ustanova za osposobljavanje i akademskih ustanova promjenama u društvu i na tržištu rada, kao i prilagodbe i osuvremenjivanja njihova načina rada kojima bi se studentima omogućilo razvijanje vještina; naglašava da je obrazovanje cjeloživotni proces osnaživanja, koji građanima pomaže pri ostvarivanju osobnog razvoja, kreativnosti i dobrobiti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva akademske ustanove da predvide promjene u društvu i na tržištu rada te da u skladu s njima prilagode svoj način rada; napominje da razvoj sektora usmjerenih na budućnost, posebno zelenog i kružnog gospodarstva, ima odlučujuću ulogu kad je riječ o vrstama potrebnih vještina; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nadalje, poziva akademske ustanove da ponude višejezične tečajeve usmjerene na vještine migranata kojima će se olakšati njihovo uključivanje u obrazovne programe; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ističe potrebu za većom fleksibilnošću u obrazovnim sustavima država članica kako bi se omogućilo učinkovitije korištenje otvorenih i internetskih metoda podučavanja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | potiče države članice da poboljšaju dostupnost podataka o zapošljavanju i socijalnoj situaciji diplomiranih studenata (praćenje diplomiranih studenata), uključujući podatke o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva EU i države članice da razviju i uvedu „obrazovne koridore” na način da podrže sklapanje sporazuma s europskim sveučilištima, npr. s Udrugom mediteranskih sveučilišta (UNIMED) i s mrežama sveučilišta za učenje na daljinu, zahvaljujući kojima se prihvaćaju studenti izbjeglice iz područja sukoba, uključujući putem akademskih programa obuke na daljinu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava važnost specijaliziranog osposobljavanja školskih i sveučilišnih nastavnika za daljnje akademsko obrazovanje i obrazovanje na daljinu kako bi se zadovoljile potrebe njihovih učenika; |
| --- | --- |

75.

| 76. | naglašava potrebu da se kompetencije i vještine stečene izvan formalnog obrazovnog sustava priznaju u okviru sustava osiguranja kvalitete i priznavanja rezultata, posebno s ciljem osnaživanja osoba u osjetljivom ili nepovoljnom položaju, kao što su niskokvalificirane odrasle osobe ili izbjeglice; ustraje u važnosti potvrđivanja neformalnog i informalnog učenja kako bi se doprlo do učenika i osnažio njihov položaj; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  SL C 119, 28.5.2009., str. 2.

(2)  SL C 70, 8.3.2012., str. 9.

(3)  SL C 417, 15.12.2015., str. 25.

(4)  SL C 372, 20.12.2011., str. 1.

(5)  SL C 64, 5.3.2013., str. 5.

(6)  SL L 327, 24.11.2006., str. 45.

(7)  SL L 394, 30.12.2006., str. 10.

(8)  SL C 327, 4.12.2010., str. 11.

(9)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

(10)  SL C 111, 6.5.2008., str. 1.

(11)  SL C 183, 14.6.2014., str. 30.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0107.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0291.

(14)  SL C 126, 26.4.2014., str. 20.

(15)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/library/reports/policy-provision-adult-learning_en.pdf

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0321.

(17)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf

(18)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/en/pdf

(19)  Kako je utvrđeno u članku 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

(20)  U zemljama njemačkog govornog područja, primjerice, obrazovanje na daljinu dijeli se na obrazovanje u akademskim i u neakademskim područjima.

(21)  Nastavni plan učenja na daljinu o prožimajućem računalstvu (pervasive computing): https://www.researchgate.net/publication/312312226_A_distance_learning_curriculum_on_pervasive_computing

(22)  Economics of Education Editors: Dominic J. Brewer, Patrick J. McEwan Equity and Quality in Education Supporting disadvantaged students and schools https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/30

---

P8_TA(2017)0328

Lov na kitove u Norveškoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o kitolovu u Norveškoj (2017/2712(RSP))

(2018/C 337/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir sporazum Međunarodne komisije za kitolov, koji je stupio na snagu 1986., o potpunoj zabrani komercijalnog kitolova („moratorij”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum Međunarodne komisije za kitolov, koji je stupio na snagu 1986., o potpunoj zabrani komercijalnog kitolova („moratorij”),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Međunarodne komisije za kitolov 2016 – 3 o kitovima i njihovu doprinosu funkcioniranju ekosustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Međunarodne komisije za kitolov 2016 – 3 o kitovima i njihovu doprinosu funkcioniranju ekosustava,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Međunarodne komisije za kitolov 2014 – 2 o vrlo migratornim vrstama kitova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Međunarodne komisije za kitolov 2014 – 2 o vrlo migratornim vrstama kitova,

| — | uzimajući u obzir ciljeve u vezi s biološkom raznolikošću dogovorene u Aichiju na Međunarodnoj konvenciji o biološkoj raznolikosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve u vezi s biološkom raznolikošću dogovorene u Aichiju na Međunarodnoj konvenciji o biološkoj raznolikosti,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 865/2006 od 4. svibnja 2006. (2) i Uredbu Komisije (EU) br. 791/2012 od 23. kolovoza 2012. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 865/2006 od 4. svibnja 2006. (2) i Uredbu Komisije (EU) br. 791/2012 od 23. kolovoza 2012. (3),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 792/2012 od 23. kolovoza 2012. o utvrđivanju pravila za oblikovanje dozvola, potvrda i drugih dokumenata predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima te izmjeni Uredbe (EZ) br. 865/2006 (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 792/2012 od 23. kolovoza 2012. o utvrđivanju pravila za oblikovanje dozvola, potvrda i drugih dokumenata predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima te izmjeni Uredbe (EZ) br. 865/2006 (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o strateškim ciljevima EU-a za 17. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o strateškim ciljevima EU-a za 17. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o djelovanju Zajednice u pogledu kitolova (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o djelovanju Zajednice u pogledu kitolova (6),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o kitolovu u Norveškoj (O-000058/2017 – B8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o kitolovu u Norveškoj (O-000058/2017 – B8-0324/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je 1982. Međunarodna komisija za kitolov uvela moratorij na komercijalni kitolov, koji je na snazi od 1986., kako bi zaštitila vrste i populacije kitova od izumiranja i omogućila njihov oporavak; |
| --- | --- |

A.

budući da je 1982. Međunarodna komisija za kitolov uvela moratorij na komercijalni kitolov, koji je na snazi od 1986., kako bi zaštitila vrste i populacije kitova od izumiranja i omogućila njihov oporavak;

| B. | budući da je Norveška nastavila s kitolovom unatoč međunarodnoj zabrani te je 1993. ponovno počela provoditi aktivnosti komercijalnog kitolova, podnijevši službeni prigovor na moratorij te izrazivši rezervu u pogledu popisa CITES-a, iza koje i dalje stoji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Norveška nastavila s kitolovom unatoč međunarodnoj zabrani te je 1993. ponovno počela provoditi aktivnosti komercijalnog kitolova, podnijevši službeni prigovor na moratorij te izrazivši rezervu u pogledu popisa CITES-a, iza koje i dalje stoji;

| C. | budući da je Norveška 19. prosinca 1979. postala stranka CITES-a te da je ona stoga jedna od prvih država koja se obvezala na poštovanje te konvencije; |
| --- | --- |

C.

budući da je Norveška 19. prosinca 1979. postala stranka CITES-a te da je ona stoga jedna od prvih država koja se obvezala na poštovanje te konvencije;

| D. | budući da medijski izvori procjenjuju da otprilike 90 % kitova ubijenih u Norveškoj čine ženke, većinom noseće, zbog sporije reakcije; |
| --- | --- |

D.

budući da medijski izvori procjenjuju da otprilike 90 % kitova ubijenih u Norveškoj čine ženke, većinom noseće, zbog sporije reakcije;

| E. | budući da je Norveška usmrtila više od 13 000 kitova otkad je moratorij stupio na snagu 1986. godine (7); |
| --- | --- |

E.

budući da je Norveška usmrtila više od 13 000 kitova otkad je moratorij stupio na snagu 1986. godine (7);

| F. | budući da kitolov uzrokuje strašnu patnju jedinki te tako ugrožava i složene društvene strukture tih inteligentnih sisavaca i stanje očuvanosti populacije kitova u cjelini; |
| --- | --- |

F.

budući da kitolov uzrokuje strašnu patnju jedinki te tako ugrožava i složene društvene strukture tih inteligentnih sisavaca i stanje očuvanosti populacije kitova u cjelini;

| G. | budući da su sve vrste velikih kitova navedene u Prilogu A Uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97, što odražava činjenicu da im prijeti izumiranje i da bi se trgovinom na bilo kojoj razini ugrozio opstanak tih vrsta; budući da se člankom 8. stavkom 1. te uredbe zabranjuje kupnja, ponuda za kupnju, stjecanje u komercijalne svrhe, izlaganje javnosti u komercijalne svrhe, uporaba radi stjecanja komercijalne dobiti i prodaje, držanje radi prodaje, nuđenje radi prodaje ili prijevoz radi prodaje primjeraka vrsta navedenih u Prilogu A; |
| --- | --- |

G.

budući da su sve vrste velikih kitova navedene u Prilogu A Uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97, što odražava činjenicu da im prijeti izumiranje i da bi se trgovinom na bilo kojoj razini ugrozio opstanak tih vrsta; budući da se člankom 8. stavkom 1. te uredbe zabranjuje kupnja, ponuda za kupnju, stjecanje u komercijalne svrhe, izlaganje javnosti u komercijalne svrhe, uporaba radi stjecanja komercijalne dobiti i prodaje, držanje radi prodaje, nuđenje radi prodaje ili prijevoz radi prodaje primjeraka vrsta navedenih u Prilogu A;

| H. | budući da sve više znanstvenih dokaza ukazuje na to da kitovi povećavaju produktivnost ekosustava i da mogu imati ulogu u reguliranju razine CO2 u atmosferi; |
| --- | --- |

H.

budući da sve više znanstvenih dokaza ukazuje na to da kitovi povećavaju produktivnost ekosustava i da mogu imati ulogu u reguliranju razine CO2 u atmosferi;

| I. | budući da Norveška jednostrano određuje vlastito ograničenje ulova; budući da je za sezonu kitolova 2017. povećala kvotu za lov na patuljaste kitove sa 880, koliko je iznosila 2016., na 999; |
| --- | --- |

I.

budući da Norveška jednostrano određuje vlastito ograničenje ulova; budući da je za sezonu kitolova 2017. povećala kvotu za lov na patuljaste kitove sa 880, koliko je iznosila 2016., na 999;

| J. | budući da se norveški izvoz mesa kita naglo povećao u posljednjih nekoliko godina; budući da se neke od tih pošiljaka izvoze preko luka EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da se norveški izvoz mesa kita naglo povećao u posljednjih nekoliko godina; budući da se neke od tih pošiljaka izvoze preko luka EU-a;

| K. | budući da je samo u listopadu 2016. 2 948 kg proizvoda od mesa norveških kitova izvezeno u Japan preko najmanje tri luke EU-a (8); |
| --- | --- |

K.

budući da je samo u listopadu 2016. 2 948 kg proizvoda od mesa norveških kitova izvezeno u Japan preko najmanje tri luke EU-a (8);

| L. | budući da je prijevoz mesa kita preko luka EU-a dopušten ako su pošiljke popraćene valjanom dokumentacijom CITES-a, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97; |
| --- | --- |

L.

budući da je prijevoz mesa kita preko luka EU-a dopušten ako su pošiljke popraćene valjanom dokumentacijom CITES-a, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97;

| M. | budući da je primarni cilj CITES-a zaštita biološke raznolikosti, a posebno očuvanje vrsta; budući da se Direktivom EU-a o staništima, kojom se određuje stajalište Zajednice u pogledu kitova (i delfina), ne dopušta nastavak komercijalnog kitolova ni za koji stok kitova u vodama EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da je primarni cilj CITES-a zaštita biološke raznolikosti, a posebno očuvanje vrsta; budući da se Direktivom EU-a o staništima, kojom se određuje stajalište Zajednice u pogledu kitova (i delfina), ne dopušta nastavak komercijalnog kitolova ni za koji stok kitova u vodama EU-a;

| N. | budući da je Norveška usko povezana s Unijom i njezinim politikama jer je članica Europskog gospodarskog prostora; budući da su zahvaljujući tome i narodi i vlade Norveške i EU-a održali snažne kulturne veze, zdrav trgovinski odnos i predanost očuvanju vrsta; |
| --- | --- |

N.

budući da je Norveška usko povezana s Unijom i njezinim politikama jer je članica Europskog gospodarskog prostora; budući da su zahvaljujući tome i narodi i vlade Norveške i EU-a održali snažne kulturne veze, zdrav trgovinski odnos i predanost očuvanju vrsta;

| 1. | poziva Norvešku da obustavi sve aktivnosti komercijalnog kitolova i da poštuje moratorij Međunarodne komisije za kitolov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Norvešku da povuče svoju rezervu u vezi s popisom vrsta velikih kitova iz Priloga I. CITES-a te da prekine svu trgovinu mesom kita i proizvodima od kitova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog činjenice da Norveška subvencionira industriju kitova i promiče konzumaciju i korištenje proizvoda koji su rezultat kitolova; poziva Norvešku da obustavi to subvencioniranje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | snažno podržava nastavak svjetskog moratorija na komercijalni kitolov i zabranu međunarodne trgovine proizvodima od kitova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da su države članice potpisale Akcijski plan EU-a protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta; podsjeća na plan 9., kojim se države članice i Komisija pozivaju da razviju strategije za poboljšanje usklađenosti s postojećim zakonodavstvom EU-a o divljoj fauni i flori na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog toga što prilikom rasprave koju je Parlament održao na plenarnoj sjednici 6. srpnja 2017. Komisija nije bila u mogućnosti ili nije bila voljna pružiti Parlamentu podatke o pošiljkama mesa kita koje su prošle kroz luke EU-a; poziva Komisiju da prikupi i dostavi potrebne podatke; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da razmotri sve moguće načine na koje se može osigurati da tranzit mesa kita kroz luke EU-a više ne bude zakonski dopušten, među ostalim i preporuku zabrane takvih tranzita kao iznimne mjere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog toga što Norveška do sada nije preispitala svoju odluku usprkos prošlim i trenutačnim diplomatskim reakcijama i međunarodnim prosvjedima diljem svijeta; poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Vijeće da iskoriste bilateralne i multilateralne kanale kako bi potaknuli Norvešku da obustavi sav komercijalni kitolov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vijeće i Komisiju da na predstojećim sastancima IWC-67 zauzmu zajednički pristup u pogledu kitolova, koji će obuhvaćati barem razinu opreza sadašnjeg zajedničkog stajališta, i da surađuju s trećim zemljama kako bi se ostvarila većinska podrška za stvaranje utočištâ za kitove; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Norveške. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

(2)  SL L 166, 19.6.2006., str. 1.

(3)  SL L 242, 7.9.2012., str. 1.

(4)  SL L 242, 7.9.2012., str. 13.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0356.

(6)  SL C 76 E, 25.3.2010., str. 46.

(7)  https://iwc.int/table_objection

(8)  http://www.maritime-executive.com/article/norways-whaling-comes-under-fire

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/33

---

P8_TA(2017)0330

Utjecaj međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (2016/2301(INI))

(2018/C 337/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o provedbi preporuka Europskog parlamenta iz 2010. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o provedbi preporuka Europskog parlamenta iz 2010. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. svibnja 2017. o procjeni vanjskih aspekata djelovanja i upravljanja carinske službe kao sredstva za olakšavanje trgovine i borbu protiv nezakonite trgovine (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. svibnja 2017. o procjeni vanjskih aspekata djelovanja i upravljanja carinske službe kao sredstva za olakšavanje trgovine i borbu protiv nezakonite trgovine (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o korporativnoj društvenoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o korporativnoj društvenoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. o vodećoj inicijativi EU-a za odjevnu industriju (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. o vodećoj inicijativi EU-a za odjevnu industriju (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o palminu ulju i krčenju prašuma (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o palminu ulju i krčenju prašuma (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. s preporukama Europskog parlamenta Europskoj komisiji o pregovorima o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. s preporukama Europskog parlamenta Europskoj komisiji o pregovorima o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o trenutačnom stanju provedbe Pakta o održivosti za Bangladeš (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o trenutačnom stanju provedbe Pakta o održivosti za Bangladeš (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (11) (Uredba o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (11) (Uredba o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (FLEGT) (COM(2003)0251) i dobrovoljne partnerske sporazume za FLEGT, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (FLEGT) (COM(2003)0251) i dobrovoljne partnerske sporazume za FLEGT,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza operatera koji stavljaju na tržište drvo i proizvode od drva (12) (Uredba o drvu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza operatera koji stavljaju na tržište drvo i proizvode od drva (12) (Uredba o drvu),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica (13) (Uredba o Općem sustavu povlastica (OSP)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica (13) (Uredba o Općem sustavu povlastica (OSP)),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (14) (Uredba Bruxelles I.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (14) (Uredba Bruxelles I.),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (15) (Direktiva o objavljivanju nefinancijskih informacija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (15) (Direktiva o objavljivanju nefinancijskih informacija),

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju EU-a i njegovih država članica iz 2007. naslovljenu „Pomoć za trgovinu: Jačanje podrške EU-a usmjerene na potrebe trgovinskoga sektora u zemljama u razvoju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju EU-a i njegovih država članica iz 2007. naslovljenu „Pomoć za trgovinu: Jačanje podrške EU-a usmjerene na potrebe trgovinskoga sektora u zemljama u razvoju”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 24. travnja 2017. naslovljen „Održivi vrijednosni lanci odjeće u okviru razvojnog djelovanja EU-a” (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 24. travnja 2017. naslovljen „Održivi vrijednosni lanci odjeće u okviru razvojnog djelovanja EU-a” (SWD(2017)0147),

| — | uzimajući u obzir Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada (ILO) o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada (ILO) o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku,

| — | uzimajući u obzir Izvješće IV. sa 105. konferencije ILO-a o dostojanstvenom radu u globalnim lancima opskrbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće IV. sa 105. konferencije ILO-a o dostojanstvenom radu u globalnim lancima opskrbe,

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj do 2030.,

| — | uzimajući u obzir temeljne konvencije ILO-a o dječjem radu, prisilnom radu, diskriminaciji, slobodi udruživanja i pravu na kolektivno pregovaranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljne konvencije ILO-a o dječjem radu, prisilnom radu, diskriminaciji, slobodi udruživanja i pravu na kolektivno pregovaranje,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o EU-u i odgovornim globalnim vrijednosnim lancima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o EU-u i odgovornim globalnim vrijednosnim lancima,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Obnovljena strategija EU-a za društvenu odgovornost korporacija za razdoblje 2011. – 2014.” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Obnovljena strategija EU-a za društvenu odgovornost korporacija za razdoblje 2011. – 2014.” (COM(2011)0681),

| — | uzimajući u obzir zakon Ujedinjene Kraljevine o modernom ropstvu iz 2015. i francuski zakon o dužnoj pažnji za multinacionalna poduzeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakon Ujedinjene Kraljevine o modernom ropstvu iz 2015. i francuski zakon o dužnoj pažnji za multinacionalna poduzeća,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Globalni sporazum UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Globalni sporazum UN-a,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji,

| — | uzimajući u obzir novi Protokol ILO-a o prisilnom radu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi Protokol ILO-a o prisilnom radu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava 26/9 od 26. lipnja 2014., u kojoj je UNHRC odlučio uspostaviti međuvladinu radnu skupinu otvorenog tipa čiji je zadatak izrada pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za transnacionalne korporacije i druge poslovne subjekte u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava 26/9 od 26. lipnja 2014., u kojoj je UNHRC odlučio uspostaviti međuvladinu radnu skupinu otvorenog tipa čiji je zadatak izrada pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za transnacionalne korporacije i druge poslovne subjekte u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća i nekoliko smjernica OECD-a za pojedine sektore (financijski i poljoprivredni sektor, minerale, odjeću i obuću), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća i nekoliko smjernica OECD-a za pojedine sektore (financijski i poljoprivredni sektor, minerale, odjeću i obuću),

| — | uzimajući u obzir izvješća o trgovini i razvoju Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) iz 2013. i 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o trgovini i razvoju Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) iz 2013. i 2016.,

| — | uzimajući u obzir Okvir UNCTAD-a u pogledu investicijske politike za održivi razvoj iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir UNCTAD-a u pogledu investicijske politike za održivi razvoj iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum Svjetske trgovinske organizacije o tehničkim preprekama u trgovini (Sporazum WTO-a o TBT-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum Svjetske trgovinske organizacije o tehničkim preprekama u trgovini (Sporazum WTO-a o TBT-u),

| — | uzimajući u obzir Opći sporazum WTO-a o carinama i trgovini (GATT), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći sporazum WTO-a o carinama i trgovini (GATT),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Načela o pravima djece i poslovanju koja su izradili UNICEF, Globalni sporazum UN-a i organizacija Save the Children (16) (Spasimo djecu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Načela o pravima djece i poslovanju koja su izradili UNICEF, Globalni sporazum UN-a i organizacija Save the Children (16) (Spasimo djecu),

| — | uzimajući u obzir dobrovoljna partnerstva za pojedine zemlje kao što su Pakt o održivosti za Bangladeš i Inicijativa za radnička prava u Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dobrovoljna partnerstva za pojedine zemlje kao što su Pakt o održivosti za Bangladeš i Inicijativa za radnička prava u Mjanmaru,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o dječjem radu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o dječjem radu,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj i stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0269/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj i stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0269/2017),

| A. | budući da je člankom 207. UFEU-a utvrđeno da se trgovinska politika EU-a mora temeljiti na načelima i ciljevima vanjske politike EU-a; budući da se člankom 208. UFEU-a uspostavlja načelo usklađenosti politika u interesu razvoja i kao glavni cilj postavlja iskorjenjivanje siromaštva; budući da se prema komunikaciji „Trgovina za sve” trgovinska politika EU-a temelji na trima ključnim načelima – učinkovitosti, transparentnosti i vrijednostima; budući da ta komunikacija sadrži poseban odjeljak posvećen odgovoru na porast globalnih vrijednosnih lanaca i odgovornom upravljanju lancima opskrbe, podsjećajući na njezinu složenost, temeljnu potrebu da se razmišljanja o budućnosti, da se uključi niz javnih i privatnih aktera i aktera civilnog društva te za upotrebom kombinacije mekanih i inovativnih alata i zakonodavnih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 207. UFEU-a utvrđeno da se trgovinska politika EU-a mora temeljiti na načelima i ciljevima vanjske politike EU-a; budući da se člankom 208. UFEU-a uspostavlja načelo usklađenosti politika u interesu razvoja i kao glavni cilj postavlja iskorjenjivanje siromaštva; budući da se prema komunikaciji „Trgovina za sve” trgovinska politika EU-a temelji na trima ključnim načelima – učinkovitosti, transparentnosti i vrijednostima; budući da ta komunikacija sadrži poseban odjeljak posvećen odgovoru na porast globalnih vrijednosnih lanaca i odgovornom upravljanju lancima opskrbe, podsjećajući na njezinu složenost, temeljnu potrebu da se razmišljanja o budućnosti, da se uključi niz javnih i privatnih aktera i aktera civilnog društva te za upotrebom kombinacije mekanih i inovativnih alata i zakonodavnih promjena;

| B. | budući da se u posljednje vrijeme slobodna trgovina nalazi pod povećanim nadzorom, a zabrinutost u pogledu nepravedne raspodjele koristi i tereta trgovine u prednji je plan stavila stav koji dijele mnogi, a to je da trgovinska politika treba u svoje središte staviti socijalne i ekološke vrijednosti, kao i transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

B.

budući da se u posljednje vrijeme slobodna trgovina nalazi pod povećanim nadzorom, a zabrinutost u pogledu nepravedne raspodjele koristi i tereta trgovine u prednji je plan stavila stav koji dijele mnogi, a to je da trgovinska politika treba u svoje središte staviti socijalne i ekološke vrijednosti, kao i transparentnost i odgovornost;

| C. | budući da su globalni vrijednosni lanci složeni, tehnološki orijentirani i brzo mijenjaju stvarnost, što je postala ključna značajka današnjeg globalnog gospodarstva, te da mogu pomoći zemljama u razvoju da se bolje integriraju u njega te da smanje siromaštvo i stvore radna mjesta, dok istodobno povećavaju proizvodni kapacitet; budući da, s jedne strane, globalni vrijednosni lanci nude nove mogućnosti za gospodarski rast, održivi razvoj, uključivanje civilnog društva, radnika i poslovnih udruženja te stvaranje radnih mjesta za poduzeća u proizvodnom lancu, omogućujući im da se usredotoče na posebne zadaće, istodobno povećavajući njihovu međuovisnost; budući da, s druge strane, njihova izuzetno složena priroda, manjak transparentnosti i slabljenje odgovornosti mogu dovesti do većeg rizika od povreda ljudskih i radničkih prava, konkretnog nekažnjavanja kaznenih djela protiv okoliša te značajnih poreznih utaja i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

C.

budući da su globalni vrijednosni lanci složeni, tehnološki orijentirani i brzo mijenjaju stvarnost, što je postala ključna značajka današnjeg globalnog gospodarstva, te da mogu pomoći zemljama u razvoju da se bolje integriraju u njega te da smanje siromaštvo i stvore radna mjesta, dok istodobno povećavaju proizvodni kapacitet; budući da, s jedne strane, globalni vrijednosni lanci nude nove mogućnosti za gospodarski rast, održivi razvoj, uključivanje civilnog društva, radnika i poslovnih udruženja te stvaranje radnih mjesta za poduzeća u proizvodnom lancu, omogućujući im da se usredotoče na posebne zadaće, istodobno povećavajući njihovu međuovisnost; budući da, s druge strane, njihova izuzetno složena priroda, manjak transparentnosti i slabljenje odgovornosti mogu dovesti do većeg rizika od povreda ljudskih i radničkih prava, konkretnog nekažnjavanja kaznenih djela protiv okoliša te značajnih poreznih utaja i izbjegavanja plaćanja poreza;

| D. | budući da trgovinska politika mora doprinijeti tomu da postupak proizvodnje duž vrijednosnog lanca bude transparentan i da se poštuju temeljni ekološki, socijalni i sigurnosni standardi; |
| --- | --- |

D.

budući da trgovinska politika mora doprinijeti tomu da postupak proizvodnje duž vrijednosnog lanca bude transparentan i da se poštuju temeljni ekološki, socijalni i sigurnosni standardi;

| E. | budući da trgovinska i ulagačka politika EU-a mora zadržati multilateralni sustav kao svoj temelj te ojačati položaj Europe u pravednim globalnim lancima opskrbe, ali i osigurati sredstvo za utvrđivanje jasnih pravila i odgovornosti za vlade i poduzeća kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim obvezama kao što su ciljevi održivog razvoja UN-a; budući da održivost i transparentnost nisu samo pitanje vrijednosti, već bi trebali biti i stvarni pokretači povećane dodane vrijednosti u svjetskoj trgovini i ulaganja u kontekstu globalnih vrijednosnih lanaca; |
| --- | --- |

E.

budući da trgovinska i ulagačka politika EU-a mora zadržati multilateralni sustav kao svoj temelj te ojačati položaj Europe u pravednim globalnim lancima opskrbe, ali i osigurati sredstvo za utvrđivanje jasnih pravila i odgovornosti za vlade i poduzeća kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim obvezama kao što su ciljevi održivog razvoja UN-a; budući da održivost i transparentnost nisu samo pitanje vrijednosti, već bi trebali biti i stvarni pokretači povećane dodane vrijednosti u svjetskoj trgovini i ulaganja u kontekstu globalnih vrijednosnih lanaca;

| F. | budući da mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) (17) čine važan dio globalnih vrijednosnih lanaca i igraju važnu ulogu u promicanju gospodarskog rasta, održivog razvoja i kvalitetnih radnih mjesta te zadržavanju lokalnog stanovništva u njihovim regijama; |
| --- | --- |

F.

budući da mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) (17) čine važan dio globalnih vrijednosnih lanaca i igraju važnu ulogu u promicanju gospodarskog rasta, održivog razvoja i kvalitetnih radnih mjesta te zadržavanju lokalnog stanovništva u njihovim regijama;

| G. | budući da je sudjelovanje u globalnim vrijednosnim lancima korisno za MSP-ove u smislu rasta i internacionalizacije; budući da je prema ispitivanja Eurobarometra iz 2015. godine naslovljenom „Internacionalizacija malih i srednjih poduzeća” samo 31 % MSP-ova u EU-u tijekom protekle tri godine poslovalo izvan unutarnjeg tržišta; budući da su mnogi MSP-ovi suočeni s poteškoćama pri osiguranju pristupa međunarodnim globalnim vrijednosnim lancima i onima sa sjedištem u EU-u; budući da trgovinska politika i trgovinski sporazumi mogu pomoći u savladavanju prepreka s kojima se trenutačno suočavaju MSP-ovi pri pristupanju globalnim vrijednosnim lancima; |
| --- | --- |

G.

budući da je sudjelovanje u globalnim vrijednosnim lancima korisno za MSP-ove u smislu rasta i internacionalizacije; budući da je prema ispitivanja Eurobarometra iz 2015. godine naslovljenom „Internacionalizacija malih i srednjih poduzeća” samo 31 % MSP-ova u EU-u tijekom protekle tri godine poslovalo izvan unutarnjeg tržišta; budući da su mnogi MSP-ovi suočeni s poteškoćama pri osiguranju pristupa međunarodnim globalnim vrijednosnim lancima i onima sa sjedištem u EU-u; budući da trgovinska politika i trgovinski sporazumi mogu pomoći u savladavanju prepreka s kojima se trenutačno suočavaju MSP-ovi pri pristupanju globalnim vrijednosnim lancima;

| H. | budući da gospodarski i socijalni partneri diljem svijeta upotrebljavaju i promiču dobrovoljne sustave dužne pažnje i transparentnosti u globalnim vrijednosnim lancima, što donosi značajne i pozitivne rezultate; |
| --- | --- |

H.

budući da gospodarski i socijalni partneri diljem svijeta upotrebljavaju i promiču dobrovoljne sustave dužne pažnje i transparentnosti u globalnim vrijednosnim lancima, što donosi značajne i pozitivne rezultate;

| I. | budući da je u svojim zaključcima iz svibnja 2016. Vijeće naglasilo potrebu za trajnim zagovaranjem primjene međunarodno dogovorenih načela, smjernica i inicijativa u vezi s korporativnom društvenom odgovornošću / odgovornim poslovnim ponašanjem, poput Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, Globalnog sporazuma UN-a, Tripartitne deklaracije ILO-a o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku te smjernica za multinacionalna poduzeća OECD-a, među ostalim i u zemljama koje nisu članice OECD-a, doprinoseći ujedno naporima u borbi protiv korupcije stvaranjem otvorenijih i transparentnijih poslovnih okruženja; |
| --- | --- |

I.

budući da je u svojim zaključcima iz svibnja 2016. Vijeće naglasilo potrebu za trajnim zagovaranjem primjene međunarodno dogovorenih načela, smjernica i inicijativa u vezi s korporativnom društvenom odgovornošću / odgovornim poslovnim ponašanjem, poput Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, Globalnog sporazuma UN-a, Tripartitne deklaracije ILO-a o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku te smjernica za multinacionalna poduzeća OECD-a, među ostalim i u zemljama koje nisu članice OECD-a, doprinoseći ujedno naporima u borbi protiv korupcije stvaranjem otvorenijih i transparentnijih poslovnih okruženja;

| J. | budući da je odgovorno upravljanje globalnim vrijednosnim lancima ključno za usklađivanje trgovinske politike s europskim vrijednostima ugrađenim u Ugovore; budući da su i Komisija i države članice predvodile te rasprave diljem svijeta; |
| --- | --- |

J.

budući da je odgovorno upravljanje globalnim vrijednosnim lancima ključno za usklađivanje trgovinske politike s europskim vrijednostima ugrađenim u Ugovore; budući da su i Komisija i države članice predvodile te rasprave diljem svijeta;

| K. | budući da je cilj više međunarodnih konvencija, smjernica i propisa spriječiti povrede ljudskih prava; budući da zemlje proizvođači imaju posebnu obvezu provoditi i stvoriti odgovarajuće pravne i gospodarske uvjete pod kojima poduzeća mogu djelovati i naći svoje mjesto u globalnim lancima opskrbe; budući da zemlje proizvođači također trebaju biti u stanju provesti međunarodne standarde i norme, uključujući izradu, provedbu i izvršenje odgovarajućeg zakonodavstva, posebice u području uspostave vladavine prava i borbe protiv korupcije; |
| --- | --- |

K.

budući da je cilj više međunarodnih konvencija, smjernica i propisa spriječiti povrede ljudskih prava; budući da zemlje proizvođači imaju posebnu obvezu provoditi i stvoriti odgovarajuće pravne i gospodarske uvjete pod kojima poduzeća mogu djelovati i naći svoje mjesto u globalnim lancima opskrbe; budući da zemlje proizvođači također trebaju biti u stanju provesti međunarodne standarde i norme, uključujući izradu, provedbu i izvršenje odgovarajućeg zakonodavstva, posebice u području uspostave vladavine prava i borbe protiv korupcije;

| L. | budući da bi EU trebao pružiti još učinkovitiji odgovor na socijalni i ekološki damping i nepravedno tržišno natjecanje i trgovačke prakse te osigurati ravnopravne uvjete; |
| --- | --- |

L.

budući da bi EU trebao pružiti još učinkovitiji odgovor na socijalni i ekološki damping i nepravedno tržišno natjecanje i trgovačke prakse te osigurati ravnopravne uvjete;

| M. | budući da je EU najveći svjetski izvoznik i uvoznik robe i usluga zajedno, najveći izravni strani ulagač i najvažnije odredište za izravna strana ulaganja (FDI); budući da bi EU tu prednost trebao iskoristiti u korist svojih građana i građana drugih dijelova svijeta, posebno onih u najsiromašnijim zemljama svijeta; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU najveći svjetski izvoznik i uvoznik robe i usluga zajedno, najveći izravni strani ulagač i najvažnije odredište za izravna strana ulaganja (FDI); budući da bi EU tu prednost trebao iskoristiti u korist svojih građana i građana drugih dijelova svijeta, posebno onih u najsiromašnijim zemljama svijeta;

| N. | budući da je EU razvio obvezujuće propise u području dužne pažnje u posebnim sektorima u kojima postoji veliki rizik od povreda ljudskih prava, kao što su sektor drva i konfliktnih minerala; budući da su neke države članice također razvile zakonodavstvo, kao što su britanski zakon o modernom ropstvu, francuski zakon o dužnoj pažnji za multinacionalna poduzeća, koji se primjenjuje na velika francuska poduzeća koja zapošljavaju više od 5 000 radnika, i nizozemski zakon o dužnoj pažnji u pogledu dječjeg rada; budući da je EU razvio inicijative za promicanje dužne pažnje te da se u nekoliko rezolucija Europskog parlamenta pozvalo EU da donese obvezujuće propise na tu temu; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU razvio obvezujuće propise u području dužne pažnje u posebnim sektorima u kojima postoji veliki rizik od povreda ljudskih prava, kao što su sektor drva i konfliktnih minerala; budući da su neke države članice također razvile zakonodavstvo, kao što su britanski zakon o modernom ropstvu, francuski zakon o dužnoj pažnji za multinacionalna poduzeća, koji se primjenjuje na velika francuska poduzeća koja zapošljavaju više od 5 000 radnika, i nizozemski zakon o dužnoj pažnji u pogledu dječjeg rada; budući da je EU razvio inicijative za promicanje dužne pažnje te da se u nekoliko rezolucija Europskog parlamenta pozvalo EU da donese obvezujuće propise na tu temu;

| O. | budući da je EU već poduzeo važne korake za odgovornije upravljanje globalnim vrijednosnim lancima diljem svijeta pokretanjem posebnih partnerstava, kao što su Pakt o održivosti za Bangladeš i Inicijativa za radnička prava u Mjanmaru, te o posebnim pitanjima, kao što su inicijativa u pogledu konfliktnih minerala, propisi o nezakonitoj sječi, kriteriji održivosti za biogoriva, korporativno izvješćivanje o pitanjima opskrbnih lanaca i korporativna transparentnost u vezi s plaćanjima koja u korist države provode ekstraktivna industrija i industrija iskorištavanja šuma, kako je istaknuto u komunikaciji „Trgovina za sve”; |
| --- | --- |

O.

budući da je EU već poduzeo važne korake za odgovornije upravljanje globalnim vrijednosnim lancima diljem svijeta pokretanjem posebnih partnerstava, kao što su Pakt o održivosti za Bangladeš i Inicijativa za radnička prava u Mjanmaru, te o posebnim pitanjima, kao što su inicijativa u pogledu konfliktnih minerala, propisi o nezakonitoj sječi, kriteriji održivosti za biogoriva, korporativno izvješćivanje o pitanjima opskrbnih lanaca i korporativna transparentnost u vezi s plaćanjima koja u korist države provode ekstraktivna industrija i industrija iskorištavanja šuma, kako je istaknuto u komunikaciji „Trgovina za sve”;

| P. | budući da se u komunikaciji „Trgovina za sve” navodi da će Komisija promicati poglavlja koja se odnose na ambicioznu trgovinu i održivi razvoj u svim trgovinskim i ulagačkim sporazumima; budući da nedavno sklopljeni trgovinski i ulagački sporazumi sadrže poglavlja o trgovini i održivom razvoju kojima se strane u sporazumu pozivaju da se obvežu na zaštitu ljudskih prava, socijalne i ekološke standarde i korporativnu društvenu odgovornost; budući da su se u uzastopnim trgovinskim sporazumima EU-a u tim poglavljima pokazale razlike u razini ambicioznosti; budući da radni i ekološki standardi nisu ograničeni na poglavlja o trgovini i održivom razvoju, već moraju biti učinkoviti u svim područjima trgovinskih sporazuma; budući da pristup usmjeren na dijalog nije spriječio ozbiljna kršenja slobode udruživanja u nekim sporazumima o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

P.

budući da se u komunikaciji „Trgovina za sve” navodi da će Komisija promicati poglavlja koja se odnose na ambicioznu trgovinu i održivi razvoj u svim trgovinskim i ulagačkim sporazumima; budući da nedavno sklopljeni trgovinski i ulagački sporazumi sadrže poglavlja o trgovini i održivom razvoju kojima se strane u sporazumu pozivaju da se obvežu na zaštitu ljudskih prava, socijalne i ekološke standarde i korporativnu društvenu odgovornost; budući da su se u uzastopnim trgovinskim sporazumima EU-a u tim poglavljima pokazale razlike u razini ambicioznosti; budući da radni i ekološki standardi nisu ograničeni na poglavlja o trgovini i održivom razvoju, već moraju biti učinkoviti u svim područjima trgovinskih sporazuma; budući da pristup usmjeren na dijalog nije spriječio ozbiljna kršenja slobode udruživanja u nekim sporazumima o slobodnoj trgovini;

| Q. | budući da je konkretna situacija u zonama proizvodnje za izvoz takva da su u nekim zemljama one izuzete od lokalnih zakona o radu te da se u njima zabranjuje ili ograničava djelovanje sindikata te radnicima nije omogućena pravna zaštita, što predstavlja jasno kršenje standarda ILO-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da je konkretna situacija u zonama proizvodnje za izvoz takva da su u nekim zemljama one izuzete od lokalnih zakona o radu te da se u njima zabranjuje ili ograničava djelovanje sindikata te radnicima nije omogućena pravna zaštita, što predstavlja jasno kršenje standarda ILO-a;

| R. | budući da je manjak etičnosti u poslovanju također posljedica nedostatka dobrog upravljanja, nemoći ili nepostojanja nepristranih javnih tijela koja djeluju u općem interesu građana; budući da korupcija, nedostatak transparentnosti globalnih vrijednosnih lanaca i izuzeća iz zakona o radu i oporezivanja u zonama proizvodnje za izvoz mogu negativno utjecati na ljudska prava, osobito ugrožavanjem dostojanstvenog rada i djelovanja sindikata; |
| --- | --- |

R.

budući da je manjak etičnosti u poslovanju također posljedica nedostatka dobrog upravljanja, nemoći ili nepostojanja nepristranih javnih tijela koja djeluju u općem interesu građana; budući da korupcija, nedostatak transparentnosti globalnih vrijednosnih lanaca i izuzeća iz zakona o radu i oporezivanja u zonama proizvodnje za izvoz mogu negativno utjecati na ljudska prava, osobito ugrožavanjem dostojanstvenog rada i djelovanja sindikata;

| S. | budući da je prema podacima ILO-a 21 milijun ljudi diljem svijeta podvrgnut prisilnom radu, a mnogi od njih iskorištavani su u globalnim vrijednosnim lancima; budući da prisilni rad u privatnom sektoru godišnje ostvaruje 150 milijardi USD kroz nezakonito ostvarivanje dobiti; |
| --- | --- |

S.

budući da je prema podacima ILO-a 21 milijun ljudi diljem svijeta podvrgnut prisilnom radu, a mnogi od njih iskorištavani su u globalnim vrijednosnim lancima; budući da prisilni rad u privatnom sektoru godišnje ostvaruje 150 milijardi USD kroz nezakonito ostvarivanje dobiti;

| T. | budući da je, zahvaljujući svojoj globalnoj nadležnosti, stručnom znanju i iskustvu, ILO u suradnji sa svojim članicama u dobrom položaju za pokretanje globalnog djelovanja za dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe; budući da je Odbor ILO-a za dostojanstveni rad u globalnim lancima opskrbe pozvao na procjenu pogrešaka koje su dovele do toga da je dostojanstveni rad u globalnim lancima opskrbe deficitaran te na razmatranje inicijativa i standarda potrebnih za promicanje dostojanstvenog rada i smanjenje tog deficita u globalnim lancima opskrbe; |
| --- | --- |

T.

budući da je, zahvaljujući svojoj globalnoj nadležnosti, stručnom znanju i iskustvu, ILO u suradnji sa svojim članicama u dobrom položaju za pokretanje globalnog djelovanja za dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe; budući da je Odbor ILO-a za dostojanstveni rad u globalnim lancima opskrbe pozvao na procjenu pogrešaka koje su dovele do toga da je dostojanstveni rad u globalnim lancima opskrbe deficitaran te na razmatranje inicijativa i standarda potrebnih za promicanje dostojanstvenog rada i smanjenje tog deficita u globalnim lancima opskrbe;

| U. | budući da je u kontekstu svjetske trgovine, a osobito globalnih vrijednosnih lanaca, potreban multilateralni, globalni i cjelovit pristup korporativnoj odgovornosti za povrede ljudskih prava i ekološku održivost; budući da je stoga važno da EU i dalje predvodi rasprave na tu temu diljem svijeta; budući da je EU preuzeo ulogu predvodnika u reformiranju mehanizma za rješavanje sporova između ulagača i država, osobito kroz razvoj sustava multilateralnih sudova; budući da se očekuje jednaki napredak u drugim kritičnim područjima u vezi s kojima postoji zabrinutost, kao što su provođenje obveze ulagača u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

U.

budući da je u kontekstu svjetske trgovine, a osobito globalnih vrijednosnih lanaca, potreban multilateralni, globalni i cjelovit pristup korporativnoj odgovornosti za povrede ljudskih prava i ekološku održivost; budući da je stoga važno da EU i dalje predvodi rasprave na tu temu diljem svijeta; budući da je EU preuzeo ulogu predvodnika u reformiranju mehanizma za rješavanje sporova između ulagača i država, osobito kroz razvoj sustava multilateralnih sudova; budući da se očekuje jednaki napredak u drugim kritičnim područjima u vezi s kojima postoji zabrinutost, kao što su provođenje obveze ulagača u pogledu ljudskih prava;

| V. | budući da se proizvodnja u globalnim vrijednosnim lancima odvija u različitim jurisdikcijama s različitim stupnjem zaštite ljudskih prava i provođenjem socijalnih, radnih i ekoloških zakona; budući da žrtve povrede ljudskih prava u koje su uključena transnacionalna poduzeća nailaze na brojne prepreke u pristupu pravnim lijekovima; |
| --- | --- |

V.

budući da se proizvodnja u globalnim vrijednosnim lancima odvija u različitim jurisdikcijama s različitim stupnjem zaštite ljudskih prava i provođenjem socijalnih, radnih i ekoloških zakona; budući da žrtve povrede ljudskih prava u koje su uključena transnacionalna poduzeća nailaze na brojne prepreke u pristupu pravnim lijekovima;

| W. | budući da je rodna ravnopravnost u svim politikama EU-a čvrsto utemeljena u članku 8. UFEU-a; budući da trgovinski i ulagački sporazumi zbog strukturnih rodnih nejednakosti različito utječu na žene i muškarce; budući da se u analizi globalnih vrijednosnih lanaca često zanemaruje perspektivu rodne ravnopravnosti; budući da je prema ILO-u 2012. u čitavom svijetu bilo oko 21 milijun žrtava prisilnog rada, od kojih 55 % čine žene i djevojčice, a 90 % njih iskorištavali su pojedinci ili poduzeća u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

W.

budući da je rodna ravnopravnost u svim politikama EU-a čvrsto utemeljena u članku 8. UFEU-a; budući da trgovinski i ulagački sporazumi zbog strukturnih rodnih nejednakosti različito utječu na žene i muškarce; budući da se u analizi globalnih vrijednosnih lanaca često zanemaruje perspektivu rodne ravnopravnosti; budući da je prema ILO-u 2012. u čitavom svijetu bilo oko 21 milijun žrtava prisilnog rada, od kojih 55 % čine žene i djevojčice, a 90 % njih iskorištavali su pojedinci ili poduzeća u privatnom sektoru;

| X. | budući da žene čine većinu radnika u određenim segmentima u globalnim opskrbnim lancima odjeće, hortikulture, mobilnih telefona i turizma, ali su one obično prisutnije od muškaraca u zaposlenjima koja su slabo plaćena ili zaposlenjima nižeg statusa, što dovodi do rodne segregacije u određenim zanimanjima i djelatnostima, rodnog jaza u plaćama i uvjetima rada te rodno specifičnih ograničenja u pristupu proizvodnim sredstvima, infrastrukturi i uslugama; |
| --- | --- |

X.

budući da žene čine većinu radnika u određenim segmentima u globalnim opskrbnim lancima odjeće, hortikulture, mobilnih telefona i turizma, ali su one obično prisutnije od muškaraca u zaposlenjima koja su slabo plaćena ili zaposlenjima nižeg statusa, što dovodi do rodne segregacije u određenim zanimanjima i djelatnostima, rodnog jaza u plaćama i uvjetima rada te rodno specifičnih ograničenja u pristupu proizvodnim sredstvima, infrastrukturi i uslugama;

| Y. | budući da u skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a Unija štiti prava djeteta; budući da su sve države članice ratificirale Konvenciju UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

Y.

budući da u skladu s člankom 3. stavkom 3. UEU-a Unija štiti prava djeteta; budući da su sve države članice ratificirale Konvenciju UN-a o pravima djeteta;

| Z. | budući da usluge imaju sve veću ulogu u globalnim vrijednosnim lancima, osobito u industrijskoj proizvodnji; budući da će povećana integracija usluga u globalne vrijednosne lance zahtijevati sporazume kojima se podupire digitalno gospodarstvo, uključujući slobodni protok podataka; |
| --- | --- |

Z.

budući da usluge imaju sve veću ulogu u globalnim vrijednosnim lancima, osobito u industrijskoj proizvodnji; budući da će povećana integracija usluga u globalne vrijednosne lance zahtijevati sporazume kojima se podupire digitalno gospodarstvo, uključujući slobodni protok podataka;

| AA. | budući da razvoj globalnih vrijednosnih lanaca dodatno pridonosi integraciji usluga u proizvodnju robe; budući da je dodan znatan iznos vrijednosti uvezene robe kroz usluge iz zemalja uvoznica; |
| --- | --- |

AA.

budući da razvoj globalnih vrijednosnih lanaca dodatno pridonosi integraciji usluga u proizvodnju robe; budući da je dodan znatan iznos vrijednosti uvezene robe kroz usluge iz zemalja uvoznica;

| AB. | budući da su države članice EU-a najveći svjetski izvoznici financijskih usluga, a taj je sektor od strateške važnosti za trgovinsku politiku EU-a; budući da je uvrštavanje odredbi o financijskim uslugama u vanjske sporazume EU-a, uključujući sporazume o slobodnoj trgovini, izazvalo opravdanu zabrinutost u pogledu njihovih mogućih negativnih učinaka kad je u pitanju pranje novca, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza te dodatno naglašava važnost uzimanja u obzir alata za njihovo rješavanje; budući da se trgovinskim i ulagačkim sporazumima pruža mogućnost za povećanje suradnje u borbi protiv korupcije, pranja novca, poreznih prijevara, utaja poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

AB.

budući da su države članice EU-a najveći svjetski izvoznici financijskih usluga, a taj je sektor od strateške važnosti za trgovinsku politiku EU-a; budući da je uvrštavanje odredbi o financijskim uslugama u vanjske sporazume EU-a, uključujući sporazume o slobodnoj trgovini, izazvalo opravdanu zabrinutost u pogledu njihovih mogućih negativnih učinaka kad je u pitanju pranje novca, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza te dodatno naglašava važnost uzimanja u obzir alata za njihovo rješavanje; budući da se trgovinskim i ulagačkim sporazumima pruža mogućnost za povećanje suradnje u borbi protiv korupcije, pranja novca, poreznih prijevara, utaja poreza i izbjegavanja plaćanja poreza;

| AC. | budući da transparentno i informativno označavanje može biti koristan alat kojim se omogućuje potrošačima u EU-u da donose informiranije i prikladnije odluke; budući da potrošačima u EU-u osim cijene i podrijetla proizvoda također moraju biti dostupni socijalni i ekološki kriteriji; budući da se takvi kriteriji tehnički mogu razviti u skladu sa Sporazumom o tehničkim preprekama u trgovini (TBT) WTO-a, kojim se utvrđuju uvjeti za proizvodni postupak kako bi se omogućila prodaja proizvoda; |
| --- | --- |

AC.

budući da transparentno i informativno označavanje može biti koristan alat kojim se omogućuje potrošačima u EU-u da donose informiranije i prikladnije odluke; budući da potrošačima u EU-u osim cijene i podrijetla proizvoda također moraju biti dostupni socijalni i ekološki kriteriji; budući da se takvi kriteriji tehnički mogu razviti u skladu sa Sporazumom o tehničkim preprekama u trgovini (TBT) WTO-a, kojim se utvrđuju uvjeti za proizvodni postupak kako bi se omogućila prodaja proizvoda;

| AD. | budući da bi i vlade i poduzeća trebali osigurati puno poštovanje ljudskih prava u proizvodnom lancu te puno poštovanje standarda sigurnosti hrane za robu puštenu u slobodni promet na europskom tržištu; budući da teret odgovornosti ne bi trebali snositi samo potrošači, čiji je odabir ograničen pojedinačnim sredstvima (gospodarstvo, vrijeme, znanje) i vanjskim čimbenicima (informacije, ponuda); |
| --- | --- |

AD.

budući da bi i vlade i poduzeća trebali osigurati puno poštovanje ljudskih prava u proizvodnom lancu te puno poštovanje standarda sigurnosti hrane za robu puštenu u slobodni promet na europskom tržištu; budući da teret odgovornosti ne bi trebali snositi samo potrošači, čiji je odabir ograničen pojedinačnim sredstvima (gospodarstvo, vrijeme, znanje) i vanjskim čimbenicima (informacije, ponuda);

| AE. | budući da pravila o podrijetlu postaju sve važnija u kontekstu globalnih vrijednosnih lanaca, čija proizvodnja obuhvaća nekoliko zemalja; budući da pravila o podrijetlu mogu stvoriti dodatne prepreke za uspostavu pune transparentnosti i odgovornosti u lancima opskrbe; |
| --- | --- |

AE.

budući da pravila o podrijetlu postaju sve važnija u kontekstu globalnih vrijednosnih lanaca, čija proizvodnja obuhvaća nekoliko zemalja; budući da pravila o podrijetlu mogu stvoriti dodatne prepreke za uspostavu pune transparentnosti i odgovornosti u lancima opskrbe;

| AF. | budući da se poboljšanim, usklađenijim i učinkovitijim carinskim postupcima u Europi i izvan nje pridonosi pojednostavnjenju trgovine i ispunjavanju odgovarajućih uvjeta za olakšavanje trgovine te sprečavanju ulaska ilegalne, dampinške i krivotvorene robe na jedinstveno tržište, što narušava gospodarski rast EU-a te ozbiljno izlaže potrošače u Uniji; budući da bi se boljim pristupom carinskim podatcima o uvozu u EU povećala transparentnost i odgovornost globalnih vrijednosnih lanaca; |
| --- | --- |

AF.

budući da se poboljšanim, usklađenijim i učinkovitijim carinskim postupcima u Europi i izvan nje pridonosi pojednostavnjenju trgovine i ispunjavanju odgovarajućih uvjeta za olakšavanje trgovine te sprečavanju ulaska ilegalne, dampinške i krivotvorene robe na jedinstveno tržište, što narušava gospodarski rast EU-a te ozbiljno izlaže potrošače u Uniji; budući da bi se boljim pristupom carinskim podatcima o uvozu u EU povećala transparentnost i odgovornost globalnih vrijednosnih lanaca;

| AG. | budući da u svijetu mreža rascjepkane proizvodnje nestaje razlika između uvoza i izvoza, s obzirom da uvezeni proizvodna sredstva čine znatan dio izvoza, a carine se gomilaju svaki put kad se trguje posrednim proizvodima preko granice; budući da su u ovom kontekstu osobito važni učinkoviti carinski i granični postupci; |
| --- | --- |

AG.

budući da u svijetu mreža rascjepkane proizvodnje nestaje razlika između uvoza i izvoza, s obzirom da uvezeni proizvodna sredstva čine znatan dio izvoza, a carine se gomilaju svaki put kad se trguje posrednim proizvodima preko granice; budući da su u ovom kontekstu osobito važni učinkoviti carinski i granični postupci;

| AH. | budući da se u okviru trgovinskih poticaja OSP i OSP+ zemljama u razvoju pruža bolji pristup tržištu u zamjenu za poštovanje radnih, ekoloških i socijalnih standarda; |
| --- | --- |

AH.

budući da se u okviru trgovinskih poticaja OSP i OSP+ zemljama u razvoju pruža bolji pristup tržištu u zamjenu za poštovanje radnih, ekoloških i socijalnih standarda;

| AI. | budući da je OSP+ ključni instrument trgovinske politike EU-a kojim se omogućuje bolji pristup tržištu te ga prati mehanizam strogog nadzora radi promicanja ljudskih i radničkih prava, zaštite okoliša i dobrog upravljanja u osjetljivim zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

AI.

budući da je OSP+ ključni instrument trgovinske politike EU-a kojim se omogućuje bolji pristup tržištu te ga prati mehanizam strogog nadzora radi promicanja ljudskih i radničkih prava, zaštite okoliša i dobrog upravljanja u osjetljivim zemljama u razvoju;

| AJ. | budući da se zaštitom i provedbom prava intelektualnog vlasništva može osigurati učinkovita daljnja integraciju u globalne vrijednosne lance; |
| --- | --- |

AJ.

budući da se zaštitom i provedbom prava intelektualnog vlasništva može osigurati učinkovita daljnja integraciju u globalne vrijednosne lance;

Stajalište EU-a u globalnim vrijednosnim lancima

| 1. | ističe da trgovinska i ulagačka politika mora biti usmjerena na osiguranje ravnopravnih uvjeta za europska poduzeća, promicanje europske konkurentnosti i olakšavanje uzlazne konvergencije standarda; poziva Komisiju da osigura usklađenost ekoloških, zdravstvenih, trgovinskih, ulagačkih i industrijskih politika EU-a te da promiče strategiju europske reindustrijalizacije i prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vjeruje da daljnja integracija EU-a u globalne vrijednosne lance ne bi smjela šteti europskom socijalnom i regulatornom modelu te promicanju održivog rasta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da podrži osviještenost i prihvaćanje postojećih sustava pravedne trgovine, kako je navedeno u strategiji „Trgovina za sve”, u okviru plana EU-a za održivost i Europskog konsenzusa o razvoju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poziva Komisiju i države članice na donošenje pojačanih instrumenata za zaštitu trgovine za borbu protiv nepravednih poslovnih praksi, uzimajući u obzir socijalni i ekološki damping; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahtijeva od Komisije da procjeni učinak primjene instrumenata za zaštitu trgovine od strane EU-a i trećih zemalja na učinkovitu integraciju poduzeća iz EU-a u globalne vrijednosne lance; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe potrebu za usklađenim propisima i pojačanom koordinacijom i nadzorom EU-a nad primjenom uvoznih carina u državama članicama (uključujući tradicionalne carine, ali i antidampinške i kompenzacijske pristojbe) na sve vrste robe i proizvoda, posebno u slučajevima lažnih izjava o porijeklu (bez obzira na to je li riječ o povlaštenom režimu ili ne), navođenja niže razine vrijednosti i netočnog opisa robe; |
| --- | --- |

6.

Globalni vrijednosni lanci i multilateralizam

| 7. | poziva Komisiju na aktivno djelovanje u okviru WTO-a radi povećanja transparentnosti te utvrđivanja i promicanja multilateralnih pravila za trgovinu, uključujući održivo upravljanje globalnim vrijednosnim lancima, koji bi posebno trebali obuhvaćati sljedeće:






  — | zahtjeve u pogledu postupanja s dužnom pažnjom i transparentnošću u opskrbnom lancu, na temelju Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; |
| --- | --- | --- |

7.

—

zahtjeve u pogledu postupanja s dužnom pažnjom i transparentnošću u opskrbnom lancu, na temelju Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima;

| — | minimalne standarde zdravlja i sigurnosti na radu, pri čemu se priznaje pravo radnika na uspostavu odbora za sigurnost; |
| --- | --- |

—

minimalne standarde zdravlja i sigurnosti na radu, pri čemu se priznaje pravo radnika na uspostavu odbora za sigurnost;

| — | zajamčenu minimalnu socijalnu zaštitu i poštovanje radnih standarda ILO-a; |
| --- | --- |

—

zajamčenu minimalnu socijalnu zaštitu i poštovanje radnih standarda ILO-a;

| — | pravo na kolektivno pregovaranje; |
| --- | --- |

—

pravo na kolektivno pregovaranje;

| 8. | zahtijeva od Komisije i država članica da i dalje aktivno sudjeluju u multilateralnim forumima o poslovanju, globalnim vrijednosnim lancima, ljudskim i radničkim pravima, gospodarskom rastu i održivom razvoju, istodobno pomičući europske vrijednosti ugrađene u Ugovore i imajući na umu temeljnu potrebu zaštite posebnih značajki MSP-ova; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja trenutačne pregovore o obvezujućem Ugovoru UN-a za transnacionalne korporacije i ljudska prava; poziva Komisiju i države članice da konstruktivno sudjeluju u tim pregovorima te da preuzmu aktivnu ulogu i pridonesu izradi konkretnih prijedloga, uključujući pristup pravnim lijekovima, ulažući sve svoje napore u ostvarivanje pozitivnog ishoda i potičući trgovinske partnere na ravnopravno sudjelovanje; u ovom kontekstu zahtijeva od Komisije da razmotri mogućnost uvođenja sveobuhvatne obveze dužne pažnje, uključujući i na globalnoj razini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da ubrzaju primjenu i povećaju učinkovitost nacionalnih akcijskih planova za provedbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; ističe da su države članice EU-a već odobrile osam od 13 nacionalnih akcijskih planova i pozdravlja činjenicu da je u izradi još 11 dodatnih nacionalnih akcijskih planova u EU-u; zahtijeva da Komisija pomogne i promiče provedbu tih Vodećih načela UN-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja konvergenciju međunarodnih standarda o poslovanju i ljudskim pravima, osobito između Vodećih načela UN-a i smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja cjelovito uključivanje dostojanstvenog rada i četiriju stupova Programa za dostojanstven rad ILO-a u UN-ove ciljeve održivog razvoja; poziva Komisiju i države članice na učinkovitu primjenu tih standarda te na djelovanje u okviru ILO-a usmjereno na donošenje novog međunarodnog radnog standarda za dostojanstveni rad u globalnim vrijednosnim lancima, u kojem će se prvenstveno zahtijevati da sva poduzeća kontinuirano provode upravljanje rizikom u pogledu štetnog učinka njihovih aktivnosti po ljudska prava radnika i zajednica te da poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje i ublažavanje tih aktivnosti i osiguranje pravnog lijeka za one na koje one ostavljaju posljedice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podupire sve globalne inicijative za suzbijanje korupcije, poput Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija, Procesa Kimberley, Međunarodne konferencije o regiji Velikih jezera (ICGLR), načela iznesenih u Globalnom sporazumu Ujedinjenih naroda za poduzeća, smjernica OECD-a namijenjenih multinacionalnim poduzećima i smjernica OECD-a o dužnoj pažnji za odgovorne lance opskrbe mineralima iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja; podsjeća na obvezu posebice zemalja proizvođača da provode i izvršavaju odgovarajuće zakonodavstvo, također u području uspostave vladavine prava i borbe protiv korupcije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da su u tom sektoru, uz uvoz i izvoz minerala i metala, transparentni operativni mehanizmi kojima su uređena prava na iskorištavanje i prava na carine ključni su za razvoj sukobima pogođenih i visokorizičnih područja; stoga naglašava da je potrebno izraditi pregled postojećih mjera za korporativnu društvenu odgovornost koje provode europska poduzeća te poboljšati koordinaciju i razmjenu informacija i najboljih praksi kako bi se učinkovitije mogle utvrditi dobre prakse i kako bi se moglo doprinijeti stvaranju zajedničkog okvira djelovanja na europskoj razini; poziva Komisiju da pojača inicijative povezane s korporativnom društvenom odgovornošću i dužnom pažnjom u čitavom lancu opskrbe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da pouzdan pristup sirovinama ima važnu ulogu za globalnu konkurentnost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost primjene, provedbe i prijenosa postojećih zakona o globalnim vrijednosnim lancima na regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

16.

Korporativna odgovornost

| 17. | ističe da se trgovina i ljudska prava međusobno osnažuju i da poslovna zajednica ima važnu ulogu u pružanju pozitivnih poticaja u pogledu promicanja ljudskih prava, demokracije i korporativne odgovornosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja mnoge obećavajuće inicijative privatnog sektora, kao što su kodeks ponašanja, označivanje, samoprocjena i socijalne revizije koje su znatno pridonijele nedavnim poboljšanjima u standardima ljudskih prava i prava radnika u globalnim lancima opskrbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | duboko je zabrinut zbog slučajeva povreda ljudskih prava i prijetnji održivosti okoliša, prouzročenih odlukama uprava nekih korporacija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prepoznaje značaj postojanja jasnih međunarodnih pravila o korporativnoj društvenoj odgovornosti, globalnim vrijednosnim lancima i dužnoj pažnji; pozdravlja pametnu kombinaciju regulatornog i dobrovoljnog djelovanja, na temelju koje je tijekom proteklih godina došlo do određenih pozitivnih rezultata te se omogućilo poduzećima da pronađu svoje vlastite dinamične i inovativne mjere; naglašava da se koordinacijom, razmjenom informacija i najboljih praksi može pridonijeti povećanju djelotvornosti privatnih i javnih inicijativa vrijednosnih lanaca i postići pozitivne rezultate; međutim, podsjeća da dobrovoljna korporativna društvena odgovornost može dovesti do nepravedne konkurencije za dobavljače koji su odabrali poštovati međunarodne radne i ekološke standarde te da samo po sebi nije dostatno da poduzeća u potpunosti poštuju međunarodne standarde i obveze provodeći politiku postupanja s dužnom pažnjom; stoga naglašava da je potrebno izraditi pregled postojećih mjera za korporativnu društvenu odgovornost koje poduzimaju europska poduzeća kako bi se učinkovitije mogle utvrditi dobre prakse i pridonijeti stvaranju zajedničkog okvira djelovanja na europskoj razini; uvjeren je da bi EU trebao hitno potražiti načine za razvoj strategija i propisa u pogledu transparentnosti u globalnim vrijednosnim lancima, uključujući moguće razmatranje poduzimanja hitnih mjera u pogledu donošenja obvezujućih i provedivih pravila, povezanih pravnih lijekova i nezavisnih mehanizama nadzora koji uključuju institucije EU-a, države članice i civilno društvo; naglašava da bi takve obveze trebale slijediti korake navedene u Vodećim načelima UN-a i smjernicama OECD-a povezanim s anticipativnim prepoznavanjem rizika od povreda ljudskih prava, izradom strogih i konkretnih akcijskih planova kojima bi se ti rizici spriječili ili ublažili, odgovarajućom reakcijom na poznate slučajeve povreda i transparentnošću; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju na davanje većeg značaja takvim odredbama te promicanje prihvaćanja smjernica OECD-a za pojedine sektore te Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; naglašava potrebu službenog uključivanja civilnog društva u postupak provedbe kroz strukture uspostavljene u poglavljima o trgovini i održivom razvoju; poziva Komisiju da podrži rad međunarodnih tijela za normizaciju, kao što su Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO 26000) i Globalna inicijativa za izvješćivanje radi poticanja poduzeća na izvješćivanje o održivosti i stvaranja vrijednosti u cijelom lancu opskrbe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da osigura usklađenost europskih i međunarodnih poduzeća sa smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća i smjernicama OECD-a za pojedine sektore, primjerice one o dužnoj pažnji za odgovorne lance opskrbe mineralima iz sukobima pogođenih područja; preporučuje jačanje uloge nacionalnih kontaktnih mjesta OECD-a i njihove suradnje s neovisnim nacionalnim i regionalnim institucijama za ljudska prava radi poboljšanja upravljanja globalnim vrijednosnim lancima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da aktualizira svoj pristup korporativnoj društvenoj odgovornosti radi pojačavanja radnih i ekoloških standarda i osobito ustrajanja na uključivanju odredbi o korporativnoj društvenoj odgovornosti u trgovinske i ulagačke sporazume o kojima EU pregovara; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da koordinacija te razmjena informacija i najboljih praksi mogu pridonijeti povećanju djelotvornosti privatnih i javnih inicijativa u vrijednosnim lancima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na to da je Parlament 2010. godine zatražio da poduzeća objavljuju svoje bilance korporativne društvene odgovornosti, uvođenje obveze dužne pažnje za sva poduzeća te konsolidaciju ideje korporativne društvene odgovornosti na temelju usklađene definicije odnosa između matičnih društava radi uspostave pravne odgovornosti svakog od njih; stoga sa zadovoljstvom napominje da će se od 2017. godine za neka velika poduzeća uvesti obveza objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti u skladu s Direktivom o nefinancijskom izvještavanju; međutim, napominje da objavljivanje nefinancijskih informacija velikih poduzeća još nije prošireno na sve subjekte koji djeluju u globalnim vrijednosnim lancima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prima na znanje inicijativu „zelene karte” koju je pokrenulo nekoliko nacionalnih parlamenata nakon donošenja francuskog zakona o dužnoj pažnji za multinacionalna poduzeća; poziva Komisiju da razmotri prijedloge za korporativnu dužnu pažnju za poduzeća koja posluju unutar i izvan EU-a, vodeći pritom računa o presudi francuskog Ustavnog suda o francuskom pravu, osobito o razmjernosti sankcija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da se u okviru politika povezanih s korporativnom društvenom odgovornošću mora voditi računa o posebnim značajkama MSP-ova te da one moraju biti dovoljno fleksibilne kako bi se osiguralo da MSP-ovi nisu izloženi nerazmjernim opterećenjima; stoga poziva Komisiju da uspostavi posebnu službu za pomoć MSP-ovima, obraćajući pritom posebnu pozornost na mala i mikro poduzeća te da ih podupre prilagođenim programima za izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da globalni vrijednosni lanci ne završavaju kad proizvod dođe do potrošača, već uključuju otpad i načine za njegovo zbrinjavanje; potiče na uzimanje u obzir čitavog životnog ciklusa proizvoda i proširenje perspektive o globalnim vrijednosnim lancima kako bi se uključile odredbe o upravljanju otpadom bez ugrožavanja ljudi ili okoliša; poziva EU da potakne međunarodnu suradnju i usklađivanje zakonodavstva u pogledu proizvoda i materijala na kraju životnog vijeka te da pomogne partnerskim zemljama da razviju snažnije propise i kapacitete za provedbu; poziva EU da osigura da se sljedivost primjenjuje na ovaj spektar vijeka trajanja proizvoda; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da brzo reagira u skladu s detaljnim prijedlozima iz Rezolucije Parlamenta od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama; |
| --- | --- |

29.

Stvaranje istaknutije uloge za inicijative privatnog sektora

| 30. | ističe postignuća ostvarena sudjelovanjem privatnog sektora; naglašava da poduzeća iz privatnog sektora moraju provoditi strategije za održivost, ne samo kako bi spriječile nanošenje štete svom ugledu, već i zato što im to nudi nove mogućnosti i smanjuje njihovu ovisnost o ograničenim resursima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava ključnu ulogu potrošača (i učinke lošeg publiciteta); podsjeća da nijedan potrošač ne želi nastaviti kupovati proizvode koje proizvode djeca ili iskorištavani muškarci i žene ili proizvode koji su prouzročili veće štete za okoliš; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da pronađe nove načine za podržavanje napora koje ulaže privatni sektor kako bi učinio globalne vrijednosne lance održivijima i razvio uključive poslovne modele i s tim povezana višedionička partnerstva u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da je za promicanje održivih globalnih vrijednosnih lanaca potrebna pametna kombinacija financiranja iz privatnih i javnih izvora; vjeruje da se to treba nadovezati na postojeće strukture i programe koji su se pokazali uspješnima u promicanju odgovornog poslovanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja mnoge obećavajuće inicijative koje poduzima privatni sektor, kao što su kodeksi ponašanja, označivanje, samoprocjena i socijalne revizije, te uviđa da su Globalni sporazum UN-a, norma ISO 26000 o društvenoj odgovornosti, Tripartitna deklaracija ILO-a o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku i smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća sredstva s pomoću kojih se može mobilizirati odgovornost u poslovnim aktivnostima poduzeća; poziva poduzeća, bila ona europska ili ne, da primjenjuju dužnu pažnju u pogledu zaštite ljudskih prava te da svoje zaključke ugrade u interne politike i procedure te da u skladu s time dodijele sredstva i ovlasti i propisno ih primjenjuju; naglašava da tome treba namijeniti dostatna sredstva; naglašava da su transparentnost i komunikacija o mjerama poduzetim da se spriječe povrede ljudskih prava u trećim zemljama ključne za odgovarajući demokratski nadzor i za to da bi se potrošačima omogućio odabir utemeljen na činjenicama; |
| --- | --- |

34.

Sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini i globalni vrijednosni lanci

| 35. | pozdravlja novu trgovinsku i ulagačku strategije za Europsku uniju, „Trgovina za sve”; traži da Komisija u okviru svoje trgovinske i ulagačke politike i sporazuma o slobodnoj trgovini pristupi rješavanju izazova povezanih s rastom globalnih vrijednosnih lanaca uzimanjem u obzir sljedećih mjera:






  (a) | jačanje ex ante procjene učinka na održivost trgovine, dodajući im zahtjeve za procjenjivanje u pogledu ljudskih prava i rodnih pitanja, te uvođenje obveznih i javno dostupnih ex post procjena učinka na održivost trgovine, koje uključuju doprinos civilnog društva; |
| --- | --- | --- |

35.

(a)

jačanje ex ante procjene učinka na održivost trgovine, dodajući im zahtjeve za procjenjivanje u pogledu ljudskih prava i rodnih pitanja, te uvođenje obveznih i javno dostupnih ex post procjena učinka na održivost trgovine, koje uključuju doprinos civilnog društva;

| (b) | potpuno provođenje preporuka Parlamenta iz 2010. i 2016. u pogledu poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini, koja bi trebala uključivati opsežna, provediva i ambiciozna poglavlja o trgovini i održivom razvoju i razmatranje sljedećih aspekata:






  i. | obvezu svih strana da ratificiraju i provedu osam temeljnih i četiri prioritetne konvencije ILO-a, kao i međunarodne multilateralne sporazume o okolišu; |
| --- | --- | --- |

(b)

potpuno provođenje preporuka Parlamenta iz 2010. i 2016. u pogledu poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini, koja bi trebala uključivati opsežna, provediva i ambiciozna poglavlja o trgovini i održivom razvoju i razmatranje sljedećih aspekata:

i.

obvezu svih strana da ratificiraju i provedu osam temeljnih i četiri prioritetne konvencije ILO-a, kao i međunarodne multilateralne sporazume o okolišu;

| ii. | obuhvaćanje odredbi o ljudskim pravima i poglavlja o trgovini i održivom razvoju u opće mehanizme za rješavanje sporova, na ravnopravnoj osnovi s drugim dijelovima sporazuma; |
| --- | --- |

ii.

obuhvaćanje odredbi o ljudskim pravima i poglavlja o trgovini i održivom razvoju u opće mehanizme za rješavanje sporova, na ravnopravnoj osnovi s drugim dijelovima sporazuma;

| iii. | mogućnost podnošenja pritužbi i traženja pravnog sredstva u okviru postupka za pritužbe za socijalne partnere i civilno društvo; |
| --- | --- |

iii.

mogućnost podnošenja pritužbi i traženja pravnog sredstva u okviru postupka za pritužbe za socijalne partnere i civilno društvo;

| iv. | odvraćajuće i učinkovite mjere: uključujući i novčane kazne, u slučaju ozbiljnih, dokazanih kršenja odredbi o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

iv.

odvraćajuće i učinkovite mjere: uključujući i novčane kazne, u slučaju ozbiljnih, dokazanih kršenja odredbi o trgovini i održivom razvoju;

| (c) | uključivanje provedivih odredbi u pogledu borbe protiv korupcije i zaštite zviždača u nadležnosti Unije u sve buduće sporazume o slobodnoj trgovini i ulagačke sporazume; u tom pogledu ističe da bi potpisnice trgovinskih i ulagačkih sporazuma trebale poduzimati mjere kojima se promiče aktivno sudjelovanje privatnog sektora, organizacija civilnog društva i domaćih savjetodavnih skupina u provedbi antikorupcijskih programa i odredbi sadržanih u međunarodnim trgovinskim i ulagačkim sporazumima; |
| --- | --- |

(c)

uključivanje provedivih odredbi u pogledu borbe protiv korupcije i zaštite zviždača u nadležnosti Unije u sve buduće sporazume o slobodnoj trgovini i ulagačke sporazume; u tom pogledu ističe da bi potpisnice trgovinskih i ulagačkih sporazuma trebale poduzimati mjere kojima se promiče aktivno sudjelovanje privatnog sektora, organizacija civilnog društva i domaćih savjetodavnih skupina u provedbi antikorupcijskih programa i odredbi sadržanih u međunarodnim trgovinskim i ulagačkim sporazumima;

| (d) | uključivanje klauzula o mirovanju za utvrđivanje minimalne razine socijalnih, ekoloških i sigurnosnih standarda u svim sporazumima o slobodnoj trgovini EU-a, uključujući zdravlje i dobrobit životinja, čime se sprečava da stranke spuste svoje socijalne, ekološke i sigurnosne standarde radi promicanja izvoza i privlačenja ulaganja; |
| --- | --- |

(d)

uključivanje klauzula o mirovanju za utvrđivanje minimalne razine socijalnih, ekoloških i sigurnosnih standarda u svim sporazumima o slobodnoj trgovini EU-a, uključujući zdravlje i dobrobit životinja, čime se sprečava da stranke spuste svoje socijalne, ekološke i sigurnosne standarde radi promicanja izvoza i privlačenja ulaganja;

| (e) | uključivanje odredbi o poreznoj transparentnosti (uključujući ključne standarde transparentnosti OECD-a) te jačanju suradnje u borbi protiv pranja novca, poreznih prijevara, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza u sporazume o slobodnoj trgovini, kako bi se to pravi način odrazilo u zahtjevima za otvaranje tržišta za financijske usluge; |
| --- | --- |

(e)

uključivanje odredbi o poreznoj transparentnosti (uključujući ključne standarde transparentnosti OECD-a) te jačanju suradnje u borbi protiv pranja novca, poreznih prijevara, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza u sporazume o slobodnoj trgovini, kako bi se to pravi način odrazilo u zahtjevima za otvaranje tržišta za financijske usluge;

| (f) | dopunjavanje prethodno navedenih odredbi popratnim mjerama za zemlje u razvoju i strogi nadzor njihove provedbe, uključujući i kroz doprinose nacionalnih parlamenata i dionika koji uključuju civilno društvo; |
| --- | --- |

(f)

dopunjavanje prethodno navedenih odredbi popratnim mjerama za zemlje u razvoju i strogi nadzor njihove provedbe, uključujući i kroz doprinose nacionalnih parlamenata i dionika koji uključuju civilno društvo;

| (g) | povećano povezivanje bilateralno dogovorenih prioriteta za provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini i sredstava potpore iz programa razvojne suradnje EU-a; |
| --- | --- |

(g)

povećano povezivanje bilateralno dogovorenih prioriteta za provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini i sredstava potpore iz programa razvojne suradnje EU-a;

| 36. | s jedne strane podsjeća na ključnu ulogu koju MSP-ovi mogu imati u globalnim vrijednosnim lancima, a s druge na koristi povećane integracije MSP-ova u globalne vrijednosne lance; poziva Komisiju da u sve buduće trgovinske sporazume uključi poglavlja o MSP-ovima; u tom kontekstu poziva Komisiju da procjeni postojeće potporne strukture dostupne MSP-ovima koji žele pristupiti globalnim vrijednosnim lancima te da, ako je to potrebno, preispita i ažurira strategiju „Mala poduzeća, veliki svijet” iz 2011. godine kako bi se dodatno olakšalo uključivanje MSP-ova u globalne vrijednosne lance; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da globalni vrijednosni lanci često uključuju proizvodnju i usluge u zonama proizvodnje za izvoz, u kojima su radni i ekološki standardi različiti od onih u ostatku dotične zemlje te su često ograničeni; poziva Komisiju da osigura primjenu socijalnih i ekoloških standarda koje su propisani u sporazumima o slobodnoj trgovini na cijelom državnom području trgovinskih partnera, uključujući zone proizvodnje za izvoz; |
| --- | --- |

37.

Označavanje, sljedivost i carinski podaci

| 38. | poziva EU da radi na pronalasku prikladnih i učinkovitih rješenja za uvođenje transparentnog i funkcionalnog sustava označavanja koji osigurava „socijalnu i ekološku sljedivost” diljem cijelog proizvodnog lanca, u skladu sa Sporazumom WTO-a o tehničkim preprekama u trgovini, istodobno promičući slične mjere na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da razmotri uvođenje zakonodavstva o označavanju u pogledu podrijetla proizvoda koji ulaze na tržište EU-a ili da predloži pravila koja jamče učinkovitu sljedivost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju i potiče države članice da potraže načine kojima bi omogućile stranama koje imaju javni interes pristup, na temelju odgovarajućeg obrazloženja i na zahtjev podnesen na temelju javnog interesa, carinskim podatcima prikupljenim od strana koje trguju proizvodima ili robom uvezenom u EU; |
| --- | --- |

40.

Nadležnost i pristup pravnim lijekovima

| 41. | potvrđuje hitnu potrebu za učinkovitim rješavanjem povreda ljudskih prava koje čine transnacionalne korporacije, ako do njih dođe te za rješavanjem pravnih problema izvanteritorijalne dimenzije poduzeća, osobito kroz utvrđivanje zajedničke pravne odgovornosti u lancima opskrbe; poziva države članice da poduzmu odgovarajuće korake za rješavanje financijskih i proceduralnih prepreka s kojima se suočavaju žrtve u građanskim postupcima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ponovno poziva Komisiju na razmišljanje o proširenju pravosudnih pravila iz Uredbe Bruxelles I. na tuženike iz trećih zemalja u predmetima pokrenutim protiv poduzeća koja imaju jasnu vezu s jednom državom članicom ili poduzećima kojima je Unija ključno prodajno tržište i zahtijeva da Komisija hitno iznese, ako je to potrebno, takav prijedlog Parlamentu i Vijeću; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća da bi poslovni subjekti trebali uspostaviti mehanizme za pritužbe na operativnoj razini za radnike na koje njihove poslovanje ostavlja posljedice, uključujući u zonama proizvodnje za izvoz; ponovno poziva EU i države članice da poduzmu odgovarajuće korake za uklanjanje zakonskih, proceduralnih i institucijskih prepreka za pristupanje djelotvornim pravnim lijekovima; |
| --- | --- |

43.

Rodna ravnopravnost i prava djece

| 44. | podsjeća da je rodna ravnopravnost čvrsto ukorijenjena u svim politikama EU-a, kako je navedeno u članku 8. UFEU-a; žali zbog činjenice da rodna pitanja nisu spomenuta u strategiji „Trgovina za sve” te poziva Komisiju da uzme u obzir rodna pitanja i jačanje uloge žena u svojoj reviziji strategije sredinom provedbenog razdoblja; poziva Komisiju da se pobrine za to da se rodna perspektiva uvrsti u trgovinske i ulagačke politike, strategiju „Pomoć za trgovinu” te sve buduće sporazume o slobodnoj trgovini i procjene učinka; poziva Komisiju da nastavi rasprave i pregovore u okviru WTO-a radi uzimanja u obzir rodnih pitanja u trgovinskim i ulagačkim politikama WTO-a; poziva Komisiju da prikupi podatke o razlikama među spolovima za globalne vrijednosne lance, posebno u poljoprivrednom sektoru, uzimajući u obzir jačanje uloge žena koje prelazi granice pitanja plaća, čimbenike koji dovode do nasilja nad ženama te društvene čimbenike kao što su roditeljski dopust i zdravstvena pitanja s ciljem pronalaženja pravnih oblika za suzbijanje negativnih popratnih pojava globalnih vrijednosnih lanaca; pozdravlja činjenicu da se u pregovorima o ažuriranju sporazuma između EU-a i Čilea razmatra rodna ravnopravnost te da će se ona rješavati u okviru budućeg ažuriranog sporazuma; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva na sveobuhvatnu analizu razlika i nejednakosti u okviru globalnih vrijednosnih lanaca u pogledu: i. rodnih razlika u upotrebi vremena, što je većinom posljedica primarne odgovornosti žena za reproduktivno djelovanje; ii. rodnih razlika u pristupu proizvodnim sirovinama i resursima, posebno zemljištu, kreditima, osposobljavanju i mrežama; i iii. rodnih razlika koje proizlaze iz neuspjeha i diskriminacije na razini tržišta i institucija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da žene često najviše trpe i da je vrlo često u njihovu slučaju trgovanje ljudima povezano sa seksualnim iskorištavanjem i femicidom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | predlaže da se na razini međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a o globalnim vrijednosnim lancima razviju posebne strategije za službenu zaštitu pojedinaca koji osuđuju femicid, krijumčarenje ljudima u svrhu radne snage i seksualno iskorištavanje te za zaštitu žrtava; ističe da bi u području međunarodne trgovine i trgovine u EU-u osobama koje osuđuju te prakse trebalo dati slično priznanje te pružiti zaštitu sličnu onoj koja se zahtijeva u slučajevima „zviždača”; |
| --- | --- |

47.

| 48. | isto tako podsjeća da je sve više žena zaposleno, ali da su i dalje previše zastupljene na niskokvalificiranim i slabo plaćenim radnim mjestima, da nemaju pristup mjerama socijalne zaštite, uključujući zaštitu majčinstva, i da su često podvrgnute diskriminaciji i seksualnom uznemiravanju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju, države članice te regionalne i lokalne vlasti da promiču održivu javnu nabavu primjenjivanjem posebnih zahtjeva o poštovanju ljudskih prava i međunarodnog prava, osobito kad je riječ o promicanju rodne ravnopravnosti i europskih pravila o tržišnom natjecanju te transparentnosti za dobavljače i njihove međunarodne lance opskrbe; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava važnost ratifikacije Konvencije ILO-a br. 182 o najgorim oblicima dječjeg rada i br. 138 o najnižoj dobi za zapošljavanje i djelovanja onih zemalja koje to još nisu učinile; podsjeća na predanost EU-a iskorjenjivanju najgorih oblika dječjeg rada na globalnoj razini, u skladu s njezinim vrijednostima, što uključuje zabranu dječjeg rada u vanjskom djelovanju EU-a kako je ugrađeno u članak 21. UEU-a; ponavlja svoj poziv na usklađivanje i jačanje kontrole uvoza i lanca opskrbe kako bi se osiguralo da na tržište EU-a ulaze samo oni proizvodi koji nisu rezultat prisilnog i dječjeg rada te modernog ropstva; naglašava svoju podršku postojećim inicijativama koje podupiru MSP-ove i organizacije malih poljoprivrednika kako bi im se osigurao veći udio vrijednosti u globalnim vrijednosnim lancima, kao što je to slučaj kod pravedne trgovine; naglašava važnost uključivanja borbe protiv prisilnog i dječjeg rada u sve sporazume o slobodnoj trgovini EU-a, kroz poglavlja o održivom razvoju kako bi se osiguralo da taj cilj zajednički svim trgovinskim partnerima; poziva Komisiju i države članice da odlučno brane taj prijedlog na svim međunarodnim forumima uključujući ILO, OECD, UN i WTO kako bi se ostvario napredak u borbi protiv prisilnog i dječjeg rada; u tom kontekstu naglašava da se cilj osiguranja proizvoda koji nisu ostvareni dječjim radom može postići samo ako je usko povezan s uspostavom minimalne plaće za članove obitelji djeteta; |
| --- | --- |

50.

Zemlje u razvoju

| 51. | napominje da globalni vrijednosni lanci predstavljaju priliku za poduzeća u zemljama u razvoju, osobito za MSP-ove, za razvoj veza s globalnim gospodarstvom; naglašava da su posebne politike i popratne mjere ključne za postizanje tog cilja i za proširenje mogućih prednosti na sve radnike u našim zemljama trgovinskim partnerima, osobito politike usmjerene na povećanje učinkovitosti administrativnih postupaka ili pomaganje predmetnim poduzećima da povećaju dodanu vrijednost i prošire svoje sudjelovanje u globalnim vrijednosnim lancima dok istodobno poboljšavaju svoje socijalne i ekološke standarde; naglašava da bi preispitivanje OSP i OSP+ trebalo uključivati obvezujuća pravila o ljudskim i radničkim pravima i zaštiti okoliša; napominje da mnoge zemlje u razvoju imaju ograničene kapacitete i sredstva za učinkovito osiguranje usklađenosti sa socijalnim i ekološkim standardnima i propisima; poziva EU da pojača izgradnju kapaciteta i da pruži vladama partnerskih zemalja u razvoju tehničku podršku kad god je to moguće i potrebno; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća na ciljeve u okviru Programa održivog razvoja do 2030. te na pristup u pogledu održive proizvodnje, održive potrošnje i dostojanstvenog rada te poziva Komisiju da se u svojim izvješćima na transparentan način osvrne na svaki cilj održivog razvoja; ponovno poziva Komisiju i države članice da se koriste trgovinom za promicanje održivoga razvoja i dobrog upravljanja prema načelima usklađenosti politika u interesu razvoja; naglašava da bi trgovinski i ulagački sporazumi koje EU sklapa sa zemljama u razvoju trebali biti u skladu s ciljevima održivoga razvoja; ponovno ističe pravo zemalja u razvoju da uređuju propise o ulaganjima kako bi se osigurale obveze i dužnosti svih ulagača, uključujući strane ulagače, radi zaštite ljudskih prava, radnih i ekoloških standarda; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma o olakšavanju trgovine, koji će, ako se ispravno provodi, pojednostavniti i modernizirati carinske postupke i tako olakšati zemljama u razvoju, koje obično imaju veće granične prepreke, da se uključe u svjetski trgovinski sustav; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da podrži učinkovito sudjelovanje MSP-ova u globalnim vrijednosnim lancima, podržavajući pronalaženje i stvaranje partnerstava između MSP-ova i skupina malih poljoprivrednika u zemljama u razvoju kojima je cilj osigurati veći udio vrijednosti za proizvođače, istodobno osiguravajući visoku razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša i ljudskih prava, kao što je to u slučaju pravedne trgovine; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da osigura učinkovitu provedbu i nadzor uvjeta koji se odnose na ljudska prava povezanih s jednostranim trgovinskim povlasticama odobrenima u okviru OSP-a te provedbu postupaka predviđenih u slučaju mogućeg nepoštovanja tih uvjeta, u potpunosti u skladu s Uredbom o OSP-u; |
| --- | --- |

55.

| 56. | očekuje da će se preispitivanjem OSP-a sredinom provedbenog razdoblja razjasniti definicije i osigurati dubinska ocjena postojećeg sustava; smatra da trgovinska politika mora biti način za poticanje trgovinskih partnera EU-a da donesu više socijalne, radne i ekološke standarde koji se mogu ostvariti kroz inicijative kao što su dodatne carinske povlastice za proizvode koji su proizvedeni na održiv način; vjeruje kako ovaj cilj zahtijeva reviziju Uredbe o OSP-u te u tom smislu predlaže da se u njezino područje primjene uključe uvjeti korporativne društvene odgovornosti kako bi se osiguralo da transnacionalne korporacije ispunjavaju nacionalne i međunarodne pravne obveze u području ljudskih prava i radnih i ekoloških standarda; poziva da se posebna pozornost posveti stanju radničkih prava i prava sindikata u zonama proizvodnje za izvoz te snažno potiče Komisiju na rješavanje tog pitanja, u uskoj suradnji s ILO-om, prilikom preispitivanja OSP-a; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da zajamči da su svi razvojni projekti koje financira EU, uključujući projekte s kombiniranim financiranjem, potpuno usklađeni s međunarodno dogovorenim načelima razvojne učinkovitosti te da se povrh toga u njima u cijelosti poštuje načelo dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka utvrđeno u konvenciji ILO-a br. 169; |
| --- | --- |

57.

Pravila o podrijetlu

| 58. | napominje da su pojednostavljena, učinkovita i povlaštena pravila o podrijetlu ključna u kontekstu globalnih vrijednosnih lanaca; prepoznaje da nefleksibilnost i složenost pravila o podrijetlu može omesti učinkovitost trgovinskih tokova; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisiju da u najvećoj mogućoj mjeri upotrijebi multilateralna pravila o podrijetlu kao povlaštena pravila o podrijetlu u sporazumima o slobodnoj trgovini; poziva Komisiju da prilikom izrade povlaštenih pravila o podrijetlu u sporazumima o slobodnoj trgovini smanji zahtjeve u vezi dodane vrijednosti te da dopusti promjenu tarifnog podbroja i „pojedinačnu promjenu” kao pravilo o podrijetlu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zahtijeva od Komisije da osigura da izrada pravila o podrijetlu ne ometa gospodarske procese, osobito prilikom pregovora o sporazumima o slobodnoj trgovini sa zemljama koje trenutačno uživaju povlastice OSP-a i inicijative „Sve osim oružja”(EBA); |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da se pojačano udruživanje u sporazumima o slobodnoj trgovini ne bi trebalo smatrati sredstvom za prikrivenu liberalizaciju, već sredstvom koje omogućuje zemljama da se specijaliziraju za gospodarske djelatnosti prema svojim komparativnim prednostima; |
| --- | --- |

61.

Prava intelektualnog vlasništva i protok podataka

| 62. | pozdravlja predanost Komisije zaštiti čitavog niza prava intelektualnog vlasništva, uključujući patente, trgovačke oznake, autorska prava, oznake zemljopisnog podrijetla, oznake podrijetla i farmaceutske proizvode, istodobno osiguravajući pristup cjenovno prihvatljivim lijekovima, na razini WTO-a i kroz sporazume o slobodnoj trgovini; poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere za moguće proširenje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na nepoljoprivredne proizvode, kao što je to već slučaj u nekoliko trećih zemalja, putem različitih pravnih sustava; poziva na otvoreni i uključivi postupak za poboljšanje suradnje s trećim partnerima u pogledu borbe protiv prevara i krivotvorene robe koji se temelji na povjerenju u trgovačke oznake i robne marke; |
| --- | --- |

62.

| 63. | prepoznaje da su digitalna inovacija i protoci podataka ključni pokretači gospodarstva usluga te da su ključni čimbenik globalnog vrijednosnog lanca tradicionalnih proizvodnih poduzeća te da bi stoga u najvećoj mogućoj mjeri trebalo suzbiti prisilne zahtjeve za lokalizacijom unutar i izvan Europe, omogućavajući uzimanje u obzir nužnih iznimaka utemeljenih na legitimnim javnim svrhama, kao što su zaštita potrošača i zaštita temeljnih prava; potvrđuje da zaštita protoka podataka i pravo na privatnost nisu prepreka trgovini, već temeljna prava, utvrđena člankom 39. UEU-a i člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, kao i člankom 12. Opće deklaracije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i UNCTAD-u. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0299.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0298.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0208.

(4)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 101.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0405.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0196.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0098.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0041.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0252.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0265.

(11)  SL L 130, 19.5.2017., str. 1.

(12)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(13)  SL L 303, 31.10.2012., str. 1.

(14)  SL L 351, 20.12.2012., str. 1.

(15)  SL L 330, 15.11.2014., str. 1.

(16)  http://childrenandbusiness.org

(17)  Vidjeti definiciju MSP-a: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:32003H0361&from=EN

---

Srijeda 13. rujna 2017.

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/48

---

P8_TA(2017)0334

Politički odnosi EU-a s Indijom

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Indijom (2017/2025(INI))

(2018/C 337/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Indije, uspostavljeno 2004., te Zajednički akcijski plan strateškog partnerstva Indije i EU-a od 7. rujna 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Indije, uspostavljeno 2004., te Zajednički akcijski plan strateškog partnerstva Indije i EU-a od 7. rujna 2005.,

| — | uzimajući u obzir Program djelovanja EU-a i Indije do 2020., usvojen na 13. sastanku na vrhu između EU-a i Indije te zajedničku izjavu s istog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program djelovanja EU-a i Indije do 2020., usvojen na 13. sastanku na vrhu između EU-a i Indije te zajedničku izjavu s istog sastanka,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. rujna 2001. naslovljenu „Europa i Azija: strateški okvir za ojačana partnerstva” (COM(2001)0469), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. rujna 2001. naslovljenu „Europa i Azija: strateški okvir za ojačana partnerstva” (COM(2001)0469),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 234/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za partnerstvo za suradnju s trećim zemljama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 234/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za partnerstvo za suradnju s trećim zemljama (1),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 28. listopada 2004. o odnosima između EU-a i Indije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 28. listopada 2004. o odnosima između EU-a i Indije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. rujna 2005. o odnosima između EU-a i Indije: strateško partnerstvo (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. rujna 2005. o odnosima između EU-a i Indije: strateško partnerstvo (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. rujna 2008. o pripremi sastanka na vrhu između EU-a i Indije (Marseille, 29. rujna 2008.) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. rujna 2008. o pripremi sastanka na vrhu između EU-a i Indije (Marseille, 29. rujna 2008.) (4),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Indiji, uključujući one o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Indiji, uključujući one o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2012. o vanjskoj politici EU-a prema državama skupine BRICS i drugim silama u nastanku: ciljevi i strategije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2012. o vanjskoj politici EU-a prema državama skupine BRICS i drugim silama u nastanku: ciljevi i strategije (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2012. o pomorskom piratstvu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2012. o pomorskom piratstvu (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o nuklearnoj sigurnosti i neširenju nuklearnog oružja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o nuklearnoj sigurnosti i neširenju nuklearnog oružja (8),

| — | uzimajući u obzir službeno putovanje Odbora za vanjske poslove u Indiju 21. i 22. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir službeno putovanje Odbora za vanjske poslove u Indiju 21. i 22. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir 11. sastanak na vrhu između Azije i Europe (ASEM), održan u Ulan Batoru 15. i 16. srpnja 2016., i Deveti sastanak Parlamentarnog partnerstva Azije i Europe (ASEP), održan u Ulan Batoru 21. i 22. travnja 2016., te izjave usvojene na oba sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 11. sastanak na vrhu između Azije i Europe (ASEM), održan u Ulan Batoru 15. i 16. srpnja 2016., i Deveti sastanak Parlamentarnog partnerstva Azije i Europe (ASEP), održan u Ulan Batoru 21. i 22. travnja 2016., te izjave usvojene na oba sastanka,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0242/2017),

| A. | budući da su EU i Indija dvije najveće demokracije na svijetu, koje se oslanjaju na bogatu kulturnu povijest i zajednički su predane promicanju mira, stabilnosti, sigurnosti, blagostanja, održivog razvoja i socijalne pravde, kao i poštovanju ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava i dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

A.

budući da su EU i Indija dvije najveće demokracije na svijetu, koje se oslanjaju na bogatu kulturnu povijest i zajednički su predane promicanju mira, stabilnosti, sigurnosti, blagostanja, održivog razvoja i socijalne pravde, kao i poštovanju ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava i dobrog upravljanja;

| B. | budući da su EU i Indija, kao prirodni partneri i faktori stabilnosti u sadašnjem multipolarnom svijetu, u posljednja dva desetljeća izgradili strateško partnerstvo koje počiva na zajedničkim vrijednostima i interesima; budući da bi se to strateško partnerstvo trebalo produbiti jer ima velik potencijal za stvaranje nove dinamike na međunarodnoj razini, pa i na razini UN-a, te za rješavanje pitanja kao što su ciljevi održivog razvoja ili međuljudski kontakti; |
| --- | --- |

B.

budući da su EU i Indija, kao prirodni partneri i faktori stabilnosti u sadašnjem multipolarnom svijetu, u posljednja dva desetljeća izgradili strateško partnerstvo koje počiva na zajedničkim vrijednostima i interesima; budući da bi se to strateško partnerstvo trebalo produbiti jer ima velik potencijal za stvaranje nove dinamike na međunarodnoj razini, pa i na razini UN-a, te za rješavanje pitanja kao što su ciljevi održivog razvoja ili međuljudski kontakti;

| C. | budući da je na 13. sastanku na vrhu između EU-a i Indije, koji je održan 30. ožujka 2016. nakon četverogodišnje stanke, usvojen novi program za strateško partnerstvo za narednih pet godina; |
| --- | --- |

C.

budući da je na 13. sastanku na vrhu između EU-a i Indije, koji je održan 30. ožujka 2016. nakon četverogodišnje stanke, usvojen novi program za strateško partnerstvo za narednih pet godina;

| D. | budući da su na 13. sastanku na vrhu između EU-a i Indije donesene brojne zajedničke izjave: o zajedničkom programu za migracije i mobilnost, o partnerstvu između Indije i EU-a za vodu, o čistoj energiji i klimatskom partnerstvu te o borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

D.

budući da su na 13. sastanku na vrhu između EU-a i Indije donesene brojne zajedničke izjave: o zajedničkom programu za migracije i mobilnost, o partnerstvu između Indije i EU-a za vodu, o čistoj energiji i klimatskom partnerstvu te o borbi protiv terorizma;

| E. | budući da EU i Indija, u svojstvu važnih gospodarskih, trgovinskih i investicijskih partnera, pri čemu je EU vodeći trgovinski partner Indije, od 2007. pregovaraju oko donošenja ambicioznog sporazuma o slobodnoj trgovini i ulaganjima, koji bi trebao biti sklopljen što prije; budući da se Programom djelovanja EU-a i Indije do 2020. potvrđuje obveza obiju stranaka o uspostavi stabilne gospodarske klime povoljne za širenje trgovinske i gospodarske suradnje; |
| --- | --- |

E.

budući da EU i Indija, u svojstvu važnih gospodarskih, trgovinskih i investicijskih partnera, pri čemu je EU vodeći trgovinski partner Indije, od 2007. pregovaraju oko donošenja ambicioznog sporazuma o slobodnoj trgovini i ulaganjima, koji bi trebao biti sklopljen što prije; budući da se Programom djelovanja EU-a i Indije do 2020. potvrđuje obveza obiju stranaka o uspostavi stabilne gospodarske klime povoljne za širenje trgovinske i gospodarske suradnje;

| F. | budući da bi povećana koordinacija između EU-a i njegovih država članica u vezi s njihovim odnosom s Indijom omogućila daljnje osnaživanje strateškog partnerstva; |
| --- | --- |

F.

budući da bi povećana koordinacija između EU-a i njegovih država članica u vezi s njihovim odnosom s Indijom omogućila daljnje osnaživanje strateškog partnerstva;

| G. | budući da je Indija dinamična demokracija i otvoreno društvo sa slobodnim tiskom i aktivnim civilnim društvom; budući da EU i Indija redovito razmjenjuju najbolje prakse u pogledu ljudskih prava i demokracije, pa i o pitanjima slobode izražavanja i udruživanja i vladavine prava, kao i o postupanju prema migrantima, poštovanju manjina i promicanju jednakosti između žena i muškaraca, na što se EU obvezao; |
| --- | --- |

G.

budući da je Indija dinamična demokracija i otvoreno društvo sa slobodnim tiskom i aktivnim civilnim društvom; budući da EU i Indija redovito razmjenjuju najbolje prakse u pogledu ljudskih prava i demokracije, pa i o pitanjima slobode izražavanja i udruživanja i vladavine prava, kao i o postupanju prema migrantima, poštovanju manjina i promicanju jednakosti između žena i muškaraca, na što se EU obvezao;

Čvrsti temelji dragocjenog partnerstva

| 1. | izražava punu potporu osnaživanju i produbljivanju partnerstva između EU-a i Indije s uporištem u njihovim snažnim političkim, gospodarskim, socijalnim i kulturnim vezama te zajedničkim vrijednostima demokracije, poštovanja ljudskih prava i pluralizma, kao i u međusobnom poštovanju i zajedničkim interesima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi jačanje političkih odnosa između dvaju partnera moglo pozitivno doprinijeti poticanju regionalne i međunarodne suradnje u svijetu koji se suočava s mnogostrukim globalnim izazovima, kao što su napetosti u području sigurnosti, nepoštovanje međunarodnog prava, terorizam, ekstremizam i radikalizacija, transnacionalni organizirani kriminal i korupcija, neregulirane migracije i trgovina ljudima, posljedice klimatskih promjena, siromaštvo, nejednakost i nepoštovanje ljudskih prava, kao i rastući populizam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe činjenicu da su EU i Indija, kao dvije najveće demokracije na svijetu, zajedno odgovorni za promicanje mira, vladavine prava i ljudskih prava diljem svijeta, među ostalim i međusobnom poboljšanom suradnjom na razini UN-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da su kvaliteta i opseg odnosa između EU-a i Indije znatno porasli od donošenja zajedničke političke izjave 1993.; ističe važnost strateškog partnerstva EU-a i Indije, uspostavljenog 2004., kojim se potvrđuju njihove bliske veze, a njihovi odnosi podižu na višu i intenzivniju razinu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da partnerstvo između EU-a i Indije još nije doseglo svoj puni potencijal; smatra da se obje strane trebaju snažnije politički angažirati ne bi li njihov odnos postao dinamičniji i vrjedniji za rješavanje izazova s kojima se ta dva partnera suočavaju na regionalnoj i međunarodnoj razini; poziva na povećanje ulaganja u osnaživanje veza između skupine EU27 i Indije; ističe važnost detaljne ocjene funkcioniranja strateškog partnerstva koja bi mogla iznjedriti ideje o mogućim načinima njegova unapređivanja; |
| --- | --- |

5.

Snažnije partnerstvo na uzajamnu dobrobit EU-a i Indije

| 6. | pozdravlja to što se 30. ožujka 2016. u Bruxellesu održao 13. sastanak na vrhu između EU-a i Indije; apelira na EU i Indiju da svake godine, kao što se i obvezali, održavaju sastanke na vrhu s obzirom na to da se njima pozitivno doprinosi povećanju suradnje, međusobnom razumijevanju i uzajamnoj vidljivosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja potporu za Program djelovanja EU-a i Indije do 2020., što je program za jačanje strateškog partnerstva tijekom narednih pet godina; sa zadovoljstvom prima na znanje da je 2016. ponovno pokrenuta suradnja u brojnim područjima, kao što su sigurnost, borba protiv terorizma, migracije i mobilnost, trgovina, prijenos tehnologije i kulture, klimatske promjene, razvoj, energetika i voda; poziva na učinkovitu provedbu tog programa s jasnim koracima i rokovima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovo izražava svoju potporu uspostavi sveobuhvatnog i ambicioznog sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Indije, koji bi trebao biti gospodarski, društveno i politički koristan za obje strane; podsjeća da je EU vodeći svjetski trgovinski blok te da je Indija jedna od zemalja s najvećom stopom rasta BDP-a na svijetu; isto tako podsjeća da je EU glavni partner Indije u trgovini i ulaganjima te da su tokovi uvoza i izvoza među njima relativno uravnoteženi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sa zadovoljstvom prima na znanje činjenicu da su EU i Indija ponovo poveli rasprave o načinima za nastavak pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini, poznatom i kao opsežan sporazum o trgovini i ulaganjima; apelira na obje strane da u cilju što skorijeg sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini nastave s pregovorima u duhu reciprociteta i uzajamnih koristi te uzimanjem u obzir međunarodnih standarda na koje su se obje strane obvezale, uključujući one utvrđene u okviru Svjetske trgovinske organizacije i Međunarodne organizacije rada, kao i načela društveno odgovornog poslovanja; potvrđuje da se takvim sporazumom, koji jednako uzima u obzir pitanja od interesa za obje strane, može osigurati da mjere idu u korist i europskim i indijskim građanima, uključujući borbu protiv siromaštva i promicanje poštovanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | preporučuje da se na razini EU-a usvoji dosljedna strategija za odnose s Indijom, s jasnim prioritetima; skreće pozornost na važnost toga da i institucije EU-a i države članice provode takvu strategiju na dosljedan i usklađen način; smatra da bi se prioriteti EU-a za Indiju mogli također definirati u ažuriranoj strategiji za odnose između EU-a i Azije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja obvezu koju je Europska investicijska banka (EIB) preuzela oko pospješivanja dugoročnih ulaganja u Indiji u području infrastrukture ključne za gospodarski i društveni razvoj koji je održiv za okoliš; poziva EIB da provede u djelo tu obvezu te da poveća potporu koju pruža održivom razvoju u Indiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost međuparlamentarnog strukturiranog dijaloga za funkcioniranje strateškog partnerstva; potiče predsjednika indijskog parlamenta da osnuje skupinu prijateljstva Indije i Europe koju bi činili parlamentarni zastupnici donjeg (Lok Sabha) i gornjeg (Rajya Sabha) doma indijskog parlamenta te koja bi bila pandan Izaslanstvu Europskog parlamenta za odnose s Republikom Indijom; |
| --- | --- |

12.

Opći program za suradnju u području vanjske i sigurnosne politike

| 13. | ponavlja da su u današnjem međunarodnom kontekstu i EU i Indija suočeni s hitnim sigurnosnim izazovima koji iziskuju diplomatsku reakciju uz snažnije preventivne mjere, poštovanje međunarodnog prava i suradnju među demokratskim državama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe znatan potencijal za povećanje sinergija između EU-a i Indije u pogledu vanjske i sigurnosne politike; uvjeren je da bi redovit i dosljedan dijalog mogao utrti put za uzajamno razumijevanje te, posljedično, veću koordinaciju između vanjskopolitičkih programa EU-a i Indije na regionalnoj i međunarodnoj razini, među ostalim o temama kojima se u prošlosti pristupalo na različite načine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja obvezu preuzetu u okviru Programa djelovanja EU-a i Indije do 2020. u vezi s uspostavom forumâ za vanjskopolitička i sigurnosna savjetovanja; naglašava dodanu vrijednost veće učestalosti i važnosti razmjena mišljenja na visokoj razini u području vanjskih poslova i sigurnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, zajedno s državama članicama, i Indiju da nastave ulagati i pojačaju svoje napore u promicanju učinkovitog multilateralizma utemeljenog na pravilima na globalnoj razini; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Vijeće da podrže reformu Vijeća sigurnosti UN-a, uključujući kandidaturu Indije za stalno članstvo; potiče EU i Indiju da u najvećoj mogućoj mjeri koordiniraju svoja stajališta i inicijative na razini UN-a u pitanjima u kojima bi njihova suradnja mogla potaknuti promjene, ali također na drugim međunarodnim forumima, kao što je WTO; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje vrijednu i intenzivniju razmjenu gledišta o pitanjima od globalne važnosti u okviru Azijsko-europskog sastanka, multilateralnog foruma za suradnju u kojem sudjeluju i EU i Indija; podupire postupke regionalne integracije u Aziji i na političkoj i na gospodarskoj razini jer oni mogu pozitivno doprinijeti smanjenju broja sukoba i blagostanju regije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe znatnu dodanu vrijednost suradnje između EU-a i Indije u podupiranju demokratskih procesa u Aziji; međutim, ističe da je važno da EU i Indija koordiniraju svoje politike u pogledu humanitarne pomoći i razvoja, imajući u vidu visoku razinu razvojne aktivnosti obiju strana u Aziji, kako bi se pozitivno doprinijelo političkom, gospodarskom i društvenom napretku u dotičnim zemljama, među ostalim za manjine i osobe bez državljanstva, kao što su pripadnici zajednice Rohingya; poziva na intenzivniji dijalog radi postizanja tog cilja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje zajedničku izjavu EU-a i Indije o borbi protiv terorizma od 30. ožujka 2016., kojoj je cilj jačanje suradnje u sprječavanju i suzbijanju radikalizacije, nasilnog ekstremizma i terorizma; naglašava važnost daljnje suradnje između sigurnosnih i policijskih službi EU-a i Indije u skladu s postojećim dogovorom u okviru Europola; preporučuje olakšavanje razmjene najboljih praksi i informacija između Indije i EU-a, ali i s njegovim državama članicama; potiče obje strane da se zajednički zalažu za donošenje sveobuhvatne konvencije o međunarodnom terorizmu na razini UN-a, kao i za povećanje učinkovitosti UN-ova popisa terorističkih skupina; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost produbljene suradnje između EU-a i Indije za pružanje pomoći Afganistanu, ponajprije u pogledu doprinošenja mirovnom procesu i procesu pomirbe pod afganistanskim vodstvom i nadzorom, izgradnji stabilnih institucija i funkcionalne države te stvaranju političkog i gospodarskog okruženja koje će omogućiti jačanje mira i sigurnosti; osobito potiče pojačanu političku koordinaciju u sigurnosnim i vojnim pitanjima, potpori razvoju i mjerama za rješavanje problema u regionalnom kontekstu; ističe da proces „Srce Azije” predstavlja važan forum za izgradnju povjerenja i političku suradnju u regiji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na ponovno ulaganje napora u približavanje i ponovnu uspostavu dobrosusjedskih odnosa između Indije i Pakistana kroz sveobuhvatan dijalog i, po mogućnosti, pristup „korak po korak”, koji bi započeo raspravom o tehničkim pitanjima i mjerama za izgradnju povjerenja, što bi u konačnici dovelo do političkih sastanaka na visokoj razini; ističe važnost bilateralne dimenzije u radu na uspostavi trajnog mira i suradnje između Indije i Pakistana, što bi pozitivno doprinijelo sigurnosnom i gospodarskom razvoju regije; osim toga ističe da je odgovornost za mir dužnost obiju država s obzirom na to da su nuklearne sile; poziva EU da potiče i podrži proces pomirenja između Indije i Pakistana; naglašava izuzetnu važnost borbe protiv terorizma, u svim njegovim oblicima i pojavama, uključujući terorizam koji potpomaže država; |
| --- | --- |

21.

| 22. | preporučuje da se nastavi suradnja u području univerzalnog razoružanja, neširenja oružja za masovno uništenje i nuklearne sigurnosti, što su ciljevi kojima su predani i EU i Indija; u tom kontekstu poziva sve države članice da podrže indijski zahtjev za pristup režimima za kontrolu izvoza kao što su Grupa nuklearnih dobavljača, Režim kontrole raketne tehnologije, Sporazum iz Wassenaara i Australska skupina; pozdravlja činjenicu da je Indija ratificirala Dodatni protokol Međunarodne agencije za atomsku energiju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja čvrst stav i Indije i EU-a u pogledu ilegalnih nuklearnih programa i programa balističkih projektila Demokratske Narodne Republike Koreje, koji predstavljaju prijetnju regionalnom i međunarodnom miru, te potiče daljnju suradnju radi jamčenja široke provedbe sankcija UN-a protiv Demokratske Narodne Republike Koreje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prima na znanje zabrinutost Indije u pogledu Kine, posebno uzimajući u obzir asertivnu politiku potonje u Južnom kineskom moru, znatnu vojnu modernizaciju, strateške odnose s Pakistanom i neriješena pitanja u vezi s granicama; smatra da samo istinski dijalog temeljen na načelima međunarodnog prava može pridonijeti prevladavanju tih razlika i izgradnji povjerenja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sa zadovoljstvom prima na znanje da su obje strane na 13. sastanku na vrhu između EU-a i Indije izrazile svoju potporu potpunoj provedbi sporazuma iz Minska od svih uključenih u sukob u istočnoj Ukrajini; podsjeća da je EU oštro osudio agresivna djelovanja Rusije i da vodi politiku nepriznavanja nezakonitog pripojenja Krima i Sevastopolja; nada se da će EU i Indija u okviru dijaloga dodatno uskladiti svoja stajališta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče EU i Indiju da nastave razmjenjivati gledišta i tijekom sastanaka na vrhu i tijekom redovitih savjetovanja o vanjskim poslovima i sigurnosti, o stanju na Bliskom istoku i o područjima moguće suradnje kojim bi se mogla poboljšati stabilizacija regije, među ostalim i mjerama na međunarodnoj razini; osobito skreće pozornost na važnost suradnje za osiguranje trajnog političkog rješenja u Siriji u sklopu postojećeg okvira koji je dogovoren s UN-om u skladu s Priopćenjem iz Ženeve od 30. lipnja 2012. te za podupiranje obnove i pomirenja nakon dogovora, čim se započne vjerodostojna politička tranzicija pod vodstvom i nadzorom Sirije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da bi EU i Indija mogli unaprijediti suradnju i razmjenu najboljih praksi u pogledu afričkih zemalja kako bi osigurali da njihovi razvojni napori budu komplementarni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe znatne zajedničke koristi koje bi EU i Indija mogli ostvariti jačanjem suradnje u područjima kao što su pomorska sigurnost, kibersigurnost i zaštita podataka, kao i u području migracija i mobilnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava činjenicu da EU i Indija dijele bitne interese i da bi trebali povećati suradnju u području pomorske sigurnosti, ponajprije u pogledu borbe protiv piratstva, ali i očuvanja mira i stabilnosti te osiguravanja pomorske linije komunikacije u Južnom kineskom moru i Indijskom oceanu; stoga predlaže da se u području pomorske sigurnosti i borbe protiv piratstva razviju zajednički standardni operativni postupci, kao i da se postigne zajedničko razumijevanje Konvencije UN-a o pravu mora kojim bi se uzela u obzir sloboda plovidbe, riješila sva neriješena pitanja i utvrdile najprikladnije zajedničke mjere suradnje u njezinu okviru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja donošenje zajedničke izjave EU-a i Indije o partnerstvu za čistu energiju i klimu tijekom 13. sastanka na vrhu EU-a i Indije održanom u ožujku 2016.; ističe pozitivan utjecaj Indije i EU-a na pregovore oko Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i vodeću ulogu obaju partnera na globalnoj razini; poziva oba partnera da ulože više truda kako bi se zajamčilo da svi potpisnici provedu taj sporazum; u tom pogledu poziva na intenzivniju suradnju između EU-a i Indije u području energetike, a posebno u području obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sa zanimanjem prima na znanje donošenje zajedničke izjave EU-a i Indije o partnerstvu za vodu tijekom 13. sastanka na vrhu EU-a i Indije održanog u ožujku 2016.; stoga poziva Uniju da osnaži svoju suradnju s Indijom te da pruži više podrške indijskim projektima održivog upravljanja vodnim resursima kao što je „Clean Ganga”; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja Zajedničku izjavu o Zajedničkom programu za migracije i mobilnost koja ima za cilj osigurati okvir za suradnju u vezi s promicanjem zakonitih migracija, sprečavanjem nezakonitih migracija i trgovanja ljudima te maksimiziranjem učinka mobilnosti na razvoj; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da bi razmjene ljudi trebale biti jedna od glavnih dimenzija strateškog partnerstva između EU i Indije; posebno naglašava važnost jačanja razmjena u području obrazovanja, kulture i znanstvenih istraživanja, uključujući informacijske tehnologije, te stoga pozdravlja povećanje broja studentskih razmjena u okviru programa Erasmus+, koji bi trebalo proširiti; jednako tako sa zadovoljstvom prima na znanje izglede za suradnju u razvoju vještina i u okviru inicijative „Make in India”, kao što je navedeno u Programu djelovanja do 2020., te ističe njihovu važnost za jačanje trgovinskih i društvenih odnosa; poziva na ravnopravno uključivanje studentica, znanstvenica, istraživačica i stručnjakinja u te programe; |
| --- | --- |

33.

Snažnija razmjena gledišta o dimenziji partnerstva u pogledu ljudskih prava

| 34. | pozdravlja potvrđenu predanost pojačanoj razmjeni gledišta o dimenziji ljudskih prava strateškog partnerstva EU-a i Indije s obzirom na to da građani s obje strane mogu imati koristi od povećane suradnje u brojnim pitanjima ljudskih prava; posebno naglašava potrebu za jačanjem razmjene i koordinacije između dvaju partnera u okviru UN-a, među ostalim u provedbi preporuka iz Univerzalnog periodičnog pregleda o ljudskim pravima; jednako tako ističe važnost dijaloga o ljudskim pravima; napominje da od 2013. nije bilo razmjena gledišta i apelira na hitno održavanje dijaloga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na svoje dugotrajno protivljenje smrtnoj kazni u svim slučajevima i u svim okolnostima; ponavlja svoj poziv na stavljanje hitnog moratorija na izvršenja smrtne kazne u Indiji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da je sloboda izražavanja i udruživanja sastavni dio svakog dinamičnog demokratskog društva; razumije potrebu za poduzimanjem mjera za povećanje transparentnosti i uvođenja ograničenja na aktivnosti koje financiraju strani akteri i koje mogu predstavljati rizik za mir i stabilnost ili unutarnju sigurnost; međutim, izražava zabrinutost u pogledu utjecaja aktualnog indijskog zakona o stranom sudjelovanju u financiranju nevladinih organizacija (Zakon o reguliranju inozemnih doprinosa) na slobodu izražavanja i udruživanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prima na znanje znatne napore koje su indijske vlasti uložile u suzbijanje svih oblika diskriminacije, uključujući diskriminaciju na temelju kaste; međutim, sa zabrinutošću napominje da je diskriminacija na kastinskoj osnovi i dalje izvor zlostavljanja te stoga potiče indijske vlasti da poduzimaju veće napore u cilju iskorjenjivanja takvih povreda ljudskih prava; nadalje, potiče Indiju da zajamči potpunu zaštitu manjina, posebno vjerskih i etničkih, te ističe važnost promicanja tolerancije raznolikosti u sprječavanju nasilja među zajednicama; pozdravlja činjenicu da je Vrhovni sud Indije naložio da se ponovno ispitaju suđenja za antikršćansko nasilje iz 2008. godine te da se žrtvama pruži odgovarajuća naknada; |
| --- | --- |

37.

| 38. | apelira na Indiju da ratificira Konvenciju protiv mučenja i njezin Fakultativni protokol i Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da bi, u kontekstu činjenice da su EU i Indija ponovno potvrdili svoju predanost jačanju suradnje u području ljudskih prava, prava žena trebala biti uvrštena u program dijaloga o ljudskim pravima između dvaju partnera; pozdravlja predanost indijske vlade poboljšavanju prava žena i uvođenju jednakosti između žena i muškaraca u političkom programiranju te potiče indijske vlasti da poduzmu dodatne korake kako bi istražile i spriječile rodno uvjetovano nasilje i promicale rodnu jednakost; osim toga, pozdravlja činjenicu da EU u Indiji financira projekte usmjerene na rješavanje problema nasilja nad ženama i djecom te preporučuje da se to financiranje nastavi; poziva na poboljšanje stanja prava osoba iz skupine LGBTIQ i ukidanje 377. članka Indijskog kaznenog zakona; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji te Vladi i parlamentu Indije. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  SL L 77, 15.3.2014., str. 77.

(2)  SL C 174 E, 14.7.2005., str. 179.

(3)  SL C 227 E, 21.9.2006., str. 589.

(4)  SL C 8 E, 14.1.2010., str. 69.

(5)  SL C 239 E, 20.8.2013., str. 1.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0120.

(7)  SL C 261 E, 10.9.2013., str. 34.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0424.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/54

---

P8_TA(2017)0341

Genetski modificirana soja DAS-68416-4

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051451 – 2017/2780(RSP))

(2018/C 337/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051451), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051451),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje, a posebno njezin članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 2., članak 19. stavak 3. i članak 21. stavak 2. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje, a posebno njezin članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 2., članak 19. stavak 3. i članak 21. stavak 2. (1),

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 12. lipnja 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 12. lipnja 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 26. siječnja 2017. i objavljeno 16. ožujka 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 26. siječnja 2017. i objavljeno 16. ožujka 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je 25. siječnja 2011. poduzeće Dow AgroSciences Europe nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijelo zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane soje DAS-68416-4 u proizvodima koji se sastoje od nje ili ju sadržavaju za namjenu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje isto kao i za svaku drugu soju, osim za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je 25. siječnja 2011. poduzeće Dow AgroSciences Europe nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijelo zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane soje DAS-68416-4 u proizvodima koji se sastoje od nje ili ju sadržavaju za namjenu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje isto kao i za svaku drugu soju, osim za uzgoj;

| B. | budući da je 26. siječnja 2017. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je zatim objavljeno 16. ožujka 2017. (5); |
| --- | --- |

B.

budući da je 26. siječnja 2017. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je zatim objavljeno 16. ožujka 2017. (5);

| C. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve odgovarajuće odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet razmatranja; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve odgovarajuće odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet razmatranja;

| D. | budući da su države članice dostavile brojne kritike tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja (6); budući da je u najviše zabrinjavajućim procjenama utvrđeno da, na primjer, „sadašnji zahtjev i predstavljeni podaci o procjeni rizika ne pružaju dovoljno informacija da bi se nedvojbeno isključilo nepovoljne učinke na zdravlje ljudi i životinja”, da „podaci koje je podnositelj zahtjeva dosad dostavio nisu dovoljni za dovršenje ocjene zahtjeva” i da je zbog „ograničenih studija teško provesti potpunu procjenu rizika”; |
| --- | --- |

D.

budući da su države članice dostavile brojne kritike tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja (6); budući da je u najviše zabrinjavajućim procjenama utvrđeno da, na primjer, „sadašnji zahtjev i predstavljeni podaci o procjeni rizika ne pružaju dovoljno informacija da bi se nedvojbeno isključilo nepovoljne učinke na zdravlje ljudi i životinja”, da „podaci koje je podnositelj zahtjeva dosad dostavio nisu dovoljni za dovršenje ocjene zahtjeva” i da je zbog „ograničenih studija teško provesti potpunu procjenu rizika”;

| E. | budući da su države članice, među ostalim, kritizirale: nedostatak studija o učinku genetski modificirane soje na zdravlje ljudi i životinja, zbog čega se ne može dovršiti procjena rizika za okoliš; odabir i lokaciju polja na kojima se provodi usporedna procjena; činjenicu da se toksikološka procjena rizika ne može provesti jer nije bilo primjerenog testa toksičnosti s biljnim materijalom iz soje DAS-68416-4; nedostatak podataka o komplementarnim herbicidima koji se mogu upotrebljavati na genetski modificiranim usjevima i njihovim metabolitima; činjenicu da se ocjena hranidbene vrijednosti oslanja na industrijsku studiju iz koje se ne mogu izvući nikakvi znanstveni zaključci i činjenicu da prijedlog plana praćenja stanja okoliša koji je iznio podnositelj zahtjeva ne odgovara ciljevima definiranima u Prilogu VII. Direktivi br. 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama (7); |
| --- | --- |

E.

budući da su države članice, među ostalim, kritizirale: nedostatak studija o učinku genetski modificirane soje na zdravlje ljudi i životinja, zbog čega se ne može dovršiti procjena rizika za okoliš; odabir i lokaciju polja na kojima se provodi usporedna procjena; činjenicu da se toksikološka procjena rizika ne može provesti jer nije bilo primjerenog testa toksičnosti s biljnim materijalom iz soje DAS-68416-4; nedostatak podataka o komplementarnim herbicidima koji se mogu upotrebljavati na genetski modificiranim usjevima i njihovim metabolitima; činjenicu da se ocjena hranidbene vrijednosti oslanja na industrijsku studiju iz koje se ne mogu izvući nikakvi znanstveni zaključci i činjenicu da prijedlog plana praćenja stanja okoliša koji je iznio podnositelj zahtjeva ne odgovara ciljevima definiranima u Prilogu VII. Direktivi br. 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama (7);

| F. | budući da soja DAS-68416-4 eksprimira protein alkoksialkanoat dioksigenazu-12 (AAD-12), koji uzrokuje toleranciju na 2,4-diklorofenoksioctenu kiselinu (2,4-D) i druge srodne fenoksi-herbicide; budući da također eksprimira protein fosfinotricin-acetil-transferazu (PAT), koji uzrokuje toleranciju na herbicide na bazi amonijeva glufosinata; |
| --- | --- |

F.

budući da soja DAS-68416-4 eksprimira protein alkoksialkanoat dioksigenazu-12 (AAD-12), koji uzrokuje toleranciju na 2,4-diklorofenoksioctenu kiselinu (2,4-D) i druge srodne fenoksi-herbicide; budući da također eksprimira protein fosfinotricin-acetil-transferazu (PAT), koji uzrokuje toleranciju na herbicide na bazi amonijeva glufosinata;

| G. | budući da je u okviru neovisnog istraživanja izražena zabrinutost u vezi s rizikom u pogledu aktivnog sastojka herbicida 2,4-D kada je riječ o razvoju zametka, urođenih mana i endokrine disrupcije (8); budući da unatoč ponovnom odobrenju aktivne tvari 2,4-D 2015. godine podnositelj zahtjeva još nije dostavio informacije o mogućim endokrinim svojstvima (9); |
| --- | --- |

G.

budući da je u okviru neovisnog istraživanja izražena zabrinutost u vezi s rizikom u pogledu aktivnog sastojka herbicida 2,4-D kada je riječ o razvoju zametka, urođenih mana i endokrine disrupcije (8); budući da unatoč ponovnom odobrenju aktivne tvari 2,4-D 2015. godine podnositelj zahtjeva još nije dostavio informacije o mogućim endokrinim svojstvima (9);

| H. | budući da je glufosinat klasificiran kao reprotoksična tvar i stoga se na njega primjenjuju kriteriji za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (10); budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018. (11); |
| --- | --- |

H.

budući da je glufosinat klasificiran kao reprotoksična tvar i stoga se na njega primjenjuju kriteriji za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (10); budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018. (11);

| I. | budući da je veći broj stručnjaka izrazio zabrinutost 2,4-diklorofenola, produkta pri raspadu tvari 2,4-D koji može biti prisutan na uvezenoj soji DAS-68416-4; budući da je 2,4-diklorofenol poznat kao endokrini disruptor i reprotoksična tvar; |
| --- | --- |

I.

budući da je veći broj stručnjaka izrazio zabrinutost 2,4-diklorofenola, produkta pri raspadu tvari 2,4-D koji može biti prisutan na uvezenoj soji DAS-68416-4; budući da je 2,4-diklorofenol poznat kao endokrini disruptor i reprotoksična tvar;

| J. | budući da se zbog činjenice da je lako topljiv u mastima i uljima očekuje da će se 2,4-diklorofenol zadržati u sojinu ulju tijekom prerade sojinih zrna; budući da je sojino ulje proizvod od soje koji ljudi najčešće koriste te da se, među brojnim drugim proizvodima, nalazi i u nekim vrstama početne hrane za dojenčad (12); |
| --- | --- |

J.

budući da se zbog činjenice da je lako topljiv u mastima i uljima očekuje da će se 2,4-diklorofenol zadržati u sojinu ulju tijekom prerade sojinih zrna; budući da je sojino ulje proizvod od soje koji ljudi najčešće koriste te da se, među brojnim drugim proizvodima, nalazi i u nekim vrstama početne hrane za dojenčad (12);

| K. | budući da količina 2,4-diklorofenola u proizvodu može biti veći od količine ostatka tvari 2,4-D; budući da u Uniji ne postoji maksimalna razina ostataka (MRL) za 2,4-diklorofenol; |
| --- | --- |

K.

budući da količina 2,4-diklorofenola u proizvodu može biti veći od količine ostatka tvari 2,4-D; budući da u Uniji ne postoji maksimalna razina ostataka (MRL) za 2,4-diklorofenol;

| L. | budući da su prema nedavnom izvješću UN-a pesticidi uzročnik oko 200 000 smrtnih slučajeva godišnje zbog akutnog trovanja, od čega ih je 99 % u zemljama u razvoju; budući da se Unija obvezala na ciljeve održivog razvoja, koji uključuju obvezu da do 2030. znatno smanji broj smrtnih slučajeva i oboljenja uzrokovanih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i zagađenjem zraka, vode i tla (cilj održivog razvoja br. 3, podcilj 3.9), za koju je jedan od pokazatelja stopa smrtnosti koja se može pripisati nenamjernom trovanju (13); budući da se pokazalo da genetski modificirani usjevi otporni na herbicide uzrokuju veću upotrebu tih herbicida nego konvencionalni usjevi (14); |
| --- | --- |

L.

budući da su prema nedavnom izvješću UN-a pesticidi uzročnik oko 200 000 smrtnih slučajeva godišnje zbog akutnog trovanja, od čega ih je 99 % u zemljama u razvoju; budući da se Unija obvezala na ciljeve održivog razvoja, koji uključuju obvezu da do 2030. znatno smanji broj smrtnih slučajeva i oboljenja uzrokovanih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i zagađenjem zraka, vode i tla (cilj održivog razvoja br. 3, podcilj 3.9), za koju je jedan od pokazatelja stopa smrtnosti koja se može pripisati nenamjernom trovanju (13); budući da se pokazalo da genetski modificirani usjevi otporni na herbicide uzrokuju veću upotrebu tih herbicida nego konvencionalni usjevi (14);

| M. | budući da se Unija zalaže za usklađenost politika radi razvoja, kojom se nastoje smanjiti proturječnosti i stvoriti sinergije među različitim politikama Unije, pa tako i u području trgovine, okoliša i poljoprivrede (15), na korist zemalja u razvoju i radi veće učinkovitosti razvojne suradnje (16); |
| --- | --- |

M.

budući da se Unija zalaže za usklađenost politika radi razvoja, kojom se nastoje smanjiti proturječnosti i stvoriti sinergije među različitim politikama Unije, pa tako i u području trgovine, okoliša i poljoprivrede (15), na korist zemalja u razvoju i radi veće učinkovitosti razvojne suradnje (16);

| N. | budući da će odobrenje uvoza soje DAS-68416-4 u Uniju bez sumnje dovesti do povećanja njezina uzgoja u trećim zemljama, uključujući zemlje u razvoju, i do povećane upotrebe herbicida 2,4-D i herbicida na bazi glufosinata; |
| --- | --- |

N.

budući da će odobrenje uvoza soje DAS-68416-4 u Uniju bez sumnje dovesti do povećanja njezina uzgoja u trećim zemljama, uključujući zemlje u razvoju, i do povećane upotrebe herbicida 2,4-D i herbicida na bazi glufosinata;

| O. | budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva otpornih na nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje su se uvelike oslanjale na genetski modificirane usjeve; |
| --- | --- |

O.

budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva otpornih na nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje su se uvelike oslanjale na genetski modificirane usjeve;

| P. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 12. lipnja 2017., nije usvojeno nikakvo mišljenje; budući da je 15 država članica glasovalo protiv, a samo 11 država članica koje predstavljaju tek 36,57 % stanovništva Unije glasovalo je za, dok su dvije države članice bile suzdržane; |
| --- | --- |

P.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 12. lipnja 2017., nije usvojeno nikakvo mišljenje; budući da je 15 država članica glasovalo protiv, a samo 11 država članica koje predstavljaju tek 36,57 % stanovništva Unije glasovalo je za, dok su dvije države članice bile suzdržane;

| Q. | budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 morala donositi odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače velika iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednika Juncker izrazio žaljenje zbog te nedemokratske prakse (17); |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 morala donositi odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače velika iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednika Juncker izrazio žaljenje zbog te nedemokratske prakse (17);

| R. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (18) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

R.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (18) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| S. | budući da bi, u skladu s uvodnom izjavom 14 Uredbe (EU) br. 182/2011, Komisija trebala u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i okoliš; |
| --- | --- |

S.

budući da bi, u skladu s uvodnom izjavom 14 Uredbe (EU) br. 182/2011, Komisija trebala u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i okoliš;

| 1. | smatra da se nacrtom provedbene odluke Komisije prekoračuju provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiva s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 (19), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke otporne na herbicide (HT GMP) bez potpune procjene ostataka pri prskanju komplementarnim herbicidima i njihovim komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke (HT GMP) koje su učinjene otpornima na kombinaciju herbicida, kao što je slučaj sa sojom DAS-68416-4, bez potpune procjene specifičnih kumulativnih učinaka ostataka pri prskanju kombinacijom komplementarnih herbicida i njihovim komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da zatraži puno detaljnije ispitivanje zdravstvenih rizika povezanih s višestrukim genetskim promjenama kao što je DAS-68416-4; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da izradi strategije za procjenu zdravstvenog rizika i toksičnosti, kao i za praćenje nakon stavljanja na tržište, koje bi bile usmjerene na cijeli lanac kruženja hrane i hrane za životinje te njihovih mješavina koje su prisutne u lancu hrane i hrane za životinje u praktičnim uvjetima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka potpuno uključi u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, neovisno o tome jesu li genetski modificirane biljke namijenjene za uzgoj u Uniji ili uvoz kao hrana i hrana za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | traži od Komisije da ispuni svoju obvezu u pogledu usklađenosti politika radi razvoja koja proizlazi iz članka 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 оd 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 оd 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719

(6)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(7)  SL L 106, 17.4.2001., str. 1.

(8)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 2015/2033 od 13. studenog 2015. o produljenju odobrenja aktivne tvari 2,4-D u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (SL L 298, 14.11.2015., str. 8.).

(10)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/HTML/?uri=CELEX:32015R0404&from=EN

(12)  Dokument za savjetovanje s državama članicama, str. 31. – 32. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(13)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(14)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(15)  Komunikacija Komisije od 12. travnja 2005. naslovljena „Usklađenost politika radi razvoja: brži napredak prema ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva” (COM(2005)0134).

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(17)  Vidi, na primjer, uvodnu izjavu na plenarnoj sjednici Parlamenta uključenu u političke smjernice za sljedeću Komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili u govoru o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0379.

(19)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/59

---

P8_TA(2017)0342

Uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/6 u pogledu hrane za životinje i hrane koja podliježe posebnim uvjetima kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukušima (D051561/01 – 2017/2837(RSP))

(2018/C 337/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/6 u pogledu hrane za životinje i hrane koja podliježe posebnim uvjetima kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukušima (D051561/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/6 u pogledu hrane za životinje i hrane koja podliježe posebnim uvjetima kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukušima (D051561/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 53. stavak 1. točku (b) podtočku ii., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 53. stavak 1. točku (b) podtočku ii.,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

Opće napomene

| A. | budući da je Provedbenom Uredbom (EU) 2016/6 trenutačno propisano da pošiljke niza prehrambenih proizvoda podrijetlom ili poslanih iz svih krajeva Japana, uključujući gljive, ribu i proizvode ribarstva, rižu i soju, moraju sadržavati valjanu izjavu kojom japanska nadležna tijela potvrđuju da dotični proizvodi ne prelaze najveće dopuštene razine kontaminacije koje su na snazi u Japanu (članak 5. stavci 1. i 2.); budući da je Nacrtom provedbene uredbe Komisije (u daljnjem tekstu: Nacrt prijedloga) prilaganje te izjave trenutačno propisano samo za ograničen popis hrane i hrane za životinje iz dvanaest prefektura, kako je navedeno u Prilogu II.; budući da se, osim toga, Nacrtom prijedloga niz kategorija hrane i hrane za životinje briše iz Priloga II.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Provedbenom Uredbom (EU) 2016/6 trenutačno propisano da pošiljke niza prehrambenih proizvoda podrijetlom ili poslanih iz svih krajeva Japana, uključujući gljive, ribu i proizvode ribarstva, rižu i soju, moraju sadržavati valjanu izjavu kojom japanska nadležna tijela potvrđuju da dotični proizvodi ne prelaze najveće dopuštene razine kontaminacije koje su na snazi u Japanu (članak 5. stavci 1. i 2.); budući da je Nacrtom provedbene uredbe Komisije (u daljnjem tekstu: Nacrt prijedloga) prilaganje te izjave trenutačno propisano samo za ograničen popis hrane i hrane za životinje iz dvanaest prefektura, kako je navedeno u Prilogu II.; budući da se, osim toga, Nacrtom prijedloga niz kategorija hrane i hrane za životinje briše iz Priloga II.;

| B. | budući da bi u skladu s člankom 10. Nacrta prijedloga službene kontrole, odnosno dokumentacijski pregledi svih pošiljki i nasumični identifikacijski i fizički pregledi, uključujući laboratorijsku analizu na prisutnost cezija–134 i cezija–137, na sličan način bile obvezne samo za hranu i hranu za životinje navedenu u Prilogu II.; budući da je Nacrtom prijedloga predviđena mala učestalost kontrola pri uvozu (uvodna izjava 12.); |
| --- | --- |

B.

budući da bi u skladu s člankom 10. Nacrta prijedloga službene kontrole, odnosno dokumentacijski pregledi svih pošiljki i nasumični identifikacijski i fizički pregledi, uključujući laboratorijsku analizu na prisutnost cezija–134 i cezija–137, na sličan način bile obvezne samo za hranu i hranu za životinje navedenu u Prilogu II.; budući da je Nacrtom prijedloga predviđena mala učestalost kontrola pri uvozu (uvodna izjava 12.);

| C. | budući da Provedbena uredba (EU) 2016/6, nakon njezine izmjene u skladu s prijedlogom Komisije, više neće zahtijevati od država članica da o rezultatima svih analiza obavješćuju Komisiju svaka tri mjeseca kroz Sustav brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

C.

budući da Provedbena uredba (EU) 2016/6, nakon njezine izmjene u skladu s prijedlogom Komisije, više neće zahtijevati od država članica da o rezultatima svih analiza obavješćuju Komisiju svaka tri mjeseca kroz Sustav brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje;

| D. | budući da Nacrtom prijedloga nisu predviđene izmjene postojećeg Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2016/6 u kojem se navode najveće dopuštene razine predviđene japanskim zakonodavstvom za različite kategorije hrane i hrane za životinje (3); budući da Provedbenom uredbom (EU) 2016/6 ni Nacrtom prijedloga njezine izmjene nije propisana provjera sukladnosti s najvećim dopuštenim razinama za kategorije hrane i hrane za životinje iz Priloga I., bilo u obliku dokumentacije koju dostavljaju japanska nadležna tijela bilo provjerama i analizama na granicama EU-a; budući da stoga ne postoji jamstvo da ta hrana i hrana za životinje neće prelaziti najveće dopuštene razine radioaktivne kontaminacije; |
| --- | --- |

D.

budući da Nacrtom prijedloga nisu predviđene izmjene postojećeg Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2016/6 u kojem se navode najveće dopuštene razine predviđene japanskim zakonodavstvom za različite kategorije hrane i hrane za životinje (3); budući da Provedbenom uredbom (EU) 2016/6 ni Nacrtom prijedloga njezine izmjene nije propisana provjera sukladnosti s najvećim dopuštenim razinama za kategorije hrane i hrane za životinje iz Priloga I., bilo u obliku dokumentacije koju dostavljaju japanska nadležna tijela bilo provjerama i analizama na granicama EU-a; budući da stoga ne postoji jamstvo da ta hrana i hrana za životinje neće prelaziti najveće dopuštene razine radioaktivne kontaminacije;

| E. | budući da se Nacrt prijedloga temelji na podacima o prisutnosti koje su dostavila japanska nadležna tijela za 2014., 2015. i 2016. (više od 132 000 podataka o radioaktivnosti u hrani za životinje i hrani, osim govedine, te više od 527 000 podataka o radioaktivnosti u govedini); budući da se, bez obzira na to što se izmjene Nacrta prijedloga temelje na detaljnoj analizi navedenih podataka, u tekstu ne navode niti ta analiza niti poveznica na neobrađene podatke; |
| --- | --- |

E.

budući da se Nacrt prijedloga temelji na podacima o prisutnosti koje su dostavila japanska nadležna tijela za 2014., 2015. i 2016. (više od 132 000 podataka o radioaktivnosti u hrani za životinje i hrani, osim govedine, te više od 527 000 podataka o radioaktivnosti u govedini); budući da se, bez obzira na to što se izmjene Nacrta prijedloga temelje na detaljnoj analizi navedenih podataka, u tekstu ne navode niti ta analiza niti poveznica na neobrađene podatke;

| F. | budući da je stoga veoma teško provjeriti jesu li predložene mjere dovoljne da bi se zaštitilo zdravlje građana Unije; |
| --- | --- |

F.

budući da je stoga veoma teško provjeriti jesu li predložene mjere dovoljne da bi se zaštitilo zdravlje građana Unije;

| G. | budući da i bez analize na kojoj Komisija temelji svoj prijedlog ipak postoji dovoljno razloga za vjerovati da bi taj prijedlog mogao dovesti do povećane izloženosti hrani kontaminiranoj radijacijom, što bi zauzvrat imalo utjecaj na zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

G.

budući da i bez analize na kojoj Komisija temelji svoj prijedlog ipak postoji dovoljno razloga za vjerovati da bi taj prijedlog mogao dovesti do povećane izloženosti hrani kontaminiranoj radijacijom, što bi zauzvrat imalo utjecaj na zdravlje ljudi;

| H. | budući da je predsjednik poduzeća Tokio Electric Power Company od japanske vlade službeno zatražio dopuštenje za odlaganje gotovo jednog milijuna tona izrazito radioaktivne vode korištene za hlađenje oštećenih reaktora nuklearne elektrane u Tihi ocean; budući da bi to, ako bude odobreno, moglo imati izrazito negativan utjecaj na razinu sigurnosti hrane proizvoda ribarstva ulovljenih u vodama oko obala Japana; |
| --- | --- |

H.

budući da je predsjednik poduzeća Tokio Electric Power Company od japanske vlade službeno zatražio dopuštenje za odlaganje gotovo jednog milijuna tona izrazito radioaktivne vode korištene za hlađenje oštećenih reaktora nuklearne elektrane u Tihi ocean; budući da bi to, ako bude odobreno, moglo imati izrazito negativan utjecaj na razinu sigurnosti hrane proizvoda ribarstva ulovljenih u vodama oko obala Japana;

Posebne napomene u vezi s Prilogom II.

| I. | budući da su sve japanske prefekture koje su već navedene u Prilogu II. (Fukušima, Mijagi, Akita, Jamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Toćigi, Ćiba, Ivate, Jamanaši, Šizuoka i Nigata) izložene radioaktivnom zračenju zbog nuklearne katastrofe koja se dogodila 2011. u nuklearnoj elektrani u Fukušimi; |
| --- | --- |

I.

budući da su sve japanske prefekture koje su već navedene u Prilogu II. (Fukušima, Mijagi, Akita, Jamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Toćigi, Ćiba, Ivate, Jamanaši, Šizuoka i Nigata) izložene radioaktivnom zračenju zbog nuklearne katastrofe koja se dogodila 2011. u nuklearnoj elektrani u Fukušimi;

| J. | budući da se Nacrtom prijedloga iz Priloga II. bez obrazloženja brišu riža i proizvodi od riže iz prefekture Fukušima; budući da to znači da više neće postojati obveza uzorkovanja i analize tih proizvoda pri ulasku u Uniju niti bilo kakvu obveza za japanska nadležna tijela da potvrde njihovu sukladnost s najvećim dopuštenim razinama radioaktivne kontaminacije; budući da je među proizvodima od riže uklonjenima iz Priloga II. i riža koja se upotrebljava u hrani za bebe i malu djecu (4); budući da za te skupine, s obzirom na njihovu posebnu osjetljivost na izloženost radioaktivnom zračenju, ne bi bila prihvatljiva ni najmanja razina kontaminacije; budući da bi se u okviru Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana izvoz riže iz Japana mogao povećati; budući da će se, s obzirom na nedavno ukidanje naloga za evakuaciju, na kontaminiranim poljima vjerojatno nastaviti uzgoj riže; |
| --- | --- |

J.

budući da se Nacrtom prijedloga iz Priloga II. bez obrazloženja brišu riža i proizvodi od riže iz prefekture Fukušima; budući da to znači da više neće postojati obveza uzorkovanja i analize tih proizvoda pri ulasku u Uniju niti bilo kakvu obveza za japanska nadležna tijela da potvrde njihovu sukladnost s najvećim dopuštenim razinama radioaktivne kontaminacije; budući da je među proizvodima od riže uklonjenima iz Priloga II. i riža koja se upotrebljava u hrani za bebe i malu djecu (4); budući da za te skupine, s obzirom na njihovu posebnu osjetljivost na izloženost radioaktivnom zračenju, ne bi bila prihvatljiva ni najmanja razina kontaminacije; budući da bi se u okviru Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana izvoz riže iz Japana mogao povećati; budući da će se, s obzirom na nedavno ukidanje naloga za evakuaciju, na kontaminiranim poljima vjerojatno nastaviti uzgoj riže;

| K. | budući da je, iako se u uvodnoj izjavi 7. Nacrta prijedloga navodi da će se iz Priloga II. izbrisati samo riža i proizvodi od riže podrijetlom iz prefekture Fukušima, Prilog II. izmijenjen kako bi sada u skladu s njim bio dopušten uvoz u Uniju sedam ribljih vrsta (uključujući atlantsku i pacifičku plavoperajnu tunu i skušu) te rakova i mekušaca ulovljenih u vodama oko Fukušime, bez kontrola, uzimanja uzoraka i analiza; |
| --- | --- |

K.

budući da je, iako se u uvodnoj izjavi 7. Nacrta prijedloga navodi da će se iz Priloga II. izbrisati samo riža i proizvodi od riže podrijetlom iz prefekture Fukušima, Prilog II. izmijenjen kako bi sada u skladu s njim bio dopušten uvoz u Uniju sedam ribljih vrsta (uključujući atlantsku i pacifičku plavoperajnu tunu i skušu) te rakova i mekušaca ulovljenih u vodama oko Fukušime, bez kontrola, uzimanja uzoraka i analiza;

| L. | budući da će se u skladu s prijedlogom iz Priloga II. izbrisati i sedam ribljih vrsta (uključujući atlantsku i pacifičku plavoperajnu tunu i skušu), rakovi (poput jastoga i škampa) i mekušci (poput školjkaša i dagnji) iz šest ostalih prefektura: Mijagi, Ivate, Gunma, Ibaraki, Ćiba i Toćigi; budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje ni obrazloženje i da nije objašnjeno zašto se, na primjer, za razliku od drugih vrsta te vrste sada smatraju dovoljno sigurnima za uvoz u Uniju bez kontrola; |
| --- | --- |

L.

budući da će se u skladu s prijedlogom iz Priloga II. izbrisati i sedam ribljih vrsta (uključujući atlantsku i pacifičku plavoperajnu tunu i skušu), rakovi (poput jastoga i škampa) i mekušci (poput školjkaša i dagnji) iz šest ostalih prefektura: Mijagi, Ivate, Gunma, Ibaraki, Ćiba i Toćigi; budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje ni obrazloženje i da nije objašnjeno zašto se, na primjer, za razliku od drugih vrsta te vrste sada smatraju dovoljno sigurnima za uvoz u Uniju bez kontrola;

| M. | budući da se u skladu s tim prijedlogom s popisa iz Priloga II. brišu svi proizvodi podrijetlom iz prefekture Akita (na tom je popisu trenutačno pet proizvoda iz Akite: gljive, aralija, izdanci bambusa, japanska kraljevska paprat i košiabura (jestiva divlja biljka) te svi proizvodi dobiveni od njih); budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje ni obrazloženje; |
| --- | --- |

M.

budući da se u skladu s tim prijedlogom s popisa iz Priloga II. brišu svi proizvodi podrijetlom iz prefekture Akita (na tom je popisu trenutačno pet proizvoda iz Akite: gljive, aralija, izdanci bambusa, japanska kraljevska paprat i košiabura (jestiva divlja biljka) te svi proizvodi dobiveni od njih); budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje ni obrazloženje;

| N. | budući da se u Prilogu II. više neće nalaziti aralija, bambus i japanska kraljevska paprat podrijetlom iz Jamagate; budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje ni obrazloženje; |
| --- | --- |

N.

budući da se u Prilogu II. više neće nalaziti aralija, bambus i japanska kraljevska paprat podrijetlom iz Jamagate; budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje ni obrazloženje;

| O. | budući da se u Prilogu II. više neće nalaziti japanska kraljevska paprat, orlova paprat i nojeva paprat iz pet prefektura: Ivate, Gunma, Ibaraki, Ćiba i Toćigi; budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje ni obrazloženje; |
| --- | --- |

O.

budući da se u Prilogu II. više neće nalaziti japanska kraljevska paprat, orlova paprat i nojeva paprat iz pet prefektura: Ivate, Gunma, Ibaraki, Ćiba i Toćigi; budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje ni obrazloženje;

| P. | budući da je „riba i riblji proizvodi” iz prefekture Nagano jedini element dodan u Prilog II.; budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje; budući da su u prosincu 2011. ukinute sustavne kontrole za tu prefekturu; budući da su u ožujku 2014. neke jestive divlje biljke ponovno uvrštene u Prilog II.; |
| --- | --- |

P.

budući da je „riba i riblji proizvodi” iz prefekture Nagano jedini element dodan u Prilog II.; budući da za to ublažavanje kontrola nije dano nikakvo opravdanje; budući da su u prosincu 2011. ukinute sustavne kontrole za tu prefekturu; budući da su u ožujku 2014. neke jestive divlje biljke ponovno uvrštene u Prilog II.;

Posebne napomene u vezi s Prilogom I.

| Q. | budući da Nacrtom prijedloga nisu predviđene izmjene postojećeg Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2016/6 u kojem se navode najveće dopuštene razine predviđene japanskim zakonodavstvom; budući da Provedbenom uredbom (EU) 2016/6 ni Nacrtom prijedloga njezine izmjene nije propisana provjera sukladnosti s najvećim dopuštenim razinama za kategorije hrane i hrane za životinje iz Priloga I., bilo u obliku dokumentacije koju dostavljaju japanska nadležna tijela bilo provjerama i analizama na granicama EU-a; budući da stoga ne postoji jamstvo da ta hrana i hrana za životinje ne prelaze najveće dopuštene razine radioaktivne kontaminacije; |
| --- | --- |

Q.

budući da Nacrtom prijedloga nisu predviđene izmjene postojećeg Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2016/6 u kojem se navode najveće dopuštene razine predviđene japanskim zakonodavstvom; budući da Provedbenom uredbom (EU) 2016/6 ni Nacrtom prijedloga njezine izmjene nije propisana provjera sukladnosti s najvećim dopuštenim razinama za kategorije hrane i hrane za životinje iz Priloga I., bilo u obliku dokumentacije koju dostavljaju japanska nadležna tijela bilo provjerama i analizama na granicama EU-a; budući da stoga ne postoji jamstvo da ta hrana i hrana za životinje ne prelaze najveće dopuštene razine radioaktivne kontaminacije;

| R. | budući da najviše dopuštene razine na snazi u Japanu od 1. travnja 2012., a time i one navedene u Prilogu I., nisu bile smanjene; budući da bi se te najviše dopuštene razine trebale smanjiti, posebno u pogledu hrane za ranjive skupine stanovništva koja uključuje mlijeko i hranu za dojenčad i bebe; |
| --- | --- |

R.

budući da najviše dopuštene razine na snazi u Japanu od 1. travnja 2012., a time i one navedene u Prilogu I., nisu bile smanjene; budući da bi se te najviše dopuštene razine trebale smanjiti, posebno u pogledu hrane za ranjive skupine stanovništva koja uključuje mlijeko i hranu za dojenčad i bebe;

| S. | budući da je šest godina nakon katastrofe vrlo upitno bi li Unija u svoj prehrambeni lanac trebala dopustiti (čak i u teoriji – s obzirom na to da ne postoji pravna obveza za kontrole na granicama Unije) proizvode sa sljedećim najvećim dopuštenim razinama cezija–134 i cezija–137: 50 Bq/kg za hranu namijenjenu bebama i dojenčadi (kao što su početna hrana za dojenčad, prijelazna hrana za dojenčad i hrana za bebe) te mlijeko i napitke na mliječnoj osnovi, 10 Bq/kg za mineralna voda i slična pića i čaj dobiven od nefermentiranih listova te 100 Bq/kg za svu ostalu hranu; |
| --- | --- |

S.

budući da je šest godina nakon katastrofe vrlo upitno bi li Unija u svoj prehrambeni lanac trebala dopustiti (čak i u teoriji – s obzirom na to da ne postoji pravna obveza za kontrole na granicama Unije) proizvode sa sljedećim najvećim dopuštenim razinama cezija–134 i cezija–137: 50 Bq/kg za hranu namijenjenu bebama i dojenčadi (kao što su početna hrana za dojenčad, prijelazna hrana za dojenčad i hrana za bebe) te mlijeko i napitke na mliječnoj osnovi, 10 Bq/kg za mineralna voda i slična pića i čaj dobiven od nefermentiranih listova te 100 Bq/kg za svu ostalu hranu;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene uredbe Komisije prelazi provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 178/2002; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene uredbe Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem i općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 koja se odnose na osiguravanje temelja za visoku razinu zaštite ljudskog života i zdravlja, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da povuče svoj Nacrt provedbene uredbe i da odboru podnese novi nacrt najkasnije do kraja 2017.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da pri izradi novog prijedloga, među ostalim, učini sljedeće:






  — | osigura da se sva hrana i hrana za životinje uvezena iz Japana u Uniju, uključujući kategorije navedene u Prilogu I., podvrgava kontrolama i provjerama |
| --- | --- | --- |

4.

—

osigura da se sva hrana i hrana za životinje uvezena iz Japana u Uniju, uključujući kategorije navedene u Prilogu I., podvrgava kontrolama i provjerama

| — | korigira i smanji najveće dopuštene razine iz Priloga I. i |
| --- | --- |

—

korigira i smanji najveće dopuštene razine iz Priloga I. i

| — | uzme u obzir nedavno ukidanje naloga za evakuaciju u pogođenim prefekturama i učini sve što je potrebno kako to ne bi negativno utjecalo na razine radioaktivne kontaminacije hrane i hrane za životinje koja se uvozi u Uniju; |
| --- | --- |

—

uzme u obzir nedavno ukidanje naloga za evakuaciju u pogođenim prefekturama i učini sve što je potrebno kako to ne bi negativno utjecalo na razine radioaktivne kontaminacije hrane i hrane za životinje koja se uvozi u Uniju;

| 5. | poziva Komisiju da u očekivanju izrade novog prijedloga uvede izvanredne mjere, kao što je propisano člankom 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002, kako bi se osigurala najviša moguća razina zaštite ljudskog zdravlja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da hitno stavi na raspolaganje javnosti, uključujući i preko Sustava Unije za brzo uzbunjivanje za hranu i hranu za životinje, analizu na kojoj je temeljila svoj Nacrt prijedloga, kao i detaljne informacije o sustavu kontrole koji su uvela japanska nadležna tijela, uz obrazloženje za njegovu relevantnost i učinkovitost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da osigura aktualni prikaz radiološkog stanja u Japanu od 2011., kao i sveobuhvatne godišnje preglede radioaktivnog zračenja ispuštenog iz nuklearne elektrane u Fukušimi i u atmosferu i u Tihi ocean za razdoblje 2011. – 2017., kako bi se mogla provesti temeljita analiza sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  „Hrana za dojenčad i malu djecu”, „mlijeko i napitci na mliječnoj osnovi”, „mineralna voda i slična pića i čaj dobiven od nefermentiranih listova” i „ostala hrana”, kao i hrana za goveda, konje, svinje, perad i ribu.

(4)  Pod oznakom CN 1901.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/63

---

P8_TA(2017)0344

Izvoz oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (2017/2029(INI))

(2018/C 337/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir načela iz članka 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), posebno u pogledu podrške demokraciji i vladavini prava te očuvanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela iz članka 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), posebno u pogledu podrške demokraciji i vladavini prava te očuvanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (1) (dalje u tekstu „Zajedničko stajalište”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (1) (dalje u tekstu „Zajedničko stajalište”),

| — | uzimajući u obzir 17. (2) i 18. (3) godišnje izvješće EU-a sastavljeno u skladu s člankom 8. stavkom 2. Zajedničkog stajališta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 17. (2) i 18. (3) godišnje izvješće EU-a sastavljeno u skladu s člankom 8. stavkom 2. Zajedničkog stajališta,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2015/2309/ZVSP od 10. prosinca 2015. o promicanju učinkovitih kontrola izvoza oružja (4) i Odluku Vijeća ZVSP 2017/915 od 29. svibnja 2017. o aktivnostima Unije za širenje suradnje u cilju potpore provedbi Ugovora o trgovini oružjem (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2015/2309/ZVSP od 10. prosinca 2015. o promicanju učinkovitih kontrola izvoza oružja (4) i Odluku Vijeća ZVSP 2017/915 od 29. svibnja 2017. o aktivnostima Unije za širenje suradnje u cilju potpore provedbi Ugovora o trgovini oružjem (5),

| — | uzimajući u obzir ažurirani zajednički popis robe vojne namjene Europske unije koji je Vijeće usvojilo 6. ožujka 2017. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažurirani zajednički popis robe vojne namjene Europske unije koji je Vijeće usvojilo 6. ožujka 2017. (6),

| — | uzimajući u obzir Smjernice za korisnike Zajedničkog stajališta o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za korisnike Zajedničkog stajališta o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme,

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju od 25. lipnja 2012. i njegov članak 11. točku (e) te Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. od 20. srpnja 2015. i njegov članak 21. točku (d), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju od 25. lipnja 2012. i njegov članak 11. točku (e) te Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. od 20. srpnja 2015. i njegov članak 21. točku (d),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem (UTO) koji je Opća skupština UN-a usvojila 2. travnja 2013. (7), a koji je stupio na snagu 24. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem (UTO) koji je Opća skupština UN-a usvojila 2. travnja 2013. (7), a koji je stupio na snagu 24. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/768/ZVSP od 16. prosinca 2013. o aktivnostima EU-a za potporu provedbe Ugovora o trgovini oružjem u okviru Europske sigurnosne strategije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/768/ZVSP od 16. prosinca 2013. o aktivnostima EU-a za potporu provedbe Ugovora o trgovini oružjem u okviru Europske sigurnosne strategije (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za prijenos obrambenih proizvoda unutar Zajednice (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za prijenos obrambenih proizvoda unutar Zajednice (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (10), izmijenjenu Uredbom (EU) br. 599/2014 od 16. travnja 2014., te popis robe i tehnologije s dvojnom namjenom iz njezina Priloga I. (dalje u tekstu „Uredba o dvojnoj namjeni”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (10), izmijenjenu Uredbom (EU) br. 599/2014 od 16. travnja 2014., te popis robe i tehnologije s dvojnom namjenom iz njezina Priloga I. (dalje u tekstu „Uredba o dvojnoj namjeni”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2134 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2016. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2134 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2016. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (11),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o tom pitanju, posebno one od 17. prosinca 2015. (12) o provedbi Zajedničkog stajališta, od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu (13), od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području (14) te od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o tom pitanju, posebno one od 17. prosinca 2015. (12) o provedbi Zajedničkog stajališta, od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu (13), od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području (14) te od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o privatnim zaštitarskim društvima (16) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o privatnim zaštitarskim društvima (16)

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0264/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0264/2017),

| A. | budući da se prema članku 51. Povelje Ujedinjenih naroda priznaje neotuđivo pravo na pojedinačnu ili kolektivnu samoobranu; |
| --- | --- |

A.

budući da se prema članku 51. Povelje Ujedinjenih naroda priznaje neotuđivo pravo na pojedinačnu ili kolektivnu samoobranu;

| B. | budući da su prema najnovijim podacima (17) međunarodni prijenosi teškog naoružanja, gledano po petogodišnjim razdobljima, u razdoblju 2012. – 2016. dosegnuli najvišu razinu od završetka Hladnog rata te da su oni bili 8,4 % viši nego u razdoblju 2007. – 2011.; |
| --- | --- |

B.

budući da su prema najnovijim podacima (17) međunarodni prijenosi teškog naoružanja, gledano po petogodišnjim razdobljima, u razdoblju 2012. – 2016. dosegnuli najvišu razinu od završetka Hladnog rata te da su oni bili 8,4 % viši nego u razdoblju 2007. – 2011.;

| C. | budući da izvoz i prijenos oružja utječu na sigurnost ljudi, ljudska prava, demokraciju, dobro upravljanje i društveno-gospodarski razvoj; budući da izvoz oružja također pridonosi okolnostima u kojima su ljudi prisiljeni pobjeći iz svoje zemlje; budući da to zahtijeva strog, transparentan, učinkovit i općeprihvaćen i definiran sustav kontrole oružja; |
| --- | --- |

C.

budući da izvoz i prijenos oružja utječu na sigurnost ljudi, ljudska prava, demokraciju, dobro upravljanje i društveno-gospodarski razvoj; budući da izvoz oružja također pridonosi okolnostima u kojima su ljudi prisiljeni pobjeći iz svoje zemlje; budući da to zahtijeva strog, transparentan, učinkovit i općeprihvaćen i definiran sustav kontrole oružja;

| D. | budući da je prema najnovijim podacima (18) izvoz iz država EU-28 u razdoblju 2012. – 2016. činio 26 % ukupnog svjetskog izvoza oružja, što države EU-28, gledane kao cjelina, čini drugim najvećim opskrbljivačem oružja u svijetu, iza SAD-a (33 %) i ispred Rusije (23 %); budući da su, prema najnovijem izvješću Radne skupina za izvoz konvencionalnog oružja (COARM), zemlje Europske unije 2014. izdale dozvole za izvoz oružja u ukupnoj vrijednosti od 94,40 milijardi EUR; |
| --- | --- |

D.

budući da je prema najnovijim podacima (18) izvoz iz država EU-28 u razdoblju 2012. – 2016. činio 26 % ukupnog svjetskog izvoza oružja, što države EU-28, gledane kao cjelina, čini drugim najvećim opskrbljivačem oružja u svijetu, iza SAD-a (33 %) i ispred Rusije (23 %); budući da su, prema najnovijem izvješću Radne skupina za izvoz konvencionalnog oružja (COARM), zemlje Europske unije 2014. izdale dozvole za izvoz oružja u ukupnoj vrijednosti od 94,40 milijardi EUR;

| E. | budući da je prema najnovijim podacima (19) izvoz oružja na Bliski istok porastao za 86 % te da izvoz u to područje čini 29 % svjetskog izvoza oružja u razdoblju 2012. – 2016.; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema najnovijim podacima (19) izvoz oružja na Bliski istok porastao za 86 % te da izvoz u to područje čini 29 % svjetskog izvoza oružja u razdoblju 2012. – 2016.;

| F. | budući da je prema najnovijim službenim podacima EU-a Bliski istok 2015. bio najvažnije područje u pogledu izvoza oružja iz država EU-28, s ukupnom vrijednošću izdanih dozvola za izvoz oružja u visini od 78,8 milijardi EUR; |
| --- | --- |

F.

budući da je prema najnovijim službenim podacima EU-a Bliski istok 2015. bio najvažnije područje u pogledu izvoza oružja iz država EU-28, s ukupnom vrijednošću izdanih dozvola za izvoz oružja u visini od 78,8 milijardi EUR;

| G. | budući da je dio oružja koje je iz država članica EU-a preneseno u nestabilne i krizama podložne regije i zemlje korišten u oružanim sukobima ili za unutarnju represiju; budući da je, prema izvještajima, dio tog oružja završio u rukama terorističkih skupina, primjerice u Siriji i Iraku; budući da je u nekim slučajevima oružje izvezeno u određene države, na primjer u Saudijsku Arabiju, upotrijebljeno u sukobima kao što je onaj u Jemenu; budući da se takvim izvozom očito krši Zajedničko stajalište te naglašava potreba za boljim nadzorom i transparentnošću; |
| --- | --- |

G.

budući da je dio oružja koje je iz država članica EU-a preneseno u nestabilne i krizama podložne regije i zemlje korišten u oružanim sukobima ili za unutarnju represiju; budući da je, prema izvještajima, dio tog oružja završio u rukama terorističkih skupina, primjerice u Siriji i Iraku; budući da je u nekim slučajevima oružje izvezeno u određene države, na primjer u Saudijsku Arabiju, upotrijebljeno u sukobima kao što je onaj u Jemenu; budući da se takvim izvozom očito krši Zajedničko stajalište te naglašava potreba za boljim nadzorom i transparentnošću;

| H. | budući da ne postoji standardiziran sustav provjere i izvješćivanja kojim se pružaju informacije o tome krše li, i u kojoj mjeri, izvozi pojedinačnih država članica osam navedenih kriterija te budući da ne postoji mehanizam sankcioniranja ako država članica sudjeluje u izvozima koji očito nisu u skladu s tih osam kriterija; |
| --- | --- |

H.

budući da ne postoji standardiziran sustav provjere i izvješćivanja kojim se pružaju informacije o tome krše li, i u kojoj mjeri, izvozi pojedinačnih država članica osam navedenih kriterija te budući da ne postoji mehanizam sankcioniranja ako država članica sudjeluje u izvozima koji očito nisu u skladu s tih osam kriterija;

| I. | budući da su istrage Međunarodnog centra za konverziju u Bonnu (BICC) otkrile da je, na primjer, 2015. godine samo u Njemačkoj izdano 4 256 dozvola za izvoz oružja za izvoz u 83 zemlje koje su ocijenjene problematičnima u odnosu na Zajedničko stajalište (20); |
| --- | --- |

I.

budući da su istrage Međunarodnog centra za konverziju u Bonnu (BICC) otkrile da je, na primjer, 2015. godine samo u Njemačkoj izdano 4 256 dozvola za izvoz oružja za izvoz u 83 zemlje koje su ocijenjene problematičnima u odnosu na Zajedničko stajalište (20);

| J. | budući da se i globalno i regionalno sigurnosno okružje dramatično promijenilo, osobito u južnom i istočnom susjedstvu Unije, što ukazuje na hitnu potrebu za poboljšanjem metodologije za podnošenje informacija u svrhu procjene rizika pri donošenju odluka o izdavanju dozvola za izvoz te njezinim boljim osiguranjem; |
| --- | --- |

J.

budući da se i globalno i regionalno sigurnosno okružje dramatično promijenilo, osobito u južnom i istočnom susjedstvu Unije, što ukazuje na hitnu potrebu za poboljšanjem metodologije za podnošenje informacija u svrhu procjene rizika pri donošenju odluka o izdavanju dozvola za izvoz te njezinim boljim osiguranjem;

| K. | budući da je nekoliko država članica nedavno potpisalo strateške sporazume o vojnoj suradnji koji podrazumijevaju prijenos velikih količina i visokokvalitetne vojne tehnologije, s nedemokratskim zemljama na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi; |
| --- | --- |

K.

budući da je nekoliko država članica nedavno potpisalo strateške sporazume o vojnoj suradnji koji podrazumijevaju prijenos velikih količina i visokokvalitetne vojne tehnologije, s nedemokratskim zemljama na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi;

| L. | budući da je, u skladu s Ugovorom iz Lisabona, iskorjenjivanje siromaštva glavni cilj razvojne politike EU-a, kao i jedan od prioriteta njegova vanjskog djelovanja kojim se nastoji izgraditi stabilniji i prosperitetniji svijet; budući da opskrba oružjem zemalja u sukobu, osim što omogućuje širenje nasilja, ima negativne posljedice na mogućnost razvoja u tim zemljama; |
| --- | --- |

L.

budući da je, u skladu s Ugovorom iz Lisabona, iskorjenjivanje siromaštva glavni cilj razvojne politike EU-a, kao i jedan od prioriteta njegova vanjskog djelovanja kojim se nastoji izgraditi stabilniji i prosperitetniji svijet; budući da opskrba oružjem zemalja u sukobu, osim što omogućuje širenje nasilja, ima negativne posljedice na mogućnost razvoja u tim zemljama;

| M. | budući da je obrambena industrija u Europi sektor od ključne važnosti, a istodobno je karakterizira višak industrijskih kapaciteta, fragmentacija i udvajanje što predstavlja prepreku konkurentnosti obrambene industrije i potaklo je ekspanzivnu izvoznu politiku; |
| --- | --- |

M.

budući da je obrambena industrija u Europi sektor od ključne važnosti, a istodobno je karakterizira višak industrijskih kapaciteta, fragmentacija i udvajanje što predstavlja prepreku konkurentnosti obrambene industrije i potaklo je ekspanzivnu izvoznu politiku;

| N. | budući da je u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku pozvana da pokrene inicijativu za nametanje embarga na oružje Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

N.

budući da je u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku pozvana da pokrene inicijativu za nametanje embarga na oružje Saudijskoj Arabiji;

| O. | budući da se stanje u Jemenu dodatno pogoršalo i zbog vojnih intervencija koje provodi koalicija predvođena Saudijskom Arabijom; budući da su neke države članice prestale opskrbljivati Saudijsku Arabiju oružjem zbog njezinih intervencija u Jemenu, dok su druge nastavile s opskrbom vojnom tehnologijom suprotno kriterijima 2., 4., 6., 7. i 8.; |
| --- | --- |

O.

budući da se stanje u Jemenu dodatno pogoršalo i zbog vojnih intervencija koje provodi koalicija predvođena Saudijskom Arabijom; budući da su neke države članice prestale opskrbljivati Saudijsku Arabiju oružjem zbog njezinih intervencija u Jemenu, dok su druge nastavile s opskrbom vojnom tehnologijom suprotno kriterijima 2., 4., 6., 7. i 8.;

| P. | budući da je u Rezoluciji Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području naglašeno da ljudska prava trebaju biti prioritet te da su njome države članice pozvane na prelazak na moderniju i fleksibilniju izvoznu politiku koja se temelji na ljudskim pravima, posebice kada je riječ o zemljama za koje postoje dokazi o nasilnoj internoj represiji i kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

P.

budući da je u Rezoluciji Europskog parlamenta od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području naglašeno da ljudska prava trebaju biti prioritet te da su njome države članice pozvane na prelazak na moderniju i fleksibilniju izvoznu politiku koja se temelji na ljudskim pravima, posebice kada je riječ o zemljama za koje postoje dokazi o nasilnoj internoj represiji i kršenjima ljudskih prava;

| Q. | budući da „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku” treba poslužiti za poboljšanje usklađenosti politike kontrole izvoza oružja; |
| --- | --- |

Q.

budući da „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku” treba poslužiti za poboljšanje usklađenosti politike kontrole izvoza oružja;

| 1. | napominje da države imaju legitimno pravo na nabavu vojne tehnologije u obrambene svrhe; naglašava da se očuvanjem obrambene industrije pridonosi samoobrani država članica; podsjeća na to da je jedan od ključnih razloga za donošenje Zajedničkog stajališta bio spriječiti da se europsko oružje koristi protiv oružanih snaga država članica te spriječiti kršenje ljudskih prava i produljenje oružanog sukoba; ponovno ističe da je Zajedničko stajalište pravno obvezujući okvir kojim su uspostavljeni minimalni zahtjevi koje države članice moraju primjenjivati u području kontrole izvoza oružja te da ono sadrži obvezu da se zahtjev za dozvolu za izvoz evaluira prema svih osam kriterija navedenih u njemu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je razvoj opreme za obranu važno sredstvo obrambene industrije te da konkurentna i inovativna europska obrambena tehnološka i industrijska baza, koju je još potrebno razviti, treba biti jamac sigurnosti i obrane država članica i građana Unije te doprinijeti provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike, a posebno Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP); poziva države članice da nadiđu sadašnji nedostatak učinkovitosti u potrošnji za obranu koji je uzrokovan udvostručavanjem, rascjepkanošću i nedostatkom interoperabilnosti i da teže tomu da EU postane jamac sigurnosti, između ostalog i tako što će bolje kontrolirati izvoz oružja; ponavlja da se u članku 10. Zajedničkog stajališta navodi da gospodarski, trgovački i industrijski interesi država članica ne smiju utjecati na primjenu osam kriterija kojima se regulira izvoz oružja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje, međutim, da se vojna tehnologija ponekad nađe na mjestima i u rukama krajnjih korisnika koji ne ispunjavaju kriterije iz Zajedničkog stajališta; zabrinut je zbog mogućnosti da bi širenje oružanih sustava za vrijeme rata i u situacijama znatne političke napetosti moglo nerazmjerno utjecati na civile; iznimno je zabrinut zbog globalne utrke u naoružanju i vojnog pristupa rješavanju političkih sukoba i nemira; naglašava da bi se sukobi ponajprije trebali rješavati diplomatskim putem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da puno dosljednije provode Zajedničko stajalište kako bi se poboljšala sigurnost civila koji su u trećim zemljama izloženi patnji zbog sukoba i kršenja ljudskih prava, ojačala sigurnost Unije i njezinih građana te stvorili jednaki uvjeti za poduzeća iz EU-a; ističe u tom pogledu da je dosljedna provedba Zajedničkog stajališta ključna za vjerodostojnost EU-a kao globalnog dionika čije su vrijednosti općeprihvaćene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | preporučuje zemljama koje su u postupku dobivanja statusa kandidata i zemljama koje se na neki drugi način žele uključiti u postupak pristupanja EU-u da primjenjuju odredbe Zajedničkog stajališta; pozdravlja činjenicu da su se Albanija, Bosna i Hercegovina, Kanada, Gruzija, Island, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Crna Gora i Norveška uskladile s kriterijima i načelima Zajedničkog stajališta te da stoga sada rade na usklađivanju sa ZVSP-om i ZSOP-om; poziva države članice da blisko surađuju s trećim zemljama koje su formalno preuzele obvezu poštovanja kriterija Zajedničkog stajališta u cilju poboljšanja razmjene informacija i transparentnosti pri dodjeli dozvola; nadalje poziva ESVD da potakne osobito europske zemlje da se usklade sa Zajedničkim stajalištem kako bi šire europsko područje postalo sigurnije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice i ESVD na blisku suradnju u sprječavanju rizika koji proizlaze iz preusmjeravanja i gomilanja oružja, kao što su nezakonita trgovina oružjem i krijumčarenje; naglašava da postoji opasnost da oružje izvezeno u treće zemlje bude ponovno uvezeno u EU upravo krijumčarenjem i trgovinom oružjem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da je na Uniji velika odgovornost u pogledu sigurnosnog rizika jer nedostaje jača potpora i spremnost Europske unije da se rashoduju mnogobrojne zalihe oružja koje i dalje postoje u Bosni i Hercegovini, Albaniji i Ukrajini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da bi u metodologiju procjene rizika pri izdavanju dozvola za izvoz trebalo uvesti načelo predostrožnosti te da bi države članice, uz procjenu može li se konkretna vojna tehnologija koristiti za unutarnju represiju ili druge neželjene svrhe (funkcionalni pristup), trebale također procijeniti rizike uzimajući u obzir opće stanje u zemlji odredištu (pristup temeljen na načelima); |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da bi u kontekstu Brexita bilo važno da Ujedinjena Kraljevina i dalje bude obvezana Zajedničkim stajalištem te da ona njegove operativne odredbe u budućnosti primjenjuje kao i ostale europske treće zemlje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice i ESVD da razviju posebnu strategiju za obveznu zaštitu zviždača koji prijavljuju slučajeve u organizacijama i poduzećima iz industrije oružja kojima se krše kriteriji i načela Zajedničkog stajališta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost usklađenosti svih sustava kontrole izvoza Unije, osobito u pogledu tumačenja kriterija kontrole; također ponavlja važnost usklađenosti između kontrole izvoza i drugih instrumenata vanjske politike te instrumenata trgovine, kao što su opći sustav povlastica i propisi o mineralima iz područja pogođenih sukobima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja negativan učinak koji nekontroliran izvoz tehnologija za kibernadzor poduzeća iz EU-a može imati na sigurnost digitalne infrastrukture EU-a i ljudska prava; u tom pogledu ističe važnost brzog, učinkovitog i sveobuhvatnog ažuriranja Uredbe EU-a o dvojnoj namjeni te poziva Vijeće da usvoji ambiciozan vremenski okvir u vezi s tim pitanjem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava važnost učinkovitog ograničavanja izvoza oružja privatnim sigurnosnim poduzećima kao krajnjim korisnicima te da se takve dozvole dodjeljuju samo nakon što se temeljitom provjerom utvrdi da privatno sigurnosno poduzeće o kojemu je riječ nije sudjelovalo u kršenju ljudskih prava; naglašava da se moraju uspostaviti mehanizmi odgovornosti kako bi se zajamčila odgovorna uporaba oružja u privatnim zaštitarskim poduzećima; |
| --- | --- |

13.

Provedba kriterija iz Zajedničkog stajališta

| 14. | napominje da je prema godišnjim izvješćima prvi kriterij kao razlog odbijanja izdavanja dozvole naveden 81 put 2014. i 109 puta 2015. godine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pokrene inicijativu za uvođenje embarga EU-a na oružje državama koje su optužene za ozbiljno kršenje međunarodnog humanitarnog prava, posebno uzimajući u obzir slučajeve namjernog ciljanja civilne infrastrukture; ponovno ističe da daljnje izdavanje dozvola za prodaju oružja tim zemljama predstavlja kršenje Zajedničkog stajališta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da je prema godišnjim izvješćima drugi kriterij kao razlog odbijanja izdavanja dozvole naveden 72 puta 2014. i 89 puta 2015. godine; žali zbog činjenice da podaci ukazuju na nepostojanje zajedničkog pristupa u pogledu stanja u Siriji, Iraku i Jemenu; potiče države članice i ESVD da pokrenu raspravu o tome da se u drugi kriterij uključe i pokazatelji demokratskog upravljanja, s obzirom na to da bi uvođenje tih pokazatelja kao kriterija ocjenjivanja predstavljalo dodatnu zaštitnu mjeru protiv neželjenih negativnih posljedica izvoza; smatra, nadalje, da bi pristup procjeni rizika koji bi se u većoj mjeri temeljio na načelima općenito gledano bio usmjeren na poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava od strane primatelja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da izvoz u Saudijsku Arabiju nije u skladu barem s drugim kriterijem zbog sudjelovanja te zemlje u teškim kršenjima humanitarnog prava, kako su utvrdila nadležna tijela UN-a; ponavlja svoj poziv od 26. veljače 2016. u pogledu hitne potrebe za nametanjem embarga na oružje Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da je prema godišnjim izvješćima treći kriterij kao razlog odbijanja izdavanja dozvole naveden 99 puta 2014. i 139 puta 2015. godine; u pogledu trećeg kriterija ističe da je nedavne prijenose oružja od strane država članica nedržavnim akterima, što se odnosi i na pružanje tehničke pomoći te obuku, nužno razmatrati u svjetlu 2002. godine donesene Zajedničke akcije 2002/589/ZVSP o doprinosu Europske unije borbi protiv destabilizirajućeg prikupljanja i širenja malog i lakog oružja (SALW); |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da je prema godišnjim izvješćima četvrti kriterij kao razlog odbijanja izdavanja dozvole naveden 57 puta 2014. i 85 puta 2015. godine; žali zbog činjenice da se vojna tehnologija izvezena iz država članica koristi u sukobu u Jemenu; poziva države članice da se dosljedno pridržavaju Zajedničkog stajališta u skladu s detaljnim, dugoročnim procjenama rizika; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da je prema godišnjim izvješćima peti kriterij kao razlog odbijanja izdavanja dozvole naveden 7 puta 2014. i 16 puta 2015. godine; podsjeća na to da se taj kriterij odnosi se na sigurnosne interese država članica i savezničkih država, ali i da se u njemu navodi da ti interesi ne smiju utjecati na razmatranje kriterija koji se odnose na poštovanje ljudskih prava i mir, sigurnost i stabilnost u regiji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da je prema godišnjim izvješćima šesti kriterij kao razlog odbijanja izdavanja dozvole naveden šest puta 2014. te da se 2015. na njega nije pozivalo; izražava zabrinutost zbog izvješća o slučajevima u kojima je oružje izvezeno iz država članica završilo u rukama nedržavnih aktera, među ostalim i terorističkih skupina, te upozorava da bi ono moglo biti upotrijebljeno protiv civila i unutar i izvan teritorija EU-a; ponovno ističe važnost pojačanih kontrola nad takvim izvozom oružja kako bi se poštovale međunarodne obveze u pogledu borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zabrinut je zbog mogućeg preusmjeravanja izvoza u Saudijsku Arabiju i Katar oružanim nedržavnim akterima u Siriji koji provode teška kršenja prava o ljudskim pravima i humanitarnog prava te poziva COARM da to pitanje hitno riješi; uzima u obzir da je većina oružja u rukama pobunjenika i terorističkih skupina došla iz neeuropskih izvora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da je prema godišnjim izvješćima sedmi kriterij kao razlog odbijanja izdavanja dozvole naveden 117 puta 2014. i 149 puta 2015. godine; izražava zabrinutost, među ostalim, zbog navoda o preusmjeravanju malog i lakog oružja izvezenog iz europskih država u određena odredišta iz kojih je taj izvoz preusmjeren kako bi se opskrbilo nedržavne aktere i druge krajnje korisnike koji nisu u skladu sa Zajedničkim stajalištem u zemljama kao što su Sirija, Irak, Jemen i Južni Sudan; ističe da je nužno potrebno procjenu rizika takvog preusmjeravanja početi temeljiti na dodatnim kriterijima, a ne samo na pukom prihvaćanju obveza koje je država primateljica preuzela u potvrdi o krajnjem korisniku; naglašava potrebu za djelotvornim mehanizmima kontrole i nakon isporuke, kako bi se zajamčilo da oružje ne bude ponovno izvezeno neovlaštenim krajnjim korisnicima; ističe ulogu koju bi ESVD potencijalno mogao ostvariti pružanjem potpore naporima država članica u tom području; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da je prema godišnjim izvješćima osmi kriterij kao razlog odbijanja izdavanja dozvole naveden jednom 2014. te da se 2015. na njega nije pozivalo; uviđa da bi bolja provedba osmog kriterija predstavljala ključan doprinos ostvarivanju ciljeva EU-a u pogledu usklađenosti politika u interesu razvoja te ciljeva održivog razvoja UN-a, posebno cilja 16.4.; poziva države članice i ESVD da u tom smislu ažuriraju Vodič za Zajedničko stajalište Vijeća 2007/944/ZVSP i da se pritom usredotoče na štetu koju uporaba oružja može imati na razvoj; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice i ESVD da Zajedničkom stajalištu dodaju novi kriterij kako bi se zajamčilo da se pri dodjeli dozvola uzima u obzir rizik od korupcije u vezi s izvozom; |
| --- | --- |

25.

Pojačana razmjena informacija među državama članicama

| 26. | poziva države članice i ESVD da poboljšaju dosljednost provedbe Zajedničkog stajališta i ojačaju mehanizme razmjene informacija pružanjem kvalitativno i kvantitativno boljih informacija o procjeni rizika izdavanja dozvola za izvoz na temelju osigurane, sveobuhvatne digitalizacije trenutačnog sustava, kako slijedi:






  (a) | sistematskim i pravovremenim pružanjem više informacija o izdavanju dozvola za izvoz i konkretnom obavljenom izvozu, s podacima o sumnjivim krajnjim korisnicima, slučajevima preusmjeravanja, krivotvorenim i ostalim sumnjivim potvrdama o krajnjem korisniku te o sumnjivim posrednicima ili prijevoznicima, u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- | --- |

26.

(a)

sistematskim i pravovremenim pružanjem više informacija o izdavanju dozvola za izvoz i konkretnom obavljenom izvozu, s podacima o sumnjivim krajnjim korisnicima, slučajevima preusmjeravanja, krivotvorenim i ostalim sumnjivim potvrdama o krajnjem korisniku te o sumnjivim posrednicima ili prijevoznicima, u skladu s nacionalnim pravom;

| (b) | vođenjem popisa subjekata i osoba osuđenih za kršenje zakona u području izvoza oružja, slučajeva dokazanog preusmjeravanja i osoba za koje se zna ili za koje se sumnja da su umiješane u nezakonitu trgovinu oružjem ili u aktivnosti koje predstavljaju prijetnju međunarodnoj i nacionalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

(b)

vođenjem popisa subjekata i osoba osuđenih za kršenje zakona u području izvoza oružja, slučajeva dokazanog preusmjeravanja i osoba za koje se zna ili za koje se sumnja da su umiješane u nezakonitu trgovinu oružjem ili u aktivnosti koje predstavljaju prijetnju međunarodnoj i nacionalnoj sigurnosti;

| (c) | razmjenom najboljih praksi za provedbu osam kriterija; |
| --- | --- |

(c)

razmjenom najboljih praksi za provedbu osam kriterija;

| (d) | preoblikovanjem postojećeg Vodiča kako bi se mogao upotrijebiti kao interaktivni resurs na internetu; |
| --- | --- |

(d)

preoblikovanjem postojećeg Vodiča kako bi se mogao upotrijebiti kao interaktivni resurs na internetu;

| (e) | preoblikovanjem, do kraja 2018., godišnjeg izvješća EU-a u internetsku bazu podataka koju će biti moguće pretraživati, s tim da bi se novi oblik trebao primjenjivati na podatke za 2016.; |
| --- | --- |

(e)

preoblikovanjem, do kraja 2018., godišnjeg izvješća EU-a u internetsku bazu podataka koju će biti moguće pretraživati, s tim da bi se novi oblik trebao primjenjivati na podatke za 2016.;

| (f) | promicanjem jasnih, dobro uspostavljenih postupaka za suradnju između agencija za provedbu zakona i graničnih službi, na temelju razmjene informacija, kako bi se ojačala suradnja u pogledu sigurnosti i iskorijenila trgovina nezakonitim oružjem, što predstavlja rizik za sigurnost EU-a i njegovih građana; |
| --- | --- |

(f)

promicanjem jasnih, dobro uspostavljenih postupaka za suradnju između agencija za provedbu zakona i graničnih službi, na temelju razmjene informacija, kako bi se ojačala suradnja u pogledu sigurnosti i iskorijenila trgovina nezakonitim oružjem, što predstavlja rizik za sigurnost EU-a i njegovih građana;

| 27. | Pozdravlja namjeru COARM-a da ESVD sustavnije uključi u pripremu razgovora o stanju u zemljama odredišta i potencijalnim krajnjim korisnicima; ističe da je u tom postupku važno i redovito savjetovanje s Radnom skupinom za ljudska prava (COHOM); |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da učinkovita razmjena informacija i suradnja također zahtijevaju sastanke osoblja službi za politike, izdavanje dozvola i provedbu te potiče pružanje dovoljnih sredstava u tu svrhu; smatra da je ključni čimbenik jačanja provedbe Zajedničkog stajališta širenje relevantnih kapaciteta država članica; poziva države članice i ESVD da povećaju broj članova osoblja koji rade na pitanjima povezanima s izvozom, na nacionalnoj i europskoj razini; potiče osnivanje fondova EU-a koji će se upotrebljavati za izgradnju kapaciteta među službenicima za izdavanje dozvola i provedbu u državama članicama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe potrebu za razvojem načina rješavanja situacija kad države članice različito interpretiraju osam kriterija iz Zajedničkog stajališta za izvoz proizvoda koji su u biti slični, odlaze u slična odredišta i sličnim krajnjim korisnicima, kako bi se sačuvali jednaki uvjeti za sve i vjerodostojnost EU-a u inozemstvu; smatra da je vrijeme da se razmotri snažnija uloga institucija EU-a u pogledu postupka izdavanja dozvola na razini države članice, osobito imajući u vidu takve situacije; poziva države članice da podupru stvaranje nadzornog tijela za kontrolu oružja pod pokroviteljstvom potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije; smatra da bi trebalo uputiti mišljenje onim državama članicama koje namjeravaju izdati dozvolu koju je odbila izdati druga država članica ili više njih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe hitnu potrebu za većom ulogom delegacija EU-a u pružanju pomoći državama članicama i ESVD-u u njihovim procjenama rizika u pogledu izdavanja dozvola za izvoz i provedbi kontrole krajnjih korisnika, kontrole nakon isporuke i inspekcije na licu mjesta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče države članice da u Zajedničko stajalište unesu odredbu kojom bi se zajamčilo da se u slučaju embarga EU-a nekoj trećoj zemlji automatski opozovu dozvole koje su već bile dodijeljene za robu obuhvaćenu embargom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva sve države članice da i dalje pružaju podršku zemljama koje nisu članice Unije u izradi, ažuriranju i provedbi, prema potrebi, zakonodavnih i upravnih mjera za jamčenje sustava kontrole izvoza oružja i vojne tehnologije; |
| --- | --- |

32.

Veće poštovanje obveza izvješćivanja

| 33. | žali zbog činjenice da je 17. godišnje izvješće EU-a objavljeno s velikim zakašnjenjem, odnosno 17 mjeseci nakon što su dozvole izdane i oružje izvezeno; nadalje žali zbog činjenice da je 18. godišnje izvješće EU-a objavljeno tek u ožujku 2017.; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kritičan je prema činjenici da države članice krše osam kriterija; smatra da treba promicati ujednačenu i dosljednu primjenu osam kriterija; napominje da ne postoje odredbe o sankcijama za države članice koje pri dodjeli dozvola ne poštuju osam kriterija i državama članicama preporučuje da organiziraju neovisne provjere; smatra da je potrebno pokrenuti postupak kojim bi se uspostavio mehanizam za sankcioniranje država članica koje se ne pridržavaju Zajedničkog stajališta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na to da su u skladu s člankom 8. stavkom 2. Zajedničkog stajališta sve države članice obvezne izvješćivati o izvozu oružja te poziva sve države članice da se pridržavaju svojih obveza; žali zbog činjenice da je broj država članica koje su dostavile potpune podatke za Godišnje izvješće EU-a, odnosno razvrstane podatke o dozvolama i stvarnom izvozu, bio 21 za 17. izvješće, a samo 20 za 18. izvješće; poziva sve države članice, uključujući Francusku, Njemačku i Ujedinjenu Kraljevinu, tri države članice koje su najveće izvoznice oružja, a koje nisu dostavile potpune podatke, da dostave kompletne podatke o izvršenom izvozu, uzimajući u obzir iduće godišnje izvješće; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na jamčenje ujednačenijih i pravodobnih postupaka izvještavanja i podnošenja podataka, određivanjem strogog roka za podnošenje podataka (najkasnije u siječnju godine koja slijedi onu u kojoj je izvoz izvršen) te fiksnog datuma za objavu tih podataka (najkasnije u ožujku godine koja slijedi onu u kojoj je izvoz izvršen); |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da Zajedničko stajalište treba dopuniti redovito ažuriranim i javno dostupnim popisom, s detaljnim obrazloženjima, kojim se pruža uvid u informacije o tome u kojoj je mjeri izvoz u određene zemlje u skladu s osam kriterija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da bi se trebao uspostaviti standardizirani sustav provjere i izvješćivanja kojim se pružaju informacije o tome krši li se, i u kojoj mjeri, izvozom iz pojedinačnih država članica bilo koji od osam kriterija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče sve države članice da se u cijelosti usklade sa svojim obvezama izvješćivanja utvrđenima u Zajedničkom stajalištu; naglašava da su visokokvalitetni podaci o stvarnim isporukama ključni za razumijevanje načina na koji se osam kriterija primjenjuje; poziva države članice i ESVD da razmotre kako iskoristiti podatke koje pružaju carinska tijela, među ostalim uvođenjem posebnih carinskih oznaka za vojnu robu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uviđa da su sve države članice EU-a potpisnice Ugovora o trgovini oružjem; poziva na univerzalizaciju Ugovora (UTO) i na veću usredotočenost na one zemlje koje nisu potpisnice, uključujući Rusiju i Kinu; također pohvaljuje aktivnosti informiranja u vezi s UTO-om i podržava njegovu učinkovitu provedbu; |
| --- | --- |

40.

Modernizacija povezanih instrumenata

| 41. | potiče na reviziju Zajedničkog popisa robe vojne namjene i popisa priloženih Uredbi o robi s dvojnom namjenom kako bi se osigurala potpuna pokrivenost svih relevantnih bespilotnih sustava; upućuje na svoju rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica u kojoj je u stavci 2. točki (c) istaknut poziv da se naoružane bespilotne letjelice uključe u odgovarajuće režime razoružanja i kontrole oružja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče države članice da provedu detaljniji pregled licencirane proizvodnje u trećim zemljama i osiguraju bolju zaštitu od neželjenih uporaba; zahtijeva strogu primjenu Zajedničkog stajališta u vezi s licenciranom proizvodnjom u trećim zemljama; potiče države članice da pri donošenju odluke o prijenosima kojima bi se poboljšao proizvodni i/ili izvozni kapacitet neke države u pogledu vojne opreme razmotre stajališta i status te države u odnosu na Ugovor o trgovini oružjem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da bi provedba Direktive 2009/43/EZ o pojednostavljenju uvjeta za transfer proizvoda za obranu unutar Zajednice trebala biti u skladu s provedbom Zajedničkog stajališta, posebno kada je riječ o zamjenskim i sastavnim dijelovima; napominje da Zajedničko stajalište nema ograničenja u području primjene te se, u skladu s time, osam kriterija ujedno primjenjuje na izvoz unutar EU-a; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zabrinut je zbog problema u pogledu kibersigurnosti, osobito napretka u hakerskim metodama za pristup informacijama i podacima nacionalnih tijela za izdavanje dozvola; poziva države članice i Komisiju da ulože dovoljna sredstva u tehnologiju i ljudske resurse u cilju izobrazbe pojedinaca u posebnim programima i metodama u području kibersigurnosti kako bi se spriječili i riješili navedeni izazovi za kibersigurnost; |
| --- | --- |

44.

Uloga parlamenata i javnog mnijenja

| 45. | napominje da svi nacionalni parlamenti ne pregledaju s pažnjom odluke nacionalnih vlada u području izdavanju dozvola tako da, primjerice, pripremaju godišnja izvješća o izvozu oružja te u tom pogledu potiče općenito povećanje parlamentarnog i javnog nadzora; upućuje na Poslovnik Europskog parlamenta, u kojem se predviđa mogućnost redovitog reagiranja na godišnja izvješća EU-a o izvozu oružja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja redovita savjetovanja s nacionalnim parlamentima, tijelima za nadzor izvoza oružja, industrijskim udruženjima i civilnim društvom, što je ključno za postizanje istinske transparentnosti; poziva COARM, sve države članice i ESVD na pojačani dijalog s civilnim društvom te savjetovanja s nacionalnim parlamentima i tijelima za nadzor izvoza oružja; potiče nacionalne parlamente, civilno društvo i akademsku zajednicu na provedbu neovisnog nadzora trgovine oružjem i poziva države članice i ESVD da pruže potporu takvim aktivnostima, među ostalim i financijskim sredstvima; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

(2)  SL C 163, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL C 153, 16.5.2016., str. 1.

(4)  SL L 326, 11.12.2015., str. 56.

(5)  SL L 139, 30.5.2017., str. 38.

(6)  SL C 97, 28.3.2017., str. 1.

(7)  Ugovor o trgovini oružjem, UN, 13-27217.

(8)  SL L 341, 18.12.2013., str. 56.

(9)  SL L 146, 10.6.2009., str. 1.

(10)  SL L 134, 29.5.2009., str. 1.

(11)  SL L 338, 13.12.2016., str. 1.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0472.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0066.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0502.

(15)  SL C 285, 29.8.2017., str. 110.

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0289.

(17)  Trendovi u međunarodnom prijenosu teškog naoružanja, 2016., informativni članak Međunarodnog instituta za mirovna istraživanja (SIPRI), veljača 2017.

(18)  Ibid.

(19)  Ibid.

(20)  Izvješće o izvozu oružja za 2016., Gemeinsame Konferenz Kirche und Entwicklung (GKKE) (Zajednička konferencija o crkvi i razvoju), str. 54.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/71

---

P8_TA(2017)0345

Politički odnosi EU-a s Latinskom Amerikom

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Latinskom Amerikom (2017/2027(INI))

(2018/C 337/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegovu glavu V. o vanjskom djelovanju EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegovu glavu V. o vanjskom djelovanju EU-a,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov dio peti, glave I. – III. i glavu V. (zajednička trgovinska politika, razvojna suradnja i humanitarna pomoć te međunarodni sporazumi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov dio peti, glave I. – III. i glavu V. (zajednička trgovinska politika, razvojna suradnja i humanitarna pomoć te međunarodni sporazumi),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. listopada 2016. o Globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. listopada 2016. o Globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2009. naslovljenu „Europska unija i Latinska Amerika: globalni akteri u partnerstvu” (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2009. naslovljenu „Europska unija i Latinska Amerika: globalni akteri u partnerstvu” (COM(2009)0495),

| — | uzimajući u obzir snažne kulturne, jezične, političke i povijesne spone, koje su dijelom posljedica desetljeća intenzivne migracije između država članica EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir snažne kulturne, jezične, političke i povijesne spone, koje su dijelom posljedica desetljeća intenzivne migracije između država članica EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. (pitanja u vezi s pojedinim zemljama i regijama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. (pitanja u vezi s pojedinim zemljama i regijama),

| — | uzimajući u obzir izjave s dosad održanih sastanaka na vrhu čelnika država i vlada zemalja Latinske Amerike i Kariba te Europske unije, a posebno izjavu s drugog sastanka na vrhu između Europske unije i Zajednice latinoameričkih i karipskih zemalja (CELAC), održanog u Bruxellesu 10. i 11. lipnja 2015. na temu „Oblikovanje zajedničke budućnosti: zajedničkim snagama za napredna, povezana i održiva društva u korist naših građana”, na kojemu je usvojena politička izjava pod nazivom „Partnerstvo za budući naraštaj”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave s dosad održanih sastanaka na vrhu čelnika država i vlada zemalja Latinske Amerike i Kariba te Europske unije, a posebno izjavu s drugog sastanka na vrhu između Europske unije i Zajednice latinoameričkih i karipskih zemalja (CELAC), održanog u Bruxellesu 10. i 11. lipnja 2015. na temu „Oblikovanje zajedničke budućnosti: zajedničkim snagama za napredna, povezana i održiva društva u korist naših građana”, na kojemu je usvojena politička izjava pod nazivom „Partnerstvo za budući naraštaj”,

| — | uzimajući u obzir izjavu s foruma za civilno društvo između EU-a i CELAC-a od 11. svibnja 2015. pod naslovom „Jednakost, prava i demokratska participacija za stanovništvo europskih te latinoameričkih i karipskih zemalja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu s foruma za civilno društvo između EU-a i CELAC-a od 11. svibnja 2015. pod naslovom „Jednakost, prava i demokratska participacija za stanovništvo europskih te latinoameričkih i karipskih zemalja”,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje s prvog ministarskog međusamitskog sastanka održanog 25. i 26. listopada 2016. u Santo Domingu (Dominikanska Republika), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje s prvog ministarskog međusamitskog sastanka održanog 25. i 26. listopada 2016. u Santo Domingu (Dominikanska Republika),

| — | uzimajući u obzir izjavu usvojenu na 25. ibero-američkom sastanku na vrhu čelnika država i vlada održanog u Cartageni de Indias (Kolumbija) 28. i 29. listopada 2016. naslovljenu „Mladi, poduzetništvo i obrazovanje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu usvojenu na 25. ibero-američkom sastanku na vrhu čelnika država i vlada održanog u Cartageni de Indias (Kolumbija) 28. i 29. listopada 2016. naslovljenu „Mladi, poduzetništvo i obrazovanje”,

| — | uzimajući u obzir političku izjavu s petog sastanka na vrhu čelnika država i vlada CELAC-a održanog 25. siječnja 2017. u Punta Cani (Dominikanska Republika), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političku izjavu s petog sastanka na vrhu čelnika država i vlada CELAC-a održanog 25. siječnja 2017. u Punta Cani (Dominikanska Republika),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2016. o potpori mirovnom procesu u Kolumbiji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2016. o potpori mirovnom procesu u Kolumbiji (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o Venezueli, posebno one od 8. lipnja 2016. (2) i 27. travnja 2017. (3) o stanju u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o Venezueli, posebno one od 8. lipnja 2016. (2) i 27. travnja 2017. (3) o stanju u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 5. srpnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kube, s druge strane (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 5. srpnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kube, s druge strane (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2014. o nestanku 43 studenta učiteljskog fakulteta u Meksiku (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2014. o nestanku 43 studenta učiteljskog fakulteta u Meksiku (5),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europsko-latinskoameričke parlamentarne skupštine (EuroLat), a posebno one od 22. rujna 2016. o trgovinskim aspektima raznih pregovora koje EU trenutačno vodi sa zemljama Latinske Amerike i Kariba (6), o borbi protiv siromaštva u okviru ciljeva održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030. (7), o financiranju političkih stranaka u Europskoj uniji i Latinskoj Americi (8) te o gospodarskim i financijskim odnosima s Narodnom Republikom Kinom iz perspektive biregionalnog strateškog partnerstva između EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba (9) i rezoluciju od 29. ožujka 2014. o femicidu u Europskoj uniji i Latinskoj Americi (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europsko-latinskoameričke parlamentarne skupštine (EuroLat), a posebno one od 22. rujna 2016. o trgovinskim aspektima raznih pregovora koje EU trenutačno vodi sa zemljama Latinske Amerike i Kariba (6), o borbi protiv siromaštva u okviru ciljeva održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030. (7), o financiranju političkih stranaka u Europskoj uniji i Latinskoj Americi (8) te o gospodarskim i financijskim odnosima s Narodnom Republikom Kinom iz perspektive biregionalnog strateškog partnerstva između EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba (9) i rezoluciju od 29. ožujka 2014. o femicidu u Europskoj uniji i Latinskoj Americi (10),

| — | uzimajući u obzir preporuku EuroLata od 22. rujna 2016. o migracijama, razvoju i gospodarskoj krizi (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku EuroLata od 22. rujna 2016. o migracijama, razvoju i gospodarskoj krizi (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2010. o strategiji za odnose s Latinskom Amerikom (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2010. o strategiji za odnose s Latinskom Amerikom (12),

| — | uzimajući u obzir Izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o članku 5. stavku 2. točki (b) podtočki ii. Uredbe (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o članku 5. stavku 2. točki (b) podtočki ii. Uredbe (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju br. 169 Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima, osobito njezin članak 14. o pravima vlasništva i posjedovanja naroda uključenih u uporabu zemljišta koje tradicionalno nastanjuju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju br. 169 Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima, osobito njezin članak 14. o pravima vlasništva i posjedovanja naroda uključenih u uporabu zemljišta koje tradicionalno nastanjuju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o ulozi EU-a u promicanju šireg transatlantskog partnerstva (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o ulozi EU-a u promicanju šireg transatlantskog partnerstva (13),

| — | uzimajući u obzir preporuke dane u tematskom izvješću Revizorskog suda o djelotvornosti spajanja bespovratnih sredstava instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima financijskih institucija za potporu vanjskim politikama EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke dane u tematskom izvješću Revizorskog suda o djelotvornosti spajanja bespovratnih sredstava instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima financijskih institucija za potporu vanjskim politikama EU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0268/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0268/2017),

| A. | budući da je regija Latinske Amerike i Kariba ključni partner EU-a kada je riječ o zajedničkom suočavanju s aktualnim globalnim izazovima, kao što su iskorjenjivanje siromaštva, pristup pitkoj vodi, opće poštovanje ljudskih prava, mir i sigurnost, socioekonomski razvoj, nedostatak dobrog upravljanja, održivost, borba protiv klimatskih promjena, digitalna transformacija i upravljanje migracijama; |
| --- | --- |

A.

budući da je regija Latinske Amerike i Kariba ključni partner EU-a kada je riječ o zajedničkom suočavanju s aktualnim globalnim izazovima, kao što su iskorjenjivanje siromaštva, pristup pitkoj vodi, opće poštovanje ljudskih prava, mir i sigurnost, socioekonomski razvoj, nedostatak dobrog upravljanja, održivost, borba protiv klimatskih promjena, digitalna transformacija i upravljanje migracijama;

| B. | budući da se partnerstvo EU-a i regije Latinske Amerike i Kariba temelji na čvrstim povijesnim i kulturnim sponama, opsežnim međuljudskim razmjenama, snažnim i rastućim trgovinskim i investicijskim tokovima te zajedničkim vrijednostima, kao što su demokracija, ljudska prava i vladavina prava; |
| --- | --- |

B.

budući da se partnerstvo EU-a i regije Latinske Amerike i Kariba temelji na čvrstim povijesnim i kulturnim sponama, opsežnim međuljudskim razmjenama, snažnim i rastućim trgovinskim i investicijskim tokovima te zajedničkim vrijednostima, kao što su demokracija, ljudska prava i vladavina prava;

| C. | budući da 33 zemlje Latinske Amerike i Kariba karakteriziraju različite političke, gospodarske i kulturne značajke koje iziskuju drugačije pristupe zasnovane na dosljednom i usklađenom okviru u kontekstu vanjskog djelovanja EU-a, uz stalnu zaštitu vrijednosti EU-a u pogledu demokracije i ljudskih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da 33 zemlje Latinske Amerike i Kariba karakteriziraju različite političke, gospodarske i kulturne značajke koje iziskuju drugačije pristupe zasnovane na dosljednom i usklađenom okviru u kontekstu vanjskog djelovanja EU-a, uz stalnu zaštitu vrijednosti EU-a u pogledu demokracije i ljudskih prava;

| D. | budući da se dugotrajno partnerstvo EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba temelji na povijesnim, kulturnim, ljudskim i gospodarskim sponama, koje ne treba smatrati razumljivima samima po sebi i koje bi trebale biti usmjerenije na horizontalnu razinu, zajedničkim načelima i vrijednostima, uključujući poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, vladavine prava, međunarodnog mira i sigurnosti, te na zajedničkoj potpori multilateralnom sustavu globalnog upravljanja temeljenog na zajedničkim normama i dijalogu; |
| --- | --- |

D.

budući da se dugotrajno partnerstvo EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba temelji na povijesnim, kulturnim, ljudskim i gospodarskim sponama, koje ne treba smatrati razumljivima samima po sebi i koje bi trebale biti usmjerenije na horizontalnu razinu, zajedničkim načelima i vrijednostima, uključujući poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, vladavine prava, međunarodnog mira i sigurnosti, te na zajedničkoj potpori multilateralnom sustavu globalnog upravljanja temeljenog na zajedničkim normama i dijalogu;

| E. | budući da EU i zemlje Latinske Amerike i Kariba zajedno obuhvaćaju trećinu stanovništva članica Ujedinjenih naroda te čine otprilike 25 % svjetskog BDP-a; |
| --- | --- |

E.

budući da EU i zemlje Latinske Amerike i Kariba zajedno obuhvaćaju trećinu stanovništva članica Ujedinjenih naroda te čine otprilike 25 % svjetskog BDP-a;

| F. | budući da su prioriteti vanjskog djelovanja EU-a kad su u pitanju zemlje Latinske Amerike i Kariba jačanje političkog dijaloga i suradnje u području migracija, klimatskih promjena, energije i borbe protiv organiziranog kriminala te ulaganje u dublje socioekonomske spone pojednostavljenjem izdavanja viza, studentskim razmjenama i suradnjom u području istraživanja; |
| --- | --- |

F.

budući da su prioriteti vanjskog djelovanja EU-a kad su u pitanju zemlje Latinske Amerike i Kariba jačanje političkog dijaloga i suradnje u području migracija, klimatskih promjena, energije i borbe protiv organiziranog kriminala te ulaganje u dublje socioekonomske spone pojednostavljenjem izdavanja viza, studentskim razmjenama i suradnjom u području istraživanja;

| G. | budući da biregionalno strateško pridruživanje između Europske unije i Latinske Amerike i Kariba, pokrenuto u lipnju 1999. u cilju jačanja odnosa između dviju regija i dalje nije konsolidirano postignuće; |
| --- | --- |

G.

budući da biregionalno strateško pridruživanje između Europske unije i Latinske Amerike i Kariba, pokrenuto u lipnju 1999. u cilju jačanja odnosa između dviju regija i dalje nije konsolidirano postignuće;

| H. | budući da je regija Latinske Amerike i Kariba doživjela znatne promjene u posljednjem desetljeću, kao što su uzdizanje velikog dijela stanovništva do srednje klase na temelju gospodarskih reformi i socijalnih politika, bolja raspodjela bogatstva stečenog u zemljama regije čime je omogućen lakši pristup obrazovanju, zdravstvu i dobrim uvjetima stanovanja, kao i sveukupne demokratske konsolidacije, ali i okončanje robnog superciklusa koji je milijune ljudi izložio riziku od povratka u siromaštvo |
| --- | --- |

H.

budući da je regija Latinske Amerike i Kariba doživjela znatne promjene u posljednjem desetljeću, kao što su uzdizanje velikog dijela stanovništva do srednje klase na temelju gospodarskih reformi i socijalnih politika, bolja raspodjela bogatstva stečenog u zemljama regije čime je omogućen lakši pristup obrazovanju, zdravstvu i dobrim uvjetima stanovanja, kao i sveukupne demokratske konsolidacije, ali i okončanje robnog superciklusa koji je milijune ljudi izložio riziku od povratka u siromaštvo

| I. | budući da je nakon desetljeća impresivnog gospodarskog rasta okončanje ciklusa visokih cijena sirovina, o kojima ovisi većina zemalja Latinske Amerike i Kariba, zajedno s usporavanjem gospodarstva u Kini koja je trenutačno njihov drugi najveći trgovinski partner nakon SAD-a, prouzročilo gospodarsku stagnaciju ili čak recesiju u raznim zemljama regije, ugrožavajući velik dio postignutog napretka i izlažući milijune ljudi riziku od povratka u siromaštvo; |
| --- | --- |

I.

budući da je nakon desetljeća impresivnog gospodarskog rasta okončanje ciklusa visokih cijena sirovina, o kojima ovisi većina zemalja Latinske Amerike i Kariba, zajedno s usporavanjem gospodarstva u Kini koja je trenutačno njihov drugi najveći trgovinski partner nakon SAD-a, prouzročilo gospodarsku stagnaciju ili čak recesiju u raznim zemljama regije, ugrožavajući velik dio postignutog napretka i izlažući milijune ljudi riziku od povratka u siromaštvo;

| J. | budući da je u nekim zemljama Latinske Amerike prisutna snažna javna potražnja za većom demokracijom i sudjelovanjem te održivim gospodarskim politikama; |
| --- | --- |

J.

budući da je u nekim zemljama Latinske Amerike prisutna snažna javna potražnja za većom demokracijom i sudjelovanjem te održivim gospodarskim politikama;

| K. | budući da je vladavina prava, koja se odražava u stabilnom pravnom okviru kojim se jamči pravna sigurnost, ključna za privlačenje ulaganja nužnih za promicanje gospodarskog oporavka; |
| --- | --- |

K.

budući da je vladavina prava, koja se odražava u stabilnom pravnom okviru kojim se jamči pravna sigurnost, ključna za privlačenje ulaganja nužnih za promicanje gospodarskog oporavka;

| L. | budući da poštovanje vladavine prava i stabilnog pravnog i političkog okvira dvjema regijama omogućuje tržišno gospodarstvo i poticajno investicijsko okruženje koje obuhvaća mjere zaštite načela pravne sigurnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da poštovanje vladavine prava i stabilnog pravnog i političkog okvira dvjema regijama omogućuje tržišno gospodarstvo i poticajno investicijsko okruženje koje obuhvaća mjere zaštite načela pravne sigurnosti;

| M. | budući da visoke razine inflacije onemogućuju rast te se stoga to pitanje treba riješiti bez odgađanja; budući da su pouzdani devizni tečajevi ključni za gospodarski razvoj određene zemlje; budući da je ključno provesti industrijsku politiku u cilju povećanja produktivnosti, diversifikacije gospodarstva i privlačenja ulaganja; |
| --- | --- |

M.

budući da visoke razine inflacije onemogućuju rast te se stoga to pitanje treba riješiti bez odgađanja; budući da su pouzdani devizni tečajevi ključni za gospodarski razvoj određene zemlje; budući da je ključno provesti industrijsku politiku u cilju povećanja produktivnosti, diversifikacije gospodarstva i privlačenja ulaganja;

| N. | budući da sporazumi o pridruživanju između Europske unije i zemalja Latinske Amerike i Kariba pridonose poboljšanju političkih i trgovinskih dijaloga i investicijskoj klimi otvaranjem sektora usluga i tržišta javne nabave, što omogućuje provedbu infrastrukturnih projekata; |
| --- | --- |

N.

budući da sporazumi o pridruživanju između Europske unije i zemalja Latinske Amerike i Kariba pridonose poboljšanju političkih i trgovinskih dijaloga i investicijskoj klimi otvaranjem sektora usluga i tržišta javne nabave, što omogućuje provedbu infrastrukturnih projekata;

| O. | budući da je izuzetno važno da Latinska Amerika i EU razviju zajednički program; |
| --- | --- |

O.

budući da je izuzetno važno da Latinska Amerika i EU razviju zajednički program;

| P. | budući da je EU zadnjih godina osjetio bitne promjene, naročito zbog gospodarske krize, izazova povezanih s Brexitom i izbjegličke krize; |
| --- | --- |

P.

budući da je EU zadnjih godina osjetio bitne promjene, naročito zbog gospodarske krize, izazova povezanih s Brexitom i izbjegličke krize;

| Q. | budući da aktualne dominantne geopolitičke mijene na djelu u zemljama Latinske Amerike i Kariba, a koje podrazumijevaju, među ostalim, sve veću prisutnost azijskih država u potrazi za gospodarskim partnerima u toj regiji, iziskuju od EU-a da ponovno utvrdi položaj kao istinski saveznik svojih latinskoameričkih i karipskih partnera ne samo u pogledu gospodarske razmjene, nego i kao partner u pogledu društvenog napretka i obrane zajedničkih vrijednosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da aktualne dominantne geopolitičke mijene na djelu u zemljama Latinske Amerike i Kariba, a koje podrazumijevaju, među ostalim, sve veću prisutnost azijskih država u potrazi za gospodarskim partnerima u toj regiji, iziskuju od EU-a da ponovno utvrdi položaj kao istinski saveznik svojih latinskoameričkih i karipskih partnera ne samo u pogledu gospodarske razmjene, nego i kao partner u pogledu društvenog napretka i obrane zajedničkih vrijednosti;

| R. | budući da je trenutačni Globalni sporazum između EU-a i Meksika stupio na snagu 1997., trenutačni Sporazum o pridruživanju između EU-a i Čilea 2003. i trenutačni Međuregionalni okvirni sporazum o suradnji između EU-a i Mercosura 1999. godine; budući da je zbog važnosti tih sporazuma za EU i zemlje Latinske Amerike i Kariba potreban ambiciozan poticaj u tekućim pregovorima o njihovu osuvremenjivanju kako bi se postigli najsuvremeniji i najprogresivniji sporazumi; |
| --- | --- |

R.

budući da je trenutačni Globalni sporazum između EU-a i Meksika stupio na snagu 1997., trenutačni Sporazum o pridruživanju između EU-a i Čilea 2003. i trenutačni Međuregionalni okvirni sporazum o suradnji između EU-a i Mercosura 1999. godine; budući da je zbog važnosti tih sporazuma za EU i zemlje Latinske Amerike i Kariba potreban ambiciozan poticaj u tekućim pregovorima o njihovu osuvremenjivanju kako bi se postigli najsuvremeniji i najprogresivniji sporazumi;

| S. | budući da je EU najveći izvor razvojne pomoći u regiji Latinske Amerike i Kariba, što se odražava u Instrumentu za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020., glavni ulagač i jedan od najvažnijih trgovinskih partnera sa zemljama regije Latinske Amerike i Kariba te da je europska suradnja snažna zbog prisutne financijske i trostrane suradnje; |
| --- | --- |

S.

budući da je EU najveći izvor razvojne pomoći u regiji Latinske Amerike i Kariba, što se odražava u Instrumentu za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020., glavni ulagač i jedan od najvažnijih trgovinskih partnera sa zemljama regije Latinske Amerike i Kariba te da je europska suradnja snažna zbog prisutne financijske i trostrane suradnje;

| T. | budući da Europska komisija izrađuje Novi program za razvoj u okviru Programa do 2030. i da se pojam održivog razvoja mora primjenjivati i biti obuhvaćen u svim zemljama Latinske Amerike (uključujući i zemlje sa srednje visokim dohotkom) te da se u ovom novom pristupu moraju uzeti u obzir drugi kriteriji osim dohotka po glavi stanovnika; |
| --- | --- |

T.

budući da Europska komisija izrađuje Novi program za razvoj u okviru Programa do 2030. i da se pojam održivog razvoja mora primjenjivati i biti obuhvaćen u svim zemljama Latinske Amerike (uključujući i zemlje sa srednje visokim dohotkom) te da se u ovom novom pristupu moraju uzeti u obzir drugi kriteriji osim dohotka po glavi stanovnika;

| U. | budući da su Latinska Amerika i Karibi sustavno zauzimali drugo mjesto kad je u pitanju utvrđivanje glavnih prioriteta vanjske politike EU-a, unatoč očitim kulturnim i jezičnim sponama koje ga povijesno povezuju sa zemljama Latinske Amerike i Kariba i unatoč potrebi za pronalaskom novih saveznika s obzirom na sve veći gubitak njegova geopolitičkog utjecaja u svijetu; |
| --- | --- |

U.

budući da su Latinska Amerika i Karibi sustavno zauzimali drugo mjesto kad je u pitanju utvrđivanje glavnih prioriteta vanjske politike EU-a, unatoč očitim kulturnim i jezičnim sponama koje ga povijesno povezuju sa zemljama Latinske Amerike i Kariba i unatoč potrebi za pronalaskom novih saveznika s obzirom na sve veći gubitak njegova geopolitičkog utjecaja u svijetu;

| V. | uzimajući u obzir važnost Atlantskog oceana u cijelosti, što uključuje Europsku uniju, Sjevernu Ameriku, Srednju Ameriku, Južnu Ameriku i zemlje atlantske regije Afrike, kao i potrebu za suradnjom između regija i zemalja koji ga čine, kako bi im se svima omogućilo da se suoče s izazovima koji su zajednički ovom velikom prostoru; |
| --- | --- |

V.

uzimajući u obzir važnost Atlantskog oceana u cijelosti, što uključuje Europsku uniju, Sjevernu Ameriku, Srednju Ameriku, Južnu Ameriku i zemlje atlantske regije Afrike, kao i potrebu za suradnjom između regija i zemalja koji ga čine, kako bi im se svima omogućilo da se suoče s izazovima koji su zajednički ovom velikom prostoru;

| W. | budući da će se sljedeća Ministarska konferencija WTO-a održati u Buenos Airesu u prosincu 2017. te da će se tom prilikom sastati i parlamentarna izaslanstva država članica; |
| --- | --- |

W.

budući da će se sljedeća Ministarska konferencija WTO-a održati u Buenos Airesu u prosincu 2017. te da će se tom prilikom sastati i parlamentarna izaslanstva država članica;

| X. | budući da se provedbom Programa održivog razvoja do 2030. jamči univerzalan pristup informacijama i zaštita slobode izražavanja; |
| --- | --- |

X.

budući da se provedbom Programa održivog razvoja do 2030. jamči univerzalan pristup informacijama i zaštita slobode izražavanja;

| Y. | budući da se u Latinskoj Americi nalazi deset zemalja s najboljim energetskim upravljanjem te da se 20 % svjetskih rezervi nafte nalazi u Latinskoj Americi; |
| --- | --- |

Y.

budući da se u Latinskoj Americi nalazi deset zemalja s najboljim energetskim upravljanjem te da se 20 % svjetskih rezervi nafte nalazi u Latinskoj Americi;

| Z. | budući da su dvije zemlje Latinske Amerike, Meksiko i Brazil, prepoznate kao strateški partneri Europske unije; |
| --- | --- |

Z.

budući da su dvije zemlje Latinske Amerike, Meksiko i Brazil, prepoznate kao strateški partneri Europske unije;

| 1. | ističe da se partnerstvo između EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba temelji na zajedničkim načelima, vrijednostima i interesima kao što su demokracija, ljudska prava, mir i solidarnost, vladavina prava i neovisno sudstvo kao i na obvezi da se ta načela odražavaju u horizontalnom odnosu te da su ona postala ključna za nastavak biregionalne razmjene i suradnje; ističe da se EU i zemlje Latinske Amerike i Kariba u razdoblju nakon gospodarske krize suočavaju sa zajedničkim izazovima u području održivog gospodarskog rasta i borbe protiv nezaposlenosti, digitalne transformacije, socijalne uključenosti i rodne ravnopravnosti, dijeleći pritom zajedničke vrijednosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe činjenicu da novi geopolitički scenarij doprinosi jačanju regije Latinske Amerike i Kariba s obzirom na to da je riječ o strateškom prioritetu i prilici vanjske politike EU-a jer obje regije dijele istu viziju svijeta s uporištem u multilateralizmu, dijalogu, održivosti, vladavini prava, poštovanju ljudskih prava i uključivim otvorenim društvima; prepoznaje pozitivnu i bogatu raznolikost dionika uključenih u odnose EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba, uključujući države, gradove i lokalna tijela, sveučilišta, civilno društvo i korporacije kao i Europski gospodarski i socijalni odbor; poziva na daljnju koordinaciju sporazuma, mjera u području suradnje i političkih kontakata na visokoj razini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da su širenje političke i gospodarske suradnje i izgradnja snažnijih partnerstava sa zemljama Latinske Amerike i Kariba ključne kao komplementarne aktivnosti na biregionalnoj, podregionalnoj i bilateralnoj razini; naglašava potrebu za tom suradnjom kako bi se ostvario učinkovit doprinos konsolidaciji gospodarskog rasta s pomoću održivih socioekonomskih razvojnih politika, uz istodobno jamčenje socijalne uključenosti, građanskih sloboda i ljudskih prava te smanjenja siromaštva; smatra da bi se u okviru partnerstva EU-a i Latinske Amerike i Kariba i sporazuma o pridruživanju trebale uzeti u obzir gospodarske razlike među regijama te bi trebalo voditi brigu o tome da se postojeće neusklađenosti dodatno ne povećaju; napominje da je prisutnost europskih poduzeća izuzetno važna za nacionalna gospodarstva zemalja Latinske Amerike i ističe da njihove aktivnosti moraju biti usklađene s postojećim pravilima i postupcima praćenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava važnost sastanaka na vrhu između EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba kao instrumenta strateškog biregionalnog partnerstva u novom okviru za politički dijalog; poziva EU i zemlje Latinske Amerike i Kariba da osnaže to partnerstvo i politički dijalog u okviru svojih tematskih dijaloga i glavnih inicijativa, kao što su Zajednička inicijativa za istraživanje i inovacije, Strukturirani dijalog o migraciji i Mehanizam za koordinaciju i suradnju u području droga, radeći na jasno utvrđenim zajedničkim interesima ne bi li udruženim snagama pristupili rješavanju ključnih globalnih izazova u područjima dobrog upravljanja, gospodarskog rasta, socijalne kohezije, kulture, inovacija i okoliša u multilateralnim forumima kao što su Ujedinjeni narodi, skupina G-20 i Svjetska trgovinska organizacija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja obvezu koju su preuzeli EU i zemlje Latinske Amerike o jačanju suradnje u pogledu globalnog plana i zastupa multilateralni pristup WTO-a kao temelj otvorenog trgovinskog sustava, koji počiva na predvidivim, ali uključivim pravilima, učinkovitima u postizanju ciljeva smanjenja siromaštva i promicanja održivog razvoja, transparentnih i demokratskih, s pojačanom parlamentarnom dimenzijom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovo naglašava svoju podršku regionalnoj integraciji unutar regije Latinske Amerike te ističe potrebu za boljom koordinacijom među različitim programima regionalne integracije u tom zemljopisnom području, vodeći pritom računa o razlikama u brzini integracije; preporučuje poboljšani dijalog, suradnju i razmjenu najboljih praksi sa zemljama Latinske Amerike i Kariba, Mercosurom, Andskom zajednicom naroda, Sustavom integracije srednjoameričkih država i Pacifičkim savezom kako bi se pojačao dijalog o područjima od zajedničkog interesa i kako bi se ojačali institucionalni okviri; preporučuje jačanje regionalnih inicijativa o političkom dijalogu, suradnji i razmjeni najboljih praksi kao što su Unija južnoameričkih država (UNASUR), Organizacija američkih država (OAS) i Karipska zajednica (CARICOM) radi razvoja demokracije u Južnoj Americi; naglašava važnost jačanja međuparlamentarne suradnje između EU-a i Latinske Amerike i Kariba, osobito između Europskog parlamenta i raznih regionalnih parlamenata, uz razmjenu političkog i institucijskog iskustva i znanja; pozdravlja nedavno uspostavljen dijalog između Mercosura i Pacifičkog saveza u cilju postupne konvergencije i rasta u kontekstu savjetovanja o budućim regionalnim i globalnim izazovima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da su politička stabilnost, gospodarska pravila i institucijska snaga, kojima se jamči poštovanje vladavine prava i transparentnosti, temelj okruženja koje privlači dugoročna ulaganja u skladu s pravnom sigurnošću; naglašava da takav pravni okvir zahtijeva snažne demokratske institucije i odgovorno gospodarsko planiranje te napore u cilju jačanja političkog dijaloga i gospodarskih partnerstava s regijom i vanjskim partnerima; podsjeća da u tom kontekstu da partnerstvom s EU-om ima središnju ulogu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava dinamičnost Pacifičkog saveza koji okuplja Čile, Kolumbiju, Meksiko i Peru te poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da razmotri potrebu da Europska unija sudjeluje kao promatrač u spomenutom Savezu, kao što to već čine brojne države članice EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da trenutačni globalni izazovi, uključujući ljudska prava, mir, sigurnost, borbu protiv korupcije, nekažnjavanje, manjak dobrog upravljanja, socioekonomski održivi razvoj, iskorjenjivanje siromaštva, digitalnu transformaciju, masovne migracije, rodnu ravnopravnost, kibersigurnost, organizirani kriminal i terorizam, trgovinu drogom, klimatske promjene, geopolitičke promjene, nejednakosti unutar i između pojedinih zemalja, neregulirane radne odnose i sve veću nezaposlenost otvaraju nove mogućnosti i kanale suradnje za strateško partnerstvo između EU-a i Latinske Amerike i Kariba koje se temelji na zajedničkoj viziji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je, unatoč zabilježenom znatnom gospodarskom razvoju koji je doveo do smanjenja stopa siromaštva i nejednakosti, nejednakost i dalje znatna prepreka razvoju južnoameričke regije u kojoj 175 milijuna ljudi živi u siromaštvu i socijalnoj isključenosti, osobito žene i maloljetnici; ističe da su gospodarski rast, uključivi socijalni razvoj, pravedna raspodjela bogatstva i univerzalne javne usluge ključni za rješavanje tog pitanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da se cilj iskorjenjivanja siromaštva i smanjenja nejednakosti mora postići uz pomoć gospodarskih reformi, socijalne kohezije i politika inkluzije, veće mogućnosti zapošljavanja, pristupa obrazovanju, i naglašava potrebu za zaštitom svih građana i povećanjem srednje klase, bez obzira na posljedice na gospodarski ciklus, konsolidacijom postignuća u pogledu poboljšanja kvalitete životnih uvjeta, uključujući uspostavom sustava socijalne zaštite i poštovanjem demokratskih vrijednosti i ljudskih prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je potrebno da se gospodarstva integriraju u globalne lance vrijednosti utemeljene na modelu kružnog gospodarstva te da se prepozna važnost razvoja bilateralnih i multilateralnih trgovinskih sporazuma kao djelotvornog alata kojim se može pridonijeti rješavanju zajedničkih globalnih izazova, istodobno promičući, među ostalim, dostojanstven rad i socijalni dijalog kao pokretače održivog razvoja; ističe važnost stvaranja uvjeta kojima se gospodarstvima obaju regija omogućuje diversifikacija čime će postati manje ovisna i podložna globalnim cikličkim promjenama; naglašava važnost promicanja prijenosa znanja u području znanosti i tehnologija, jačanja ljudskog kapitala i diversifikacije zapošljavanja, zbog čega je nužno povećati ulaganja u obrazovanje, osposobljavanje i vještine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja protokol od 11. studenoga 2016. o pridruživanju Ekvadora Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a, Kolumbije i Perua koji su potpisali EU, njegove države članice, Ekvador, Kolumbija i Peru; podsjeća da se tim Sporazumom ukidaju visoke carinske tarife i uklanjaju tehničke prepreke trgovini, liberalizira tržište usluga, otvaraju tržišta javne nabave te da obuhvaćaju obveze u pogledu brzih i učinkovitih mehanizama za rješavanje sporova; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da je EU najveći strani ulagač u Latinsku Ameriku i Karibe i drugi najveći trgovinski partner te da uspostavlja dvosmjerne gospodarske odnose koji se temelje na vrijednostima kvalitete, društvene odgovornosti, otvaranja radnih mjesta, prijenosa tehnologija te istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče daljnja javna i privatna partnerstva u cilju podupiranja gospodarskog razvoja, poduzetništva, rasta i stranih ulaganja; ističe potrebu za suzbijanjem neslužbenog gospodarstva i nedovoljne razvijenosti i niske konkurentnosti MSP-ova; poziva na pojednostavnjenje i poboljšanje međuregionalne mobilnosti, uz istovremeno osiguravanje međusobne usklađenosti prava radnika i jačanje koordinacije sustava socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe potrebu za stvaranjem održivih i učinkovitih poreznih sustava u objema regijama, zajedno s odgovarajućom poreznom kulturom, uključujući uspostavu učinkovitih općih računovodstvenih ureda, kojom bi se mogao poticati gospodarski rast i razvoj socijalne države koja pruža i osigurava javna dobra i usluge, kao što su pristup svih građana javnom obrazovanju, zdravstvu, infrastrukturi socijalne zaštite i sigurnosti, te ponavlja da porezne oaze i izbjegavanje plaćanja poreza negativno utječu na gospodarski i društveni razvoj, napredak i blagostanje te ispravno funkcioniranje gospodarske i socijalne redistributivne politike; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da su gospodarski rast i trgovina ključni elementi u postizanju održivog razvoja, ali nisu dovoljni za smanjenje siromaštva, nejednakosti i isključenosti; apelira na donošenje djelotvornih politika kojima se doprinosi smanjenju spomenutih problema uz pomoć diversificiranog, održivog i uključivog rasta sa snažnim naglaskom na socijalnim pitanjima, institucijskoj potpori i poštovanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da središnji cilj suradnje između zemalja Latinske Amerike i Kariba te EU-a mora biti postizanje ciljeva održivog razvoja; apelira na Uniju da potiče programe proračunske potpore; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podupire Novi program za razvoj Europske komisije u okviru Programa do 2030.; ponavlja da bi Program održivog razvoja do 2030. i ciljevi o održivom razvoju trebali biti glavni instrument suradnje između EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba, uključujući sve njihove dimenzije gospodarskog, socijalnog i održivog razvoja, a ne samo u pogledu iskorjenjivanja siromaštva; naglašava da EU treba i dalje pružati službenu razvojnu pomoć svim zemljama Latinske Amerike i Kariba, uključujući zemlje sa srednjim i višim dohotkom koje više ne ispunjavaju uvjete za bilateralnu razvojnu suradnju prema načelu diferencijacije na temelju novog pristupa koji se ne zasniva na prihodu prema glavi stanovnika; izričito zahtijeva da Komisija nastavi, u iznimnim okolnostima i u skladu s Uredbom o instrumentu za razvojnu suradnju, provoditi bilateralnu suradnju sa zemljama sa srednjim i višim dohotkom tijekom čitavog trajanja instrumenta za financiranje razvojne suradnje za razdoblje 2014. – 2020. i nakon toga, kako bi se nastavila pružati podrška njihovim nastojanjima s obzirom na trenutačne izazove; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na veću usklađenost politika i programa kojima se pruža potpora za zemlje Latinske Amerike i Kariba kao i za najudaljenije regije te prekomorske zemlje i područja; poziva na ispunjenje političkih obveza preuzetih na regionalnim sastancima na vrhu između Europske unije i zemalja Latinske Amerike i Kariba i na dodjelu potrebnih financijskih sredstava. |
| --- | --- |

20.

| 21. | traži od Komisije da navede raspoložive instrumente i da im dodijeli dostatna sredstva, poduzimajući odgovarajuće mjere kako bi ih uskladila s načelima učinkovitosti, prikladnosti, harmonizacije, uzajamne odgovornosti i usklađenosti s razvojnim strategijama zemalja Latinske Amerike i Kariba, kako bi se tim zemljama pomoglo u suočavanju s izazovima i prilagodbi mogućem budućem smanjenju službene razvojne pomoći; poziva na to da se takvim instrumentima obuhvati prijenos znanja i pružanje osposobljavanja te da se njima potpomaže u provedbi reformi poreznog sustava i upravljanja javnim financijama kojima se doprinosi poticanju rasta i pružanju visokokvalitetnih javnih usluga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da na svoje programe mješovitog financiranja primijeni provedive kriterije o načelima razvojne učinkovitosti, osobito kad je riječ o vlasništvu, usklađivanju s partnerskim zemljama, razvoju te financijskoj dodatnosti, transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da su zemlje Latinske Amerike i Kariba zbog svojih zemljopisnih i geoloških svojstva snažno izložene prirodnim katastrofama, i da tu situaciju pogoršavaju klimatske promjene, koje se moraju rješavati na globalnoj razini u skladu s načelom zajedničke, ali diferencirane odgovornosti; poziva Komisiju i zemlje Latinske Amerike i Kariba da prionu na rješavanje temeljnih uzroka, poduzmu mjere otpornosti na klimatske promjene i da donesu strategije i protokole za sprečavanje rizika usmjerene na brzu mobilizaciju humanitarne pomoći u hitnim situacijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče učinkovitu provedbu rodne ravnopravnosti, jačanje žena i politiku za uključivanje žena u sve sfere političkog, gospodarskog i društvenog života u cilju jačanja njihova aktivnog sudjelovanja u društvu, vođenja neumoljive borbe protiv femicida, jamčenja njihove tjelesne i psihičke sigurnosti, olakšavanja ravnopravnog pristupa tržištu rada, vlasništvu zemlje te jednakosti pri zapošljavanju i osiguravanja njihovih temeljnih prava, uključujući seksualna i reproduktivna prava; naglašava važnost poboljšanja života djevojčica i žena; ističe da je pristup obrazovanju od ključne važnosti i može voditi društvenoj i gospodarskoj transformaciji; pozdravlja u tom smislu Međuameričku konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju i iskorjenjivanju nasilja prema ženama („Konvencija iz Konvencija iz Belem do Para”) iz 1994. i poziva svoje tajništvo da Mehanizmu za praćenje Konvencije iz Belem do Para da važniju ulogu; pozdravlja stupanje na snagu Konvencije iz Istanbula Vijeća Europe iz 2016. i poziva države obje regije koje još nisu pristupile toj Konvenciji da to učine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da su neophodne javne politike, posebno za zdravstvo, obrazovanje i osposobljavanje, te privatne inicijative kojima se stvaraju prilike za gotovo 30 milijuna mladih koji nisu zaposleni niti se školuju niti osposobljavaju; ističe da razvojni programi moraju rješavati problem učestalih slučajeva sukoba, nasilja, organiziranog kriminala i ubojstava koji utječu na mlade, a posebno adolescente i jedan su od glavnih izazova za zemlje Latinske Amerike i Kariba; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno ističe važnost dostupnosti kvalitetnih radnih mjesta i mogućnosti obrazovanja mladih s obzirom na to da su oni uzdanica i ključ za buduću političku stabilnost tog kontinenta; potiče daljnju suradnju s ekonomskim fondovima u vidu bilateralnih sudjelovanja sveučilišta, stipendija, razmjene znanja i međunarodne mobilnosti između studenata iz EU-a i Latinske Amerike i Kariba, osobito jačanjem programa Erasmus+ kao dijela partnerstva sa zemljama Latinske Amerike i Kariba u području visokog obrazovanja pokrenutog 2015. godine; sa zadovoljstvom primjećuje uspješno pokretanje programa Erasmus+ 2015. godine u okviru kojeg se studentima, uglavnom iz zemalja Latinske Amerike i Kariba, do 2020. nudi 6200 mogućnosti za mobilnost i 3500 stipendija; ističe potrebu za unapređenjem potpunog i uzajamnog priznavanja sveučilišnih diploma te jačanjem biregionalne suradnje u pogledu sustava upravljanja kvalitetom i akreditacija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ukazuje na ključnu ulogu suradnje između EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba u području znanosti, tehnologije i inovacija te važnost uspostave zajedničkog istraživačkog prostora EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba u cilju jačanja suradnje u području mobilnosti istraživača i profesora; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava izuzetnu važnost prava djece i potrebu da sve zemlje EU-a i Latinske Amerike i Kariba strogo poštuju Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče daljnju suradnju kako bi se promicao tehnološki razvoj te povećanje pristupa stanovništva informacijskim i komunikacijskim tehnologijama u cilju prilagodbe naših društava digitalnoj transformaciji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe opći trend i zajedničke izazove posljednjeg desetljeća u pogledu napretka u razvoju sloboda i socijalnih prava kao i veliki trud uložen u sastavljanje uključivih javnih politika za zaštitu ranjivih skupina i ravnopravnu raspodjelu bogatstva i gospodarskog rasta, što je bio odlučujući doprinos izlasku gotovo 60 milijuna stanovnika Latinske Amerike iz siromaštva u proteklih 15 godina; poziva vlasti da poštuju i jamče demokratska načela, temeljna prava, slobodu i sigurnost svih građana, uključujući vjerske manjine, autohtono stanovništvo, ekološke aktiviste, pripadnike LGBTI zajednice, osobe s invaliditetom, prisilno raseljene osobe i osobe bez državljanstva te stanovništvo ruralnih područja; naglašava važnost jamčenja slobode okupljanja, udruživanja i izražavanja na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da treba zajamčiti sigurnost i prava vjerskih manjina i pripadnika LGBTI zajednice; potiče vlade Latinske Amerike i Kariba da donesu zakone i poduzmu mjere kojima bi se branitelje ljudskih prava i novinare zaštitilo od progona, prijetnji, klevetničkih kampanja, proizvoljnih uhićivanja, mučenja, prisilnih nestanaka i ubojstava kojima su često izloženi; poziva na zaštitu prava i interesa autohtonih naroda i stanovništva u ruralnim područjima kad su u pitanju razvojni projekti koji imaju znatan učinak na okoliš i djelovanje ekstraktivnih industrija primjenom mehanizama prethodnog savjetovanja i pristanka u tim slučajevima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog napada na demokratski izabrane čelnike oporbe, novinare, branitelje ljudskih prava, osobito one koji se bave pitanjima okoliša i njihove odvjetnike; poziva nadležna tijela da poduzmu sve potrebne mjere za jamčenje njihova fizičkog i psihološkog integriteta i zajamče hitne, temeljite i nepristrane istrage kako bi se odgovorni priveli pravdi u skladu s međunarodnim normama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponavlja da je potrebno zajamčiti aktivnu uključenost civilnog društva i nevladinih organizacija te savjetovanje s njima tijekom procesa pregovora i provedbe sporazuma o trgovini ili pridruživanju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da bi se u sporazumima trebalo upućivati na pravo na slobodu izražavanja i slobodu okupljanja u zemljama Latinske Amerike i Kariba; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potiče države članice EU-a da razmotre donošenje zakona kojima se predviđa mogućnost zamrzavanja sredstava i viznih ograničenja usmjerenih na osobe koje su uključene u teška kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponavlja da se politikama i praksama u pogledu migracija mora jamčiti poštovanje ljudskih prava, uz posebnu pozornost usmjerenu na žene i ranjive skupine kao što su maloljetne osobe, starije osobe i osobe s invaliditetom, uzimajući pritom u obzir izazove povezane sa zaštitom granica i nekriminalizacijom migranata; ističe potrebu za sveobuhvatnim pristupom usmjerenim na prepoznavanje gospodarskog i društvenog doprinosa koji radnici migranti ostvare u zemljama domaćinima, značaj tranzitnih zemalja i važnost uspostave zakonitih putova za dobivanje državljanstva zemalja domaćina, osobito uzimajući u obzir raseljene osobe kojima je potreban azil; poziva na donošenje mjera za pojednostavnjenje i poboljšanje mobilnosti među zemljama, uz istovremeno osiguravanje usklađenosti prava radnika i jačanje koordinacije sustava socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apelira na zemlje Latinske Amerike i Kariba da osiguraju potpuno poštovanje društvenih, okolišnih i radnih prava; poziva na potpunu i učinkovitu provedbu konvencija Međunarodne organizacije rada i poštovanje temeljnih radnih standarda, koji među ostalim podrazumijevaju slobodu udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje; nadalje ističe potrebu za uklanjanjem svih oblika prisilnog ili obveznog rada; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da se obje regije suočavaju s obrambenim i sigurnosnim izazovima kao što su terorizam i borba protiv trgovine drogom i organiziranog kriminala te potiče daljnja nastojanja za jačanje sigurnosne suradnje na temelju policijske i vojne koordinacije, uz posebnu pozornost usmjerenu na razmjenu informacija; potiče zemlje Latinske Amerike da sudjeluju u misijama EU-a za upravljanje krizom i održavanje mira, kao što to već čine u Kolumbiji i Čileu; potiče daljnju vojnu suradnju u cilju osnivanja posebnih snaga za pomoć u nuždi kod prirodnih i humanitarnih katastrofa; poziva na daljnju suradnju u području pomorske sigurnosti, razoružanja, neširenja nuklearnog oružja i nadzora oružja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na nedvojbeno poštovanje načela teritorijalne cjelovitosti država; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žali što se humanitarna pomoć smanjila te osuđuje što se ta smanjenja i dalje provode u područjima kojima je ona izuzetno potrebna (Sjeverni trokut Srednje Amerike, Haiti i Kolumbija) i u zonama koje su posebno pogođene utjecajima klimatskih promjena i elementarnih nepogoda; |
| --- | --- |

40.

| 41. | osuđuje ponašanje vlada nekih zemalja koje su odbile primiti međunarodnu humanitarnu pomoć i tako spriječile zadovoljavanje najosnovnijih potreba tih zemalja; poziva Visoku predstavnicu / potpredsjednicu Komisije da potakne nadležna tijela da dopuste ulazak te pomoći i da predloži plan pomoći za svaku zemlju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU da nastoji podupirati zemlje Latinske Amerike i Kariba koje se suočavaju s endemičnim nasiljem, neprihvatljivim stopama ubojstava, izvansudskim pogubljenjima i prisilnim nestancima jer se bez sigurnosti ne može ostvariti istinsko blagostanje, dostojanstvo i sreća; potiče zemlje Latinske Amerike i Kariba da poduzmu mjere kako bi se zaustavila prenapučenost zatvora i poboljšali zatvorski uvjeti, zajamčila zaštita fizičkog i psihološkog integriteta pritvorenika, istražilo i kaznilo mučenje i loše postupanje te promicalo humanije postupanje sa zatvorenicima u cilju sprečavanja pobuna koje se redovito događaju u zatvorima i završavaju smrću; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe važnost jačanja suradnje između svih zemalja Atlantskog oceana u borbi protiv trgovine drogom, uz sudjelovanje predmetnih zemalja zapadne Afrike, koje predstavljaju važnu vezu u tokovima opojnih sredstava između Latinske Amerike i Europe; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zahtijeva da EU podupre zemlje Srednje Amerike u kojima vlada organizirani kriminal koji ugrožava njihovu društvenu i političku strukturu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da je važno da Europska unija nastavi pružati potporu Strategiji za sigurnost u Srednjoj Americi i Strategiji za sigurnost Kariba; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da je hitno potrebno osnažiti borbu protiv korupcije, poreznih prijevara i nekažnjavanja, jednih od vodećih prepreka na putu razvoja, zajamčiti vladavinu prava, održavanje slobodnih i transparentnih izbora, diobu vlasti, jednak pristup neovisnom, nepristranom i stručnom pravosuđu, jačati dobro upravljanje, rješavati institucionalne propuste i osnažiti upravu; prima na znanje rad programa za socijalnu koheziju u Latinskoj Americi (EUROsociAL) u tom području; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Europsku uniju i zemlje Latinske Amerike i Kariba da problem borbe protiv korupcije rješavaju poduzimajući mjere u rasponu od prevencije do stroge provedbe zakona te kaznenog progona i učinkovitom provedbom multilateralnih i međunarodnih konvencija za borbu protiv korupcije te ističe da prisutnost korupcije podriva ne samo socijalno i gospodarsko blagostanje i društvenu jednakost, nego i politički legitimitet dobro upravljanje; ističe da nedostatak neovisnog pravosuđa i javne uprave potiče nepovjerenje u javne institucije, dovodeći u pitanje vladavinu prava i potpirujući nasilje; naglašava da su transparentnost, slobodni mediji i sudjelovanja građana nužni kako bi se osnažila borba protiv korupcije; uzima u obzir da bi trebalo uvesti nove međunarodne odredbe za ukidanje poreznih oaza kao što su automatska razmjena poreznih informacija i ukidanje bankovne tajne; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na daljnju suradnju u pogledu okoliša, što je od golemog obostranog interesa, uz poseban naglasak na procesu energetske tranzicije i dekarbonizacije, čime će se utjecati na gospodarstva obiju regija; naglašava da je potrebno podupirati istraživanje i upotrebu obnovljivih izvora energije, zaštitu prirode, gospodarenje šumama te politike za rješavanje uzroka i posljedica klimatskih promjena u regiji koja je snažno pogođena posljedicama tih promjena, vodeći računa o pravima lokalnih i autohtonih zajednica u područjima gdje se vade prirodni resursi; naglašava potrebu za daljnjom potporom inicijativama kao što su EUROCLIMA i RIOCC u skladu s programom Lima o održivom razvoju, okolišu, klimatskim promjenama i energiji; prepoznaje zajedničku potrebu za provedbom energetske tranzicije kako bi se uspješno ispunio Pariški sporazum; ističe potrebu za daljnjim ulaganjima i suradnjom institucija EU-a i Latinske Amerike i Kariba i poduzeća kako bi se zajednički riješila pitanja energetske tranzicije, dekarbonizacije i poboljšanja osnovne infrastrukture; naglašava važnost poboljšanja upravljanja i sudskih postupaka kako bi se zaštitile šume i proširile prakse agroekološkog uzgoja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da je ključno ubrzati tijek pregovora između EU-a i Mercosura radi sklapanja potpunog sporazuma o udruživanju, uravnoteženog i uzajamno korisnog, kako je izneseno u zaključcima Europskog vijeća od 9. ožujka 2017. radi dovršenja mreže postojećih sporazuma između EU-a i Latinske Amerike; ističe potrebu za zaključenjem pregovora i postizanjem konačnog dogovora koji će ratificirati Europski parlament prije kraja trenutačnog saziva što će imati pozitivan učinak na gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta u obama gospodarskim prostorima te će ujedno osnažiti povijesne, kulturne i političke odnose i suradnju i povjerenje među našim građanima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava važnost ubrzavanja tekućih pregovora za osuvremenjivanje Globalnog sporazuma između EU-a i Meksika te poziva da se sporazum sklopi do kraja 2017.; ističe važnost dovršenja Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea do prvog tromjesečja 2018.; poziva nacionalne parlamente država članica koje još nisu ratificirale Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike da to učine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava važnost nedavnog pristupanja Ekvadora višestranom sporazumu s Kolumbijom i Peruom te podsjeća Boliviju da su joj otvorena vrata za pridruživanje ako se na to odluči; pozdravlja ukidanje schengenske vize za kratkotrajni boravak za Peru i Kolumbiju; traži da se u tom kontekstu jednako izuzeće primijeni i na Ekvador; ističe da te mjere doprinose učvršćivanju gospodarskih i kulturnih veza EU-a s obje zemlje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe ključnu važnost sustavnog uključivanja pravila o odgovornom poslovanju i klauzula o zaštiti ljudskih i socijalnih prava u sporazume o pridruživanju, trgovini i ulaganjima između EU-a i zemalja Latinske Amerike i Kariba; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da su Meksiko i Brazil utvrđeni kao strateški partneri EU-a i poziva da se i Argentini, kao istaknutom dioniku te regije i članici Mercosura i G20, dodijeli isti status te poziva da se obnovi okvir za institucijske odnose; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prepoznaje važnost iberoameričkih sastanaka na vrhu, čiji su mehanizmi rada ojačali posljednjih godina, ističući istovremeno ulogu potpore predsjedništvu pro tempore koju obavlja Iberoameričko glavno tajništvo (SEGIB); naglašava dodanu vrijednost koju sastanci na vrhu imaju za sveobuhvatno partnerstvo između dviju regija u ulozi foruma za dijalog, koordinaciju i suradnju; u tom smislu poziva na uvođenje mehanizma suradnje koji bi mogao biti u obliku memoranduma o razumijevanju ili okvirnog sporazuma o suradnji između Komisije i/ili ESVD-a i SEGIB-a, zahvaljujući kojemu bi se odnos između obje strane mogao optimizirati i poprimiti strukturiraniji, uređeniji i sustavniji oblik; pozdravlja što se na posljednjem sastanku na vrhu posebna pozornost posvetila važnim područjima kao što su mladi, obrazovanje i poduzetništvo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponavlja da su skupština EuroLat i parlamentarna izaslanstva vrlo uspješni i korisni forumi za postizanje parlamentarne dimenzije strateškog partnerstva i instrument za vođenje političkog dijaloga između EU-a i Latinske Amerike i Kariba, uključujući civilno društvo, čiju bi ulogu trebalo osnažiti, te predstavljaju važno sredstvo za iznošenje zahtjeva građana na sastancima na vrhu između EU-a i CELAC-a; naglašava važnost vidljivosti i širenja rasprava i zaključaka skupštine EuroLat, kako u okviru interakcije sa sastancima na vrhu između EU-a i Latinske Amerike i Kariba, tako i posredstvom nacionalnih i regionalnih institucionalnih kanala; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe ulogu Zaklade EU-a i Latinske Amerike i Kariba kao međunarodne organizacije i poziva na brzu ratifikaciju sporazuma o njezinu osnivanju od strane sva njezina 62 člana, koji bi imali važnu ulogu u potpori biregionalnom partnerstvu te zahtijeva uspostavu trajnih kanala suradnje između Zaklade i skupštine EuroLat; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podupire povećanje mandata EIB-a za vanjsko kreditiranje za Latinsku Ameriku kako bi se održale i razvile mjere kojima se odgovara na potrebe financiranja prioritetnih područja, kao što su ublažavanje klimatskih promjena, razvoj društvene, gospodarske i ekološke infrastrukture i potpora MSP-ovima; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva na bolju i multilateralnu koordinaciju država članica EU-a u okviru Međuameričke razvojne banke i Srednjoameričke razvojne banke kako bi se povećao njihov gospodarski učinak u razvojnim programima usmjerenima na zemlje Latinske Amerike i Kariba; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponovno ističe svoju potporu mirovnom procesu u Kolumbiji, koji ima odlučujuću ulogu za budućnost Kolumbijaca i stabilizaciju regije u kojoj se ta zemlja nalazi, te se obvezuje da će pružiti potporu kolumbijskoj Vladi u njegovoj provedbi; ističe u tom pogledu važnost uključivanja čitavog kolumbijskog društva, posebno žrtava i organizacija civilnog društva i prisilno raseljenih osoba te važnost toga da vladini čelnici jamče sigurnost i zaštitu ljudskih prava aktivista i vodećih ljudi zajednice; apelira na EU i njegove države članice da ustraju u svojoj političkoj i financijskoj potpori, među ostalim preko uredbe o Instrumentu za razvojnu suradnju, posebno preko članka 5. stavka 2. i Uzajamnog fonda EU-a za Kolumbiju, te podržava ulogu posebnog izaslanika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice za Kolumbiju; izražava želju da se i Nacionalna oslobodilačka vojska obveže na mirovni proces koji je u tijeku; pozdravlja činjenicu što su Revolucionarne oružane snage Kolumbije (FARC) dovršile predaju privatnog oružja; podržava novo osnovanu misiju Vijeća sigurnosti UN-a za pomoć članovima FARC-a u reintegraciji u društvo; pozdravlja bilateralni sporazum o prekidu vatre između Nacionalne oslobodilačke vojske i vlade Kolumbije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | izrazito je zabrinut zbog znatnog pogoršanja stanja u pogledu demokracije, ljudskih prava i socioekonomske situacije u Venezueli u okolnostima sve veće političke i društvene nestabilnosti; poziva vladu Venezuele da štiti podjelu i neovisnost grana vlasti te da Nacionalnoj skupštini vrati sve ustavne ovlasti; nadalje poziva vladu Venezuele da zajamči trenutno i bezuvjetno oslobađanje svih političkih zatvorenika te da što prije predstavi izborni kalendar kojim će se omogućiti održavanje slobodnih i transparentnih izbornih procesa; poziva međunarodnu zajednicu, regionalne aktere i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da promiču i podržavaju opći nacionalni sporazum kao jedino rješenje; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da aktivno istraži druge mjere za konstruktivno promicanje političke stabilizacije u zemlji; u tom smislu odbacuje svaki pokušaj preusmjeravanja svojih ustavno priznatih ovlasti na druga tijela; oštro osuđuje izbore za ustavotvornu skupštinu od 30. srpnja 2017. jer to predstavlja kršenje podjele vlasti i prava građana na slobodno izražavanje političkog mišljenja preko demokratski izabranih i legitimnih institucija; podsjeća da Europski parlament, uz mnoge druge međunarodne aktere, ne priznaje te izbore ni postupke ni odluke koje donese novoizabrana skupština jer nema legitimitet te žali zbog nasilnih okolnosti u kojima su mnogi ljudi ubijeni ili ranjeni; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nezakonitog progona i vršenja represije nad demokratski izabranim zastupnicima Nacionalne skupštine; odbacuje razrješenje i politički progon glavne tužiteljice Luise Ortege Diaz, kao i svih članova Vrhovnog suda koje je imenovala legitimna Nacionalna skupština Venezuele; u potpunosti podupire Međunarodni kazneni sud u istragama brojnih zločina i represije koje provodi venezuelski režim te poziva EU da preuzme aktivnu ulogu u tom pogledu; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i Europsko vijeće da razmotre zamrzavanje imovine, kao i ograničavanje pristupa području EU-a svim osobama uključenima u ozbiljno kršenje ljudskih prava u Venezueli, uključujući članove nepriznate ustavotvorne skupštine; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja potpisivanje Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube u prosincu 2016.; naglašava važnost poboljšanja njegove provedbe, što može imati pozitivan učinak na cjelokupno partnerstvo EU-a i zemalja Južne Amerike i Kariba; ističe da bi politički dijalog i sporazum o suradnji trebali doprinijeti poboljšanju životnih uvjeta i socijalnih prava građana Kube, potaknuti napredak prema demokraciji kao i poštovanje i promicanje temeljnih sloboda; naglašava da valjanost sporazuma ovisi o tome hoće li kubanska vlada učinkovito provesti odredbe o ljudskim pravima utvrđene sporazumom na temelju rezolucija Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima zemalja članica Zajednice latinskoameričkih i karipskih zemalja. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0016.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0269.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0200.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0297.

(5)  SL C 274, 27.7.2016., str. 28.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/trade_en.pdf

(7)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/poverty_en.pdf

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/pparties_en.pdf

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/china_en.pdf

(10)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ athens2014/adopted_docs/femicide/1026102en.pdf

(11)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/migration_en.pdf

(12)  SL C 81 E, 15.3.2011., str. 54.

(13)  SL C 65, 19.2.2016., str. 120.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/82

---

P8_TA(2017)0346

Korupcija i ljudska prava u trećim zemljama

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (2017/2028(INI))

(2018/C 337/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije koja je stupila na snagu 14. prosinca 2005. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije koja je stupila na snagu 14. prosinca 2005. (1),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) iz 1997. o borbi protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnom poslovanju, preporuku Vijeća iz 2009. o daljnjoj borbi protiv mita i preporuku iz 2009. o poreznom odbitku na mito plaćenog stranim javnim dužnosnicima i drugim povezanim instrumentima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) iz 1997. o borbi protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnom poslovanju, preporuku Vijeća iz 2009. o daljnjoj borbi protiv mita i preporuku iz 2009. o poreznom odbitku na mito plaćenog stranim javnim dužnosnicima i drugim povezanim instrumentima (2),

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a za ljudska prava i demokraciju usvojen 2012. i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. koji je 20. srpnja 2015. usvojilo Vijeće za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a za ljudska prava i demokraciju usvojen 2012. i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. koji je 20. srpnja 2015. usvojilo Vijeće za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava kako su usvojene na 2914. sastanku Vijeća za opće poslove od 8. prosinca 2008. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava kako su usvojene na 2914. sastanku Vijeća za opće poslove od 8. prosinca 2008. (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, koju je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, koju je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske investicijske banke (EIB) pod nazivom „Politika sprečavanja i odvraćanja od zabranjenog ponašanja u aktivnostima Europske investicijske banke” („politika EIB-a za borbu protiv prijevara”) usvojeno 8. studenoga 2013. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske investicijske banke (EIB) pod nazivom „Politika sprečavanja i odvraćanja od zabranjenog ponašanja u aktivnostima Europske investicijske banke” („politika EIB-a za borbu protiv prijevara”) usvojeno 8. studenoga 2013. (5),

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela o poduzetništvu i ljudskim pravima kojima se provodi okvir Ujedinjenih naroda za zaštitu, poštovanje i pomoć (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela o poduzetništvu i ljudskim pravima kojima se provodi okvir Ujedinjenih naroda za zaštitu, poštovanje i pomoć (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o poduzetništvu i ljudskim pravima od 20. lipnja 2016. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o poduzetništvu i ljudskim pravima od 20. lipnja 2016. (7),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o borbi protiv korupcije i daljnjem postupanju nakon rezolucije Odbora CRIM (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o borbi protiv korupcije i daljnjem postupanju nakon rezolucije Odbora CRIM (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. o izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza kao izazovima za upravljanje, socijalnu zaštitu i razvoj u zemljama u razvoju (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. o izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza kao izazovima za upravljanje, socijalnu zaštitu i razvoj u zemljama u razvoju (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2015. o nedavno razotkrivenim slučajevima korupcije na visokoj razini u FIFA-i (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2015. o nedavno razotkrivenim slučajevima korupcije na visokoj razini u FIFA-i (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2013. o korupciji u javnim i privatnim sektorima i njezinu utjecaju na ljudska prava u trećim zemljama (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2013. o korupciji u javnim i privatnim sektorima i njezinu utjecaju na ljudska prava u trećim zemljama (15),

| — | uzimajući u obzir Kaznenopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji, Građanskopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji te Rezolucije (98)7 i (99)5 o osnivanju skupine država protiv korupcije (GRECO) koje je usvojio Odbor ministara Vijeća Europe 5. svibnja 1998. odnosno 1. svibnja 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kaznenopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji, Građanskopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji te Rezolucije (98)7 i (99)5 o osnivanju skupine država protiv korupcije (GRECO) koje je usvojio Odbor ministara Vijeća Europe 5. svibnja 1998. odnosno 1. svibnja 1999.,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Jakarte o načelima za antikorupcijske agencije usvojenu 26. i 27. studenog 2012. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Jakarte o načelima za antikorupcijske agencije usvojenu 26. i 27. studenog 2012. (16),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Paname povodom sedme godišnje konferencije i opće skupštine Međunarodne udruge antikorupcijskih tijela (IAACA) usvojenu 22. – 24. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Paname povodom sedme godišnje konferencije i opće skupštine Međunarodne udruge antikorupcijskih tijela (IAACA) usvojenu 22. – 24. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a o nacionalnim ustanovama za promicanje i zaštitu ljudskih prava usvojenu 17. prosinca 2015. i Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava o nacionalnim ustanovama za promicanje i zaštitu ljudskih prava usvojenu 29. rujna 2016. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a o nacionalnim ustanovama za promicanje i zaštitu ljudskih prava usvojenu 17. prosinca 2015. i Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava o nacionalnim ustanovama za promicanje i zaštitu ljudskih prava usvojenu 29. rujna 2016. (17),

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće savjetodavnog odbora Vijeća UN-a za ljudska prava o negativnom učinku korupcije na uživanje ljudskih prava od 5. siječnja 2015. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće savjetodavnog odbora Vijeća UN-a za ljudska prava o negativnom učinku korupcije na uživanje ljudskih prava od 5. siječnja 2015. (18),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o sprječavanju i borbi protiv korupcije (AUCPCC) (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije o sprječavanju i borbi protiv korupcije (AUCPCC) (19),

| — | uzimajući u obzir inicijativu Globalnog sporazuma Ujedinjenih naroda da se strategije i mjere temelje na univerzalnim načelima ljudskih prava, zapošljavanja, okoliša i borbe protiv korupcije (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu Globalnog sporazuma Ujedinjenih naroda da se strategije i mjere temelje na univerzalnim načelima ljudskih prava, zapošljavanja, okoliša i borbe protiv korupcije (20),

| — | uzimajući u obzir indeks percepcije korupcije koji svake godine objavljuje Transparency International, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks percepcije korupcije koji svake godine objavljuje Transparency International,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0246/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0246/2017),

| A. | budući da se korupcija, složeni globalni fenomen koji pogađa i sjeverne i južne zemlje, može definirati kao zlouporaba dodijeljenih ovlasti radi pojedinačnog, kolektivnog, izravnog ili neizravnog privatnog dobitka te narušavanjem javnog povjerenja i učinkovitosti i djelotvornosti institucija te vrijednosti demokracije i ljudskih prava, etike, pravde, održivog razvoja i dobrog upravljanja predstavlja ozbiljnu prijetnju javnim interesima, socijalnoj, političkoj i gospodarskoj stabilnosti i sigurnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da se korupcija, složeni globalni fenomen koji pogađa i sjeverne i južne zemlje, može definirati kao zlouporaba dodijeljenih ovlasti radi pojedinačnog, kolektivnog, izravnog ili neizravnog privatnog dobitka te narušavanjem javnog povjerenja i učinkovitosti i djelotvornosti institucija te vrijednosti demokracije i ljudskih prava, etike, pravde, održivog razvoja i dobrog upravljanja predstavlja ozbiljnu prijetnju javnim interesima, socijalnoj, političkoj i gospodarskoj stabilnosti i sigurnosti;

| B. | budući da korupcija može biti u rasponu od pokušaja manjih razmjera da se utječe na pojedince, javne dužnosnike ili provedbu javnih usluga do pokušaja velikih razmjera da se naruše politički, ekonomski i/ili pravni sustavi, u cilju promicanja i financiranja terorizma, poticanja ekstremizma, smanjenja poreznih prihoda i podupiranja mreža organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

B.

budući da korupcija može biti u rasponu od pokušaja manjih razmjera da se utječe na pojedince, javne dužnosnike ili provedbu javnih usluga do pokušaja velikih razmjera da se naruše politički, ekonomski i/ili pravni sustavi, u cilju promicanja i financiranja terorizma, poticanja ekstremizma, smanjenja poreznih prihoda i podupiranja mreža organiziranog kriminala;

| C. | budući da je korupcija uzrokovana neuspjehom političkih, gospodarskih i pravosudnih sustava da osiguraju snažan, neovisan nadzor i sustav odgovornosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je korupcija uzrokovana neuspjehom političkih, gospodarskih i pravosudnih sustava da osiguraju snažan, neovisan nadzor i sustav odgovornosti;

| D. | budući da je smanjenje korupcije ključno za gospodarski rast, smanjenje siromaštva, stvaranje bogatstva, obrazovanje, socijalnu skrb, zdravstvo, razvoj infrastrukture i rješavanje sukoba, kao i za jačanje povjerenja u institucije, poduzetništvo i politike; |
| --- | --- |

D.

budući da je smanjenje korupcije ključno za gospodarski rast, smanjenje siromaštva, stvaranje bogatstva, obrazovanje, socijalnu skrb, zdravstvo, razvoj infrastrukture i rješavanje sukoba, kao i za jačanje povjerenja u institucije, poduzetništvo i politike;

| E. | budući da u mnogim državama korupcija ne predstavlja samo značajnu sustavnu prepreku za ostvarenje demokracije, poštovanje vladavine prava, političke slobode i održivog razvoja te za uživanje svih građanskih, političkih, ekonomskih, socijalnih i kulturnih ljudskih prava, već je i mogući uzrok brojnih kršenja ljudskih prava; budući da je korupcija jedan od najzanemarenijih oblika kršenja ljudskih prava kojim se potpiruju nepravda, nejednakost, među ostalim u odnosu na financijske i gospodarske resurse, nekažnjavanje, proizvoljno djelovanje, politički i vjerski ekstremizam i sukobi; |
| --- | --- |

E.

budući da u mnogim državama korupcija ne predstavlja samo značajnu sustavnu prepreku za ostvarenje demokracije, poštovanje vladavine prava, političke slobode i održivog razvoja te za uživanje svih građanskih, političkih, ekonomskih, socijalnih i kulturnih ljudskih prava, već je i mogući uzrok brojnih kršenja ljudskih prava; budući da je korupcija jedan od najzanemarenijih oblika kršenja ljudskih prava kojim se potpiruju nepravda, nejednakost, među ostalim u odnosu na financijske i gospodarske resurse, nekažnjavanje, proizvoljno djelovanje, politički i vjerski ekstremizam i sukobi;

| F. | budući da korupcija, prijeteći učvršćivanju demokracije i provedbi ljudskih prava i potkopavajući državne vlasti, može dovesti do društvenih nemira, uključujući nasilje, građanskih prosvjeda i velike političke nestabilnosti; budući da je korupcija i dalje sustavno zanemarivan katalizator sukoba u zemljama u razvoju, koji dovodi do široko rasprostranjenog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te do nekažnjavanja počinitelja; budući da je postojeći status quo u pogledu korupcije te nezakonito bogaćenje na položajima u državnoj vlasti dovelo do preuzimanja moći i održavanja kleptokrata na vlasti; |
| --- | --- |

F.

budući da korupcija, prijeteći učvršćivanju demokracije i provedbi ljudskih prava i potkopavajući državne vlasti, može dovesti do društvenih nemira, uključujući nasilje, građanskih prosvjeda i velike političke nestabilnosti; budući da je korupcija i dalje sustavno zanemarivan katalizator sukoba u zemljama u razvoju, koji dovodi do široko rasprostranjenog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te do nekažnjavanja počinitelja; budući da je postojeći status quo u pogledu korupcije te nezakonito bogaćenje na položajima u državnoj vlasti dovelo do preuzimanja moći i održavanja kleptokrata na vlasti;

| G. | budući da velika korupcija u brojnim zemljama dovodi do slabog ljudskog, socijalnog i gospodarskog razvoja, niskih stopa obrazovanja i ostalih javnih usluga, ograničenih građanskih i političkih prava, male ili nepostojeće političke konkurencije, slobode internetskih i konvencionalnih medija i nedostataka u vladavini prava; |
| --- | --- |

G.

budući da velika korupcija u brojnim zemljama dovodi do slabog ljudskog, socijalnog i gospodarskog razvoja, niskih stopa obrazovanja i ostalih javnih usluga, ograničenih građanskih i političkih prava, male ili nepostojeće političke konkurencije, slobode internetskih i konvencionalnih medija i nedostataka u vladavini prava;

| H. | budući da korupcija ima negativne učinke na uživanje ljudskih prava, da ima specifične negativne posljedice i nerazmjerno utječe na najviše obespravljene, marginalizirane i ranjive skupine društva kao što su žene, djeca, osobe s invaliditetom, osobe starije dobi, siromašne osobe, autohtono stanovništvo ili osobe koje pripadaju manjinama i to tako što im onemogućuje političku participacija, oduzima pristup javnim i socijalnim programima i službama, pravdi, prirodnim resursima, uključujući tlo, radna mjesta, obrazovanje, zdravstvo i stanovanje; budući da korupcija također utječe na napredak prema zaustavljanju diskriminacije, rodnoj jednakosti i jačanju položaja žena ograničavanjem kapaciteta žena da traže svoja prava; budući da korupcija narušava opseg i sastav rashoda vlada, čineći ozbiljnu štetu sposobnosti države da maksimalno iskoristi svoje raspoložive resurse u cilju potpunog ostvarenja ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava, dobrog funkcioniranja demokracije i vladavine prava te razvoja zajedničke etike; |
| --- | --- |

H.

budući da korupcija ima negativne učinke na uživanje ljudskih prava, da ima specifične negativne posljedice i nerazmjerno utječe na najviše obespravljene, marginalizirane i ranjive skupine društva kao što su žene, djeca, osobe s invaliditetom, osobe starije dobi, siromašne osobe, autohtono stanovništvo ili osobe koje pripadaju manjinama i to tako što im onemogućuje političku participacija, oduzima pristup javnim i socijalnim programima i službama, pravdi, prirodnim resursima, uključujući tlo, radna mjesta, obrazovanje, zdravstvo i stanovanje; budući da korupcija također utječe na napredak prema zaustavljanju diskriminacije, rodnoj jednakosti i jačanju položaja žena ograničavanjem kapaciteta žena da traže svoja prava; budući da korupcija narušava opseg i sastav rashoda vlada, čineći ozbiljnu štetu sposobnosti države da maksimalno iskoristi svoje raspoložive resurse u cilju potpunog ostvarenja ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava, dobrog funkcioniranja demokracije i vladavine prava te razvoja zajedničke etike;

| I. | budući da je UN-ov cilj održivog razvoja br. 16 usmjeren na mir, izgradnju jakih institucija i borbu protiv korupcije; budući da EU mora radi općeg postizanja cilja br. 16 hitno i izravno prionuti rješavanju pitanja u kojima korupcija ima ključnu ulogu, od kršenja ljudskih prava do siromaštva, gladi i nepravde; |
| --- | --- |

I.

budući da je UN-ov cilj održivog razvoja br. 16 usmjeren na mir, izgradnju jakih institucija i borbu protiv korupcije; budući da EU mora radi općeg postizanja cilja br. 16 hitno i izravno prionuti rješavanju pitanja u kojima korupcija ima ključnu ulogu, od kršenja ljudskih prava do siromaštva, gladi i nepravde;

| J. | budući da rješavanje problema korupcije zahtijeva zajedničke napore u cilju rješavanja i korupcije na visokoj razini i sitne korupcije u trećim zemljama i državama članicama EU-a, uzimajući u obzir, na osnovi svakog slučaja zasebno, hijerarhijsko pokroviteljstvo, sustave nagrađivanja i klijentelizam u strukturama moći koji često povezuju kaznena djela korupcije i nekažnjenost na najvišoj razini sa sitnom korupcijom, izravno utječući na živote stanovništva i pristupa stanovništva osnovnim uslugama; |
| --- | --- |

J.

budući da rješavanje problema korupcije zahtijeva zajedničke napore u cilju rješavanja i korupcije na visokoj razini i sitne korupcije u trećim zemljama i državama članicama EU-a, uzimajući u obzir, na osnovi svakog slučaja zasebno, hijerarhijsko pokroviteljstvo, sustave nagrađivanja i klijentelizam u strukturama moći koji često povezuju kaznena djela korupcije i nekažnjenost na najvišoj razini sa sitnom korupcijom, izravno utječući na živote stanovništva i pristupa stanovništva osnovnim uslugama;

| K. | budući da se korupcija ne može riješiti bez snažne političke posvećenosti na najvišoj razini, bez obzira na sposobnosti, vještine i spremnost nacionalnih nadzornih i provedbenih tijela; |
| --- | --- |

K.

budući da se korupcija ne može riješiti bez snažne političke posvećenosti na najvišoj razini, bez obzira na sposobnosti, vještine i spremnost nacionalnih nadzornih i provedbenih tijela;

| L. | budući da su gospodarske posljedice korupcije izuzetno negativne, posebno u pogledu njezina učinka na sve veće siromaštvo i nejednakost u društvu, kvalitetu javnih usluga, sigurnost, pristup svim vrstama zdravstvenih usluga i obrazovanju s višim standardom, infrastrukturi, socioekonomskim prilikama za osobnu i ekonomsku emancipaciju, a osobito na gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta i prilike za zapošljavanje, te na obeshrabrivanje poduzetništva i manjak ulaganja; |
| --- | --- |

L.

budući da su gospodarske posljedice korupcije izuzetno negativne, posebno u pogledu njezina učinka na sve veće siromaštvo i nejednakost u društvu, kvalitetu javnih usluga, sigurnost, pristup svim vrstama zdravstvenih usluga i obrazovanju s višim standardom, infrastrukturi, socioekonomskim prilikama za osobnu i ekonomsku emancipaciju, a osobito na gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta i prilike za zapošljavanje, te na obeshrabrivanje poduzetništva i manjak ulaganja;

| M. | budući da, na primjer, korupcija stoji EU između 179 i 990 milijardi EUR godišnje u smislu BDP-a (21); |
| --- | --- |

M.

budući da, na primjer, korupcija stoji EU između 179 i 990 milijardi EUR godišnje u smislu BDP-a (21);

| N. | budući da se, prema navodima Svjetske banke, svake godine isplaćuje 1 bilijun USD mita diljem svijeta, pri čemu se procjenjuje da je ukupni iznos gospodarskog gubitka zbog korupcije mnogo puta veći; |
| --- | --- |

N.

budući da se, prema navodima Svjetske banke, svake godine isplaćuje 1 bilijun USD mita diljem svijeta, pri čemu se procjenjuje da je ukupni iznos gospodarskog gubitka zbog korupcije mnogo puta veći;

| O. | budući da je organizirani kriminal, koji je ozbiljan problem u mnogim zemljama i ima prekograničnu dimenziju, često povezan s korupcijom; |
| --- | --- |

O.

budući da je organizirani kriminal, koji je ozbiljan problem u mnogim zemljama i ima prekograničnu dimenziju, često povezan s korupcijom;

| P. | budući da djela korupcije i kršenja ljudskih prava najčešće uključuju zloupotrebu ovlasti, manjak odgovornosti, ometanje pravde, nepriličnu uporabu utjecaja i institucionalizaciju raznih oblika diskriminacije, klijentizma i uništavanje tržišnih mehanizama; budući da se pokazalo da postoji snažan međuodnos između korupcije i nedostataka u vladavini prava i dobrom upravljanju i budući da korupcija često dovodi u pitanje djelotvornost institucija i subjekata kojima je povjereno jamčenje uzajamne provjere vlasti i poštovanje demokratskih načela i ljudskih prava, kao što su parlamenti, tijela vlasti koja provode zakone, pravosuđe i civilno društvo; budući da su u zemljama u kojima je vladavina prava narušena korupcijom i provedba i jačanje pravnih okvira ometeni zbog korumpiranih sudaca, odvjetnika, tužitelja, policijskih službenika, istražitelja i revizora; |
| --- | --- |

P.

budući da djela korupcije i kršenja ljudskih prava najčešće uključuju zloupotrebu ovlasti, manjak odgovornosti, ometanje pravde, nepriličnu uporabu utjecaja i institucionalizaciju raznih oblika diskriminacije, klijentizma i uništavanje tržišnih mehanizama; budući da se pokazalo da postoji snažan međuodnos između korupcije i nedostataka u vladavini prava i dobrom upravljanju i budući da korupcija često dovodi u pitanje djelotvornost institucija i subjekata kojima je povjereno jamčenje uzajamne provjere vlasti i poštovanje demokratskih načela i ljudskih prava, kao što su parlamenti, tijela vlasti koja provode zakone, pravosuđe i civilno društvo; budući da su u zemljama u kojima je vladavina prava narušena korupcijom i provedba i jačanje pravnih okvira ometeni zbog korumpiranih sudaca, odvjetnika, tužitelja, policijskih službenika, istražitelja i revizora;

| Q. | budući da su korupcija i kršenje ljudskih prava fenomen koji uključuje nedostatak cjelovitog postupanja i neuspjeh nadležnih tijela i budući da se vjerodostojnost i legitimnost javnih i privatnih organizacija može zajamčiti samo ako se njihovo svakodnevno upravljanje temelji na kulturi strogo utvrđene cjelovitosti postupanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da su korupcija i kršenje ljudskih prava fenomen koji uključuje nedostatak cjelovitog postupanja i neuspjeh nadležnih tijela i budući da se vjerodostojnost i legitimnost javnih i privatnih organizacija može zajamčiti samo ako se njihovo svakodnevno upravljanje temelji na kulturi strogo utvrđene cjelovitosti postupanja;

| R. | budući da se praksama kao što su izborna prijevara, nezakonito financiranje političkih stranaka, kronizam ili percipiran nerazmjeran utjecaj novca u politici uništava povjerenje i vjeru u izabrane predstavnike, izborni proces i vlade, podriva demokratski legitimitet i vjera javnosti u politiku i prijeti značajnom oslabljivanju građanskih i političkih prava; budući da neodgovarajuća regulacija te manjak transparentnosti i praćenja političkog financiranja mogu stvoriti prilike za neovlašteni utjecaj i uplitanje u vođenje javnih poslova; budući da se optužbe za korupciju mogu upotrijebiti i kao politički instrument za narušavanje ugleda političara; |
| --- | --- |

R.

budući da se praksama kao što su izborna prijevara, nezakonito financiranje političkih stranaka, kronizam ili percipiran nerazmjeran utjecaj novca u politici uništava povjerenje i vjeru u izabrane predstavnike, izborni proces i vlade, podriva demokratski legitimitet i vjera javnosti u politiku i prijeti značajnom oslabljivanju građanskih i političkih prava; budući da neodgovarajuća regulacija te manjak transparentnosti i praćenja političkog financiranja mogu stvoriti prilike za neovlašteni utjecaj i uplitanje u vođenje javnih poslova; budući da se optužbe za korupciju mogu upotrijebiti i kao politički instrument za narušavanje ugleda političara;

| S. | budući da se korupcijom u sudstvu krše načela nediskriminacije, pristupa pravdi, prava na pošteno suđenje i na učinkovitu pravnu pomoć, koja su od ključne važnosti u provedbi svih drugih ljudskih prava, i za sprječavanje nekažnjavanja; budući da nedostatak neovisnog pravosuđa i javne uprave potiče nepovjerenje u javne institucije dovodeći u pitanje poštovanje vladavine prava i povremeno potpirujući nasilje; |
| --- | --- |

S.

budući da se korupcijom u sudstvu krše načela nediskriminacije, pristupa pravdi, prava na pošteno suđenje i na učinkovitu pravnu pomoć, koja su od ključne važnosti u provedbi svih drugih ljudskih prava, i za sprječavanje nekažnjavanja; budući da nedostatak neovisnog pravosuđa i javne uprave potiče nepovjerenje u javne institucije dovodeći u pitanje poštovanje vladavine prava i povremeno potpirujući nasilje;

| T. | budući da je korupciju teško mjeriti jer obično uključuje nezakonite prakse koje se namjerno zataškavaju, iako su neki mehanizmi za utvrđivanje, praćenje, mjerenje i borbu protiv korupcije razvijeni i provedeni; |
| --- | --- |

T.

budući da je korupciju teško mjeriti jer obično uključuje nezakonite prakse koje se namjerno zataškavaju, iako su neki mehanizmi za utvrđivanje, praćenje, mjerenje i borbu protiv korupcije razvijeni i provedeni;

| U. | budući da nove tehnologije kao što je decentralizirano vođenje evidencije transakcije ili tehnike i metodologije istraživanja otvorenog koda pružaju nove mogućnosti za veću transparentnost vladinih aktivnosti; |
| --- | --- |

U.

budući da nove tehnologije kao što je decentralizirano vođenje evidencije transakcije ili tehnike i metodologije istraživanja otvorenog koda pružaju nove mogućnosti za veću transparentnost vladinih aktivnosti;

| V. | budući da je veća zaštita ljudskih prava, posebno načela nediskriminacije, važno sredstvo za borbu protiv korupcije; budući da borba protiv korupcije putem kaznenog i privatnog prava podrazumijeva poduzimanje represivnih i korektivnih mjera; budući da su promicanje i jačanje ljudskih prava i vladavine prava ključne komponente uspješnih i održivih antikorupcijskih strategija; |
| --- | --- |

V.

budući da je veća zaštita ljudskih prava, posebno načela nediskriminacije, važno sredstvo za borbu protiv korupcije; budući da borba protiv korupcije putem kaznenog i privatnog prava podrazumijeva poduzimanje represivnih i korektivnih mjera; budući da su promicanje i jačanje ljudskih prava i vladavine prava ključne komponente uspješnih i održivih antikorupcijskih strategija;

| W. | budući da bi se stvaranjem sinergija između kaznenopravnog pristupa i pristupa temeljenog na ljudskim pravima u borbi protiv korupcije mogli ukloniti kolektivni i opći učinci korupcije te spriječiti sustavno smanjivanje ljudskih prava kao izravne ili neizravne posljedice korupcije; |
| --- | --- |

W.

budući da bi se stvaranjem sinergija između kaznenopravnog pristupa i pristupa temeljenog na ljudskim pravima u borbi protiv korupcije mogli ukloniti kolektivni i opći učinci korupcije te spriječiti sustavno smanjivanje ljudskih prava kao izravne ili neizravne posljedice korupcije;

| X. | budući da međunarodna borba protiv korupcije ima sve bolji institucionalni i pravni okvir, ali da zbog nedostatka političke volje ili snažnih provedbenih mehanizama postoje značajni nedostaci u njegovoj provedbi; budući da bi pristupom borbi protiv korupcije temeljenom na ljudskim pravima došlo do promjene paradigme i da bi se njime moglo doprinijeti uklanjanju provedbenih nedostataka pomoću postojećih nacionalnih, regionalnih i međunarodnih mehanizama za praćenje izvršavanja obveza o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

X.

budući da međunarodna borba protiv korupcije ima sve bolji institucionalni i pravni okvir, ali da zbog nedostatka političke volje ili snažnih provedbenih mehanizama postoje značajni nedostaci u njegovoj provedbi; budući da bi pristupom borbi protiv korupcije temeljenom na ljudskim pravima došlo do promjene paradigme i da bi se njime moglo doprinijeti uklanjanju provedbenih nedostataka pomoću postojećih nacionalnih, regionalnih i međunarodnih mehanizama za praćenje izvršavanja obveza o ljudskim pravima;

| Y. | budući da je Konvencija Ujedinjenih naroda protiv korupcije jedini pravno obvezujući univerzalni instrument za borbu protiv korupcije koji obuhvaća pet glavnih područja: preventivne mjere, kriminalizaciju i provedbu zakona, međunarodnu suradnju, povrat imovine te tehničku pomoć i razmjenu informacija; |
| --- | --- |

Y.

budući da je Konvencija Ujedinjenih naroda protiv korupcije jedini pravno obvezujući univerzalni instrument za borbu protiv korupcije koji obuhvaća pet glavnih područja: preventivne mjere, kriminalizaciju i provedbu zakona, međunarodnu suradnju, povrat imovine te tehničku pomoć i razmjenu informacija;

| Z. | budući da su postojeće međunarodne obveze dobri mehanizmi za poduzimanje odgovarajućih i razumnih mjera za sprečavanje ili kažnjavanje korupcije u javnim i privatnim sektorima, a posebno u skladu s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, Međunarodnim paktom o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima i drugim mjerodavnim instrumentima za zaštitu ljudskih prava; |
| --- | --- |

Z.

budući da su postojeće međunarodne obveze dobri mehanizmi za poduzimanje odgovarajućih i razumnih mjera za sprečavanje ili kažnjavanje korupcije u javnim i privatnim sektorima, a posebno u skladu s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, Međunarodnim paktom o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima i drugim mjerodavnim instrumentima za zaštitu ljudskih prava;

| AA. | budući da i sudbena tijela, pravobranitelji i nacionale ustanove za ljudska prava, kao i organizacije civilnog društva mogu odigrati ključnu ulogu u borbi protiv korupcije i da se njihov potencijal može povećati bliskom suradnjom s nacionalnim i međunarodnim agencijama za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

AA.

budući da i sudbena tijela, pravobranitelji i nacionale ustanove za ljudska prava, kao i organizacije civilnog društva mogu odigrati ključnu ulogu u borbi protiv korupcije i da se njihov potencijal može povećati bliskom suradnjom s nacionalnim i međunarodnim agencijama za borbu protiv korupcije;

| AB. | budući da bi trebalo poduzeti mjere za borbu protiv korupcije tako što će se povećati transparentnost, odgovornost i poboljšati mjere za borbu protiv nekažnjavanja unutar država, te prioritetnim utvrđivanjem razvoja strategija i konkretnih političkih mjera kojima se ne bori samo protiv korupcije, već se njima potiče razvoj i/ili stvaranje javnih politika u tom pogledu; |
| --- | --- |

AB.

budući da bi trebalo poduzeti mjere za borbu protiv korupcije tako što će se povećati transparentnost, odgovornost i poboljšati mjere za borbu protiv nekažnjavanja unutar država, te prioritetnim utvrđivanjem razvoja strategija i konkretnih političkih mjera kojima se ne bori samo protiv korupcije, već se njima potiče razvoj i/ili stvaranje javnih politika u tom pogledu;

| AC. | budući da civilno društvo i privatni sektor mogu imati odlučujuću ulogu u oblikovanju institucionalne reforme u cilju jačanja transparentnosti i odgovornosti; budući da se mogu izvući pouke iz iskustva stečenog u okviru djelovanja pokreta za zaštitu ljudskih prava u cilju podizanja osviještenosti civilnog društva o štetnim posljedicama korupcije i stvaranja savezništva s državnim institucijama i privatnim sektorom kako bi se poduprli napori u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

AC.

budući da civilno društvo i privatni sektor mogu imati odlučujuću ulogu u oblikovanju institucionalne reforme u cilju jačanja transparentnosti i odgovornosti; budući da se mogu izvući pouke iz iskustva stečenog u okviru djelovanja pokreta za zaštitu ljudskih prava u cilju podizanja osviještenosti civilnog društva o štetnim posljedicama korupcije i stvaranja savezništva s državnim institucijama i privatnim sektorom kako bi se poduprli napori u borbi protiv korupcije;

| AD. | budući da nepostojanje medijske slobode ni u konvencionalnim ni u digitalnim medijima ne samo da ograničava temeljno pravo na slobodu izražavanja, nego i pogoduje uvjetima u kojima bujaju netransparentne prakse, korupcija i nepropisno ponašanje; budući da nezavisni mediji i raznolik i pluralistički medijski krajolik imaju važnu ulogu u jamčenju transparentnosti i provjere provodeći istraživanja i razotkrivajući korupciju i povećavajući svijest javnosti o povezanosti korupcije i kršenja ljudskih prava; budući da su u nekoliko zemalja, uključujući države članice EU-a, na snazi zakoni protiv klevete, u smislu kriminalizacije djela koja se smatraju „klevetom”, čime se potencijalno podriva sloboda govora i medija, a zviždači i novinari odvraćaju od prokazivanja koruptivnih aktivnosti; |
| --- | --- |

AD.

budući da nepostojanje medijske slobode ni u konvencionalnim ni u digitalnim medijima ne samo da ograničava temeljno pravo na slobodu izražavanja, nego i pogoduje uvjetima u kojima bujaju netransparentne prakse, korupcija i nepropisno ponašanje; budući da nezavisni mediji i raznolik i pluralistički medijski krajolik imaju važnu ulogu u jamčenju transparentnosti i provjere provodeći istraživanja i razotkrivajući korupciju i povećavajući svijest javnosti o povezanosti korupcije i kršenja ljudskih prava; budući da su u nekoliko zemalja, uključujući države članice EU-a, na snazi zakoni protiv klevete, u smislu kriminalizacije djela koja se smatraju „klevetom”, čime se potencijalno podriva sloboda govora i medija, a zviždači i novinari odvraćaju od prokazivanja koruptivnih aktivnosti;

| AE. | budući da brojne organizacije civilnog društva, uključujući udruge za borbu protiv korupcije i udruge za zaštitu ljudskih prava, sindikate, istraživačke novinare, blogere i zviždače razotkrivaju korupciju, prijevaru, loše upravljanje i kršenja ljudskih prava usprkos činjenici da se izlažu riziku od mjera odmazde, uključujući na radnom mjestu, tužbi za uvredu i klevetu te osobnoj opasnosti; budući da manjak zakona o zaštiti od odmazde, uvrede i klevete kao i nedostatak neovisnih i vjerodostojnih istraga mogu odvratiti osobe od istupanja; budući da EU ima obvezu zaštititi ih, osobito pružajući im javnu potporu, uključujući prisustvovanje suđenjima braniteljima ljudskih prava te njihovo promatranje i najdjelotvorniju uporabu svojih instrumenata poput Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; budući da je jamčenje usklađenosti i ispravne provedbe važećeg zakonodavstva neophodno; budući da bi oni koji razotkriju korupciju trebali imati pravo na zadržavanje povjerljivosti identiteta podložno jamstvima o poštenom suđenju; budući da bi zviždačima trebalo odobriti međunarodnu zaštitu od progona; |
| --- | --- |

AE.

budući da brojne organizacije civilnog društva, uključujući udruge za borbu protiv korupcije i udruge za zaštitu ljudskih prava, sindikate, istraživačke novinare, blogere i zviždače razotkrivaju korupciju, prijevaru, loše upravljanje i kršenja ljudskih prava usprkos činjenici da se izlažu riziku od mjera odmazde, uključujući na radnom mjestu, tužbi za uvredu i klevetu te osobnoj opasnosti; budući da manjak zakona o zaštiti od odmazde, uvrede i klevete kao i nedostatak neovisnih i vjerodostojnih istraga mogu odvratiti osobe od istupanja; budući da EU ima obvezu zaštititi ih, osobito pružajući im javnu potporu, uključujući prisustvovanje suđenjima braniteljima ljudskih prava te njihovo promatranje i najdjelotvorniju uporabu svojih instrumenata poput Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; budući da je jamčenje usklađenosti i ispravne provedbe važećeg zakonodavstva neophodno; budući da bi oni koji razotkriju korupciju trebali imati pravo na zadržavanje povjerljivosti identiteta podložno jamstvima o poštenom suđenju; budući da bi zviždačima trebalo odobriti međunarodnu zaštitu od progona;

| AF. | budući da bi borba protiv korupcije trebala uključivati i mjere za iskorjenjivanje organiziranog kriminala, poreznih oaza, pranja novca, utaje poreza, nezakonitih financijskih tokova, kao i mehanizama koji ih omogućuju jer se time sprječavaju održivi razvoj, napredak, blagostanje i odgovornost u državama; |
| --- | --- |

AF.

budući da bi borba protiv korupcije trebala uključivati i mjere za iskorjenjivanje organiziranog kriminala, poreznih oaza, pranja novca, utaje poreza, nezakonitih financijskih tokova, kao i mehanizama koji ih omogućuju jer se time sprječavaju održivi razvoj, napredak, blagostanje i odgovornost u državama;

| AG. | budući da mnoge treće zemlje još nemaju kapacitete za razmjenu poreznih informacija sa zemljama EU-a i stoga iz tih zemalja ne primaju nikakve informacije o svojim građanima za koje postoji mogućnost da provode utaju poreza; |
| --- | --- |

AG.

budući da mnoge treće zemlje još nemaju kapacitete za razmjenu poreznih informacija sa zemljama EU-a i stoga iz tih zemalja ne primaju nikakve informacije o svojim građanima za koje postoji mogućnost da provode utaju poreza;

| AH. | budući da je potrebno na odgovarajući način pratiti sredstva EU-a namijenjena trećim zemljama, uključujući u hitnim situacijama, uz jasnu uzajamnu provjeru u zemljama korisnicama kako bi se spriječile prilike za korupciju do koje bi moglo doći i razotkrile zlouporabe i korumpirani dužnosnici; |
| --- | --- |

AH.

budući da je potrebno na odgovarajući način pratiti sredstva EU-a namijenjena trećim zemljama, uključujući u hitnim situacijama, uz jasnu uzajamnu provjeru u zemljama korisnicama kako bi se spriječile prilike za korupciju do koje bi moglo doći i razotkrile zlouporabe i korumpirani dužnosnici;

| AI. | budući da je praćenje korupcije i nezakonitih novčanih tokova političko pitanje koje se treba rješavati na sveobuhvatan način, diljem svijeta i preko državnih granica (G20, UN, OECD, Svjetska banka, MMF); |
| --- | --- |

AI.

budući da je praćenje korupcije i nezakonitih novčanih tokova političko pitanje koje se treba rješavati na sveobuhvatan način, diljem svijeta i preko državnih granica (G20, UN, OECD, Svjetska banka, MMF);

| AJ. | budući da je na Međunarodnom forumu za sportski integritet (IFSI) održanom u Lausanni u Švicarskoj u veljači 2017. promicana suradnja između vlada, međunarodnih sportskih tijela i drugih organizacija radi suzbijanja korupcije u sportu; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je na Međunarodnom forumu za sportski integritet (IFSI) održanom u Lausanni u Švicarskoj u veljači 2017. promicana suradnja između vlada, međunarodnih sportskih tijela i drugih organizacija radi suzbijanja korupcije u sportu;

| 1. | poziva na zajedničko djelovanje na nacionalnoj i međunarodnoj razini u cilju sprječavanja i borbe protiv korupcije s obzirom na to da se korupcija širi preko granica i da je potrebno ohrabrivati veću suradnju među državama i regijama, uz rad organizacija civilnog društva posvećen borbi protiv korupcije; poziva države da se u okviru međunarodnih foruma aktivno uključe u rasprave i donošenje zajedničkih odluka o dobrim praksama i politikama prikladnima za određene situacije u svakoj regiji u cilju suzbijanja korupcije kao međupovezanog složenog i međusektorskog fenomena koji ometa politički, gospodarski i društveni razvoj te potiče međunarodni kriminal, uključujući aktivnosti povezane s terorizmom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odlučuje da će tijekom svakog zakonodavnog saziva sastavljati redovno izvješće kojim će se izvještavati o aktualnoj situaciji u vezi s korupcijom i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da borba protiv korupcije mora uključivati partnerski pristup između javnog i privatnog sektora i upozorava na to da će neuspjeh u tome da se to postigne učvrstiti siromaštvo, nejednakost i narušavanje ugleda te smanjiti vanjska ulaganja, kao i dovesti u pitanje životne mogućnosti mladih i onemogućiti suzbijanje veze između koruptivnih praksi i terorizma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zabrinut je zbog slabe provedbe i primjene postojećih nacionalnih i međunarodnih instrumenata za borbu protiv korupcije kao što su Konvencija UN-a protiv korupcije, Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (Ruggiejeve smjernice), Kaznenopravna konvencija Vijeća Europe o korupciji i Konvencija OECD-a o borbi protiv korupcije; poziva zemlje potpisnice da ih u potpunosti primjenjuju kako bi bolje zaštitile svoje građane; obvezuje se na suradnju s međunarodnim partnerima kako bi se povećao broj država koje su odabrale ojačati demokratske procese i graditi odgovorne institucije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zabrinut je zbog uznemiravanja, prijetnji, zastrašivanja i odmazde s kojima se suočavaju pripadnici organizacija civilnog društva, uključujući udruge za borbu protiv korupcije i pokrete za ljudska prava, novinare, blogere i zviždače koji razotkrivaju i prokazuju slučajeve korupcije; poziva nadležna tijela da poduzmu sve potrebne mjere za jamčenje njihova fizičkog i psihološkog integriteta i zajamče hitne, temeljite i nepristrane istrage kako bi se odgovorni priveli pravdi u skladu s međunarodnim normama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče sudionike sastanka na vrhu o borbi protiv korupcije održanog 2016. u Londonu da ispune preuzete obveze u pogledu rješavanja uzroka korupcije i metoda potrebnih za promicanje transparentnosti te da osiguraju potporu za najugroženije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da je razvoj vanjske antikorupcijske strategije EU-a nužan za djelotvornu borbu protiv korupcije i financijskog kriminala; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da su države dužne provesti svoje obveze o ljudskim pravima u skladu s odredbama Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije i potiče zemlje koje tek trebaju postati potpisnice te Konvencije da joj se pridruže; ističe da države moraju spriječiti i, u konačnici, reagirati na sve negativne posljedice korupcije u njihovoj jurisdikciji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potvrđuje odgovornost političkih aktera i poslovnih subjekata da poštuju ljudska prava i da se bore protiv korupcije; ističe potrebu da se u strategije za borbu protiv korupcije uključi perspektiva zaštite ljudskih prava kako bi se provele obavezne i djelotvorne preventivne politike koje se odnose na pitanja kao što su transparentnost, zakoni o pristupu javnim informacijama, zaštita zviždača i vanjske kontrole; |
| --- | --- |

9.

| 10. | preporučuje da EU pojača potporu međunarodnim instrumentima radi veće transparentnosti u gospodarskim sektorima koji su najpodložniji povredama ljudskih prava i korupciji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podupire uspostavu moderne, transparentne i učinkovite politike te pravnih okvira za upravljanje prirodnim resursima i smatra da takve mjere mogu služiti kao moćno oružje protiv korupcije; pozdravlja u tom smislu inicijativu za transparentnost ekstraktivnih industrija (EITI) i poziva EU da poveća svoju potporu kako bi se zemljama bogatima resursima pomoglo da je provedu kao moćan globalni instrument u promicanju transparentnosti i odgovornosti u području upravljanja prihodima od prirodnih resursa; smatra da je uspostava djelotvornog pravnog okvira u cilju da se zajamči da poduzeća i drugi dionici uključeni u lance opskrbe naftom i plinom i rudarstva ispravno primjenjuju načela EITI-ja ključna mjera koju bi EU trebao poticati; |
| --- | --- |

11.

| 12. | preporučuje da se u suzbijanju i borbi protiv nezakonitih financijskih tokova iz Afrike posveti posebna pozornost onim tokovima kapitala koji je pribavljen izvlačenjem rude i minerala iz rudnika u područjima sukoba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da je korupcija složen fenomen koji je ukorijenjen u širokom spektru ekonomskih, političkih, administrativnih, socijalnih i kulturnih faktora i odnosa moći te stoga podsjeća da, razvojna politika mora, ne bi li doprinijela borbi protiv korupcije i pritom se usredotočila na smanjenje siromaštva i nejednakosti i na bolju integraciju, promicati ljudska prava, demokraciju, vladavinu prava i javne socijalne usluge radi poticanja dobrog upravljanja i izgradnje društvenog kapitala, socijalne uključenosti i socijalne kohezije, vodeći pritom računa o kulturnim i regionalnim posebnostima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je jedan od najučinkovitijih načina sprečavanja korupcije smanjenje državnih intervencija i birokratskog posredovanja i uspostava jednostavnijih propisa; |
| --- | --- |

14.

Razmatranja o korupciji i ljudskim pravima u bilateralnim odnosima EU-a

| 15. | ističe potrebu utvrđivanja lokalne i demokratske odgovornosti za projekte financirane u okviru programa pomoći EU-a radi jamčenja minimalnih standarda transparentnosti; naglašava da bi se vanjski financijski instrumenti EU-a trebali temeljiti na normama protiv korupcije, uvjetovanosti koja se među ostalim odnosi na rezultate i uključuje jasna mjerila, i obvezama koje su preuzele države partneri kako bi se povećala apsorpcija financijske potpore EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na potrebu za stalnim praćenjem projekata koje financira EU i pozivanje na odgovornost nadležnih tijela zemalja primateljica ako se sredstva EU-a odgovarajuće ne upotrebljavaju i ističe potrebu da se u praćenje provedbe ugovora uključe lokalne organizacije civilnog društva i branitelji ljudskih prava; dodatno ističe potrebu za time da svaki ugovaratelj koji prima sredstva EU-a u potpunosti otkrije sve zatražene informacije, uključujući stvarno vlasništvo i korporativnu strukturu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | preporučuje da EU i drugi međunarodni pružatelji bespovratnih sredstava i zajmova provode revizije bespovratnih sredstava, zajmova i paketa pomoći i provedu temeljitu dubinsku analizu vlada i organizacija primateljica kako bi se izbjeglo pružanje „renta” kleptokratskim tijelima vlasti i organizacijama koje ona kontroliraju te njihovim suradnicima; u tom kontekstu zauzima stajalište da je potrebno poticati i stručno ocjenjivanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe ključnu važnost antikorupcijskog plana u postupku pregovora o pristupanju EU-u; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU da, uz klauzulu o ljudskim pravima, u sporazume s trećim zemljama uključi i antikorupcijsku klauzulu kojom bi se zahtijevalo praćenje i savjetovanje i, u najgorem slučaju, određivanje sankcija ili obustava sporazuma u slučaju ozbiljne i/ili sustavne korupcije koja je uzrok teškim povredama ljudskih prava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU da razvije načela za borbu protiv korupcije velikih razmjera kao kaznenog djela u nacionalnom i međunarodnom pravu, riješi tekuće slučajeve nekažnjavanja korupcije velikih razmjera snažnijom provedbom zakona protiv korupcije i provede reforme radi uklanjanja sustavnih nedostataka u nacionalnim pravnim okvirima koji omogućuju da korupcija velikih razmjera prelazi preko granica i da se izbjegne nadzor državnih financijskih regulatora i poreznih tijela; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe potrebu da se posebna pozornost posveti trajnom i strukturiranom praćenju i ocjenjivanju učinkovite provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije u državama članicama EU-a i zemljama s kojima je EU sklopio sporazume ili to namjerava učiniti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da, s obzirom na europsku stečevinu u pogledu borbe protiv korupcije, postanu predvodnicima na međunarodnoj razini i da u državama partnerima Unije promiču borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU da promiče mjere za borbu protiv korupcije i djelotvorne mehanizme za sudjelovanje javnosti i javnu odgovornost, uključujući pravo na pristup informacijama i provedbu načela otvorenih podataka, u svim bitnim dijalozima i savjetovanjima o ljudskim pravima s trećim zemljama i da financira projekte namijenjene uspostavi, uvođenju i provedbi tih mjera; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe važnost istraživanja otvorenog koda u pogledu antikorupcijskog istraživanja; poziva EU da odgovarajuće financira organizacije koje djeluju u području istraživanja otvorenog koda i digitalnog prikupljanja dokaza o korupciji radi razotkrivanja korumpiranih dužnosnika i jamčenja odgovornosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU da financira istraživanja aplikacija koje se temelje na decentraliziranom vođenju evidencije transakcija koje bi se mogle upotrebljavati za postizanje veće transparentnosti prodaje vladine imovine i praćenje i ulaženje u trag donatorskom novcu u inozemnoj pomoći EU-a te pomoći u rješavanju prijevara glasača; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja stalne napore u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju i Instrumenta za programe u susjedstvu u cilju uspostave i učvršćivanja neovisnih i učinkovitih ustanova za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva ESVD i Komisiju da osmisle zajednički program o ljudskim pravima i borbi protiv korupcije, posebno inicijative za povećanje transparentnosti, borbu protiv nekažnjavanja i jačanje agencija za borbu protiv korupcije; smatra da bi u okviru tih nastojanja trebalo podupirati da nacionalne ustanove za ljudska prava s dokaznom neovisnošću i nepristranošću djeluju i u slučajevima korupcije, uključujući putem istražnog kapaciteta za uspostavu poveznica između korupcije i kršenja ljudskih prava, suradnju s agencijama za borbu protiv korupcije i upućivanja agencijama za kazneni progon i provedbu zakona; također poziva Uniju i države članice da pojačaju svoje programe pravosudne suradnje s trećim državama kako bi promicale razmjenu dobrih praksi i promicale učinkovita sredstva u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU da i dalje podupire ustanove za borbu protiv korupcije uspostavljene u trećim zemljama koje su dokazano neovisne i nepristrane, kao što je Gvatemalanska međunarodna komisija za borbu protiv nekažnjivosti (CICIG), uz inicijative u cilju razmjene informacija i najboljih praksi te bolje izgradnje kapaciteta; potiče te zemlje da tim ustanovama osiguraju sve potrebne alate, uključujući ovlasti u pogledu istraživanja, radi učinkovitog djelovanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i ESVD da dodijele dodatna sredstva za pomoć pri donošenju i provedbi programa zaštite namijenjenih članovima organizacija civilnog društva, uključujući udruge za borbu protiv korupcije i pokrete za zaštitu ljudskih prava, novinare, blogere i zviždače koji razotkrivaju i prijavljuju slučajeve korupcije i kršenja ljudskih prava; ustraje u tome da je pri svakom budućem ažuriranju smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava i razvojnoj potpori ili smjernica o njihovoj provedbi potrebno uključiti izričite reference i mjere za poticanje zaštite ljudskih prava i borbu protiv korupcije kako bi se građanima omogućilo da bez straha od odmazde prijave sumnju na korupciju i kako bi se pružila potpora zajednicama koje su bile suočene s takvim djelima; pozdravlja savjetovanja koja je nedavno pokrenula Komisija u vezi sa zaštitom zviždača; ističe da bi kontaktne točke za ljudska prava u izaslanstvima EU-a također trebale pridavati posebnu pozornost tim ciljanim skupinama i održavati blizak kontakt s lokalnim organizacijama civilnog društva i braniteljima ljudskih prava osiguravanjem njihove međunarodne vidljivosti i zaštite, time također osiguravajući sigurne kanale za prijavu lošeg postupanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da bi nadzorna tijela, lokalni provedbeni službenici i tužitelji za koje je evidentirano da su neovisni i nepristrani, kao i zviždači i svjedoci konkretnih slučajeva, trebali primiti pomoć i potporu EU-a putem predstavnika na terenu i poziva da sudjeluju u programima osposobljavanja u Europi; naglašava da bi, kada god je to primjereno, ta potpora trebala biti javna; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva izaslanstva EU-a da iskoriste diplomatske korake i javnu diplomaciju na lokalnoj i međunarodnoj razini za prokazivanje slučajeva korupcije i nekažnjavanja, a posebno kada takvi slučajevi dovode do teškog kršenja ljudskih prava; dodatno poziva izaslanstva EU-a i veleposlanstva država članica da u izvješća za ESVD i države članice uključe izvještaje o korupciji (neovisno o tome je li riječ o sustavnoj analizi ili konkretnim slučajevima); |
| --- | --- |

31.

| 32. | preporučuje da ESVD i izaslanstva EU-a u dokumente o ljudskim pravima i demokratskim strategijama za pojedine države uključe posebnu referencu o poveznici između korupcije i ljudskih prava kada god je to potrebno i da, štoviše, ovo pitanje bude jedan od prioriteta za posebne predstavnike EU-a pri obavljanju njihovih zadaća; osobito traži od EU-a da izravno riješi problem korupcije u dokumentima s programima i strateškim dokumentima za zemlje te da svaku proračunsku potporu trećim zemljama poveže s konkretnim reformama u cilju transparentnosti i drugim mjerama protiv korupcije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | preporučuje da bi Europska zaklada za demokraciju i sveobuhvatan mehanizam branitelja ljudskih prava EU-a (protectdefenders.eu) trebali usmjeriti posebne programe na zaštitu aktivista za borbu protiv korupcije koji također doprinose podupiranju ljudskih prava; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU na uspostavljanje mehanizama za pritužbe kako bi ljudi pogođeni njegovim vanjskim djelovanjem mogli uložiti pritužbe na povrede ljudskih prava i korupciju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja svoj poziv iz prethodnih rezolucija da bi EU trebao čim je prije moguće Vijeću uputiti popis sa sankcijama u slučaju Magnitsky protiv 32 ruska državna dužnosnika odgovorna za smrt ruskog zviždača Sergeija Magnitskyja radi njegova usvajanja te nametnuti ciljane sankcije protiv njih, i to, primjerice, u vidu zabrane vize za područje cijelog EU-a i zamrzavanja financijske imovine koju imaju unutar Europske unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ohrabruje države članice EU-a da razmotre donošenje zakona kojima bi se uspostavili jasni kriteriji koji bi omogućili uspostavu crne liste i nametanje ciljanih sankcija pojedincima iz trećih zemalja, kao i članovima njihovih obitelji, koji su teško prekršili ljudska prava ili su odgovorni za počinjenje ili sudjelovanje u djelima velike korupcije ili za naređivanje, kontrolu ili bilo kakvo drugo vođenje takvih djela, uključujući izvlaštenje privatnih i javnih sredstava radi osobne dobiti, korupciju povezanu s vladinim ugovorima ili izvlačenjem prirodnih resursa, podmićivanje ili olakšavanje prijenosa nezakonito stečenih sredstava u stranu jurisdikciju; ističe da kriteriji za uvrštavanje na taj popis trebaju biti sastavljeni na temelju dobro dokumentiranih, dopunjujućih i neovisnih izvora i uvjerljivih dokaza te da treba omogućiti mehanizme za prigovor ciljanih osoba; ističe važnost javne razglašenosti tog popisa radi utjecaja na informacije potrebne dužnim subjektima za provedbu među ostalim dubinske analize klijenta u skladu s Direktivom EU-a o sprečavanju pranja novca (22); |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU da se pridržava načela usklađenosti politika u interesu razvoja (članak 208. UFEU-a) i da aktivno doprinosi smanjenju korupcije te da se izravno i izričito bori protiv nekažnjavanja u okviru svojih vanjskih politika; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EU na povećanje transparentnosti i odgovornosti svoje službene razvojne pomoći kako bi bila djelotvorno usklađena sa standardima utvrđenima u Inicijativi za transparentnost međunarodne pomoći i međunarodno dogovorenim načelima učinkovitosti; također poziva EU da razvije snažan i sveobuhvatan sustav upravljanja rizikom kako bi se spriječilo da razvojna pomoć doprinosi korupciji u zemljama primateljicama, na primjer povezujući proračunsku potporu s jasnim antikorupcijskim ciljevima; naglašava da je u tu svrhu potrebna uspostava snažnih mehanizama za praćenje provedbe proračunske potpore; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da, kako bi se iskorijenila korupcija na visokoj razini, u pogledu proračunske potpore obrati pozornost na transparentnost operacija koje podrazumijevaju privatizaciju te se odnose na sklapanje poslova u vezi s javnom imovinom, posebno zemljištima, te da sudjeluje u programima potpore OECD-a za zemlje u razvoju u vezi s korporativnim upravljanjem poduzećima u državnom vlasništvu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da podrži zemlje u razvoju koje se bore protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza pružajući im potporu u izgradnji uravnoteženih, učinkovitih, pravednih i transparentnih poreznih sustava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ustraje u tome da bi EU kao vodeći svjetski donator trebao promicati oblike povezivanja, pri čemu bi pružanje vanjske pomoći EU-a ovisilo o proračunskim reformama usmjerenima na povećanje transparentnosti, povećanje dostupnosti podataka i promicanje zajedničkih pristupa s drugim donatorima. |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava izrazito negativan učinak korupcije na trgovinu i s njom povezane koristi, na gospodarski razvoj, ulaganja i postupke javne nabave i potiče Komisiju da tu poveznicu uzme u obzir u svim trgovinskim sporazumima i da u njih uključi provedive odredbe o ljudskim pravima i borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da trgovinska politika doprinosi zaštiti i promicanju vrijednosti za koje se EU zalaže i koje su istaknute u članku 2. Ugovora o Europskoj Uniji, primjerice demokracije, vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i temeljnih prava te sloboda i jednakosti; naglašava da je dosljednost vanjskih i unutarnjih politika Unije ključna, posebice u pogledu borbe protiv korupcije; naglašava da europski zakonodavci u tom smislu imaju istaknutu ulogu kada je riječ o pospješivanju trgovinskih odnosa, s obzirom na to da je potrebno izbjeći da ti odnosi služe za prijenos korupcijske prakse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | trgovinske sporazume smatra ključnim mehanizmom za promicanje antikorupcijskih mjera i dobrog upravljanja; pozdravlja mjere koje je EU u svojoj trgovinskoj politici već poduzeo u svrhu borbe protiv korupcije, primjerice kroz sustav OSP+, poglavlja o održivom razvoju i uvođenje obveze za trgovinske partnere da ratificiraju međunarodne konvencije za borbu protiv korupcije; stoji uz cilj naveden u strategiji „Trgovina za sve” prema kojem u sve buduće trgovinske sporazume treba unijeti sveobuhvatne odredbe za borbu protiv korupcije; u tom smislu poziva da se u buduće trgovinske sporazume unesu odredbe o obvezi pristupanja multilateralnim antikorupcijskim konvencijama, poput Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije i Konvencije OECD-a o borbi protiv korupcije, kao i da se u sklopu sveobuhvatnog pristupa uvedu horizontalne odredbe koje bi se u postojeće trgovinske sporazume integrirale prilikom njihovih revizija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da bi potpisnice trgovinskih sporazuma trebale poduzimati mjere kojima se promiče aktivno sudjelovanje privatnog sektora, organizacija civilnog društva i domaćih savjetodavnih skupina u provedbi antikorupcijskih programa i odredbi sadržanih u međunarodnim trgovinskim i investicijskim sporazumima; smatra bi se zaštita zviždača trebala razmotriti za uvrštavanje u buduće sporazume o trgovini jednom kada taj sustav počne funkcionirati na razini EU-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prepoznaje važnost pružanja jasnih smjernica i potpore poduzećima da osmisle djelotvorne postupke za sukladnost u pogledu borbe protiv korupcije u sklopu svoga poslovanja, posebno za MSP-ove preko posebnih odredbi u trgovinskim sporazumima kako bi im se omogućilo da se uhvate u koštac s korupcijom; naglašava da, kada je riječ o sukladnosti, jednoobrazni pristup nije moguć; poziva Komisiju da razmotri pružanje pomoći za projekte izgradnje kapaciteta za borbu protiv korupcije, poput dijeljenja najboljih praksi i obuke kojima bi se državama i poslovnom sektoru pomoglo riješiti sve izazove s kojim bi se u tom smislu mogli suočiti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma WTO-a o olakšavanju trgovine u veljači 2017. kojim se uspostavljaju mjere za borbu protiv korupcije u globalnoj trgovini; smatra, međutim, da donošenje ili izmjena zakonodavstva samo po sebi nije dovoljno, odnosno da je ključna provedba; ističe da reformu zakonodavstva treba popratiti obukom u pravosuđu, javnim pristupom informacijama i mjerama za povećanje transparentnosti te poziva države članice EU-a da u svojoj borbi protiv korupcije međusobno surađuju u tim pitanjima; ističe također da bi se trgovinskim sporazumima moglo omogućiti lakše praćenje nacionalnih reformi u pogledu antikorupcijskih politika; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da u svim pregovorima o budućim trgovinskim sporazumima postigne dogovor o provedivim antikorupcijskim odredbama i odredbama o sprečavanju pranja novca te da se provedba tih antikorupcijskih odredbi učinkovito prati; poziva u tom smislu države članice da podupru unošenje antikorupcijskih odredbi u pregovaračke mandate, kako je to Komisija predložila u nacrtima mandata koje im je podnijela; pozdravlja unošenje antikorupcijskih odredbi u pregovarački mandat za ažuriranje sporazuma između EU-a i Meksika; poziva Komisiju da nastavi ulagati napore u borbu protiv korupcije povećanom transparentnosti pregovora o trgovinskim sporazumima i unošenjem odredbi koje za cilj imaju bolju zakonodavnu suradnju i jačanje integriteta carinskih postupaka i globalnih lanaca vrijednosti; smatra da su za borbu protiv korupcije potrebne odredbe o suradnji, primjerice u pogledu razmjene informacija te administrativne i tehničke pomoći, kako bi se dijelile i promicale najbolje prakse kojima će se doprinijeti jačanju vladavine prava i poštovanja ljudskih prava; potiče Komisiju da odredi jasne i relevantne uvjete i pokazatelje uspješnosti kojima će se omogućiti bolja procjena i prikaz rezultata; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da je tijekom provedbe sporazuma važno održavati trajan i redovit dijalog s trgovinskim partnerima EU-a kako bi se zajamčilo da se ti sporazumi, a posebno njihove antikorupcijske odredbe, na odgovarajući način prate i provode; prima na znanje prijedlog koji je Komisija iznijela u svojoj strategiji „Trgovina za sve” prema kojemu bi se u slučajevima sistemske korupcije i propusta u upravljanju uspostavili savjetodavni mehanizmi i poziva Komisiju da razmotri da se u slučajevima sistemske korupcije i nepoštovanja antikorupcijskih obveza ili međunarodnih standarda u području borbe protiv korupcije, kao što su OECD-ov zajednički standard izvješćivanja, Akcijski plan OECD-a za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti, središnji registar krajnjeg vlasništva te preporuke FATF-a, suspendiraju povlastice koje se uživaju na temelju ugovora; poziva Komisiju da odredi jasne i relevantne uvjete i pokazatelje uspješnosti kojima će se omogućiti bolja procjena i prikaz rezultata; poziva, nadalje, Komisiju da u onim slučajevima u kojima se vlade korisnici ne budu u dovoljnoj mjeri pridržavale dogovorenih mjera pruži odlučan, proporcionalan i brz odgovor; poziva Komisiju da uspostavi mehanizme za savjetovanje s trgovinskim partnerima za slučajeve sistemske korupcije te da omogući razmjenu stručnog znanja kako bi se pružila pomoć zemljama koje provode antikorupcijske mjere. |
| --- | --- |

49.

| 50. | napominje da trgovinski sporazumi moraju sadržavati obvezne i provedive klauzule o ljudskim pravima kojima se osigurava da privatna poduzeća i državne vlasti poštuju ljudska prava i najviše društvene i okolišne standarde, što je od ključne važnosti za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

50.

Razvoj obavještajnih informacija EU-a o korupcijskim mrežama i posrednicima

| 51. | poziva ESVD da predvodi uspostavu radnih skupina među veleposlanstvima država članica i izaslanstvima EU-a u trećim zemljama putem kojih diplomatski dužnosnici mogu analizirati i razmjenjivati informacije o strukturi i djelovanju lokalnih koruptivnih mreža do najviših razina moći te izrađivati obavještajne informacije radi sprečavanja tajne suradnje EU-a s kleptokratskim režimima; smatra da bi takve informacije trebalo prenositi institucijama EU-a putem diplomatskih i sigurnih kanala; dodatno predlaže da izaslanstva EU i veleposlanstva država članica potiču bliske kontakte s lokalnim stanovništvom, osobito putem redovitog dijaloga s istinskim i neovisnim organizacijama civilnog društva, novinarima i braniteljima ljudskih prava radi prikupljanja pouzdanih informacija o lokalnoj korupciji te uhvaćenim ključnim akterima i dužnosnicima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zauzima stajalište da bi korporacije također trebale podnositi prijave tijelima EU-a kada god im se ponudi mito i/ili se od njih zatraži da ulažu u treće zemlje putem lokalnih posrednika ili fiktivnih poduzeća kao partnera; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da, u svjetlu prikupljenih informacija, valja podijeliti smjernice za pojedine zemlje s civilnim i vojnim razmještenim subjektima i donatorskim agencijama EU-a radi podizanja osviještenosti o rizicima uključenima u dogovore s lokalnim ugovarateljima, privatnim sigurnosnim poduzećima i pružateljima usluga čiji bi stvarni vlasnici mogli biti povezani s kršenjem ljudskih prava i korumpiranim mrežama; |
| --- | --- |

53.

Usklađenost unutarnjeg i vanjskog djelovanja

| 54. | vjeruje da EU može postati pouzdan i utjecajan lider u borbi protiv korupcije samo ako se na odgovarajući način suoči s problemima organiziranog kriminala, korupcije i pranja novca unutar svojih granica; u tom smislu žali što Komisija nije poduzela daljnje korake u vezi sa svojim izvješćem iz 2014. o suzbijanju korupcije u EU-u cilju provođenja nove analize o korupciji unutar država članica EU-a, čime bi se bio povećao kredibilitet EU-a u provedbi ambicioznog antikorupcijskog plana u okviru njegove vanjske politike; ističe da bi Komisija i institucije EU-a trebale provoditi redovito, ambiciozno i temeljito izvješćivanje i samoprocjene u skladu s odredbama Konvencije UN-a protiv korupcije i njezina mehanizma za revizije i poziva Komisiju da predoči daljnju politiku i zakonodavne inicijative za borbu protiv korupcije te da snažno potiče veći integritet i transparentnost u državama članicama; |
| --- | --- |

54.

| 55. | napominje da bi se dekriminalizacijom korupcije u bilo kojoj državi članici EU-a umanjila vjerodostojnost javne politike kao i smanjila sposobnost EU-a da zahtijeva ambiciozan antikorupcijski plan na globalnoj razini; podržava bližu suradnju između država članica EU-a i Europskog revizorskog suda; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponovno zahtijeva od država članica da po potrebi izmijene svoje kaznene zakone kako bi uspostavile nadležnost nacionalnih tužitelja i sudova u pogledu istraživanja i osuđivanja kaznenih djela podmićivanja ili pronevjere državnih sredstava neovisno o tome gdje je zločin počinjen dok god se prihodi od tih kaznenih djela nalaze u dotičnoj državi članici ili se ondje vrši pranje tih prihoda ili dok je god osoba „usko povezana” s državom članicom, osobito u smislu svoga državljanstva, boravišta ili stvarnog vlasništva nad poduzećem čije se sjedište ili podružnice nalaze u državi članici; |
| --- | --- |

56.

Doprinos EU-a pristupu protiv korupcije temeljenom na ljudskim pravima na multilateralnim forumima

| 57. | poziva države članice EU-a da na razini UN-a pokrenu raspravu o povećanju normi o neovisnosti i mandatima agencija za borbu protiv korupcije na temelju iskustva OHCHR-a, Međunarodnog koordinacijskog odbora za nacionalne institucije za ljudska prava i tijela UN-a, posebno Vijeća UN-a za ljudska prava u odnosu na nacionale ustanove za ljudska prava (Pariška načela); |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe potrebu da se osnaži veza između agencija za borbu protiv korupcije i nacionalnih ustanova za ljudska prava na temelju mandata nacionalnih ustanova za ljudska prava za suzbijanje korupcije kao mogućeg uzroka izravnog i neizravnog kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podsjeća na svoj zahtjev državama članicama EU-a da podrže osnivanje funkcije posebnog izvjestitelja UN-a o financijskom kriminalu, korupciji i ljudskim pravima sa sveobuhvatnim mandatom, što uključuje plan usmjeren na ciljeve i periodično ocjenjivanje antikorupcijskih mjera koje države poduzimaju; poziva države članice EU-a da preuzmu vodeću ulogu u aktiviranju potpore među državama članicama Vijeća UN-a za ljudska prava i da postanu pokrovitelji rezolucije kojom će se uspostaviti mandat; |
| --- | --- |

59.

| 60. | traži od UN-a da radi veće učinkovitosti donese normativni instrument o nezakonitim financijskim tokovima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava potrebu da se poboljšaju nacionalna i međunarodna komunikacija o korupciji i kampanje za podizanja razine osviještenosti kojima je cilj sudjelovanje građana kako bi se istaknula činjenica da korupcija ima negativan učinak na ljudska prava i da, među ostalim, dovodi do socijalne nejednakosti, manjka socijalne pravde i sve većih razina siromaštva; potiče EU da izradi i provede konkretne programe o postojećim kaznenim i postupovnim zakonima i mehanizmima pritužbe; ističe da obrazovanje i nepristrano, neovisno informiranje javnosti imaju ključnu ulogu u podučavanju socijalnih vještina i načela integriteta koji služe javnom interesu, pridonose vladavini prava i socijalnom i gospodarskom razvoju društva; |
| --- | --- |

61.

| 62. | preporučuje da se ispitivanje korupcije kao uzroka kršenja ljudskih prava, ali i posljedice zlouporabe ljudskih prava i slabe vladavine prava uključi u univerzalni periodični pregled kao način rješavanja korupcije i promicanja transparentnosti i najbolje prakse; naglašava ulogu koju bi civilno društvo moglo imati u doprinosu tom procesu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | potiče produbljivanje međunarodnih obveza u cilju da se suzbijanje korupcije postavi u središte ciljeva održivog razvoja UN-a kao mehanizma borbe protiv globalnog siromaštva; |
| --- | --- |

63.

Korupcija i trgovina ljudima

| 64. | izražava zabrinutost zbog toga što se trgovina ljudima može olakšati korumpiranjem aktera s različitim razinama povjerenih ovlasti kao što su policija, carinski službenici, tijela granične kontrole i imigracijske službe, a koji se mogu oglušiti na trgovinu ljudima, tolerirati je ili organizirati ili biti sudionici u njoj; |
| --- | --- |

64.

| 65. | u tom pogledu ističe važnost mjera protiv korupcije kao što je poticanje transparentnosti i odgovornosti u upravama uvođenjem standardiziranog mehanizma za borbu protiv korupcije i jamčenjem bolje koordinacije u strategijama za borbu protiv trgovine ljudima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe istaknutu ulogu koju mogu imati rodno osjetljivi pristupi u izradi politika za borbu protiv korupcije u okviru trgovine ljudima; |
| --- | --- |

66.

Poslovanje i ljudska prava

| 67. | potiče sve države članice UN-a, a posebno države članice EU-a, da u cijelosti provedu Vodeća načela UN-a o poduzetništvu i ljudskim pravima i da u svoj nacionalni akcijski plan za ljudska prava (kako se zahtijeva u skladu s Akcijskim planom EU-a za ljudska prava i demokraciju) uključe konkretne obveze o antikorupcijskim mjerama ili da donesu posebne zakone protiv mita; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pozdravlja činjenicu što se u nekim nacionalnim akcijskim planovima država članica EU-a upućuje na korupciju te u tom smislu predlaže posebne mjere za sprečavanje i kažnjavanje koruptivnih praksi i podmićivanja koje mogu dovesti do kršenja ljudskih prava; preporučuje da EU podupire dodatne mjere za promicanje donošenja i provedbe kodeksa i standarda protiv podmićivanja/korupcije radi usklađenosti u poduzećima i da bi poduzeća koja se natječu za javne ugovore trebala imati uspostavljene čvrste kodekse protiv podmićivanja i korupcije te načela za dobro porezno upravljanje; mišljenja je da bi zlouporabu javnih sredstava, nezakonito bogaćenje ili podmićivanje trebalo kažnjavati dodatnim posebnim kaznama u skladu s kaznenim pravom ako takva djela, kao rezultat korupcije, izravno dovode do kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja izmjenu Računovodstvene direktive o objavljivanju informacija koje se ne odnose na financije kao i informacija o raznolikosti (23) u pogledu uvjeta o izvješćivanju za velika poduzeća i grupacije, uključujući o njihovim nastojanjima u pogledu ljudskih prava i borbe protiv korupcije; potiče poduzeća da objave sve bitne informacije u skladu s predstojećim smjernicama koje će objaviti Komisija; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ponavlja svoj poziv svim državama i EU-u, da se aktivno i konstruktivno uključe u tekući rad otvorene međuvladine radne skupine UN-a za transnacionalne korporacije i druga poslovna poduzeća s obzirom na ljudska prava u cilju da se uspostavi pravno obvezujući instrument za prevenciju, istraživanje, traženje pravne zaštite i pristup pravnoj pomoći u slučaju kršenja ljudskih prava, uključujući ona koja su rezultat korupcije; poziva države da da poduzmu sve potrebne korake kako bi se omogućili privatni postupci za traženje odštete od počinitelja djela korupcije u skladu s člankom 35. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EU i njegove države članice da primjene Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća; |
| --- | --- |

71.

Otimanje zemljišta i korupcija

| 72. | i dalje je zabrinut zbog stanja u pogledu otimanja zemljišta uslijed koruptivnih praksi korporacija, stranih ulagača, nacionalnih i međunarodnih državnih aktera, dužnosnika i tijela vlasti; ističe da se korupcijom često omogućuje otimanje zemljišta prisilnim iseljavanjem tako da se, među ostalim, trećim stranama olakšano odobrava kontrola nad zaraženim zemljištem bez suglasnosti onih koji žive na njemu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ističe da istraživanja pokazuju da je korupcija široko rasprostranjena u upravljanju zemljištem i da sve više pogađa sve faze kupnje zemljišta, što ima brojne negativne posljedice na ljudska prava, od prisilnog raseljavanja stanovništva bez odgovarajuće naknade do ubojstva branitelja zemljišta (24); osim toga, sa zabrinutošću napominje da postoji rizik od toga da se kršenja ljudskih prava povećaju u kontekstu sve veće potražnje za hranom, gorivom i robom te zemljišnih ulaganja sve većih razmjera u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća na to da financijski sektor ima ključnu ulogu u sprečavanju korupcije koja naročito omogućuje utrku za zemljištem; ponavlja da bi banke i financijske institucije trebale provesti „dubinsku analizu klijenta” kako bi se borile protiv pranja novca povezanog s korupcijom te osigurati da ulagači kojima pružaju potporu poduzimaju stvarne mjere dužne pažnje u području ljudskih prava; poziva EU i njegove države članice da obvežu poduzeća na objavljivanje pojedinosti u vezi s aktivnostima stjecanja zemljišta u trećim zemljama i da pojačaju svoju potporu zemljama u razvoju kako bi se osigurala učinkovita provedba Dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima kao sredstvom za borbu protiv korupcije pri kupnji zemljišta; |
| --- | --- |

74.

Izbori i funkcioniranje demokratski izabranih tijela

| 75. | naglašava da bi jedan od ciljeva borbe protiv korupcije trebao biti zaustavljanje teških zlouporaba kojima se narušavaju demokracija, politički procesi te promicanje neovisnog, nepristranog i učinkovitog sudstva; poziva na jačanje uloge političkih stranaka kao kanala demokratskog zastupništva i političkog sudjelovanja tako da ih se opremi na učinkovite načine; napominje da je u tom smislu stoga ključna regulacija političkog financiranja, uključujući utvrđivanje donatora i drugih financijskih izvora za očuvanje demokracije; |
| --- | --- |

75.

| 76. | napominje sa zabrinutošću da izborne prijevare te korupcija povezana s izbornim procesom i radom izabranih predstavničkih tijela i skupština izrazito potkopavaju povjerenje u demokratske institucije i slabe građanska i politička prava te onemogućuju jednako i pošteno predstavljanja građana i pritom dovode u pitanje vladavinu prava; prima na znanje pozitivnu ulogu misija za promatranje izbora koje doprinose ispravnoj provedbi izbora i podržavaju reformu izbornog zakona; potiče daljnju suradnju sa specijaliziranim međunarodnim tijelima kao što su Vijeće Europe ili OESS u tom području; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ističe konkretnu potrebu o zadržavanju najviših mogućih etičkih standarda i transparentnosti u djelovanju međunarodnih organizacija i regionalnih skupština zaduženih za zaštitu i promicanje demokracije, ljudskih prava i vladavine prava povezivanjem institucija i profesija diljem svijeta u cilju izgradnje kapaciteta i poticanja zajedničke kulture integriteta; ističe potrebu za promicanjem transparentnih praksi razradom kodeksa ponašanja i posebnih mjera u pogledu transparentnosti radi sprečavanja i istraživanja bilo kakvih prijevara ili nepravilnog postupanja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe potrebu za strogom regulacijom lobiranja u skladu s načelima otvorenosti i transparentnosti, s ciljem jamčenja jednake mogućnosti pristupa donositeljima odluka za sve interesne skupine i iskorjenjivanja korupcije te uklanjanja rizika kršenja ljudskih prava; poziva EU i države članice da prepoznaju i osude sve oblike skrivenog, neetičnog i nezakonitog lobiranja; poziva EU da promiče transparentno donošenje odluka i zakonodavne postupke i u državama članicama i u odnosima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

78.

| 79. | u svjetlu posljednjih otkrića o azerbajdžanskim „praonicama rublja” snažno osuđuje pokušaje azerbajdžanskog i drugih autokratskih režima u trećim zemljama da nezakonitim sredstvima vrše utjecaj na europske donositelje odluka; traži da Parlament provede sveobuhvatnu istragu o spomenutim navodima i, u širem smislu, o utjecaju tih režima; traži da Parlament donese snažne mjere kako bi se spriječila takva korupcija jer se njome narušavaju vjerodostojnost i legitimitet djelovanja Parlamenta, uključujući u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

79.

Velika sportska natjecanja i poveznica s kršenjem ljudskih prava i korupcijom

| 80. | i dalje je zabrinut zbog ozbiljnih kršenja ljudskih prava, uključujući radnička prava i korupciju na visokoj razini, povezanih s najvažnijim međunarodnim sportskim natjecanjima i povezanim velikim infrastrukturnim projektima; potiče suradnju između tijela nadležnih za sport i međunarodnih agencija za borbu protiv korupcije i nevladinih udruga kako bi se utvrdile transparentne i provjerljive obveze o ljudskim pravima kojih se trebaju pridržavati organizatori velikih sportskih natjecanja i oni koji se nadmeću kako bi im bili domaćinom; ističe da bi ti kriteriji trebali biti dio kriterija za dodjelu organizacije takvih natjecanja; |
| --- | --- |

80.

| 81. | smatra da i veliki nevladini međunarodni sportski savezi trebaju uložiti i pojačati svoje napore u borbi protiv korupcije i njezinom suzbijanju, isto tako nevladini međunarodni sportski savezi trebali bi priznati svoj dio odgovornosti za poštovanje ljudskih prava; stoga je potrebno dodijeliti veće ovlasti nacionalnim agencijama za borbu protiv korupcije u pogledu istraživanja i kažnjavanja slučajeva korupcije u području velikih nevladinih međunarodnih saveza; |
| --- | --- |

81.

| 82. | smatra da su korupcija na visokoj razini u upravi u području sporta, namještanju ishoda susreta, dogovorima o odobrenju, nabavi, odabiru lokacija, nezakonitom klađenju i dopingu te uključenost organiziranog kriminala naštetili vjerodostojnosti sportskih tijela; |
| --- | --- |

82.

| 83. | smatra da integritet u sportu može doprinijeti planu globalnog razvoja i dobrom upravljanju na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

83.

Porezne oaze

| 84. | potiče na provedbu politika nulte tolerancije u odnosu na porezne oaze i pranje novca i na povećanje međunarodnih normi o transparentnosti te potiče dublju međunarodnu suradnju u cilju utvrđivanja vlasništva nad tajnovitim fiktivnim poduzećima i trustovima koji se upotrebljavaju kao kanali za utaju poreza, prijevare, nezakonitu trgovinu, tokove kapitala, pranje novca i okorištavanje korupcijom; |
| --- | --- |

84.

| 85. | snažno se zalaže za provedbu standarda za javno izvješćivanje po zemljama u Europi i trećim zemljama, pri čemu bi multinacionalna poduzeća trebala biti obvezna podnositi izvješća s osnovnim financijskim informacijama za svaku jurisdikciju u kojoj djeluju radi sprečavanja korupcije i izbjegavanja poreza; |
| --- | --- |

85.

| 86. | podsjeća na odgovornost EU-a u borbi protiv prakse izbjegavanja poreza koju provode strane transnacionalne korporacije i pojedinci te u rješavanju tereta nezakonitih financijskih tokova iz zemalja u razvoju koji ometa mogućnost iskorištavanja dostatnih sredstava za ispunjavanje obveza u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja europske inicijative za razvoj globalne razmjene informacija o stvarnom vlasništvu u cilju učvršćivanja učinkovitosti zajedničkih standarda izvješćivanja koji mogu pomoći u razotkrivanju lošeg financijskog postupanja; |
| --- | --- |

87.

| 88. | potiče globalnu suradnju u ulaženju u trag ukradenoj imovini i sigurnom vraćanju te imovine zakonitim vlasnicima; ponavlja da EU ima dužnost pomoći trećim zemljama da povrate nezakonito stečenu imovinu pohranjenu u financijskim sustavima država članica EU-a i nekretnine te da kazneno gone počinitelje, pomagače i posrednike; snažno potiče EU da tom pitanju od velike važnosti za treće zemlje koje prolaze kroz proces demokratizacije da prednost, ponajprije rješavanjem pravnih prepreka i nedostatka spremnosti na suradnju iz financijskih središta; u tom pogledu ističe važnost zapljene odvajanja zapljene imovine od osude u državi tražiteljici u svrhu pružanja uzajamne pravne pomoći i postupka u progonima kada postoje dostatni dokazi o lošem postupanju; |
| --- | --- |

88.

| 89. | podsjeća na to da je korupcija usko povezana s aktivnostima kao što su pranje novca, utaja poreza i nezakonita trgovina; naglašava u svjetlu toga da bi transparentnost trebala biti temelj svih strategija za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

89.

| 90. | naglašava da EU na svim relevantnim međunarodnim forumima mora kao prioritet promicati borbu protiv poreznih oaza, bankovne tajne i pranja novca, ukidanje prekomjerne obveze čuvanja profesionalne tajne, javno izvještavanje multinacionalnih poduzeća za svaku zemlju pojedinačno i javne registre stvarnih vlasnika poduzeća; ističe da je većina alata za borbu protiv izbjegavanja i utaje poreza prikladna za borbu protiv korupcije i pranja novca; |
| --- | --- |

90.

Sloboda medija

| 91. | ističe izuzetnu važnost neovisnih medija, i digitalnih i konvencionalnih, u borbi protiv korupcije i osuđivanju kršenja ljudskih prava; poziva Komisiju da se posveti i suprotstavi mogućim negativnim posljedicama zakona protiv kleveta u trećim zemljama i ponovno poziva sve države članice da razmotre dekriminalizaciju klevetanje i primjenjuju samo građanske parnice kao način za zaštitu nečijeg ugleda; ističe da je digitalna sigurnost važan element za zaštitu aktivista; snažno preporučuje da se transparentnost vlasništva i sponzorstva medija utvrdi nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

91.

| 92. | zahtijeva jače isticanje slobode medija kao značajnog elementa u međunarodnim odnosima EU-a s trećim zemljama; smatra da bi politički dijalog i suradnja koje EU vodi s trećim zemljama u pogledu osiguravanja provedbe reformi medija trebali biti otvoreni, transparentni i podložni provjeri; u tom kontekstu poziva EU da se pobrine da projekti EU-a u trećim zemljama među ostalim služe zaštiti medijskih sloboda i uključuju organizacije civilnog društva; poziva EU da javno osudi uvođenje zakona kojima se ograničavaju slobode medija i djelovanje organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

92.

| 93. | promiče vrijednosti otvorenog i sigurnog interneta u podizanju osviještenosti o koruptivnim praksama pojedinaca, organizacija i vlada i izražava zabrinutost zbog toga što oni koji nastoje ograničiti slobode na internetu to čine kako bi izbjegli odgovornost; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ustraje u tome da bi javno ugovaranje trebalo biti pravedno, odgovorno, otvoreno i transparentno radi sprečavanja i razotkrivanja krađe ili zlouporabe novca poreznih obveznika; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ističe da na svim forumima za dijalog s trećim zemljama, uključujući bilateralne forume, EU treba naglašavati koliko je bitno poštovati pravo na pristup javnim informacijama; osobito ističe potrebu za utvrđivanjem standarda koji jamče potpun i najbrži mogući pristup takvim informacijama, jer je brzina pristupa od ključne važnosti za napore koji se ulažu u osiguranje poštovanja ljudskih prava i borbu protiv korupcije; poziva EU da promiče pristup javnim informacijama i u državama članicama i u trećim zemljama; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/CAC/

(2)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf

(3)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=LEGISSUM:l33601&from=EN

(4)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5)  http://www.eib.org/attachments/strategies/anti_fraud_policy_20130917_en.pdf

(6)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(7)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/20-fac-business-human-rights-conclusions/

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0405.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0403.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0310.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0408.

(12)  SL C 265, 11.8.2017., str. 59.

(13)  SL C 407, 4.11.2016., str. 81.

(14)  SL C 208, 10.6.2016., str. 89.

(15)  SL C 181, 19.5.2016., str. 2.

(16)  https://www.unodc.org/documents/corruption/WG-Prevention/Art_6_Preventive_anti-corruption_bodies/JAKARTA_STATEMENT_en.pdf

(17)  http://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/Governance/Resolutions/ A.HRC.RES.33.15%20EN.pdf

(18)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session28/ Documents/A_HRC_28_73_ENG.doc

(19)  http://www.eods.eu/library/AU_Convention%20on%20Combating%20Corruption_200 3_EN.pdf

(20)  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

(21)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/579319/EPRS_STU %282016%29579319_EN.pdf

(22)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(23)  SL L 330, 15.11.2014., str. 1.

(24)  Olivier De Schutter, „Tainted Lands. Corruption in Large-Scale Land Deals” u International Corporate Accountability Roundtable & Global Witness (studeni 2016.). https://www.globalwitness.org/en/campaigns/land-deals/tainted-lands-corruption-large-scale-land-deals/

---

Četvrtak 14. rujna 2017.

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/99

---

P8_TA(2017)0348

Kambodža, posebice slučaj Kema Sokhe

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Kambodži, a posebno o slučaju Kema Sokhe (2017/2829(RSP))

(2018/C 337/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kambodži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kambodži,

| — | uzimajući u obzir lokalne izjave EU-a od 5. rujna 2017. o gašenju novina Cambodia Daily, od 30. lipnja 2017. o oslobađanju petero branitelja ljudskih prava i od 22. veljače 2017. o političkom stanju u Kambodži te izjave glasnogovornika Izaslanstva EU-a od 3. rujna 2017. i 25. kolovoza 2017. o ograničenjima političkog prostora u Kambodži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalne izjave EU-a od 5. rujna 2017. o gašenju novina Cambodia Daily, od 30. lipnja 2017. o oslobađanju petero branitelja ljudskih prava i od 22. veljače 2017. o političkom stanju u Kambodži te izjave glasnogovornika Izaslanstva EU-a od 3. rujna 2017. i 25. kolovoza 2017. o ograničenjima političkog prostora u Kambodži,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Kambodži od 5. rujna 2016. te njezinu izjavu od 18. kolovoza 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Kambodži od 5. rujna 2016. te njezinu izjavu od 18. kolovoza 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za ljudska prava od 27. travnja 2015. o drugom periodičkom izvješću o Kambodži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za ljudska prava od 27. travnja 2015. o drugom periodičkom izvješću o Kambodži,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Parlamentarci za ljudska prava u okviru Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) iz ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Parlamentarci za ljudska prava u okviru Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) iz ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava iz 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava iz 2008.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Kraljevine Kambodže iz 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Kraljevine Kambodže iz 1997.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju koju je 8. ožujka 1999. usvojila Opća skupština UN-a o pravu i odgovornosti pojedinaca, skupina i društvenih tijela da promiču i štite univerzalno priznata ljudska prava i temeljne slobode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju koju je 8. ožujka 1999. usvojila Opća skupština UN-a o pravu i odgovornosti pojedinaca, skupina i društvenih tijela da promiču i štite univerzalno priznata ljudska prava i temeljne slobode,

| — | uzimajući u obzir Pariški mirovni sporazum iz 1991., u čiji je članak 15. uvrštena obveza poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u Kambodži, među ostalim i od strane međunarodnih potpisnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški mirovni sporazum iz 1991., u čiji je članak 15. uvrštena obveza poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u Kambodži, među ostalim i od strane međunarodnih potpisnika,

| — | uzimajući u obzir Ustav Kambodže, a posebno njegov članak 41. kojim se utvrđuju pravo i sloboda izražavanja i okupljanja, članak 35. o pravu na sudjelovanje u političkom životu i članak 80. o zastupničkom imunitetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Kambodže, a posebno njegov članak 41. kojim se utvrđuju pravo i sloboda izražavanja i okupljanja, članak 35. o pravu na sudjelovanje u političkom životu i članak 80. o zastupničkom imunitetu,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je u Kambodži u stalnom porastu broj uhićenja članova političke oporbe, aktivista za ljudska prava i predstavnika civilnog društva; |
| --- | --- |

A.

budući da je u Kambodži u stalnom porastu broj uhićenja članova političke oporbe, aktivista za ljudska prava i predstavnika civilnog društva;

| B. | budući da je kambodžanski oporbeni vođa Kem Sokha uhićen 3. rujna 2017. te da se čini da to uhićenje nije provedeno uz poštovanje jamstava pravičnog suđenja, uključujući poštovanje njegova zastupničkog imuniteta; |
| --- | --- |

B.

budući da je kambodžanski oporbeni vođa Kem Sokha uhićen 3. rujna 2017. te da se čini da to uhićenje nije provedeno uz poštovanje jamstava pravičnog suđenja, uključujući poštovanje njegova zastupničkog imuniteta;

| C. | budući da je Kem Sokha na temelju članka 443. kaznenog zakona Kambodže optužen za „urotu sa strancima”, što Općinski sud u Phnom Penhu smatra činom izdaje; budući da mu, ako bude proglašen krivim, prijeti do 30 godina zatvora; |
| --- | --- |

C.

budući da je Kem Sokha na temelju članka 443. kaznenog zakona Kambodže optužen za „urotu sa strancima”, što Općinski sud u Phnom Penhu smatra činom izdaje; budući da mu, ako bude proglašen krivim, prijeti do 30 godina zatvora;

| D. | budući da je Kem Sokha navodno uhićen bez uhidbenog naloga i da nije imao pristup odvjetniku; budući da je optužen na temelju videosnimke govora koji je održao 2013. i koji je otad javno dostupan; budući da su organizacije za ljudska prava izrazila zabrinutost da izjave kambodžanske vlade ugrožavaju njegovo pravo na pošteno suđenje i pretpostavku nedužnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je Kem Sokha navodno uhićen bez uhidbenog naloga i da nije imao pristup odvjetniku; budući da je optužen na temelju videosnimke govora koji je održao 2013. i koji je otad javno dostupan; budući da su organizacije za ljudska prava izrazila zabrinutost da izjave kambodžanske vlade ugrožavaju njegovo pravo na pošteno suđenje i pretpostavku nedužnosti;

| E. | budući da je bivši zapovjednik vojske Crvenih Kmera i sadašnji premijer Hun Sen na vlasti dulje od 30 godina; budući da je Sam Rainsy, bivši predsjednik glavne oporbene stranke, Kambodžanske stranke nacionalnog spasa (CNRP), i dalje u samonametnutom egzilu zbog prethodnih progona na temelju izmišljenih politički motiviranih optužbi; |
| --- | --- |

E.

budući da je bivši zapovjednik vojske Crvenih Kmera i sadašnji premijer Hun Sen na vlasti dulje od 30 godina; budući da je Sam Rainsy, bivši predsjednik glavne oporbene stranke, Kambodžanske stranke nacionalnog spasa (CNRP), i dalje u samonametnutom egzilu zbog prethodnih progona na temelju izmišljenih politički motiviranih optužbi;

| F. | budući da je na lokalnim izborima održanim 4. lipnja 2017. stranka CNRP bila znatno uspješnija nego 2012. unatoč bitnim nedostacima u izbornom postupku, koji obuhvaćaju zastrašivanje slobodnih medija i kritičnih građana, neravnopravan pristup oporbe radiju i televiziji, nadzor vladajuće stranke nad institucijama povezanim s izborima, prijetnje smrću oporbenim kandidatima i nepostojanje neovisnog mehanizma za rješavanje sporova; budući da se opći izbori trebaju održati u srpnju 2018.; |
| --- | --- |

F.

budući da je na lokalnim izborima održanim 4. lipnja 2017. stranka CNRP bila znatno uspješnija nego 2012. unatoč bitnim nedostacima u izbornom postupku, koji obuhvaćaju zastrašivanje slobodnih medija i kritičnih građana, neravnopravan pristup oporbe radiju i televiziji, nadzor vladajuće stranke nad institucijama povezanim s izborima, prijetnje smrću oporbenim kandidatima i nepostojanje neovisnog mehanizma za rješavanje sporova; budući da se opći izbori trebaju održati u srpnju 2018.;

| G. | budući da su još dva oporbena zastupnika također u zatvoru i da je protiv još najmanje osmorice podignuta optužba za kaznena djela; budući da 11 članova i pristaša oporbene stranke trenutno služi zatvorske kazne od 7 do 20 godina na temelju izmišljenih optužbi da su u vezi s prosvjedima u srpnju 2014. vodili pobunu ili sudjelovali u njoj; |
| --- | --- |

G.

budući da su još dva oporbena zastupnika također u zatvoru i da je protiv još najmanje osmorice podignuta optužba za kaznena djela; budući da 11 članova i pristaša oporbene stranke trenutno služi zatvorske kazne od 7 do 20 godina na temelju izmišljenih optužbi da su u vezi s prosvjedima u srpnju 2014. vodili pobunu ili sudjelovali u njoj;

| H. | budući da se izmjenama Zakona o političkim strankama koje je 2017. usvojio kambodžanski parlament omogućuje raspuštanje stranaka ako su njihovi vođe osuđeni za kaznena djela; budući da kambodžansko Ministarstvo unutarnjih poslova ima široke ovlasti za obustavu rada političkih stranaka na temelju nejasno određenih kriterija; budući da je 11. rujna 2017. kambodžanski premijer Hun Sen zaprijetio raspuštanjem stranke CNRP ako nastavi pružati podršku pritvorenom vođi Kemu Sokhi; |
| --- | --- |

H.

budući da se izmjenama Zakona o političkim strankama koje je 2017. usvojio kambodžanski parlament omogućuje raspuštanje stranaka ako su njihovi vođe osuđeni za kaznena djela; budući da kambodžansko Ministarstvo unutarnjih poslova ima široke ovlasti za obustavu rada političkih stranaka na temelju nejasno određenih kriterija; budući da je 11. rujna 2017. kambodžanski premijer Hun Sen zaprijetio raspuštanjem stranke CNRP ako nastavi pružati podršku pritvorenom vođi Kemu Sokhi;

| I. | budući da je izdan uhidbeni nalog za vođu mladeži stranke CNRP; |
| --- | --- |

I.

budući da je izdan uhidbeni nalog za vođu mladeži stranke CNRP;

| J. | budući da je uhićenje Kema Sokhe provedeno u kontekstu sve većih ograničenja za nevladine organizacije, organizacije za ljudska prava i civilno društvo, uključujući detaljan porezni i regulatorni nadzor, zastrašivanje i prijetnje nasiljem; budući da je 2015. međunarodna zajednica snažno kritizirala Zakon o udrugama i nevladinim organizacijama (LANGO) zbog njegovih širokih i arbitrarnih ovlasti za represiju nad nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

J.

budući da je uhićenje Kema Sokhe provedeno u kontekstu sve većih ograničenja za nevladine organizacije, organizacije za ljudska prava i civilno društvo, uključujući detaljan porezni i regulatorni nadzor, zastrašivanje i prijetnje nasiljem; budući da je 2015. međunarodna zajednica snažno kritizirala Zakon o udrugama i nevladinim organizacijama (LANGO) zbog njegovih širokih i arbitrarnih ovlasti za represiju nad nevladinim organizacijama;

| K. | budući da je u proteklim tjednima zatvoren znatan broj radio postaja koje su prenosile programe drugih renomiranih radio postaja; budući da je te radio postaje zatvorila vlada zbog kršenja kao što je „prenošenje vanjskih programa bez prethodnog odobrenja”; budući da se njihovim zatvaranjem ozbiljno ograničava pristup emitiranju neovisnih medija, osobito izvan Phnom Penha; budući da su ti neovisni mediji izvještavali o politički osjetljivim temama poput korupcije, nezakonite sječe šuma i kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

K.

budući da je u proteklim tjednima zatvoren znatan broj radio postaja koje su prenosile programe drugih renomiranih radio postaja; budući da je te radio postaje zatvorila vlada zbog kršenja kao što je „prenošenje vanjskih programa bez prethodnog odobrenja”; budući da se njihovim zatvaranjem ozbiljno ograničava pristup emitiranju neovisnih medija, osobito izvan Phnom Penha; budući da su ti neovisni mediji izvještavali o politički osjetljivim temama poput korupcije, nezakonite sječe šuma i kršenja ljudskih prava;

| L. | budući da je u travnju 2016. petero branitelja ljudskih prava Kambodžanske udruge za ljudska prava i razvoj (ADHOC) bilo u pritvoru dulje od 400 dana na temelju optužbi za podmićivanje u vezi sa slučajem Kema Sokhe te da sad čeka suđenje; budući da je aktivist u području zemljišnih prava opetovano bio na meti vlasti te predmet uznemiravanja od strane vlasti i da trenutačno služi zatvorsku kaznu na temelju politički motiviranih optužbi; |
| --- | --- |

L.

budući da je u travnju 2016. petero branitelja ljudskih prava Kambodžanske udruge za ljudska prava i razvoj (ADHOC) bilo u pritvoru dulje od 400 dana na temelju optužbi za podmićivanje u vezi sa slučajem Kema Sokhe te da sad čeka suđenje; budući da je aktivist u području zemljišnih prava opetovano bio na meti vlasti te predmet uznemiravanja od strane vlasti i da trenutačno služi zatvorsku kaznu na temelju politički motiviranih optužbi;

| M. | budući da su 4. rujna 2017. neovisne novine Cambodia Daily, osnovane 1993., bile prisiljene na zatvaranje nakon što su dobile rješenje o poreznom dugovanju u iznosu od 6,3 milijuna USD; |
| --- | --- |

M.

budući da su 4. rujna 2017. neovisne novine Cambodia Daily, osnovane 1993., bile prisiljene na zatvaranje nakon što su dobile rješenje o poreznom dugovanju u iznosu od 6,3 milijuna USD;

| N. | budući da je 23. kolovoza 2017. kambodžanska vlada u skladu sa Zakonom o udrugama i nevladinim organizacijama (LANGO) najavila protjerivanje nevladinog Nacionalnog demokratskog instituta sa sjedištem u SAD-u i njegovom međunarodnom osoblju naredila na u roku od sedam dana napusti zemlju; |
| --- | --- |

N.

budući da je 23. kolovoza 2017. kambodžanska vlada u skladu sa Zakonom o udrugama i nevladinim organizacijama (LANGO) najavila protjerivanje nevladinog Nacionalnog demokratskog instituta sa sjedištem u SAD-u i njegovom međunarodnom osoblju naredila na u roku od sedam dana napusti zemlju;

| O. | budući da je kambodžanska vlada nedavno počela istraživati konzorcij nevladinih organizacija koje su zajedno nadzirale izbore, poznat pod nazivom Situation Room, zbog navodnog kršenja novog zakona o nevladinim skupinama te zbog toga što je poslužio kao baza za moguću „obojenu revoluciju” s ciljem rušenja vlade; |
| --- | --- |

O.

budući da je kambodžanska vlada nedavno počela istraživati konzorcij nevladinih organizacija koje su zajedno nadzirale izbore, poznat pod nazivom Situation Room, zbog navodnog kršenja novog zakona o nevladinim skupinama te zbog toga što je poslužio kao baza za moguću „obojenu revoluciju” s ciljem rušenja vlade;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja klime za oporbene političare i aktiviste u području ljudskih prava u Kambodži te osuđuje svako nasilje, politički motivirane optužbe, samovoljno pritvaranje, ispitivanje, kazne i osuđujuće presude koje su izrečene tim pojedincima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno osuđuje uhićenje predsjednika stranke CNRP Kema Sokhe na temelju niza optužbi koje su naizgled politički motivirane; poziva na to da se trenutačno i bezuvjetno oslobodi Kem Sokha, da se odbace sve optužbe protiv njega i da se prestane prijetiti uhićenjem drugih oporbenih zastupnika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog javnih izjava premijera i visokopozicioniranih dužnosnika o pretpostavljenoj krivnji Kema Sokhe, čime se krši pretpostavka nedužnosti i pravo na pošteno suđenje na koje ima pravo na temelju kambodžanskog i međunarodnog prava u području ljudskih prava; apelira na premijera da zaštiti parlamentarni imunitet zastupnika u Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva kambodžanske vlasti da povuku nalog za uhićenje oporbenog vođe i zastupnika Sama Rainsyja i odbace sve optužbe protiv njega te da povuku i odbace sve optužbe protiv drugih oporbenih službenika i branitelja ljudskih prava koji su osuđeni, optuženi i pritvoreni, osobito protiv zastupnika u Narodnoj skupštini Uma Sama Ana, senatora Honga Soka Houra i aktivista u području zemljišnih prava Tepa Vannyja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na kambodžansku vladu da u zemlji zajamči slobodu izražavanja i slobodu medija te da se sva pitanja u vezi s porezom ili druga pitanja rješavaju u okviru odgovarajućeg službenog postupka; poziva vladu da ponovo omogući rad radio postajama koje su zatvorene; izražava zabrinutost zbog zatvaranja Nacionalnog demokratskog instituta bez pravičnog postupka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apelira na kambodžansku vladu da zajamči pravičan postupak u svim poduzetim mjerama, uključujući pravo na žalbu, te da poštuje pravo na slobodu udruživanja i izražavanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva kambodžansku vladu da radi na jačanju demokracije i vladavine prava te da poštuje ljudska prava i temeljne slobode, što podrazumijeva potpuno poštovanje ustavnih odredbi koje se odnose na pluralizam i slobodu udruživanja i izražavanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća kambodžansku vladu na to da treba ispuniti svoje obveze u pogledu demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava, koje su bitan element Sporazuma o suradnji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog trenutačne jagme za zemljištem i nedavnog uvođenja ograničenog i djelomičnog sustava odštete od strane kambodžanske vlade; poziva kambodžansku vladu na nastavi dijalog s partnerima, među ostalim s Europskom unijom i civilnim društvom, kako bi se uvela sveobuhvatna i uključiva odšteta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je za vjerodostojan demokratski proces uoči izbora za Nacionalnu skupštinu u srpnju 2018. potrebno okružje u kojem političke stranke, civilno društvo i mediji mogu ispuniti svoje legitimne uloge bez straha, prijetnji ili proizvoljnih ograničenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva kambodžansku vladu da provede preporuke Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava te da se na smislen način suoči s predstojećim izvješćem posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Kambodži; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost misije EU-a i međunarodnih misija za promatranje izbora i njihova doprinosa poštenim i slobodnim izborima; poziva Državno izborno povjerenstvo Kambodže i relevantna tijela vlasti da se pobrinu za to da svi birači koji imaju pravo glasa, uključujući radnike migrante i zatvorenike, imaju mogućnost registracije za izbore i dovoljno vremena da tu mogućnost iskoriste; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te vladi i Narodnoj skupštini Kambodže. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/102 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/102

---

P8_TA(2017)0349

Gabon: represija nad oporbom

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Gabonu: represija nad oporbom (2017/2830(RSP))

(2018/C 337/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gabonu, posebno onu od 2. veljače 2017. o krizi vladavine prava u Demokratskoj Republici Kongu i u Gabonu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gabonu, posebno onu od 2. veljače 2017. o krizi vladavine prava u Demokratskoj Republici Kongu i u Gabonu (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu koju su 24. rujna 2016. dali potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i povjerenik za međunarodnu suradnju i razvoj Neven Mimica, nakon što je gabonski Ustavni sud objavio službene rezultate predsjedničkih izbora 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu koju su 24. rujna 2016. dali potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i povjerenik za međunarodnu suradnju i razvoj Neven Mimica, nakon što je gabonski Ustavni sud objavio službene rezultate predsjedničkih izbora 2016.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za medije Afričke unije od 1. rujna 2016. kojim se osuđuje nasilje i poziva na mirno rješavanje poslijeizbornog sukoba u Gabonu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za medije Afričke unije od 1. rujna 2016. kojim se osuđuje nasilje i poziva na mirno rješavanje poslijeizbornog sukoba u Gabonu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća iz lipnja 2017. o novom poticaju partnerstva Afrike i EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća iz lipnja 2017. o novom poticaju partnerstva Afrike i EU-a,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu koju su 11. rujna 2016. dali glasnogovornici potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Federice Mogherini i povjerenika za međunarodnu suradnju i razvoj Nevena Mimice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu koju su 11. rujna 2016. dali glasnogovornici potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Federice Mogherini i povjerenika za međunarodnu suradnju i razvoj Nevena Mimice,

| — | uzimajući u obzir intervenciju EU-a 9. ožujka 2017. na 34. zasjedanju Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava pod točkom 2. Interaktivnog dijaloga s visokim povjerenikom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir intervenciju EU-a 9. ožujka 2017. na 34. zasjedanju Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava pod točkom 2. Interaktivnog dijaloga s visokim povjerenikom,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 359 (LIX) 2016 Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda o stanju ljudskih prava u Gabonskoj Republici od 4. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 359 (LIX) 2016 Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda o stanju ljudskih prava u Gabonskoj Republici od 4. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Gabonske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Gabonske Republike,

| — | uzimajući u obzir revidirani Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće misije Europske unije za promatranje izbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće misije Europske unije za promatranje izbora,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su se nakon predsjedničkih izbora u Gabonu održanih u kolovozu 2016. pojavili navodi o namještanju glasova; budući da je u danima nakon izbora zgrada gabonskog parlamenta uništena u požaru te da je nekoliko prosvjednika ubijeno, dok ih je stotine uhićeno; budući da, iako se sigurnosna situacija uglavnom stabilizirala, širom zemlje i dalje vlada velika politička i društvena napetost koju dodatno potpiruje loša gospodarska situacija; |
| --- | --- |

A.

budući da su se nakon predsjedničkih izbora u Gabonu održanih u kolovozu 2016. pojavili navodi o namještanju glasova; budući da je u danima nakon izbora zgrada gabonskog parlamenta uništena u požaru te da je nekoliko prosvjednika ubijeno, dok ih je stotine uhićeno; budući da, iako se sigurnosna situacija uglavnom stabilizirala, širom zemlje i dalje vlada velika politička i društvena napetost koju dodatno potpiruje loša gospodarska situacija;

| B. | budući da je jedna od odlika demokracije poštovanje ustava, na kojemu počivaju država, institucije i vladavina prava; budući da bi mirni, vjerodostojni i transparenti izbori u Gabonu uvelike doprinijeli hvatanju u koštac s izazovom demokratskog napretka i smjene vlasti s kojima se suočava srednjoafrička regija; budući da su parlamentarni izbori u Gabonu, prvotno zakazani za prosinac 2016., dva puta odgođeni za travanj 2018., čime je premašen ustavom propisani rok; |
| --- | --- |

B.

budući da je jedna od odlika demokracije poštovanje ustava, na kojemu počivaju država, institucije i vladavina prava; budući da bi mirni, vjerodostojni i transparenti izbori u Gabonu uvelike doprinijeli hvatanju u koštac s izazovom demokratskog napretka i smjene vlasti s kojima se suočava srednjoafrička regija; budući da su parlamentarni izbori u Gabonu, prvotno zakazani za prosinac 2016., dva puta odgođeni za travanj 2018., čime je premašen ustavom propisani rok;

| C. | budući da su u Gabonu, a posebno tijekom nasilnih poslijeizbornih sukoba u kolovozu 2016., zabilježena uhićenja, ubojstva i prisilni nestanci, o kojima je izvijestilo više međunarodnih i nevladinih organizacija; budući da je u Gabonu političko nasilje u porastu, osobito u glavnom gradu Librevilleu, u kojemu je nekoliko domova koji pripadaju članovima političke oporbe navodno napadnuto; |
| --- | --- |

C.

budući da su u Gabonu, a posebno tijekom nasilnih poslijeizbornih sukoba u kolovozu 2016., zabilježena uhićenja, ubojstva i prisilni nestanci, o kojima je izvijestilo više međunarodnih i nevladinih organizacija; budući da je u Gabonu političko nasilje u porastu, osobito u glavnom gradu Librevilleu, u kojemu je nekoliko domova koji pripadaju članovima političke oporbe navodno napadnuto;

| D. | budući da vlasti poduzimaju represivne mjere protiv članova oporbe i civilnog društva koji se protive vladajućima; budući da skupine za zaštitu ljudskih prava stalno izvješćuju o sve gorem stanju ljudskih prava i slobode izražavanja i okupljanja, među ostalim i o prekomjernoj upotrebi sile protiv mirnih prosvjednika, proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjima te politički motiviranim suđenjima; |
| --- | --- |

D.

budući da vlasti poduzimaju represivne mjere protiv članova oporbe i civilnog društva koji se protive vladajućima; budući da skupine za zaštitu ljudskih prava stalno izvješćuju o sve gorem stanju ljudskih prava i slobode izražavanja i okupljanja, među ostalim i o prekomjernoj upotrebi sile protiv mirnih prosvjednika, proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjima te politički motiviranim suđenjima;

| E. | budući da postoje brojni navodi, i prije i poslije izbora 2016., koji režim Alija Bonga povezuju s kršenjima ljudskih prava kao što su proizvoljna uhićenja i dugotrajni pritvor u neljudskim uvjetima, mučenje, izvansudska smaknuća i prisilni nestanci civila i novinara koji su izrazili svoje neslaganje s njegovim režimom ili ponovnim izborom; |
| --- | --- |

E.

budući da postoje brojni navodi, i prije i poslije izbora 2016., koji režim Alija Bonga povezuju s kršenjima ljudskih prava kao što su proizvoljna uhićenja i dugotrajni pritvor u neljudskim uvjetima, mučenje, izvansudska smaknuća i prisilni nestanci civila i novinara koji su izrazili svoje neslaganje s njegovim režimom ili ponovnim izborom;

| F. | budući da je Gabon stranka Međunarodne konvencije o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka i u procesu je prenošenja njezinih odredbi u nacionalno pravo te je obvezan s Ujedinjenim narodima dijeliti informacije o napretku ostvarenom od ratifikacije Konvencije 2011. i o događajima nakon izbora 2016.; budući da Odbor UN-a za prisilne nestanke trenutačno razmatra izvješće koje je podnio Gabon i preispituje kako ta provedba napreduje; |
| --- | --- |

F.

budući da je Gabon stranka Međunarodne konvencije o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka i u procesu je prenošenja njezinih odredbi u nacionalno pravo te je obvezan s Ujedinjenim narodima dijeliti informacije o napretku ostvarenom od ratifikacije Konvencije 2011. i o događajima nakon izbora 2016.; budući da Odbor UN-a za prisilne nestanke trenutačno razmatra izvješće koje je podnio Gabon i preispituje kako ta provedba napreduje;

| G. | budući da je Ali Bongo, kao dio nastojanja za rješavanje krize koju je aktivirao njegov ponovni izbor, pokrenuo „nacionalni dijalog” na kojemu su prema riječima premijera Emmanuela Issozea Ngondeta sudjelovali predstavnici iz 1 200 skupina civilnog društva i oko 50 političkih stranaka; budući da su razgovore bojkotirali Jean Ping i ostali glavni oporbeni čelnici; |
| --- | --- |

G.

budući da je Ali Bongo, kao dio nastojanja za rješavanje krize koju je aktivirao njegov ponovni izbor, pokrenuo „nacionalni dijalog” na kojemu su prema riječima premijera Emmanuela Issozea Ngondeta sudjelovali predstavnici iz 1 200 skupina civilnog društva i oko 50 političkih stranaka; budući da su razgovore bojkotirali Jean Ping i ostali glavni oporbeni čelnici;

| H. | budući da je 18. kolovoza 2017. predsjednički kandidat Jean Ping pozvao građane Gabona na „građanski neposluh” i apelirao na svrgavanje predsjednika; |
| --- | --- |

H.

budući da je 18. kolovoza 2017. predsjednički kandidat Jean Ping pozvao građane Gabona na „građanski neposluh” i apelirao na svrgavanje predsjednika;

| I. | budući da su posljednjih tjedana pritvoreni deseci osoba zbog toga što su bili prisutni na mirnim, neovlaštenim prosvjedima u znak potpore Jeanu Pingu, a neki od njih i dalje su u pritvoru; |
| --- | --- |

I.

budući da su posljednjih tjedana pritvoreni deseci osoba zbog toga što su bili prisutni na mirnim, neovlaštenim prosvjedima u znak potpore Jeanu Pingu, a neki od njih i dalje su u pritvoru;

| J. | budući da su 2. rujna 2017. vođa političke oporbe i bivši predsjednički kandidat Jean Ping i više od dvadeset čelnika oporbenih stranaka spriječeni da napuste zemlju, a da o tome nisu bili obaviješteni ranije i da nije objavljen nikakav popis pojedinaca na koje se odnosi ta restriktivna mjera; budući da je ta mjera ukinuta 8. rujna 2017.; |
| --- | --- |

J.

budući da su 2. rujna 2017. vođa političke oporbe i bivši predsjednički kandidat Jean Ping i više od dvadeset čelnika oporbenih stranaka spriječeni da napuste zemlju, a da o tome nisu bili obaviješteni ranije i da nije objavljen nikakav popis pojedinaca na koje se odnosi ta restriktivna mjera; budući da je ta mjera ukinuta 8. rujna 2017.;

| K. | budući da je vlada političkim protivnicima koji osporavaju pobjedu Alija Bonga zabranila govoriti na javnim i privatnim medijima; |
| --- | --- |

K.

budući da je vlada političkim protivnicima koji osporavaju pobjedu Alija Bonga zabranila govoriti na javnim i privatnim medijima;

| L. | budući da su pred francuskim sudovima pokrenuti pojedinačni postupci usmjereni na nekoliko istaknutih gabonskih pojedinaca zbog teških kršenja ljudskih prava i „nezakonito stečene imovine” (fr. „biens mal-acquis”); |
| --- | --- |

L.

budući da su pred francuskim sudovima pokrenuti pojedinačni postupci usmjereni na nekoliko istaknutih gabonskih pojedinaca zbog teških kršenja ljudskih prava i „nezakonito stečene imovine” (fr. „biens mal-acquis”);

| M. | budući da je francusko pravosuđe upravo zaključilo istragu o nezakonito stečenim prihodima koji su iz Gabona uloženi u Francuskoj te je identificirala i zaplijenila robu u vrijednosti između 50 i 60 milijuna EUR na temelju žalbi koje su podnijeli francuski ogranak organizacije Transparency International i jedan državljanin Gabona; budući da je istraga pokazala da je na bankovni račun koji se koristio za kupnju robe u Francuskoj za Bongovu obitelj također uplaćeno 1,3 milijuna EUR; |
| --- | --- |

M.

budući da je francusko pravosuđe upravo zaključilo istragu o nezakonito stečenim prihodima koji su iz Gabona uloženi u Francuskoj te je identificirala i zaplijenila robu u vrijednosti između 50 i 60 milijuna EUR na temelju žalbi koje su podnijeli francuski ogranak organizacije Transparency International i jedan državljanin Gabona; budući da je istraga pokazala da je na bankovni račun koji se koristio za kupnju robe u Francuskoj za Bongovu obitelj također uplaćeno 1,3 milijuna EUR;

| N. | budući da je misija EU-a za promatranje izbora koju je gabonska vlada pozvala da prati predsjedničke izbore u svojem konačnom izvješću zaključila da izborni postupak, a posebno utvrđivanje izbornih rezultata i žalbeni postupak nisu bili dovoljno transparentni; budući da je misija EU-a za promatranje izbora zaključila da te nepravilnosti dovode u pitanje integritet postupka utvrđivanja izbornih rezultata i konačni rezultat izbora; |
| --- | --- |

N.

budući da je misija EU-a za promatranje izbora koju je gabonska vlada pozvala da prati predsjedničke izbore u svojem konačnom izvješću zaključila da izborni postupak, a posebno utvrđivanje izbornih rezultata i žalbeni postupak nisu bili dovoljno transparentni; budući da je misija EU-a za promatranje izbora zaključila da te nepravilnosti dovode u pitanje integritet postupka utvrđivanja izbornih rezultata i konačni rezultat izbora;

| 1. | podsjeća na obveze koje je Gabon preuzeo u okviru Sporazuma iz Cotonoua u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i načela ljudskih prava, u koja se ubrajaju sloboda izražavanja, okupljanja i pristup medijima, dobro upravljanje i transparentnost na političkim funkcijama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća Gabon da kao država stranka ima obveze i dužnosti, i da među ostalim treba pružiti jasne i konkretne informacije o reformama koje se provode od ratifikacije, o poslijeizbornom nasilju i o mjerama poduzetima radi utvrđivanja istine, te osigurati da se odgovorne osobe privedu pravdi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava temeljnu ulogu oporbe u demokratskom društvu; snažno osuđuje pritisak i zastrašivanje usmjerene na oporbu u Gabonu; smatra neprihvatljivim da je nekoliko vođa oporbe u Gabonu, među ostalim Jeanu Pingu, kandidatu na predsjedničkim izborima 2016., privremeno bilo uskraćeno pravo da napuste zemlju; podsjeća da gabonski zakon predviđa tu iznimnu mjeru samo za osobe pod kaznenom istragom; smatra da je ta mjera stoga proizvoljne naravi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje neprestane prijetnje, napade, uporabu sile i strogih ograničenja i zastrašivanja s kojima se suočavaju članovi oporbe, borci za ljudska prava i novinari u Gabonu; poziva vlasti da poštuju pravo oporbe na mirne prosvjede, odmah oslobode sve osobe koje su još uvijek bezrazložno u pritvoru, zaustave sve vrste uznemiravanja, zastrašivanja i progona oporbe te poduzmu konkretne mjere kako bi se zajamčila sloboda izražavanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na gabonsku vladu da provede temeljitu i brzu reformu izbornog okvira, uzimajući u obzir preporuke misije EU-a za promatranje izbora, kako bi ga poboljšala i učinila u potpunosti transparentnim i vjerodostojnim; naglašava da gabonske vlasti moraju jamčiti potpunu i istinsku suradnju sa svim relevantnim nacionalnim i međunarodnim dionicima kako bi osigurale da sljedeći parlamentarni izbori, koji su već trebali biti provedeni, budu u potpunosti transparentni, vjerodostojni i održani u slobodnom, demokratskom, uključivom i mirnom okruženju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da pojačani politički dijalog između EU-a i Gabona u skladu s odredbama Sporazuma iz Cotonoua i dalje traje; apelira na sve uključene strane da u potpunosti surađuju i teže postizanju konkretnih rezultata tog procesa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gleda s rezervom na uključivost, a time i vjerodostojnost i značaj nacionalnog dijaloga koji je pokrenula vlada; prima na znanje da su Jean Ping i njegova koalicija za Novu republiku odbili sudjelovati u dijalogu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da trenutačne duboke političke i socijalne podjele u Gabonu iziskuju jasan politički odgovor radi očuvanja stabilnosti u zemlji, snažnijeg povjerenja među građanima u Gabonu i davanja veće legitimnosti institucijama; poziva na provedbu međunarodne istrage pod vodstvom UN-a o izborima i kršenjima koja su u međuvremenu počinjena, kako bi se utvrdili načini za uspostavu političkog dijaloga u svrhu rješavanja krize, jamčeći pritom demokratska prava gabonskog naroda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | snažno apelira na Francusku da zbog svojih snažnih povijesnih veza s Gabonom iskoristi sav svoj politički i ekonomski utjecaj na gabonsku vladu i da u tom pogledu ima konstruktivnu ulogu u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Delegaciju Europske unije u Gabonu da nastavi pomno pratiti razvoj situacije u Gabonu i da upotrijebi sve primjerene alate, instrumente i pojačani politički dijalog za promicanje ključnih elemenata Sporazuma iz Cotonoua i pružanje potpore prodemokratskim pokretima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, Komisiju i države članice da preispitaju svoje politike prema Gabonu i da razmotre donošenje ciljanih sankcija za pojedince odgovorne za izbornu prijevaru i naknadno počinjeno nasilje u Gabonu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja svoj poziv gabonskoj vladi da uspostavi kaznenopravni režim i sustav sankcija kojim bi se osiguralo da uhićenja i kazne odgovaraju težini kaznenog djela; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apelira na vladu da konkretno reagira na zabrinutost međunarodne zajednice pokretanjem brzog, istinski uključivog, transparentnog i nepristranog savjetodavnog foruma za dijalog; poziva oporbu da ocijeni vjerodostojnost takvog procesa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva sve političke aktere da pokažu odgovornost i suzdržanost, a napose da se suzdrže od poticanja na nasilje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva sudionike sljedećeg sastanka na vrhu između EU-a i Afrike u Abidjanu da na dnevni red uvrste stanje u Gabonu i podsjete Gabon na njegove obveze u pogledu ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja istragu koja se provodi u Francuskoj u vezi s nezakonito stečenom imovinom iz Gabona i izražava nadu da će svi oni koji su uključeni u nezakonite aktivnosti biti privedeni pravdi; poziva na apsolutnu transparentnost u pogledu 1,3 milijuna EUR uplaćenih na francuski bankovni račun povezan s obitelji Bongo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji, predsjedniku, predsjedniku i parlamentu Gabona, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću UN-a za ljudska prava te Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0017.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/106 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/106

---

P8_TA(2017)0350

Laos, posebice slučajevi Somphonea Phimmasone, Lod Thammavong i Soukanea Chaithada

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Laosu, osobito o slučajevima Somphonea Phimmasonea, Lod Thammavong i Soukanea Chaithada (2017/2831(RSP))

(2018/C 337/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Laosu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Laosu,

| — | uzimajući u obzir rezultate 8. sastanka Zajedničkog odbora Europske unije i Laoske Narodne Demokratske Republike održanog 17. veljače 2017. u Vientianeu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate 8. sastanka Zajedničkog odbora Europske unije i Laoske Narodne Demokratske Republike održanog 17. veljače 2017. u Vientianeu,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je Delegacija Europske unije u Laoskoj Narodnoj Demokratskoj Republici dala u prigodi Svjetskog dana slobode tiska 3. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je Delegacija Europske unije u Laoskoj Narodnoj Demokratskoj Republici dala u prigodi Svjetskog dana slobode tiska 3. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između EU-a i Laoske Narodne Demokratske Republike od 1. prosinca 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između EU-a i Laoske Narodne Demokratske Republike od 1. prosinca 1997.,

| — | uzimajući u obzir Povelju ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su u ožujku 2017. tri laoska radnika, gospoda Somphone Phimmasone i Soukane Chaithad i gospođa Lod Thammavong, osuđena na zatvorske kazne u trajanju od 12 do 20 godina i novčane kazne u vrijednosti od desetaka tisuća eura jer su, dok su radili u Tajlandu, na društvenim medijima kritizirali vladu zbog navodne korupcije, deforestacije i kršenja ljudskih prava; budući da su bili optuženi i za sudjelovanje u protuvladinim prosvjedima ispred laoskog veleposlanstva u Tajlandu u prosincu 2015.; |
| --- | --- |

A.

budući da su u ožujku 2017. tri laoska radnika, gospoda Somphone Phimmasone i Soukane Chaithad i gospođa Lod Thammavong, osuđena na zatvorske kazne u trajanju od 12 do 20 godina i novčane kazne u vrijednosti od desetaka tisuća eura jer su, dok su radili u Tajlandu, na društvenim medijima kritizirali vladu zbog navodne korupcije, deforestacije i kršenja ljudskih prava; budući da su bili optuženi i za sudjelovanje u protuvladinim prosvjedima ispred laoskog veleposlanstva u Tajlandu u prosincu 2015.;

| B. | budući da je 25. svibnja 2016. državna televizija snimila Phimmasonea, Chaithada i Thammavong u pritvoru u sjedištu policije u Vientianeu; budući da je u novinskom izvješću navedeno da su uhićeni zbog ugrožavanja nacionalne sigurnosti korištenjem društvenih medija za narušavanje ugleda vlade; |
| --- | --- |

B.

budući da je 25. svibnja 2016. državna televizija snimila Phimmasonea, Chaithada i Thammavong u pritvoru u sjedištu policije u Vientianeu; budući da je u novinskom izvješću navedeno da su uhićeni zbog ugrožavanja nacionalne sigurnosti korištenjem društvenih medija za narušavanje ugleda vlade;

| C. | budući da su policijske snage iz Vientianea 2012. zaustavile aktivista civilnog društva Sombatha Somphonea i da se otad ne zna za njega; budući da do danas nema nikakvih informacija o tome gdje se nalazi Sompawn Khantisouk, poduzetnik koji je bio aktivan u pitanjima očuvanja prirode, koji je 2007. bio žrtva prisilnog nestanka; budući da je Bounthanh Thammavong, poljski državljanin, 2015. osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od četiri i pol godine za kritiziranje vlade na internetu; |
| --- | --- |

C.

budući da su policijske snage iz Vientianea 2012. zaustavile aktivista civilnog društva Sombatha Somphonea i da se otad ne zna za njega; budući da do danas nema nikakvih informacija o tome gdje se nalazi Sompawn Khantisouk, poduzetnik koji je bio aktivan u pitanjima očuvanja prirode, koji je 2007. bio žrtva prisilnog nestanka; budući da je Bounthanh Thammavong, poljski državljanin, 2015. osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od četiri i pol godine za kritiziranje vlade na internetu;

| D. | budući da su na prostor za djelovanje civilnog društva u Laosu nametnuta ozbiljna ograničenja; budući da je Laos 2016. predsjedao ASEAN-om, ali je odbio biti domaćinom tradicionalnog usporednog sastanka civilnog društva, zbog čega se Narodni forum ASEAN-a morao sastati u Timor-Lesteu; |
| --- | --- |

D.

budući da su na prostor za djelovanje civilnog društva u Laosu nametnuta ozbiljna ograničenja; budući da je Laos 2016. predsjedao ASEAN-om, ali je odbio biti domaćinom tradicionalnog usporednog sastanka civilnog društva, zbog čega se Narodni forum ASEAN-a morao sastati u Timor-Lesteu;

| E. | budući da laoska vlada ne poduzima nikakve važne korake za poboljšanje lošeg stanja ljudskih prava, koje uključuje loše postupanje prema manjinama, i da i dalje ozbiljno ograničava slobodu govora, udruživanja i mirnog okupljanja; budući da su pojave nedostatka standarda poštenog suđenja, korupcije u pravosuđu i ustaljenog nekažnjavanja slučajeva kršenja ljudskih prava i dalje prisutne i neometane; |
| --- | --- |

E.

budući da laoska vlada ne poduzima nikakve važne korake za poboljšanje lošeg stanja ljudskih prava, koje uključuje loše postupanje prema manjinama, i da i dalje ozbiljno ograničava slobodu govora, udruživanja i mirnog okupljanja; budući da su pojave nedostatka standarda poštenog suđenja, korupcije u pravosuđu i ustaljenog nekažnjavanja slučajeva kršenja ljudskih prava i dalje prisutne i neometane;

| F. | budući da laoske vlasti i dalje provode uznemiravanje i represiju nad vjerskim manjinama, posebno nad kršćanima; budući da je zabilježen cijeli niz slučajeva oduzimanja imovine, podmetanja požara u crkvama i domovima, premlaćivanja kršćana jer su slavili Božić i prisilnog odricanja od kršćanske vjere; |
| --- | --- |

F.

budući da laoske vlasti i dalje provode uznemiravanje i represiju nad vjerskim manjinama, posebno nad kršćanima; budući da je zabilježen cijeli niz slučajeva oduzimanja imovine, podmetanja požara u crkvama i domovima, premlaćivanja kršćana jer su slavili Božić i prisilnog odricanja od kršćanske vjere;

| G. | budući da je Laos potpisao Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, ali je još nije ratificirao; |
| --- | --- |

G.

budući da je Laos potpisao Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, ali je još nije ratificirao;

| H. | budući da u Laosu vlada nedostatak medijskog pluralizma i da država strogo kontrolira postojeću medijsku proizvodnju; budući da je zakon o medijima iz 2008. izmijenjen u studenomu 2016. i da su njime uvedena dodatna ograničenja kojima se onemogućuje medijsko kritiziranje vladinih politika i da se od novinara zahtijeva da svoja izvješća prije objavljivanja daju na državnu cenzuru; |
| --- | --- |

H.

budući da u Laosu vlada nedostatak medijskog pluralizma i da država strogo kontrolira postojeću medijsku proizvodnju; budući da je zakon o medijima iz 2008. izmijenjen u studenomu 2016. i da su njime uvedena dodatna ograničenja kojima se onemogućuje medijsko kritiziranje vladinih politika i da se od novinara zahtijeva da svoja izvješća prije objavljivanja daju na državnu cenzuru;

| I. | budući da je laoska vlada 2014. izdala uredbu kojom se zabranjuje kritiziranje vlade i vladajuće Narodne revolucionarne stranke Laosa na internetu; |
| --- | --- |

I.

budući da je laoska vlada 2014. izdala uredbu kojom se zabranjuje kritiziranje vlade i vladajuće Narodne revolucionarne stranke Laosa na internetu;

| 1. | oštro osuđuje izricanje zatvorskih kazni Somphoneu Phimmasoneu, Soukaneu Chaithadu i Lod Thammavong i traži njihovo hitno puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zabrinutošću napominje da se tim presudama nastavlja niz uhićenja i prisilnih nestanaka aktivista i prosvjednika koji su izrazili kritička stajališta o raznim temama, od sporova oko zemljišta do optužbi za korupciju i zloporabu ovlasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja svoj poziv laoskoj vladi da zaustavi zlostavljanja i samovoljna uhićenja i pritvaranja boraca za ljudska prava, neovisnih novinara i društvenih aktivista te da poštuje pravo na slobodno izražavanje i udruživanje i prava manjina; podsjeća Laos na njegove međunarodne obveze iz ugovora o ljudskim pravima koje je ratificirao; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučno poziva laosku vladu da poštuje svoje međunarodne obveze i štiti slobodu izražavanja i mirnog okupljanja te da ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka koju je Laos potpisao 2008.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ozbiljno je zabrinut zbog sveprisutnog kršenja ljudskih prava, uključujući i prisilne nestanke i nedostatak poštenog suđenja; poziva laoske vlasti da ispune svoje međunarodne obveze u području ljudskih prava i da odmah razjasne gdje se nalazi najmanje 10 nestalih osoba, uključujući Sombatha Somphonea i Sompawna Khantisouka, i objasne pojedinosti o optužbama te daju dokaze protiv zatvorenih aktivista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na provedbu transparentnih, temeljitih i nepristranih istraga svih neriješenih slučajeva prisilnog nestanka, na objavljivanje informacija o mjestu gdje se nalaze nestale osobe i na kazneni progon počinitelja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osuđuje progon vjerskih manjina, posebno kršćana; poziva vladu da hitno prekine sve aktivnosti usmjerene protiv kršćana i privede pravdi one koji su odgovorni za podmetanje požara i premlaćivanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva laoske vlasti da specijaliziranim agencijama UN-a i predstavnicima humanitarnih organizacija dopuste neograničen pristup kako bi mogli posjetiti političke zatvorenike i sve etničke i vjerske manjine u Laosu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva laosku vladu da poduzme mjere za promicanje višestranačkog političkog sustava i da osigura pravo pojedinaca da se kandidiraju na izborima bez odobrenja Narodne revolucionarne stranke Laosa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podržava nastojanja da se poveća razina internetske povezivosti u Laosu; poziva laosku vladu da potiče okruženje pogodno za slobodu izražavanja i da prestane s praćenjem i ciljanjem pojedinaca na internetu; odlučno poziva vladu u tom pogledu da stavi izvan snage represivne elemente zakona o sprečavanju i suzbijanju kiberkriminaliteta iz 2015.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva potpredsjednicu Komisije / visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da s laoskom vladom hitno pokrene pitanje o slučaju Somphonea Phimmasonea, Lod Thammavong i Soukanea Chaithada; poziva Delegaciju EU-a u Laosu da pomno prati stanje ljudskih prava u zemlji i da konkretno bude prisutna u bilo kojem postupku protiv Phimmasonea, Thammavonga i Chaithada te da i dalje raspravlja o slučajevima zatvorenih i nestalih osoba sa laoskim vlastima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva ESVD da ta pitanja stavi kao prioritet na dnevni red budućeg sastanka Zajedničkog odbora Europske unije i Laoske Narodne Demokratske Republike i sljedećeg sastanku na vrhu Azije i Europe koji će se održati 2018. u Bruxellesu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Laosa, glavnom tajniku ASEAN-a i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/109

---

P8_TA(2017)0351

Mjanmar, posebno položaj pripadnika zajednice Rohingya

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Mjanmaru/Burmi, posebno o stanju etničke skupine Rohingya (2017/2838(RSP))

(2018/C 337/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru/Burmi i stanju muslimanske etničke skupine Rohingya, a posebno one od 7. srpnja 2016. (1) i od 15. prosinca 2016. (2), kao i svoje rezolucije od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (3) te od 13. lipnja 2017. o apatridnosti u južnoj i jugoistočnoj Aziji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru/Burmi i stanju muslimanske etničke skupine Rohingya, a posebno one od 7. srpnja 2016. (1) i od 15. prosinca 2016. (2), kao i svoje rezolucije od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (3) te od 13. lipnja 2017. o apatridnosti u južnoj i jugoistočnoj Aziji (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a za Mjanmar/Burmu od 20. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a za Mjanmar/Burmu od 20. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Elementi za strategiju EU-a u odnosu na Mjanmar/Burmu: posebno partnerstvo za demokraciju, mir i napredak” (JOIN(2016)0024), od 1. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Elementi za strategiju EU-a u odnosu na Mjanmar/Burmu: posebno partnerstvo za demokraciju, mir i napredak” (JOIN(2016)0024), od 1. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 30. ožujka 2016. dala potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini o stupanju na dužnost nove vlade Unije Mjanmar, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 30. ožujka 2016. dala potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini o stupanju na dužnost nove vlade Unije Mjanmar,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice od 2. prosinca 2016. o nedavnoj eskalaciji nasilja u Mjanmaru/Burmi, i izjavu koju je 6. rujna 2017. dala potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica o stanju u državi Rakhine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice od 2. prosinca 2016. o nedavnoj eskalaciji nasilja u Mjanmaru/Burmi, i izjavu koju je 6. rujna 2017. dala potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica o stanju u državi Rakhine,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje za medije o trećem dijalogu o ljudskim pravima između EU-a i Mjanmara/Burme od 25. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje za medije o trećem dijalogu o ljudskim pravima između EU-a i Mjanmara/Burme od 25. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o apatridnosti od 4. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o apatridnosti od 4. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir nedavni informativni sastanak Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (OHCHR), održan 29. studenoga 2016., i informativni sastanak posebne izvjestiteljice UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi, održan 18. studenoga 2016., o sve lošijem stanju ljudskih prava u sjevernoj državi Rakhine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavni informativni sastanak Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (OHCHR), održan 29. studenoga 2016., i informativni sastanak posebne izvjestiteljice UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi, održan 18. studenoga 2016., o sve lošijem stanju ljudskih prava u sjevernoj državi Rakhine,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava naslovljeno „Stanje ljudskih prava muslimanske etničke skupine Rohingya i ostalih manjina u Mjanmaru/Burmi”, od 20. lipnja 2016. i izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi od 18. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava naslovljeno „Stanje ljudskih prava muslimanske etničke skupine Rohingya i ostalih manjina u Mjanmaru/Burmi”, od 20. lipnja 2016. i izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi od 18. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pravnom položaju osoba bez državljanstva iz 1954. i Konvenciju o smanjenju apatridnosti iz 1961., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pravnom položaju osoba bez državljanstva iz 1954. i Konvenciju o smanjenju apatridnosti iz 1961.,

| — | uzimajući u obzir Opći akcijski plan Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) za iskorjenjivanje apatridnosti za razdoblje 2014. – 2024., koji je donesen u studenome 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći akcijski plan Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) za iskorjenjivanje apatridnosti za razdoblje 2014. – 2024., koji je donesen u studenome 2014.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir izjavu na kraju misije koju je 20. siječnja 2017. dala posebna izvjestiteljica UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi Yanghee Lee i u kojoj je zaključila da je „stanje sada teže nego u bilo kojem trenutku tijekom proteklih nekoliko godina”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu na kraju misije koju je 20. siječnja 2017. dala posebna izvjestiteljica UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi Yanghee Lee i u kojoj je zaključila da je „stanje sada teže nego u bilo kojem trenutku tijekom proteklih nekoliko godina”,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće savjetodavnog povjerenstva o državi Rakhine iz kolovoza 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće savjetodavnog povjerenstva o državi Rakhine iz kolovoza 2017.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je tijekom protekla dva tjedna više od 300 000 pripadnika muslimanske etničke skupine Rohingya bježeći pred nasiljem u državi Rakhine potražilo utočište u Bangladešu; |
| --- | --- |

A.

budući da je tijekom protekla dva tjedna više od 300 000 pripadnika muslimanske etničke skupine Rohingya bježeći pred nasiljem u državi Rakhine potražilo utočište u Bangladešu;

| B. | budući da u državi Rakhine živi oko milijun pripadnika skupine Rohingya, pretežno muslimanske manjinske skupine koja se suočava s represijom i stalnim teškim kršenjem ljudskih prava, uključujući prijetnje životu i sigurnosti, uskraćivanje prava na zdravstvenu zaštitu i obrazovanje, prisilni rad, seksualno nasilje i ograničenja političkih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da u državi Rakhine živi oko milijun pripadnika skupine Rohingya, pretežno muslimanske manjinske skupine koja se suočava s represijom i stalnim teškim kršenjem ljudskih prava, uključujući prijetnje životu i sigurnosti, uskraćivanje prava na zdravstvenu zaštitu i obrazovanje, prisilni rad, seksualno nasilje i ograničenja političkih prava;

| C. | budući da su pripadnici skupine Rohingya od donošenja burmanskoga Zakona o državljanstvu 1982. službeno bez državljanstva, što je dovelo do strogih ograničenja njihove slobode kretanja i do njihova zatvaranja u kampove; |
| --- | --- |

C.

budući da su pripadnici skupine Rohingya od donošenja burmanskoga Zakona o državljanstvu 1982. službeno bez državljanstva, što je dovelo do strogih ograničenja njihove slobode kretanja i do njihova zatvaranja u kampove;

| D. | budući da je skupina Rohingya pobunjenika 25. kolovoza 2017. organizirala napad na policijske postaje i vojnu bazu u državi Rakhine; budući da je to rezultiralo velikim vojnim protunapadom, s teškim i masovnim kršenjem ljudskih prava, uključujući ubojstva, silovanja i mučenja; budući da su organizacije za ljudska prava, osobito Human Rights Watch, koristeći se satelitskim snimkama izvijestile o masovnom razaranju domova i drugih zgrada u dijelovima sjeverne države Rakhine koji su trenutačno nepristupačni nevladinim organizacijama i neovisnim promatračima; |
| --- | --- |

D.

budući da je skupina Rohingya pobunjenika 25. kolovoza 2017. organizirala napad na policijske postaje i vojnu bazu u državi Rakhine; budući da je to rezultiralo velikim vojnim protunapadom, s teškim i masovnim kršenjem ljudskih prava, uključujući ubojstva, silovanja i mučenja; budući da su organizacije za ljudska prava, osobito Human Rights Watch, koristeći se satelitskim snimkama izvijestile o masovnom razaranju domova i drugih zgrada u dijelovima sjeverne države Rakhine koji su trenutačno nepristupačni nevladinim organizacijama i neovisnim promatračima;

| E. | budući da prema sadašnjem Ustavu Mjanmara/Burme vojska zadržava autonomiju u pogledu civilnog nadzora i opsežne ovlasti kada je riječ o vladi i nacionalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da prema sadašnjem Ustavu Mjanmara/Burme vojska zadržava autonomiju u pogledu civilnog nadzora i opsežne ovlasti kada je riječ o vladi i nacionalnoj sigurnosti;

| F. | budući da osobe koje bježe iz Mjanmara/Burme i među kojima je velik broj žena i djece putuju opasnim rutama na kojima su izloženi napadima vatrenim oružjem i rizičnim putovima te gladi i nedostatku medicinske pomoći; budući da su ih na deseci stradali na tom putu; budući da je obalna straža Bangladeša pronašla tijela najmanje 20 osoba koje su bježale pred nasiljem; |
| --- | --- |

F.

budući da osobe koje bježe iz Mjanmara/Burme i među kojima je velik broj žena i djece putuju opasnim rutama na kojima su izloženi napadima vatrenim oružjem i rizičnim putovima te gladi i nedostatku medicinske pomoći; budući da su ih na deseci stradali na tom putu; budući da je obalna straža Bangladeša pronašla tijela najmanje 20 osoba koje su bježale pred nasiljem;

| G. | budući da je Bangladeš protiv vlasti Mjanmara/Burme uložio žalbu zbog postavljanja mina duž dijela granice s Bangladešom, čime se onemogućuje povratak pripadnika muslimanske skupine Rohingya koji bježe pred nasiljem; |
| --- | --- |

G.

budući da je Bangladeš protiv vlasti Mjanmara/Burme uložio žalbu zbog postavljanja mina duž dijela granice s Bangladešom, čime se onemogućuje povratak pripadnika muslimanske skupine Rohingya koji bježe pred nasiljem;

| H. | budući da je međunarodnom osoblju UN-a i međunarodnim nevladinim organizacijama zabranjen ulazak na područja pogođena sukobima te budući da agencije UN-a pripadnicima skupine Rohingya ne mogu dostaviti humanitarnu pomoć, uključujući hranu, vodu i lijekove; |
| --- | --- |

H.

budući da je međunarodnom osoblju UN-a i međunarodnim nevladinim organizacijama zabranjen ulazak na područja pogođena sukobima te budući da agencije UN-a pripadnicima skupine Rohingya ne mogu dostaviti humanitarnu pomoć, uključujući hranu, vodu i lijekove;

| I. | budući da je 10. rujna 2017. Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Raad Al Hussein izjavio da stanje u Mjanmaru/Burmi „izgleda kao školski primjer etničkog čišćenja”; |
| --- | --- |

I.

budući da je 10. rujna 2017. Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Raad Al Hussein izjavio da stanje u Mjanmaru/Burmi „izgleda kao školski primjer etničkog čišćenja”;

| J. | budući da su Kina i Rusija u ožujku 2017. blokirale usvajanje izjave Vijeća sigurnosti UN-a o položaju manjinske skupine Rohingya u Mjanmaru/Burmi; |
| --- | --- |

J.

budući da su Kina i Rusija u ožujku 2017. blokirale usvajanje izjave Vijeća sigurnosti UN-a o položaju manjinske skupine Rohingya u Mjanmaru/Burmi;

| 1. | snažno osuđuje sve napade u državi Rakhine; ozbiljno je zabrinut zbog povećanja težine i razmjera kršenja ljudskih prava, uključujući ubojstva, nasilne sukobe, uništavanje civilne imovine i raseljavanje stotina tisuća civila; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno potiče vojne i sigurnosne snage da smjesta prekinu ubijanja, uznemiravanja i silovanja pripadnika skupine Rohingya te spaljivanje njihovih domova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da su vlasti u Mjanmaru/Burmi dužne bez diskriminacije zaštititi sve civile od zlostavljanja te povesti istrage o teškim kršenjima ljudskih prava i kazneno goniti odgovorne, u skladu s normama i obvezama u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vlasti Mjanmara/Burme da omoguće hitan i neometan pristup neovisnim promatračima, međunarodnim organizacijama za ljudska prava, novinarima i drugim međunarodnim promatračima, kao i Ujedinjenim narodima, a posebno misiji UN-a za utvrđivanje činjenica koju je u ožujku osnovalo Vijeće UN-a za ljudska prava, u cilju jamčenja neovisnih i nepristranih istraga u vezi s navodnim teškim kršenjima ljudskih prava koja su počinile sve uključene strane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hitno traži da se organizacijama za humanitarnu pomoć odobri pristup svim područjima sukoba i raseljenim osobama, bez diskriminacije, kako bi se humanitarnim djelatnicima omogućilo da pomognu osobama koje se nalaze u opasnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od vlade Mjanmara/Burme da smjesta ukloni sve mine postavljene uz granicu s Bangladešom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vladu Mjanmara/Burme, a posebno državnu savjetnicu Aung San Suu Kyi da bezrezervno osude svako poticanje na rasnu ili vjersku mržnju te da se bore protiv socijalne diskriminacije i netrpeljivosti prema manjinskoj skupini Rohingya; traži od vlade Mjanmara/Burme da poštuje univerzalno pravo na slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja; podsjeća državnu savjetnicu da bi se trebala zalagati za provedbu preporuka iz završnog izvješća savjetodavnog povjerenstva o državi Rakhine, koje je izrađeno na njezin zahtjev; žali zbog drastičnog pogoršanja stanja otkako je glasnogovornik stranke Aung San Suu Kyi 18. svibnja 2015. izjavio da bi mjanmarska vlada trebala vratiti državljanstvo manjinskoj skupini Rohingya; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća dobitnicu nagrade Saharov za 1990. godinu Aung San Suu Kyi da se ta nagrada, među ostalim kriterijima, dodjeljuje onima koji se bore za ljudska prava, štite prava manjina i poštuju međunarodno pravo; skreće pozornost na potrebu da se razmotri mogućnost oduzimanja nagrade Saharov ako dobitnici prekrše te kriterije nakon što im je nagrada dodijeljena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje napore Bangladeša, koji je suočen s tom humanitarnom katastrofom, kako bi zaštitio stotine tisuća Rohingya izbjeglica; snažno potiče vlasti Bangladeša i drugih susjednih zemalja da prihvate sve koji bježe pred nasiljem u državi Rakhine te da poštuju načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja; poziva Komisiju i države članice da povećaju financijsku i materijalnu pomoć tim izbjeglicama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na svoju preporuku da vlade zemalja koje se suočavaju s priljevom izbjeglica Rohingya usko surađuju s UNHCR-om, koji ima tehničku stručnost za provjeru statusa izbjeglica i mandat za zaštitu izbjeglica i osoba bez državljanstva; poziva EU i UN da u tom smislu podrže susjedne zemlje Mjanmara/Burme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nadalje, poziva ASEAN i regionalne vlade da poduzmu hitne mjere kako bi se povećao pritisak na mjanmarsku vladu da okonča kršenje prava, zaštiti sve civile u državi Rakhine i pomogne izbjeglicama u bijegu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podržava nastojanja da se intenzivira politički proces koji se temelji na provedbi preporuka Kofija Annana; poziva Vijeće sigurnosti i Opću skupštinu UN-a da usvoje učinkovite diplomatske i političke mjere kako bi osigurale da mjanmarska vlada poštuje svoje obveze prema manjini Rohingya u smislu jamčenja zaštite i pristupa pomoći; u tom pogledu poziva Opću skupštinu i Vijeće sigurnosti UN-a da donesu rezoluciju u kojoj će se osuditi kršenje prava, ustrajati na omogućavanju pristupa državi Rakhine i tražiti da se snosi odgovornost za teška kršenja međunarodnog prava koja su počinile sve strane; traži i da se na sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava u rujnu 2017. donese rezolucija kojom će se produžiti mandat misije za utvrđivanje činjenica; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Kinu i druge međunarodne i regionalne dionike da iskoriste sva sredstva kako bi stali na kraj okrutnostima i omogućili mirno rješenje sukoba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice EU-a da znatno pojačaju pritisak na vladu i sigurnosne snage Mjanmara/Burme kako bi zaustavile kršenja prava, u potpunosti surađivale s UN-ovim istražiteljima i međunarodnim humanitarnim agencijama i osigurale da se kazne odgovorni za teška kršenja međunarodnog prava; u tom pogledu poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i države članice EU-a da zauzmu aktivnu ulogu i podupru hitno djelovanje na razini UN-a i da daju do znanja da je EU spreman razmotriti ciljane kaznene sankcije protiv pojedinaca i subjekata te da vode računa o posljedicama u kontekstu trgovinskih povlastica koje Mjanmar/Burma uživa ako se teška kršenja međunarodnog prava nastave nekažnjeno provoditi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da izvijesti Parlament o inicijativama EU-a pri UN-u i u okviru Vijeća za vanjske poslove EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU i njegove države članice da pozdrave izvješća i izjave predstavnika skupine Rohingya o stanju na terenu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podržava napore da na teren dođu neovisni promatrači pod vodstvom UN-a kako bi ublažili humanitarnu krizu; poziva vlasti Mjanmara/Burme da omoguće hitan i neometan pristup neovisnim promatračima, osobito misiji UN-a za utvrđivanje činjenica, koju je u ožujku 2017. osnovalo Vijeće UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podržava osnivanje ureda Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u Mjanmaru/Burmi s punim mandatom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU i države članice da podrže Opći akcijski plan UNHCR-a za iskorjenjivanje apatridnosti za razdoblje 2014. – 2024.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i parlamentu Mjanmara/Burme, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, vladama i parlamentima država članica EU-a, glavnom tajniku ASEAN-a, Međuvladinoj komisiji ASEAN-a za ljudska prava, posebnoj izvjestiteljici UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi, visokom povjereniku UN-a za izbjeglice i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0316.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0506.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0089.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0247.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/113 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/113

---

P8_TA(2017)0354

Modernizacija trgovinskoga stupa Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea

Preporuka Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima oko modernizacije trgovinskoga stupa Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea (2017/2057(INI))

(2018/C 337/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, sklopljen 2002., i njegov trgovinski stup koji je stupio na snagu 1. veljače 2003. (1) (u daljnjem tekstu Sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, sklopljen 2002., i njegov trgovinski stup koji je stupio na snagu 1. veljače 2003. (1) (u daljnjem tekstu Sporazum),

| — | uzimajući u obzir ishod šeste sjednice Vijeća za pridruživanje EU-a i Čilea održane u travnju 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod šeste sjednice Vijeća za pridruživanje EU-a i Čilea održane u travnju 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir završnu izjavu Zajedničkog savjetodavnog odbora od 5. listopada 2016. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu izjavu Zajedničkog savjetodavnog odbora od 5. listopada 2016. (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497) i dokumente za razmatranje Komisije iz svibnja 2017. naslovljene „Svladavanje globalizacije” (4) i iz travnja 2017. naslovljene „Socijalna dimenzija Europe” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497) i dokumente za razmatranje Komisije iz svibnja 2017. naslovljene „Svladavanje globalizacije” (4) i iz travnja 2017. naslovljene „Socijalna dimenzija Europe” (5),

| — | uzimajući u obzir presude i mišljenja Suda Europske unije (C-350/12 P, 2/13, 1/09) i odluku Europskog ombudsmana od 6. siječnja 2015. o zatvaranju istrage na vlastitu inicijativu OI/10/2014/RA o postupanju s informacijama i pristupu dokumentima (6), i uzimajući u obzir mišljenje 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude i mišljenja Suda Europske unije (C-350/12 P, 2/13, 1/09) i odluku Europskog ombudsmana od 6. siječnja 2015. o zatvaranju istrage na vlastitu inicijativu OI/10/2014/RA o postupanju s informacijama i pristupu dokumentima (6), i uzimajući u obzir mišljenje 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (7),

| — | uzimajući u obzir amandmane koje je usvojio 4. srpnja 2017. (8) o prijedlogu direktive u pogledu objavljivanja informacija o porezu na dobit određenih poduzeća i podružnica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir amandmane koje je usvojio 4. srpnja 2017. (8) o prijedlogu direktive u pogledu objavljivanja informacija o porezu na dobit određenih poduzeća i podružnica,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o provedbi preporuka Europskog parlamenta iz 2010. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (9) i Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o međunarodnoj trgovinskoj politici u kontekstu nezaobilaznih mjera povezanih s klimatskim promjenama (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o provedbi preporuka Europskog parlamenta iz 2010. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (9) i Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o međunarodnoj trgovinskoj politici u kontekstu nezaobilaznih mjera povezanih s klimatskim promjenama (10),

| — | uzimajući u obzir studiju EPRS-a o učincima klauzuli o ljudskim pravima u Globalnom sporazumu između EU-a i Meksika te u Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Čilea (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju EPRS-a o učincima klauzuli o ljudskim pravima u Globalnom sporazumu između EU-a i Meksika te u Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Čilea (11),

| — | uzimajući u obzir Smjernice Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) za multinacionalna poduzeća, Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, Tripartitnu deklaraciju MOR-a o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku i program MOR-a o dostojanstvenom radu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) za multinacionalna poduzeća, Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, Tripartitnu deklaraciju MOR-a o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku i program MOR-a o dostojanstvenom radu,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum) iz 2015., koja je stupila na snagu 4. studenoga 2016. (12) i koju je također ratificirao Čile, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum) iz 2015., koja je stupila na snagu 4. studenoga 2016. (12) i koju je također ratificirao Čile,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Zajedničkog parlamentarnog odbora EU-a i Čilea od 3. studenoga 2016. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Zajedničkog parlamentarnog odbora EU-a i Čilea od 3. studenoga 2016. (13),

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članak 8., članak 207. stavak 3. i članak 217. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članak 8., članak 207. stavak 3. i članak 217. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir nacrt smjernica za pregovore koje je donijela Komisija 24. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt smjernica za pregovore koje je donijela Komisija 24. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak o Čileu u godišnjaku Međunarodne radne skupine za pitanja autohtonih naroda (IWGIA) pod nazivom „Autohtoni svijet 2016.” (14) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak o Čileu u godišnjaku Međunarodne radne skupine za pitanja autohtonih naroda (IWGIA) pod nazivom „Autohtoni svijet 2016.” (14)

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 4. i članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 4. i članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0267/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0267/2017),

| A. | budući da se u strategiji „Trgovina za sve” navodi da „Komisija mora provoditi politiku koja koristi društvu u cjelini i kojom se promiču europske i univerzalne norme i vrijednosti zajedno s ključnim gospodarskim interesima stavljajući veći naglasak na održivi razvoj, ljudska prava, utaju poreza, zaštitu potrošača i odgovornu i poštenu trgovinu”; |
| --- | --- |

A.

budući da se u strategiji „Trgovina za sve” navodi da „Komisija mora provoditi politiku koja koristi društvu u cjelini i kojom se promiču europske i univerzalne norme i vrijednosti zajedno s ključnim gospodarskim interesima stavljajući veći naglasak na održivi razvoj, ljudska prava, utaju poreza, zaštitu potrošača i odgovornu i poštenu trgovinu”;

| B. | budući da su EU i Čile bliski partneri koji dijele zajedničke vrijednosti i predani su promicanju učinkovitog multilateralnog upravljanja trgovinom i poštovanju ljudskih prava, kao i promicanju blagostanja i sigurnosti za obje strane u okviru globalnog sustava utemeljenog na pravilima; budući da je EU treći najveći trgovinski partner Čilea; budući da je Čile pak važan regionalni akter i jedno od najbrže rastućih južnoameričkih gospodarstava u proteklim desetljećima, te da su reformska nastojanja u toj zemlji još u tijeku; |
| --- | --- |

B.

budući da su EU i Čile bliski partneri koji dijele zajedničke vrijednosti i predani su promicanju učinkovitog multilateralnog upravljanja trgovinom i poštovanju ljudskih prava, kao i promicanju blagostanja i sigurnosti za obje strane u okviru globalnog sustava utemeljenog na pravilima; budući da je EU treći najveći trgovinski partner Čilea; budući da je Čile pak važan regionalni akter i jedno od najbrže rastućih južnoameričkih gospodarstava u proteklim desetljećima, te da su reformska nastojanja u toj zemlji još u tijeku;

| C. | budući da je aktualni Sporazum, uključujući njegov trgovinski stup, sklopljen 2002. te od svoje provedbe 2003. donosi korist objema stranama, udvostručujući trgovinu robom i povećavajući trgovinu uslugama i ulaganja (15); budući da su EU i Čile pak u međuvremenu sklopili modernije i ambicioznije trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

C.

budući da je aktualni Sporazum, uključujući njegov trgovinski stup, sklopljen 2002. te od svoje provedbe 2003. donosi korist objema stranama, udvostručujući trgovinu robom i povećavajući trgovinu uslugama i ulaganja (15); budući da su EU i Čile pak u međuvremenu sklopili modernije i ambicioznije trgovinske sporazume;

| D. | budući da je EU 2016. u Čile izvezao robu u vrijednosti višoj od 8,6 milijardi EUR, dok je Čile u EU izvezao robu u vrijednosti od 7,4 milijarde EUR; budući da je vrijednost trgovine uslugama EU-a s Čileom 2015. iznosila 3,8 milijardi EUR, a vrijednost čileanskih usluga iznosila 2 milijarde EUR; budući da je udio izravnog stranog ulaganja EU-a u Čile iznosio 42,8 milijardi EUR (16); |
| --- | --- |

D.

budući da je EU 2016. u Čile izvezao robu u vrijednosti višoj od 8,6 milijardi EUR, dok je Čile u EU izvezao robu u vrijednosti od 7,4 milijarde EUR; budući da je vrijednost trgovine uslugama EU-a s Čileom 2015. iznosila 3,8 milijardi EUR, a vrijednost čileanskih usluga iznosila 2 milijarde EUR; budući da je udio izravnog stranog ulaganja EU-a u Čile iznosio 42,8 milijardi EUR (16);

| E. | budući da aktualni Sporazum ne sadrži, među ostalim, posebna poglavlja o ulaganjima, MSP-ovima, pravima intelektualnog vlasništva, energiji i rodnim pitanjima, niti sadrži poglavlje o trgovini i održivom razvoju, uključujući obveze provođenja radnih i ekoloških standarda i promicanje najboljih praksi u područjima kao što su društveno odgovorno poslovanje i osiguravanje održivosti; |
| --- | --- |

E.

budući da aktualni Sporazum ne sadrži, među ostalim, posebna poglavlja o ulaganjima, MSP-ovima, pravima intelektualnog vlasništva, energiji i rodnim pitanjima, niti sadrži poglavlje o trgovini i održivom razvoju, uključujući obveze provođenja radnih i ekoloških standarda i promicanje najboljih praksi u područjima kao što su društveno odgovorno poslovanje i osiguravanje održivosti;

| F. | budući da se u svim trgovinskim pregovorima EU-a mora očuvati pravo i sposobnost vlada da donose propise od javnog interesa, kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalne usluge, socijalna zaštita i zaštita potrošača, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, dobrobit životinja, javni moral, privatnost i zaštita podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

F.

budući da se u svim trgovinskim pregovorima EU-a mora očuvati pravo i sposobnost vlada da donose propise od javnog interesa, kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalne usluge, socijalna zaštita i zaštita potrošača, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, dobrobit životinja, javni moral, privatnost i zaštita podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti;

| G. | budući da se u svim trgovinskim pregovorima EU-a mora jamčiti najviša razina socijalne zaštite, zaštite radnika i zaštite okoliša koju će stranke ostvarivati te da oni mogu poslužiti kao instrument za promicanje društvene pravde i održivog razvoja, kako u EU-u, tako i širom svijeta; budući da bi se modernizacija Sporazuma trebala shvatiti kao prilika da EU i njegove države članice i dalje promiču zajedničke visoke standarde i obveze u trgovinskim sporazumima, pogotovo u područjima prava radnika, zaštite okoliša, prava potrošača i dobrobiti građana; budući da je Komisija najavila da će proučiti na koje se načine mogu ispuniti te obveze, uzimajući u obzir i mogućnost mehanizma koji se temelji na sankcijama; |
| --- | --- |

G.

budući da se u svim trgovinskim pregovorima EU-a mora jamčiti najviša razina socijalne zaštite, zaštite radnika i zaštite okoliša koju će stranke ostvarivati te da oni mogu poslužiti kao instrument za promicanje društvene pravde i održivog razvoja, kako u EU-u, tako i širom svijeta; budući da bi se modernizacija Sporazuma trebala shvatiti kao prilika da EU i njegove države članice i dalje promiču zajedničke visoke standarde i obveze u trgovinskim sporazumima, pogotovo u područjima prava radnika, zaštite okoliša, prava potrošača i dobrobiti građana; budući da je Komisija najavila da će proučiti na koje se načine mogu ispuniti te obveze, uzimajući u obzir i mogućnost mehanizma koji se temelji na sankcijama;

| H. | budući da je Zajednički savjetodavni odbor EU-a i Čilea, koji čine organizacije civilnog društva obiju stranaka, održao prvu sjednicu 4. i 5. listopada 2016. radi praćenja provedbe postojećeg Sporazuma kao i pregovora o njegovu ažuriranju, koristeći doprinose civilnog društva te promičući dijalog i suradnju EU-a i Čilea izvan vladinih kanala; budući da se znatni zastoj koji se dogodio pri osnivanju Zajedničkog savjetodavnog odbora ne smije ponoviti pri moderniziranju sporazuma; budući da se nakon stupanja na snagu moderniziranog sporazuma, sudjelovanje civilnog društva mora temeljiti na jasnim strukturama, ravnoteži članstva i mandatima za izvješćivanje; |
| --- | --- |

H.

budući da je Zajednički savjetodavni odbor EU-a i Čilea, koji čine organizacije civilnog društva obiju stranaka, održao prvu sjednicu 4. i 5. listopada 2016. radi praćenja provedbe postojećeg Sporazuma kao i pregovora o njegovu ažuriranju, koristeći doprinose civilnog društva te promičući dijalog i suradnju EU-a i Čilea izvan vladinih kanala; budući da se znatni zastoj koji se dogodio pri osnivanju Zajedničkog savjetodavnog odbora ne smije ponoviti pri moderniziranju sporazuma; budući da se nakon stupanja na snagu moderniziranog sporazuma, sudjelovanje civilnog društva mora temeljiti na jasnim strukturama, ravnoteži članstva i mandatima za izvješćivanje;

| I. | budući da su EU i Čile sudjelovali u plurilateralnim pregovorima o daljnjoj liberalizaciji trgovine uslugama; |
| --- | --- |

I.

budući da su EU i Čile sudjelovali u plurilateralnim pregovorima o daljnjoj liberalizaciji trgovine uslugama;

| J. | budući da Čile nije stranka, već promatrač Sporazuma o javnoj nabavi Svjetske trgovinske organizacije i da ne sudjeluje u plurilateralnim pregovorima o Sporazumu o ekološkim proizvodima; |
| --- | --- |

J.

budući da Čile nije stranka, već promatrač Sporazuma o javnoj nabavi Svjetske trgovinske organizacije i da ne sudjeluje u plurilateralnim pregovorima o Sporazumu o ekološkim proizvodima;

| K. | budući da članak 45. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea u poglavlju o suradnji sadrži odredbe kojima se utvrđuje da bi se njime „trebalo doprinijeti jačanju politika i programa kojima se unaprjeđuje, jamči i proširuje ravnopravno sudjelovanje muškaraca i žena u svim sektorima političkog, gospodarskog i kulturnog života”; |
| --- | --- |

K.

budući da članak 45. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea u poglavlju o suradnji sadrži odredbe kojima se utvrđuje da bi se njime „trebalo doprinijeti jačanju politika i programa kojima se unaprjeđuje, jamči i proširuje ravnopravno sudjelovanje muškaraca i žena u svim sektorima političkog, gospodarskog i kulturnog života”;

| L. | budući da je Čile potpisnik Transpacifičkog partnerstva, čija je budućnost trenutačno neizvjesna, i da je potpisao sporazume o slobodnoj trgovini sa svim potpisnicima Transpacifičkog partnerstva te ga se uvelike smatra stabilnim i pouzdanim partnerom; |
| --- | --- |

L.

budući da je Čile potpisnik Transpacifičkog partnerstva, čija je budućnost trenutačno neizvjesna, i da je potpisao sporazume o slobodnoj trgovini sa svim potpisnicima Transpacifičkog partnerstva te ga se uvelike smatra stabilnim i pouzdanim partnerom;

| M. | budući da je Čile 2010. postao prva južnoamerička zemlja članica OECD-a i da ima dobar makroekonomski okvir; |
| --- | --- |

M.

budući da je Čile 2010. postao prva južnoamerička zemlja članica OECD-a i da ima dobar makroekonomski okvir;

| N. | budući da je važno u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti mogućnosti koje pruža modernizacija trgovinskog stupa Sporazuma na način kojim se omogućuje veća uključivost za poduzeća, posebno MSP-ove, te za građane i EU-a i Čilea; budući da bi se u tom pogledu moglo učiniti više, između ostalog pružanjem pristupačnih informacija, koje bi mogle potaknuti važan učinak umnožavanja koristi za stranke Sporazuma; |
| --- | --- |

N.

budući da je važno u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti mogućnosti koje pruža modernizacija trgovinskog stupa Sporazuma na način kojim se omogućuje veća uključivost za poduzeća, posebno MSP-ove, te za građane i EU-a i Čilea; budući da bi se u tom pogledu moglo učiniti više, između ostalog pružanjem pristupačnih informacija, koje bi mogle potaknuti važan učinak umnožavanja koristi za stranke Sporazuma;

| O. | budući da Čile ima bilateralne ugovore o ulaganju sa 17 država članica EU-a, čiji sadržaji ne odražavaju ni najnoviji razvoj događaja ni najbolje prakse u području ulagačke politike, a koji bi bili zamijenjeni i prestali važiti u trenutku stupanja na snagu sporazuma između Unije i Čilea koji sadrži poglavlje o ulaganju; |
| --- | --- |

O.

budući da Čile ima bilateralne ugovore o ulaganju sa 17 država članica EU-a, čiji sadržaji ne odražavaju ni najnoviji razvoj događaja ni najbolje prakse u području ulagačke politike, a koji bi bili zamijenjeni i prestali važiti u trenutku stupanja na snagu sporazuma između Unije i Čilea koji sadrži poglavlje o ulaganju;

| P. | budući da nerazmjerno strogi uvjeti u čileanskom zakonodavstvu, kojih se ribarska plovila EU-a moraju pridržavati, priječe tim plovilima da se koriste lučkim objektima u Čileu za iskrcaj, prekrcaj, opskrbu gorivom ili nabavu ribolovnog alata; |
| --- | --- |

P.

budući da nerazmjerno strogi uvjeti u čileanskom zakonodavstvu, kojih se ribarska plovila EU-a moraju pridržavati, priječe tim plovilima da se koriste lučkim objektima u Čileu za iskrcaj, prekrcaj, opskrbu gorivom ili nabavu ribolovnog alata;

| Q. | budući da su postojeći izvozni obrasci Čilea u oštroj suprotnosti s europskim izvoznim obrascima s obzirom na to da se čileanski izvoz uvelike sastoji od izvoza sirovina, kao što su bakar, voće i povrće; |
| --- | --- |

Q.

budući da su postojeći izvozni obrasci Čilea u oštroj suprotnosti s europskim izvoznim obrascima s obzirom na to da se čileanski izvoz uvelike sastoji od izvoza sirovina, kao što su bakar, voće i povrće;

| 1. | predlaže sljedeće Vijeću, Komisiji i ESVD-u:






  (a) | da se pobrinu da Europski parlament prima potpune, neposredne i točne informacije tijekom cijelog razdoblja pregovora u svjetlu njegove uloge u donošenju odluke o tome hoće li dati suglasnost za sklapanje moderniziranog Sporazuma s Čileom, uključujući trgovinski stup Sporazuma; da imaju na umu da, iako su sporazumi o pridruživanju sklopljeni u skladu s člankom 217. UFEU-a tradicionalno mješovite prirode i obuhvaćaju područja izvan zajedničke trgovinske politike, nakon odluke Suda Europske unije o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura potrebno je duboko promišljanje o putu prema modernizaciji Sporazuma između EU-a i Čilea kako bi se razdvojilo i očuvalo područja isključive i podijeljene nadležnosti u trgovini te kako bi se potpuno poštovala podjela nadležnosti između Unije i njezinih država članica tijekom pregovaračkog procesa i u cilju potpisivanja i sklapanja sporazuma; da stoga zaključe dva odvojena sporazuma, jasno razlikujući sporazum o trgovini i ulaganju koji sadrži samo pitanja u isključivoj nadležnosti Unije od sporazuma koji pokriva područja čija je nadležnost podijeljena s državama članicama; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

da se pobrinu da Europski parlament prima potpune, neposredne i točne informacije tijekom cijelog razdoblja pregovora u svjetlu njegove uloge u donošenju odluke o tome hoće li dati suglasnost za sklapanje moderniziranog Sporazuma s Čileom, uključujući trgovinski stup Sporazuma; da imaju na umu da, iako su sporazumi o pridruživanju sklopljeni u skladu s člankom 217. UFEU-a tradicionalno mješovite prirode i obuhvaćaju područja izvan zajedničke trgovinske politike, nakon odluke Suda Europske unije o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura potrebno je duboko promišljanje o putu prema modernizaciji Sporazuma između EU-a i Čilea kako bi se razdvojilo i očuvalo područja isključive i podijeljene nadležnosti u trgovini te kako bi se potpuno poštovala podjela nadležnosti između Unije i njezinih država članica tijekom pregovaračkog procesa i u cilju potpisivanja i sklapanja sporazuma; da stoga zaključe dva odvojena sporazuma, jasno razlikujući sporazum o trgovini i ulaganju koji sadrži samo pitanja u isključivoj nadležnosti Unije od sporazuma koji pokriva područja čija je nadležnost podijeljena s državama članicama;

| (b) | da prime na znanje da su i EU i Čile sklopili modernije, ambicioznije i opsežnije trgovinske sporazume od vremena stupanja na snagu njihova bilateralnog Sporazuma, kao i da njime nije obuhvaćen niz područja koja su važna kako bi se zajamčilo da se Sporazumom doprinosi zajedničkom rastu, jednakim mogućnostima, dostojnim radnim mjestima i održivom razvoju, uključujući poštovanje i promicanje radnih i ekoloških standarda, dobrobiti životinja i rodne ravnopravnosti na korist građana obiju strana; |
| --- | --- |

(b)

da prime na znanje da su i EU i Čile sklopili modernije, ambicioznije i opsežnije trgovinske sporazume od vremena stupanja na snagu njihova bilateralnog Sporazuma, kao i da njime nije obuhvaćen niz područja koja su važna kako bi se zajamčilo da se Sporazumom doprinosi zajedničkom rastu, jednakim mogućnostima, dostojnim radnim mjestima i održivom razvoju, uključujući poštovanje i promicanje radnih i ekoloških standarda, dobrobiti životinja i rodne ravnopravnosti na korist građana obiju strana;

| (c) | da nastojanja za modernizaciju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea smatraju važnim i nužnim kako bi se njime uzelo u obzir gospodarski i politički razvoj u posljednjih 15 godina, a posebno njegov trgovinski aspekt, u duhu reciprociteta, obostrane koristi i ravnoteže, i da prime na znanje trajnu potporu modernizaciji koju je izrazio Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Čilea, kao i činjenicu da je Zajednički savjetodavni odbor pohvalio korake poduzete u cilju modernizacije; |
| --- | --- |

(c)

da nastojanja za modernizaciju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea smatraju važnim i nužnim kako bi se njime uzelo u obzir gospodarski i politički razvoj u posljednjih 15 godina, a posebno njegov trgovinski aspekt, u duhu reciprociteta, obostrane koristi i ravnoteže, i da prime na znanje trajnu potporu modernizaciji koju je izrazio Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Čilea, kao i činjenicu da je Zajednički savjetodavni odbor pohvalio korake poduzete u cilju modernizacije;

| (d) | da podsjete da su globalizacija i trgovinska politika nedavno bile tema žustre rasprave u Europi i drugdje zbog potencijalno nejednake raspodjele dobiti; da smatraju da je nužno predvidjeti trendove i moguće posljedice, zajamčiti uključiviju raspodjelu trgovinske dobiti i pružiti odgovarajuću zaštitu onima koji ne budu imali koristi od tog sporazuma i koji bi se u procesu koji će uslijediti mogli naći u nepovoljnom položaju; da stoga donesu političke mjere, ponajprije na nacionalnoj razini, ali i na razini Unije, u drugim područjima koja nadilaze odredbe trgovinskih sporazuma, od industrijskih preko poreznih do socijalnih politika; |
| --- | --- |

(d)

da podsjete da su globalizacija i trgovinska politika nedavno bile tema žustre rasprave u Europi i drugdje zbog potencijalno nejednake raspodjele dobiti; da smatraju da je nužno predvidjeti trendove i moguće posljedice, zajamčiti uključiviju raspodjelu trgovinske dobiti i pružiti odgovarajuću zaštitu onima koji ne budu imali koristi od tog sporazuma i koji bi se u procesu koji će uslijediti mogli naći u nepovoljnom položaju; da stoga donesu političke mjere, ponajprije na nacionalnoj razini, ali i na razini Unije, u drugim područjima koja nadilaze odredbe trgovinskih sporazuma, od industrijskih preko poreznih do socijalnih politika;

| (e) | da podsjete na važnost multilateralnog programa i da se bilateralnim pregovorima nikada ne smije potkopati težnja za ostvarenjem multilateralnog napretka; da uzmu u obzir da bi se boljim bilateralnim odnosima i zajedničkom suradnjom između EU-a i Čilea također trebala omogućiti bolja suradnja i sinergija između stranaka u multilateralnim i plurilateralnim okruženjima; da u tom smislu potakne potpuno sudjelovanje Čilea u pregovorima o Sporazumu o ekološkim proizvodima Svjetske trgovinske organizacije i o revidiranom Sporazumu o javnoj nabavi Svjetske trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

(e)

da podsjete na važnost multilateralnog programa i da se bilateralnim pregovorima nikada ne smije potkopati težnja za ostvarenjem multilateralnog napretka; da uzmu u obzir da bi se boljim bilateralnim odnosima i zajedničkom suradnjom između EU-a i Čilea također trebala omogućiti bolja suradnja i sinergija između stranaka u multilateralnim i plurilateralnim okruženjima; da u tom smislu potakne potpuno sudjelovanje Čilea u pregovorima o Sporazumu o ekološkim proizvodima Svjetske trgovinske organizacije i o revidiranom Sporazumu o javnoj nabavi Svjetske trgovinske organizacije;

| (f) | da u središte procesa modernizacije postave zajedničke vrijednosti i da nastave s uvrštavanjem klauzule o ljudskim pravima, kao što je praksa u svim sporazumima o pridruživanju; |
| --- | --- |

(f)

da u središte procesa modernizacije postave zajedničke vrijednosti i da nastave s uvrštavanjem klauzule o ljudskim pravima, kao što je praksa u svim sporazumima o pridruživanju;

| (g) | da se pobrinu da se u čitavom tekstu ažuriranog Sporazuma jamči i utvrđuje, izričito i nedvosmisleno, pravo i mogućnost stranaka da donose i primjenjuju vlastite zakone i propise u javnom interesu radi ostvarivanja legitimnih ciljeva javne politike, kao što su zaštita i promicanje ljudskih prava, uključujući pristup vodi, javno zdravlje, socijalne usluge, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, javni moral, socijalnu zaštitu ili zaštitu potrošača, privatnost i zaštitu podataka te promicanje i zaštitu kulturne raznolikosti; da osiguraju da se nikakvim potraživanjima ulagatelja ne može uspješno podrivati te ciljeve; da u tom pogledu naglase da sporazumi o slobodnoj trgovini EU-a nemaju za cilj ograničiti legitimne interese Unije, njezinih država članica ili podsaveznih entiteta kada je riječ o donošenju propisa u interesu javnosti; |
| --- | --- |

(g)

da se pobrinu da se u čitavom tekstu ažuriranog Sporazuma jamči i utvrđuje, izričito i nedvosmisleno, pravo i mogućnost stranaka da donose i primjenjuju vlastite zakone i propise u javnom interesu radi ostvarivanja legitimnih ciljeva javne politike, kao što su zaštita i promicanje ljudskih prava, uključujući pristup vodi, javno zdravlje, socijalne usluge, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, javni moral, socijalnu zaštitu ili zaštitu potrošača, privatnost i zaštitu podataka te promicanje i zaštitu kulturne raznolikosti; da osiguraju da se nikakvim potraživanjima ulagatelja ne može uspješno podrivati te ciljeve; da u tom pogledu naglase da sporazumi o slobodnoj trgovini EU-a nemaju za cilj ograničiti legitimne interese Unije, njezinih država članica ili podsaveznih entiteta kada je riječ o donošenju propisa u interesu javnosti;

| (h) | da u pregovorima o trgovini robom teže ambicioznim poboljšanjima u pristupu tržištu kada je riječ o svim tarifnim stavkama, ukidajući nepotrebne prepreke, uključujući u pogledu pristupa lučkim objektima za plovila EU-a, poštujući istovremeno činjenicu da postoji niz osjetljivih poljoprivrednih i industrijskih proizvoda s kojima treba postupati na odgovarajući način, na primjer dodjelom carinskih kvota, određivanjem odgovarajućeg prijelaznog razdoblja ili po potrebi, izravnim izuzimanjem; da uključe primjenjivu i učinkovitu bilateralnu zaštitnu klauzulu kojom će se omogućiti privremeno ukidanje povlastica ako, kao posljedica stupanja na snagu moderniziranog Sporazuma, povećanje uvoza nanese štetu odnosno može nanijeti ozbiljnu štetu ugroženim sektorima; |
| --- | --- |

(h)

da u pregovorima o trgovini robom teže ambicioznim poboljšanjima u pristupu tržištu kada je riječ o svim tarifnim stavkama, ukidajući nepotrebne prepreke, uključujući u pogledu pristupa lučkim objektima za plovila EU-a, poštujući istovremeno činjenicu da postoji niz osjetljivih poljoprivrednih i industrijskih proizvoda s kojima treba postupati na odgovarajući način, na primjer dodjelom carinskih kvota, određivanjem odgovarajućeg prijelaznog razdoblja ili po potrebi, izravnim izuzimanjem; da uključe primjenjivu i učinkovitu bilateralnu zaštitnu klauzulu kojom će se omogućiti privremeno ukidanje povlastica ako, kao posljedica stupanja na snagu moderniziranog Sporazuma, povećanje uvoza nanese štetu odnosno može nanijeti ozbiljnu štetu ugroženim sektorima;

| (i) | da u pregovaračke smjernice uključe cilj pojednostavnjenja pravila o podrijetlu i carinskih postupaka radi njihova usklađivanja sa sve složenijim globalnim lancima vrijednosti; da osiguraju da modernizirani Sporazum sadrži odredbe i mjere za borbu protiv prijevara te obveze standardizacije carinskih pravila i praksi u cilju povećanja transparentnosti, djelotvornosti, pravne sigurnosti i suradnje između carinskih tijela, uz modernizaciju i pojednostavnjenje postupaka, kako je utvrđeno Sporazumom WTO-a o olakšavanju trgovine i revidiranom Konvencijom iz Kyota; |
| --- | --- |

(i)

da u pregovaračke smjernice uključe cilj pojednostavnjenja pravila o podrijetlu i carinskih postupaka radi njihova usklađivanja sa sve složenijim globalnim lancima vrijednosti; da osiguraju da modernizirani Sporazum sadrži odredbe i mjere za borbu protiv prijevara te obveze standardizacije carinskih pravila i praksi u cilju povećanja transparentnosti, djelotvornosti, pravne sigurnosti i suradnje između carinskih tijela, uz modernizaciju i pojednostavnjenje postupaka, kako je utvrđeno Sporazumom WTO-a o olakšavanju trgovine i revidiranom Konvencijom iz Kyota;

| (j) | da, kada je riječ o trgovini uslugama, uzmu u obzir činjenicu da potencijal uslužnog sektora nije u potpunosti ostvaren u sadašnjem Sporazumu, a da se u moderniziranom Sporazumu treba riješiti pitanje nepotrebnih prepreka u svrhe pristupa tržištu i nacionalnog tretmana; da uzmu u obzir da obveze treba preuzimati na temelju Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS) i da pravila treba ažurirati prema potrebi kako bi se vodilo računa o razvoju događaja; da isključe audiovizualne usluge iz područja primjene Sporazuma; da osiguraju i izričito predvide da se moderniziranim Sporazumom ne sprečava sposobnost stranaka da definiraju, reguliraju, pružaju i podupiru javne usluge od interesa javnosti, da se njime ni u kojem slučaju neće od vlada zahtijevati da privatiziraju bilo koju uslugu, niti spriječiti vlade da pružaju javne usluge koje su ranije pružali privatni pružatelji usluga ili da pod javni nadzor vrate usluge koje je vlada prethodno odlučila privatizirati, niti sprečavati vlade u širenju raspona javnih usluga koje pružaju javnosti tako što će se isključivati sve klauzule, odredbe ili obveze koje bi podrivale potrebnu fleksibilnost da se trenutačne i buduće usluge od općeg gospodarskog interesa vrate pod javni nadzor; |
| --- | --- |

(j)

da, kada je riječ o trgovini uslugama, uzmu u obzir činjenicu da potencijal uslužnog sektora nije u potpunosti ostvaren u sadašnjem Sporazumu, a da se u moderniziranom Sporazumu treba riješiti pitanje nepotrebnih prepreka u svrhe pristupa tržištu i nacionalnog tretmana; da uzmu u obzir da obveze treba preuzimati na temelju Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS) i da pravila treba ažurirati prema potrebi kako bi se vodilo računa o razvoju događaja; da isključe audiovizualne usluge iz područja primjene Sporazuma; da osiguraju i izričito predvide da se moderniziranim Sporazumom ne sprečava sposobnost stranaka da definiraju, reguliraju, pružaju i podupiru javne usluge od interesa javnosti, da se njime ni u kojem slučaju neće od vlada zahtijevati da privatiziraju bilo koju uslugu, niti spriječiti vlade da pružaju javne usluge koje su ranije pružali privatni pružatelji usluga ili da pod javni nadzor vrate usluge koje je vlada prethodno odlučila privatizirati, niti sprečavati vlade u širenju raspona javnih usluga koje pružaju javnosti tako što će se isključivati sve klauzule, odredbe ili obveze koje bi podrivale potrebnu fleksibilnost da se trenutačne i buduće usluge od općeg gospodarskog interesa vrate pod javni nadzor;

| (k) | da zajamče da se svakim moderniziranim sporazumom uspostave potrebni koraci prema većoj regulatornoj transparentnosti i uzajamnom priznavanju, uključujući odredbe kojima se jamče nepristranost i pridržavanje najviših standarda zaštite u pogledu zahtjeva, kvalifikacija i dozvola, i da predvide, u tom kontekstu, institucijske mehanizme za savjetovanje koji uključuju razne dionike, kao što su MSP-ovi i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

(k)

da zajamče da se svakim moderniziranim sporazumom uspostave potrebni koraci prema većoj regulatornoj transparentnosti i uzajamnom priznavanju, uključujući odredbe kojima se jamče nepristranost i pridržavanje najviših standarda zaštite u pogledu zahtjeva, kvalifikacija i dozvola, i da predvide, u tom kontekstu, institucijske mehanizme za savjetovanje koji uključuju razne dionike, kao što su MSP-ovi i organizacije civilnog društva;

| (l) | da osiguraju da se, uz obveze koje se preuzimaju radi lakšeg ulaska i boravka fizičkih osoba u poslovne svrhe, strani pružatelji usluga moraju pridržavati socijalnog i radnog zakonodavstva EU-a i država članica te primjenjivih kolektivnih ugovora ako radnici imaju koristi od obveza iz 4. modaliteta; |
| --- | --- |

(l)

da osiguraju da se, uz obveze koje se preuzimaju radi lakšeg ulaska i boravka fizičkih osoba u poslovne svrhe, strani pružatelji usluga moraju pridržavati socijalnog i radnog zakonodavstva EU-a i država članica te primjenjivih kolektivnih ugovora ako radnici imaju koristi od obveza iz 4. modaliteta;

| (m) | da osiguraju da ambiciozna suradnja u regulatornim pitanjima i usklađivanje standarda ostanu dobrovoljni, da poštuju autonomiju regulatornih tijela, da se isključivo temelje na poboljšanoj razmjeni informacija i administrativnoj suradnji u cilju utvrđivanja nepotrebnih prepreka i administrativnih opterećenja i pridržavaju se načela predostrožnosti; da vode računa o tome da regulatorna suradnja mora težiti donošenju koristi za upravljanje globalnim gospodarstvom s pomoću intenzivnije konvergencije i suradnje oko međunarodnih standarda, osiguravajući najvišu razinu zaštite potrošača, okoliša, socijalne zaštite i zaštite radnika; |
| --- | --- |

(m)

da osiguraju da ambiciozna suradnja u regulatornim pitanjima i usklađivanje standarda ostanu dobrovoljni, da poštuju autonomiju regulatornih tijela, da se isključivo temelje na poboljšanoj razmjeni informacija i administrativnoj suradnji u cilju utvrđivanja nepotrebnih prepreka i administrativnih opterećenja i pridržavaju se načela predostrožnosti; da vode računa o tome da regulatorna suradnja mora težiti donošenju koristi za upravljanje globalnim gospodarstvom s pomoću intenzivnije konvergencije i suradnje oko međunarodnih standarda, osiguravajući najvišu razinu zaštite potrošača, okoliša, socijalne zaštite i zaštite radnika;

| (n) | da u okviru financijskih usluga razmotre mogućnost da se u modernizirani Sporazum uvrsti bonitetno izuzeće na tragu onoga sadržanog u Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu EU-a i Kanade (CETA) ne bi li se strankama zajamčio politički prostor za regulaciju financijskog i bankovnog sektora u cilju osiguranja stabilnosti i integriteta financijskog sustava; da uključe zaštitne mjere i opće iznimke u pogledu kretanja kapitala i plaćanja koje bi se primjenjivale u slučajevima kada bi se njima mogle prouzročiti ozbiljne poteškoće za neometano funkcioniranje ekonomske i monetarne unije ili bilance plaćanja EU-a; |
| --- | --- |

(n)

da u okviru financijskih usluga razmotre mogućnost da se u modernizirani Sporazum uvrsti bonitetno izuzeće na tragu onoga sadržanog u Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu EU-a i Kanade (CETA) ne bi li se strankama zajamčio politički prostor za regulaciju financijskog i bankovnog sektora u cilju osiguranja stabilnosti i integriteta financijskog sustava; da uključe zaštitne mjere i opće iznimke u pogledu kretanja kapitala i plaćanja koje bi se primjenjivale u slučajevima kada bi se njima mogle prouzročiti ozbiljne poteškoće za neometano funkcioniranje ekonomske i monetarne unije ili bilance plaćanja EU-a;

| (o) | da uključe odredbe o dobrom poreznom upravljanju i standarde transparentnosti kojima se potvrđuje predanost stranaka provedbi međunarodnih standarda u borbi protiv poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, posebno relevantne preporuke OECD-a o eroziji porezne osnovice i premještanja dobiti, a koje sadrže zahtjeve u pogledu automatske razmjene informacija i uspostave javnih registara o stvarnom vlasništvu za poslovne trustove te konkretne odredbe iz poglavlja o financijskim uslugama, kretanju kapitala i poslovnom nastanu, težeći krajnjem isključenju skrivenog poreznog planiranja korporacija; |
| --- | --- |

(o)

da uključe odredbe o dobrom poreznom upravljanju i standarde transparentnosti kojima se potvrđuje predanost stranaka provedbi međunarodnih standarda u borbi protiv poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, posebno relevantne preporuke OECD-a o eroziji porezne osnovice i premještanja dobiti, a koje sadrže zahtjeve u pogledu automatske razmjene informacija i uspostave javnih registara o stvarnom vlasništvu za poslovne trustove te konkretne odredbe iz poglavlja o financijskim uslugama, kretanju kapitala i poslovnom nastanu, težeći krajnjem isključenju skrivenog poreznog planiranja korporacija;

| (p) | da upozore na to da korupcija ugrožava ljudska prava, ravnopravnost, socijalnu pravdu, trgovinu i pravedno tržišno natjecanje, sprečavajući gospodarski rast; da izričito obvežu stranke, s pomoću uključivanja posebnog dijela u kojemu se navode jasne i stroge obveze i mjere, na borbu protiv korupcije u svim njezinim oblicima, kao i na provedbu međunarodnih standarda i multilateralnih konvencija za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

(p)

da upozore na to da korupcija ugrožava ljudska prava, ravnopravnost, socijalnu pravdu, trgovinu i pravedno tržišno natjecanje, sprečavajući gospodarski rast; da izričito obvežu stranke, s pomoću uključivanja posebnog dijela u kojemu se navode jasne i stroge obveze i mjere, na borbu protiv korupcije u svim njezinim oblicima, kao i na provedbu međunarodnih standarda i multilateralnih konvencija za borbu protiv korupcije;

| (q) | da smatraju da stroge odredbe o otvaranju javne nabave, promicanju načela najpovoljnijih ponuda koje podrazumijeva društvene, okolišne i inovativne kriterije, pojednostavnjenje postupaka i transparentnost za ponuditelje, uključujući učinkovit pristup za robu iz drugih zemalja, također mogu biti učinkoviti alati za borbu protiv korupcije i poticanje integriteta u javnoj upravi, istodobno pružajući vrijednost za uloženi novac za porezne obveznike; da u moderniziranom Sporazumu osiguraju poboljšani pristup tržištima javne nabave, pa i na nižoj razini od središnje, te transparentne postupke na temelju nacionalnog tretmana, nepristranosti i pravednosti; |
| --- | --- |

(q)

da smatraju da stroge odredbe o otvaranju javne nabave, promicanju načela najpovoljnijih ponuda koje podrazumijeva društvene, okolišne i inovativne kriterije, pojednostavnjenje postupaka i transparentnost za ponuditelje, uključujući učinkovit pristup za robu iz drugih zemalja, također mogu biti učinkoviti alati za borbu protiv korupcije i poticanje integriteta u javnoj upravi, istodobno pružajući vrijednost za uloženi novac za porezne obveznike; da u moderniziranom Sporazumu osiguraju poboljšani pristup tržištima javne nabave, pa i na nižoj razini od središnje, te transparentne postupke na temelju nacionalnog tretmana, nepristranosti i pravednosti;

| (r) | da osiguraju da investicijska politika obuhvaća dobro upravljanje i olakšavanje ulaganja, te da razviju i jamče obveze ulagača poboljšavajući pritom njihovu zaštitu; |
| --- | --- |

(r)

da osiguraju da investicijska politika obuhvaća dobro upravljanje i olakšavanje ulaganja, te da razviju i jamče obveze ulagača poboljšavajući pritom njihovu zaštitu;

| (s) | da se pobrinu za to da se u pregovaračkim smjernicama Komisiji naloži da u okviru pregovara omogući uvrštenje modernog poglavlja o ulaganjima, uzimajući u obzir najbolje prakse na međunarodnoj razini, kao što su Okvir za politiku ulaganja za održivi razvoj Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) i najnovije mišljenje Suda Europske unije o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura; |
| --- | --- |

(s)

da se pobrinu za to da se u pregovaračkim smjernicama Komisiji naloži da u okviru pregovara omogući uvrštenje modernog poglavlja o ulaganjima, uzimajući u obzir najbolje prakse na međunarodnoj razini, kao što su Okvir za politiku ulaganja za održivi razvoj Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) i najnovije mišljenje Suda Europske unije o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura;

| (t) | da postignu napredak u ostvarivanju potrebnih međunarodnih reformi sustava rješavanja sporova; da od svih stranaka zahtijevaju da daju prednost obraćanju nadležnim sudovima te rješavanje sporova između ulagača i države zamijene sustavom javnih sudova za ulaganja sa žalbenim mehanizmom, strogim pravilima o sukobu interesa i provedivim kodeksom ponašanja; da uzmu u obzir obveze ulagača i očuvaju pravo na regulaciju u svrhe ostvarivanja legitimnih ciljeva javne politike, kao što su oni povezani sa zdravljem i opskrbom vodom, te sa zaštitom radnika i okoliša; da nastoje spriječiti neozbiljne sporove i uključe sva demokratska postupovna jamstva, kao što su pravo na nediskriminirajući pristup pravosuđu (posebno vodeći računa o MSP-ovima), neovisnost pravosuđa, transparentnost i odgovornost, istovremeno radeći na uspostavi multilateralnog suda za ulaganja; |
| --- | --- |

(t)

da postignu napredak u ostvarivanju potrebnih međunarodnih reformi sustava rješavanja sporova; da od svih stranaka zahtijevaju da daju prednost obraćanju nadležnim sudovima te rješavanje sporova između ulagača i države zamijene sustavom javnih sudova za ulaganja sa žalbenim mehanizmom, strogim pravilima o sukobu interesa i provedivim kodeksom ponašanja; da uzmu u obzir obveze ulagača i očuvaju pravo na regulaciju u svrhe ostvarivanja legitimnih ciljeva javne politike, kao što su oni povezani sa zdravljem i opskrbom vodom, te sa zaštitom radnika i okoliša; da nastoje spriječiti neozbiljne sporove i uključe sva demokratska postupovna jamstva, kao što su pravo na nediskriminirajući pristup pravosuđu (posebno vodeći računa o MSP-ovima), neovisnost pravosuđa, transparentnost i odgovornost, istovremeno radeći na uspostavi multilateralnog suda za ulaganja;

| (u) | da osiguraju da modernizirani Sporazum sadrži snažno i ambiciozno poglavlje o trgovini i održivom razvoju koje obuhvaća obvezujuće i provedive odredbe koje podliježu odgovarajućim i učinkovitim mehanizmima rješavanja sporova, koje među ostalim provedbenim metodama uzimaju u obzir i konkretan mehanizam koji se temelji na sankcijama, te koje omogućuju socijalnim partnerima i civilnom društvu da sudjeluju na odgovarajući način; da imaju na umu da poglavlje o trgovini i održivom razvoju treba obuhvatiti, među ostalim, obveze stranaka da usvoje i zadrže u svojim nacionalnim zakonima i propisima načela sadržana u temeljnim konvencijama MOR-a te da učinkovito provedu ažurirane instrumente MOR-a, a posebno upravljačke konvencije, Program za dostojanstven rad, Konvenciju MOR-a br. 169. o pravima autohtonih naroda, Konvenciju o jednakim mogućnostima i jednakom tretmanu radnika i radnica, Konvenciju o radnicima u kućanstvu i Konvenciju o radnicima s obiteljskim obvezama, kao i radne standarde za radnike migrante, te društveno odgovorno poslovanje, uključujući prihvaćanje sektorskih smjernica OECD-a i Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i postupak kojim se socijalnim partnerima i civilnom društvu u Zajedničkom savjetodavnom odboru omogućuje da pokrenu savjetovanja na razini vlade; |
| --- | --- |

(u)

da osiguraju da modernizirani Sporazum sadrži snažno i ambiciozno poglavlje o trgovini i održivom razvoju koje obuhvaća obvezujuće i provedive odredbe koje podliježu odgovarajućim i učinkovitim mehanizmima rješavanja sporova, koje među ostalim provedbenim metodama uzimaju u obzir i konkretan mehanizam koji se temelji na sankcijama, te koje omogućuju socijalnim partnerima i civilnom društvu da sudjeluju na odgovarajući način; da imaju na umu da poglavlje o trgovini i održivom razvoju treba obuhvatiti, među ostalim, obveze stranaka da usvoje i zadrže u svojim nacionalnim zakonima i propisima načela sadržana u temeljnim konvencijama MOR-a te da učinkovito provedu ažurirane instrumente MOR-a, a posebno upravljačke konvencije, Program za dostojanstven rad, Konvenciju MOR-a br. 169. o pravima autohtonih naroda, Konvenciju o jednakim mogućnostima i jednakom tretmanu radnika i radnica, Konvenciju o radnicima u kućanstvu i Konvenciju o radnicima s obiteljskim obvezama, kao i radne standarde za radnike migrante, te društveno odgovorno poslovanje, uključujući prihvaćanje sektorskih smjernica OECD-a i Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i postupak kojim se socijalnim partnerima i civilnom društvu u Zajedničkom savjetodavnom odboru omogućuje da pokrenu savjetovanja na razini vlade;

| (v) | da osiguraju, s obzirom na napredak koji je Čile postigao u bilateralnim trgovinskim pregovorima s Urugvajem i Kanadom, da stranke, povrh svojeg pridržavanja i poštovanja međunarodnih ljudskih prava, standarda rada i socijalnih standarda, uključe posebno poglavlje o trgovini i rodnoj ravnopravnosti te osnaživanju žena, te da predvide aktivne mjere kako bi žene mogle bolje iskoristiti mogućnosti koje pruža Sporazum; da donesu mjere čiji je cilj, među ostalim, poboljšana ravnoteža između poslovnog i obiteljskog života i pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama; da osiguraju, među ostalim, da se stranke obvežu na prikupljanje raščlanjenih podataka kojima se omogućuje temeljita ex ante i ex post analiza učinka moderniziranog Sporazuma na rodnu ravnopravnost; da teže većem sudjelovanju poduzeća na čijem su čelu žene (posebice mikropoduzeća i MSP-ova) u javnoj nabavi, oslanjajući se na iskustva čileanskog Ministarstva za rodnu ravnopravnost koje je 2015. uspostavilo program potpore „Chile Compras” usmjeren na jačanje sudjelovanja poduzetnica u svojstvu dobavljača na tržištu javne nabave; da podupre internacionalizaciju poduzeća na čijem su čelu žene i sudjelovanje žena u mogućnostima u okviru 4. modaliteta; da zajamči uključivanje stručnog znanja u pogledu rodne ravnopravnosti u pregovaračke timove i redovite rasprave o provedbi tog poglavlja u okviru Zajedničkog savjetodavnog odbora, koji bi trebao obuhvaćati i organizacije koje promiču rodnu jednakost; |
| --- | --- |

(v)

da osiguraju, s obzirom na napredak koji je Čile postigao u bilateralnim trgovinskim pregovorima s Urugvajem i Kanadom, da stranke, povrh svojeg pridržavanja i poštovanja međunarodnih ljudskih prava, standarda rada i socijalnih standarda, uključe posebno poglavlje o trgovini i rodnoj ravnopravnosti te osnaživanju žena, te da predvide aktivne mjere kako bi žene mogle bolje iskoristiti mogućnosti koje pruža Sporazum; da donesu mjere čiji je cilj, među ostalim, poboljšana ravnoteža između poslovnog i obiteljskog života i pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama; da osiguraju, među ostalim, da se stranke obvežu na prikupljanje raščlanjenih podataka kojima se omogućuje temeljita ex ante i ex post analiza učinka moderniziranog Sporazuma na rodnu ravnopravnost; da teže većem sudjelovanju poduzeća na čijem su čelu žene (posebice mikropoduzeća i MSP-ova) u javnoj nabavi, oslanjajući se na iskustva čileanskog Ministarstva za rodnu ravnopravnost koje je 2015. uspostavilo program potpore „Chile Compras” usmjeren na jačanje sudjelovanja poduzetnica u svojstvu dobavljača na tržištu javne nabave; da podupre internacionalizaciju poduzeća na čijem su čelu žene i sudjelovanje žena u mogućnostima u okviru 4. modaliteta; da zajamči uključivanje stručnog znanja u pogledu rodne ravnopravnosti u pregovaračke timove i redovite rasprave o provedbi tog poglavlja u okviru Zajedničkog savjetodavnog odbora, koji bi trebao obuhvaćati i organizacije koje promiču rodnu jednakost;

| (w) | da uvrste, osim toga, sveobuhvatno poglavlje o mikropoduzećima i MSP-ovima kojim se predviđa znatan napredak u pogledu olakšavanja trgovine, uklanjanja prepreka trgovini i nepotrebnih administrativnih opterećenja, kao i aktivne mjere čiji je cilj osigurati da se prilike koje iz toga nastanu mogu iskoristiti i da su o njima obaviješteni svi glavni i potencijalni sudionici (tj. uspostavom jedinstvenih prozora, posebnih internetskih stranica i objavom sektorskih vodiča s informacijama o postupcima i novim prilikama za trgovinu i ulaganja); |
| --- | --- |

(w)

da uvrste, osim toga, sveobuhvatno poglavlje o mikropoduzećima i MSP-ovima kojim se predviđa znatan napredak u pogledu olakšavanja trgovine, uklanjanja prepreka trgovini i nepotrebnih administrativnih opterećenja, kao i aktivne mjere čiji je cilj osigurati da se prilike koje iz toga nastanu mogu iskoristiti i da su o njima obaviješteni svi glavni i potencijalni sudionici (tj. uspostavom jedinstvenih prozora, posebnih internetskih stranica i objavom sektorskih vodiča s informacijama o postupcima i novim prilikama za trgovinu i ulaganja);

| (x) | da uključi poglavlje o energiji koje bi obuhvatilo, između ostalog, energiju iz obnovljivih izvora i sirovine; da uvide važnost provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu, ponajprije Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, da uvrste odredbe povezane s trgovinom i obveze o uključenju u međunarodne instrumente, pregovore i trgovinske i okolišne politike koje se uzajamno podupiru kako bi se odgovorilo na ciljeve kružnog gospodarstva, uključujući obveze u pogledu zelenog rasta, te da podrže i dodatno promiču trgovinu i ulaganja u ekološke proizvode i usluge te obnovljive izvore energije, kao i u klimatski prihvatljive tehnologije; |
| --- | --- |

(x)

da uključi poglavlje o energiji koje bi obuhvatilo, između ostalog, energiju iz obnovljivih izvora i sirovine; da uvide važnost provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu, ponajprije Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, da uvrste odredbe povezane s trgovinom i obveze o uključenju u međunarodne instrumente, pregovore i trgovinske i okolišne politike koje se uzajamno podupiru kako bi se odgovorilo na ciljeve kružnog gospodarstva, uključujući obveze u pogledu zelenog rasta, te da podrže i dodatno promiču trgovinu i ulaganja u ekološke proizvode i usluge te obnovljive izvore energije, kao i u klimatski prihvatljive tehnologije;

| (y) | da donesu pregovaračke smjernice kojima se jačaju odredbe o dobrobiti životinja uključene u trenutačni Sporazum s pomoću uspostave učinkovite bilateralne suradnje o tom pitanju i uvjetovane liberalizacije za situacije kada je ugrožena dobrobit životinja u proizvodnji određenog proizvoda; |
| --- | --- |

(y)

da donesu pregovaračke smjernice kojima se jačaju odredbe o dobrobiti životinja uključene u trenutačni Sporazum s pomoću uspostave učinkovite bilateralne suradnje o tom pitanju i uvjetovane liberalizacije za situacije kada je ugrožena dobrobit životinja u proizvodnji određenog proizvoda;

| (z) | da usvoje pregovaračke smjernice u kojima su navedeni zahtjevi za izvršenje prava tržišnog natjecanja i odredbi o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama u cilju odražavanja načela transparentnosti, pravičnosti postupka i nediskriminacije te pravila u vezi sa subvencijama; |
| --- | --- |

(z)

da usvoje pregovaračke smjernice u kojima su navedeni zahtjevi za izvršenje prava tržišnog natjecanja i odredbi o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama u cilju odražavanja načela transparentnosti, pravičnosti postupka i nediskriminacije te pravila u vezi sa subvencijama;

| (aa) | da imaju na umu da jedan od općih ciljeva svakog trgovinskog sporazuma mora biti dobrobit potrošača te da osiguraju da se Sporazumom stranke obvezuju na visoku razinu sigurnosti i zaštite potrošača, poštovanje najviših međunarodnih standarda i razvoj koherentne najbolje prakse, posebno u pogledu zaštite potrošača u području financijskih usluga, označivanja proizvoda i e-trgovine; |
| --- | --- |

(aa)

da imaju na umu da jedan od općih ciljeva svakog trgovinskog sporazuma mora biti dobrobit potrošača te da osiguraju da se Sporazumom stranke obvezuju na visoku razinu sigurnosti i zaštite potrošača, poštovanje najviših međunarodnih standarda i razvoj koherentne najbolje prakse, posebno u pogledu zaštite potrošača u području financijskih usluga, označivanja proizvoda i e-trgovine;

| (ab) | da prihvate da ishod pregovora moraju biti čvrsti i izvršivi propisi kojima se obuhvaća priznavanje i zaštita svih oblika prava intelektualnog vlasništva, uključujući ambiciozne odredbe o oznakama zemljopisnog podrijetla, oslanjajući se na već postojeće odredbe u sadašnjem Sporazumu, ali proširujući ih i osiguravajući pritom bolji pristup tržištu, njihovu bolju provedbu i mogućnost dodavanja novih oznaka zemljopisnog podrijetla; da osiguraju da se u revidirani Sporazum uključi poglavlje o pravima intelektualnog vlasništva kojim se jamči potrebna fleksibilnost i da odredbe povezane s pravom intelektualnog vlasništva ne ugrožavaju pristup cjenovno pristupačnim osnovnim lijekovima i liječenju u okviru nacionalnih programa javnoga zdravlja; da osiguraju da to poglavlje nadilazi odredbe Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

(ab)

da prihvate da ishod pregovora moraju biti čvrsti i izvršivi propisi kojima se obuhvaća priznavanje i zaštita svih oblika prava intelektualnog vlasništva, uključujući ambiciozne odredbe o oznakama zemljopisnog podrijetla, oslanjajući se na već postojeće odredbe u sadašnjem Sporazumu, ali proširujući ih i osiguravajući pritom bolji pristup tržištu, njihovu bolju provedbu i mogućnost dodavanja novih oznaka zemljopisnog podrijetla; da osiguraju da se u revidirani Sporazum uključi poglavlje o pravima intelektualnog vlasništva kojim se jamči potrebna fleksibilnost i da odredbe povezane s pravom intelektualnog vlasništva ne ugrožavaju pristup cjenovno pristupačnim osnovnim lijekovima i liječenju u okviru nacionalnih programa javnoga zdravlja; da osiguraju da to poglavlje nadilazi odredbe Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva;

| (ac) | da se pobrinu za to da stranke zajamče najveću moguću razinu transparentnosti i sudjelovanja, osiguravajući postizanje ciljeva pregovora, što podrazumijeva postojan i propisno informiran dijalog sa svim zainteresiranim stranama, koji uključuje i dionike kao što su poduzeća i sindikati te civilno društvo, uključujući predstavnike autohtonih naroda; da u tom pogledu sustavno tijekom cijelog životnog ciklusa Sporazuma, od pregovora do provedbe i evaluacije, uključuju i nadležna parlamentarna tijela, osobito Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Čilea i Zajednički savjetodavni odbor, te da podupru, kada je riječ o fazi provedbe, osnivanje službenog čileanskog tijela za sudjelovanje civilnog društva koje bi odražavalo pluralizam čileanskog društva, pridajući posebnu pozornost tamošnjim autohtonim narodima; da u tu svrhu, i bez dovođenja u pitanje pregovaračke strategije EU-a, zajedno s Čileom osiguraju da se sve relevantne informacije objavljuju na javnosti najdostupniji mogući način, uključujući prijevod informativnih članaka na španjolski, kao zajednički službeni jezik; |
| --- | --- |

(ac)

da se pobrinu za to da stranke zajamče najveću moguću razinu transparentnosti i sudjelovanja, osiguravajući postizanje ciljeva pregovora, što podrazumijeva postojan i propisno informiran dijalog sa svim zainteresiranim stranama, koji uključuje i dionike kao što su poduzeća i sindikati te civilno društvo, uključujući predstavnike autohtonih naroda; da u tom pogledu sustavno tijekom cijelog životnog ciklusa Sporazuma, od pregovora do provedbe i evaluacije, uključuju i nadležna parlamentarna tijela, osobito Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Čilea i Zajednički savjetodavni odbor, te da podupru, kada je riječ o fazi provedbe, osnivanje službenog čileanskog tijela za sudjelovanje civilnog društva koje bi odražavalo pluralizam čileanskog društva, pridajući posebnu pozornost tamošnjim autohtonim narodima; da u tu svrhu, i bez dovođenja u pitanje pregovaračke strategije EU-a, zajedno s Čileom osiguraju da se sve relevantne informacije objavljuju na javnosti najdostupniji mogući način, uključujući prijevod informativnih članaka na španjolski, kao zajednički službeni jezik;

| (ad) | da imaju na umu da Parlament poziva na to da mandati za trgovinske pregovore budu otvoreni javnosti te da se pregovaračke smjernice za modernizaciju Sporazuma objave odmah po njihovu usvajanju; |
| --- | --- |

(ad)

da imaju na umu da Parlament poziva na to da mandati za trgovinske pregovore budu otvoreni javnosti te da se pregovaračke smjernice za modernizaciju Sporazuma objave odmah po njihovu usvajanju;

| (ae) | da osiguraju da Sporazum pruža potrebne mehanizme radi njegova poštovanja u praksi tijekom provedbe, uključujući moderan i djelotvoran mehanizam za rješavanje sporova između država; |
| --- | --- |

(ae)

da osiguraju da Sporazum pruža potrebne mehanizme radi njegova poštovanja u praksi tijekom provedbe, uključujući moderan i djelotvoran mehanizam za rješavanje sporova između država;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Čilea. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 352, 30.12.2002., str. 3.

(2)  Priopćenje za medije Vijeća 197/15, 21.4.2015.

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

(4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_en.pdf

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/decision.faces/en/58668/html.bookmark

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0041.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0284.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0298.

(10)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 94.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference= EPRS_STU%282017%29558764

(12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/ english_paris_agreement.pdf

(13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

(14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

(15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/120 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/120

---

P8_TA(2017)0358

Transparentnost, odgovornost i integritet u institucijama EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (2015/2041(INI))

(2018/C 337/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. travnja 2014. o izmjeni međuinstitucijskog sporazuma o registru transparentnosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. travnja 2014. o izmjeni međuinstitucijskog sporazuma o registru transparentnosti (1),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 9. i 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 9. i 10.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. svibnja 2008. o razvoju okvira za aktivnosti zastupnika interesa (lobista) pri europskim institucijama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. svibnja 2008. o razvoju okvira za aktivnosti zastupnika interesa (lobista) pri europskim institucijama (2),

| — | uzimajući u obzir odluku Komisije od 25. studenog 2014. da se ne sastaje s neregistriranim lobistima i da objavljuje informacije o sastancima s lobistima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Komisije od 25. studenog 2014. da se ne sastaje s neregistriranim lobistima i da objavljuje informacije o sastancima s lobistima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o javnom pristupu dokumentima (članak 104. stavak 7. Poslovnika), od 2011. do 2013. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o javnom pristupu dokumentima (članak 104. stavak 7. Poslovnika), od 2011. do 2013. (3),

| — | uzimajući u obzir načela Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) u pogledu transparentnosti i integriteta pri lobiranju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) u pogledu transparentnosti i integriteta pri lobiranju,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 13. prosinca 2016. o općoj reviziji Poslovnika Europskog parlamenta (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 13. prosinca 2016. o općoj reviziji Poslovnika Europskog parlamenta (4),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za pravna pitanja i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0133/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za pravna pitanja i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0133/2017),

| A. | budući da „Unija poštuje načelo jednakosti svojih građana kojima njezine institucije posvećuju jednaku pozornost” (članak 9. UEU-a); budući da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije” te da se „odluke donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima” (članak 10. stavak 3. UEU-a, kao i slična formulacija u uvodnoj izjavi 13. preambule UEU-a te njegovu članku 1. stavku 2. i članku 9.); budući da „institucije, tijela, uredi i agencije Unije pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja” (članak 15. stavak 1. UFEU-a); |
| --- | --- |

A.

budući da „Unija poštuje načelo jednakosti svojih građana kojima njezine institucije posvećuju jednaku pozornost” (članak 9. UEU-a); budući da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije” te da se „odluke donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima” (članak 10. stavak 3. UEU-a, kao i slična formulacija u uvodnoj izjavi 13. preambule UEU-a te njegovu članku 1. stavku 2. i članku 9.); budući da „institucije, tijela, uredi i agencije Unije pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja” (članak 15. stavak 1. UFEU-a);

| B. | budući da institucije EU-a već ostvaruju napredak u pogledu veće otvorenosti i da uglavnom već prednjače u odnosu na nacionalne i regionalne političke institucije u smislu transparentnosti, odgovornosti i integriteta; |
| --- | --- |

B.

budući da institucije EU-a već ostvaruju napredak u pogledu veće otvorenosti i da uglavnom već prednjače u odnosu na nacionalne i regionalne političke institucije u smislu transparentnosti, odgovornosti i integriteta;

| C. | budući da je dijalog između zakonodavaca i društva, kao i zastupanje interesa, nužan dio demokracije te budući da odgovarajuće zastupanje različitih interesa u zakonodavnom postupku državama članicama pruža informacije i stručno znanje i da je ono ključno za pravilno funkcioniranje pluralističkih društava; |
| --- | --- |

C.

budući da je dijalog između zakonodavaca i društva, kao i zastupanje interesa, nužan dio demokracije te budući da odgovarajuće zastupanje različitih interesa u zakonodavnom postupku državama članicama pruža informacije i stručno znanje i da je ono ključno za pravilno funkcioniranje pluralističkih društava;

| D. | budući da zbog sve veće udaljenosti između EU-a i njegovih građana te potrebe da se poveća zanimanje medija za poslove EU-a institucije EU-a moraju težiti najvišim mogućim standardima transparentnosti, odgovornosti i integriteta; budući da su ta načela ključne i komplementarne komponente promicanja dobrog upravljanja u institucijama EU-a i osiguravanja veće otvorenosti u funkcioniranju EU-a i njegovu procesu donošenja odluka te budući da bi ona trebala biti vodeća načela kulture u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da zbog sve veće udaljenosti između EU-a i njegovih građana te potrebe da se poveća zanimanje medija za poslove EU-a institucije EU-a moraju težiti najvišim mogućim standardima transparentnosti, odgovornosti i integriteta; budući da su ta načela ključne i komplementarne komponente promicanja dobrog upravljanja u institucijama EU-a i osiguravanja veće otvorenosti u funkcioniranju EU-a i njegovu procesu donošenja odluka te budući da bi ona trebala biti vodeća načela kulture u institucijama EU-a;

| E. | budući da je povjerenje građana u institucije EU-a ključno za demokraciju, dobro upravljanje i učinkovito kreiranje politike; budući da je potrebno smanjiti nedorečenosti pri određivanju odgovornosti u EU-u i usmjeriti se na metode nadzora koje više počivaju na suradnji i pri kojima se kombinira demokratski nadzor, kontrola i revizija uz istodobno ostvarivanje veće transparentnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je povjerenje građana u institucije EU-a ključno za demokraciju, dobro upravljanje i učinkovito kreiranje politike; budući da je potrebno smanjiti nedorečenosti pri određivanju odgovornosti u EU-u i usmjeriti se na metode nadzora koje više počivaju na suradnji i pri kojima se kombinira demokratski nadzor, kontrola i revizija uz istodobno ostvarivanje veće transparentnosti;

| F. | budući da netransparentno i jednostrano zastupanje interesa može dovesti do stvaranja rizika od korupcije te da može biti znatna prijetnja i ozbiljan problem za integritet tvoraca politika i povjerenje javnosti u institucije EU-a; budući da korupcija ima znatne financijske posljedice te je ozbiljna prijetnja za demokraciju, vladavinu prava i javna ulaganja; |
| --- | --- |

F.

budući da netransparentno i jednostrano zastupanje interesa može dovesti do stvaranja rizika od korupcije te da može biti znatna prijetnja i ozbiljan problem za integritet tvoraca politika i povjerenje javnosti u institucije EU-a; budući da korupcija ima znatne financijske posljedice te je ozbiljna prijetnja za demokraciju, vladavinu prava i javna ulaganja;

| G. | budući da je za pravni akt kao novi temelj obveznog registra transparentnosti potrebna pravna definicija aktivnosti obuhvaćenih tim registrom, čime bi se pomoglo u pojašnjavanju postojećih dvosmislenih definicija i tumačenja transparentnosti, integriteta i odgovornosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je za pravni akt kao novi temelj obveznog registra transparentnosti potrebna pravna definicija aktivnosti obuhvaćenih tim registrom, čime bi se pomoglo u pojašnjavanju postojećih dvosmislenih definicija i tumačenja transparentnosti, integriteta i odgovornosti;

| H. | budući da su u nekim državama članicama nacionalni registri transparentnosti već uspostavljeni; |
| --- | --- |

H.

budući da su u nekim državama članicama nacionalni registri transparentnosti već uspostavljeni;

| I. | budući da u skladu s načelom transparentnosti iz članka 15. stavka 3. UFEU-a, povezanim s člankom 42. Povelje o temeljnim pravima i stalnom sudskom praksom Suda Europske unije, svi građani Unije imaju pravo na pristup dokumentima institucija, tijela i agencija Unije (5); |
| --- | --- |

I.

budući da u skladu s načelom transparentnosti iz članka 15. stavka 3. UFEU-a, povezanim s člankom 42. Povelje o temeljnim pravima i stalnom sudskom praksom Suda Europske unije, svi građani Unije imaju pravo na pristup dokumentima institucija, tijela i agencija Unije (5);

Učiniti registar transparentnosti što obveznijim

| 1. | pozdravlja odluku svojeg Predsjedništva da od administracije zatraži da izradi predložak za sve izvjestitelje i autore nacrta mišljenja kako bi ostavili dobrovoljni zakonodavni otisak u okviru kojega će navesti s kojim su se zastupnicima interesa i organizacijama savjetovali; predložak bi također trebalo staviti na raspolaganje u vidu IT alata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na reviziju svojeg Poslovnika od 13. prosinca 2016. u skladu s kojom bi zastupnici trebali usvojiti sustavnu praksu sastajanja isključivo s predstavnicima interesnih skupina koji su službeno registrirani u registru transparentnosti te poziva da se uvrste i sastanci između zastupnika interesa i glavnih tajnika, glavnih direktora i glavnih tajnika klubova zastupnika; traži od zastupnika i njihova osoblja da provjere jesu li zastupnici interesa s kojima se namjeravaju sastati registrirani i ako nisu, da od njih zatraže da to učine što je prije moguće prije sastanka; potiče Vijeće da uvede sličnu odredbu koja uključuje stalno zastupanje; smatra da osobe koje se registriraju u registru transparentnosti treba obvezati da dostave dokumente kako bi dokazali da su navedene informacije točne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na definiciju onoga što čini „sastanak sa zastupnicima interesa” utvrđen u Odluci Komisije od 25. studenog 2014. o objavljivanju informacija o sastancima; podsjeća na odredbe o informacijama koje se mogu uskratiti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001; smatra da odredbe o takvim sastancima ne bi trebalo ograničiti na „bilateralne” sastanke te da bi trebalo uvrstiti i sastanke s međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi izvjestitelji, izvjestitelji u sjeni i predsjednici odbora u okviru zakonodavnog otiska trebali objavljivati svoje sastanke sa zastupnicima interesa obuhvaćenima područjem primjene registra transparentnosti u vezi s predmetima za koje su zaduženi te da bi svrha iznimki trebala biti zaštita života i slobode pružatelja informacija koji postupaju u dobroj vjeri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Predsjedništvo da pruži potrebna sredstva kako bi se zastupnicima omogućilo da na svojim parlamentarnim profilima na internetu objavljuju informacije o sastancima sa zastupnicima interesa ako to žele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da praksu sastajanja samo s organizacijama ili samozaposlenim osobama koje su registrirane u registru transparentnosti proširi na sve relevantno osoblje Komisije (od razine načelnika odjela naviše); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da objavi informacije o sastancima sveg relevantnog osoblja Komisije koje sudjeluje u procesu oblikovanja politika EU-a s vanjskim organizacijama, istodobno vodeći računa o potrebnoj zaštiti podataka; za ostalo osoblje koje prisustvuje tim sastancima treba objaviti uputu na odjel ili službu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podržava poziv Komisije institucijama EU-a i njihovu osoblju te njegovim agencijama da se suzdrže od toga da kao govornike pozivaju zastupnike interesa koji se nisu registrirali u registru transparentnosti, a pripadaju njegovu području primjene, da ne budu pokrovitelji događaja ili domaćini događaja u prostorima EU-a te da im ne omogućavaju sudjelovanje u savjetodavnim tijelima Komisije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da sve informacije o zastupanju interesa u odnosu prema institucijama EU-a, sve izjave o interesima, informacije o potvrđenim sukobima interesa i stručnim skupinama učini lako dostupnima javnosti preko jedinstvene internetske platforme; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Komisiju da razvije mjere za postizanje bolje ravnoteže osnaživanjem nedovoljno zastupljenih interesa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da zastupnici u Europskom parlamentu koji su imenovani izvjestiteljima, izvjestiteljima u sjeni ili predsjednicima odbora imaju posebnu odgovornost postupati transparentno u pogledu svojih kontakata sa zastupnicima interesa, uzimajući u obzir njihovu ulogu u zakonodavstvu EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi subjekti registrirani u registru transparentnosti trebali imati obvezu pravodobno ažurirati podatke o troškovima za aktivnosti svojih zastupnika interesa obuhvaćene registrom kad ti troškovi premašuju razinu utvrđenu za predmetnu kategoriju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi svi registrirani subjekti trebali imati obvezu u registru transparentnosti objavljivati popis svih donatora i donacija većih od 3 000 EUR, pri čemu bi na godišnjoj razini trebali navoditi i prirodu i vrijednost pojedinačnih donacija; pojedinačne donacije u vrijednosti većoj od 12 000 EUR moraju se odmah prijaviti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja svoj dugotrajni poziv da se registar transparentnosti EU-a podupre zakonodavnim aktom ako međuinstitucijskim sporazumom nije moguće ukloniti sve nedostatke i uspostaviti potpuno obvezan registar za sve zastupnike interesa; smatra da bi se u okviru prijedloga tog pravnog akta mogao uzeti u obzir napredak ostvaren promjenama u međuinstitucijskom sporazumu i Kodeksu ponašanja Parlamenta; podsjeća Komisiju na zahtjev sadržan u njegovoj Odluci od 15. travnja 2014. da do kraja 2016. podnese odgovarajući zakonodavni prijedlog za uvođenje obveznog registra transparentnosti na temelju članka 352. UFEU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno poziva Vijeće, uključujući njegova tijela za pripremu, da se što prije priključi registru transparentnosti; poziva države članice da uvedu zakonodavstvo kojim se poboljšava transparentnost u zastupanju interesa; poziva države članice da uvedu propise u skladu s kojima bi zastupnici interesa trebali transparentno objaviti kad je cilj njihovih kontakata s nacionalnim političarima i javnom upravom utjecanje na europsko zakonodavstvo; |
| --- | --- |

15.

Transparentnost, odgovornost i integritet u komunikaciji sa zastupnicima interesa

| 16. | podsjeća na svoju Odluku od 13. prosinca 2016. o ukidanju povlastica onima koji ne žele surađivati u ispitivanjima i saslušanjima te na sastancima odbora u cilju utvrđivanja činjenica; poziva Komisiju da dodatno izmijeni Kodeks ponašanja za registrirane subjekte kako bi ih se potaknulo da u krajnje dobroj vjeri ne pružaju nedovoljne ili krive informacije pri takvim saslušanjima ili u odborima; smatra da subjektima registriranima u registru transparentnosti Kodeksom ponašanja treba zabraniti zapošljavanje pojedinaca ili organizacija koje skrivaju svoje interese ili informacije o tome kojoj stranci služe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da pružatelji usluga savjetovanja, odvjetnički uredi i samozaposleni savjetnici trebaju navesti točan opseg aktivnosti obuhvaćenih registrom te istodobno potvrditi da zakonodavstvo određenih država članica nekim pojedincima može onemogućiti ispunjavanje uvjeta za upis u registar transparentnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ustraje u tome da bi registrirani subjekti, uključujući odvjetnička društva, u registru transparentnosti trebali navoditi sve klijente u čije ime provode aktivnosti zastupanja interesa obuhvaćene registrom; pozdravlja odluke raznih odvjetničkih komora kojima se potvrđuju razlike između sudskih aktivnosti odvjetnika i drugih aktivnosti obuhvaćenih registrom transparentnosti; štoviše, poziva Vijeće odvjetničkih komora Europe da potakne svoje članove na donošenje sličnih mjera, te da istodobno potvrdi da zakonodavstvo određenih država članica nekim pojedincima može onemogućiti ispunjavanje uvjeta za upis u registar transparentnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje da u nekim državama članicama postoje zakonske odredbe o pravilima kojima se uređuje obavljanje profesionalne djelatnosti, kojima se posebice odvjetnička društva objektivno sprečavaju u tome da se upišu u registar transparentnosti i da otkriju informacije o svojim klijentima potrebne za upis u registar; no također primjećuje znatan rizik da se te zakonske odredbe također mogu zloupotrebljavati kako bi se izbjeglo objavljivanje informacija potrebnih radi pravilnog upisa u registar; u tom pogledu pozdravlja vidljivu spremnost strukovnih odvjetničkih organizacija na partnersku suradnju kojom u interesu profesije žele osigurati da se takvo uskraćivanje informacija ograniči isključivo na slučajeve koji su zakonodavstvom objektivno dopušteni; poziva Komisiju i predsjednika Europskog parlamenta da na temelju te spremnosti osiguraju konkretne rezultate i da se oni što prije uvrste u izmijenjeni sporazum; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Predsjedništvo, u skladu s člankom 15. UFEU-a i člankom 11. UEU-a, da od neregistriranih organizacija ili pojedinaca koji provode aktivnosti obuhvaćene registrom transparentnosti zahtijeva da se registriraju prije ulaska u prostore Parlamenta; smatra da iz toga treba izuzeti skupine posjetitelja; ističe da bi Parlament, kao tijelo u kojemu se zastupaju europski građani, trebao zadržati politiku otvorenih vrata prema građanima te da se ne bi smjele stvarati nikakve nepotrebne prepreke koje bi mogle odvratiti građane od posjećivanja prostora Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog toga što je, u skladu s izvješćem Transparency Internationala, više od polovice unosa u registar EU-a za objavljivanje aktivnosti lobiranja za 2015. bilo netočno, nepotpuno ili besmisleno; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži od svojeg Predsjedništva i glavnog tajnika da se uspostavom namjenskog mehanizma za ponovnu aktivaciju olakša postupak ponovne aktivacije potreban za izdavanje iskaznica za lobiste kako bi se izbjeglo prekomjerno vrijeme čekanja za dobivanje dopuštenja za ulazak u prostore; traži da se ukine ograničenje u skladu s kojim najviše četiri vlasnika propusnice mogu istodobno ući u prostore Parlamenta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na svoju Odluku od 13. prosinca 2016. o propusnicama za osoblje u pratnji te poziva svojeg glavnog tajnika da izmijeni pravila od 13. prosinca 2013. o propusnicama i ovlaštenjima za odobravanje pristupa prostorima Parlamenta kako bi sve osobe starije od 18 godina koje podnose zahtjev za propusnicu za osoblje u pratnji bili obvezni potpisati dokument kojim jamče da neće obavljati aktivnosti obuhvaćene registrom transparentnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je nužno hitno uvesti dobar sustav praćenja predanih informacija kako bi se zajamčilo da su informacije osoba koje se registriraju smislene, točne, ažurirane i sveobuhvatne; u tom smislu poziva na znatno povećanje sredstava Odjela za transparentnost u Europskom parlamentu i Zajedničkog tajništva registra transparentnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi Odjel za transparentnost i Zajedničko tajništvo registra transparentnosti trebali provjeravati izjave registriranih subjekata svake godine na temelju dovoljno velikog slučajnog uzorka kako bi se dobili smisleni, točni, ažurirani i sveobuhvatni podaci; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da, u skladu s člankom 4. stavkom 2. i člankom 5. stavkom 2. UEU-a, demokratski izabrane i kontrolirane državne institucije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te njihova zastupništva u odnosima s institucijama EU-a, kao i njihova unutarnja tijela te formalna i neformalna udruženja i krovne organizacije sastavljene isključivo od njih, ne bi trebalo obuhvatiti registrom transparentnosti ako djeluju u javnom interesu jer su dio višerazinskog sustava upravljanja EU-a; |
| --- | --- |

26.

Obrana integriteta od sukoba interesa

| 27. | poziva institucije i tijela EU-a koja još nemaju kodeks ponašanja da što prije pripreme takav dokument; žali zbog toga što Vijeće i Europsko vijeće još nisu donijeli kodeks ponašanja za svoje članove; potiče Vijeće da uvede poseban etički kodeks, uključujući sankcije, kojim će se obuhvatiti rizici specifični za nacionalne predstavnike; ustraje u tome da Vijeće mora biti odgovorno i transparentno kao što su i druge institucije; poziva na donošenje kodeksa ponašanja za članove i osoblje dvaju savjetodavnih tijela EU-a, Odbora regija i Europskog gospodarskog i socijalnog odbora; poziva agencije EU-a da donesu smjernice za usklađenu politiku sprečavanja i rješavanja sukoba interesa za članove upravnih odbora i predsjednike uprava, stručnjake u znanstvenim odborima i članove žalbenih vijeća, te da donesu i provode jasnu politiku o sukobu interesa u skladu s Planom za praćenje zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi se sve dužnosnike EU-a, uključujući privremene djelatnike, akreditirane parlamentarne asistente, ugovorne djelatnike i nacionalne stručnjake, trebalo potaknuti na sudjelovanje u obuci o tome kako postupati sa zastupnicima interesa i u slučaju sukoba interesa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da je potrebno poboljšati integritet i etički okvir jasnim i osnaženim kodeksima ponašanja i etičkim načelima kako bi se omogućio razvoj zajedničke i učinkovite kulture integriteta u svim institucijama i agencijama EU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznaje da učinak „kružnih vrata” može biti štetan za odnose između institucija i zastupnika interesa; poziva institucije EU-a da razviju sustavan i proporcionalan pristup tom problemu; smatra da se svi propisi u vezi s „kružnim vratima” trebaju primjenjivati i na predsjednika Vijeća; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na uvođenje strožih ograničenja za bivše povjerenike produljenjem razdoblja mirovanja na tri godine koje će biti obvezujuće barem za sve aktivnosti obuhvaćene registrom transparentnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da odluke o novim ulogama viših dužnosnika i povjerenika mora donositi tijelo čije je imenovanje što manje ovisno o osobama na koje se te odluke odnose; |
| --- | --- |

32.

| 33. | traži da sve institucije EU-a, u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka, svake godine objavljuju informacija o višim dužnosnicima koji su napustili administraciju EU-a i ulogama koje su preuzeli; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da bi trebalo razmotriti 18-mjesečno razdoblje mirovanja na kraju mandata vanjskih i ad hoc članova Regulatornog nadzornog odbora u kontekstu bolje izrade zakonodavstva te članova Odbora direktora Europske investicijske banke, pri čemu tijekom tog razdoblja ne smiju lobirati članove upravljačkih tijela EIB-a i osoblje Banke za svoje poduzeće, klijenta ili poslodavca; |
| --- | --- |

34.

Integritet i ujednačen sastav stručnih skupina

| 35. | pozdravlja namjeru Komisije da poduzme daljnje mjere u pogledu preporuka ombudsmanice protiv sukoba interesa u stručnim skupinama te izričito podupire objavljivanje dovoljno detaljnog životopisa svakog stručnjaka imenovanog u registar stručnih skupina u osobnom svojstvu i objavljivanje izjave o interesima svakog stručnjaka imenovanog u registar stručnih skupina u osobnom svojstvu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podržava zahtjev ombudsmanice da upisivanje u registar transparentnosti bude uvjet za imenovanje u stručne skupine za one zastupnike koji nisu dužnosnici vlade i koji cijeli svoj drugi prihod ili njegovu većinu ne primaju od državnih institucija kao što su sveučilišta, pretpostavljajući da njih ne financiraju zastupnici interesa te dionici s ekonomskim i poslovnim interesima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da bi odredba koja sadrži opće kriterije za određivanje ekonomskih i neekonomskih interesa prema preporuci ombudsmanice i na temelju izjava stručnjaka o interesima pomogla Komisiji da na uravnoteženiji način odabere stručnjake koji predstavljaju interese; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče Komisiju da sve zapisnike sa sastanaka stručne skupine, uključujući sva različita mišljenja koja su bila zastupljena, objavi na svojim mrežnim stranicama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče Komisiju da osigura da se tijekom savjetovanja, umjesto pukog nastojanja da se potvrdi odabrani politički smjer, razmatraju otvorena pitanja; |
| --- | --- |

39.

Integritet europskih izbora

| 40. | smatra da se, u skladu s izbornim zakonodavstvom EU-a, unutarstranačko imenovanje kandidata mora obavljati demokratski, tajno i uz odgovarajuće pravo odlučivanja zastupnika, a da bi osobe osuđene pravomoćnom sudskom presudom za korupciju kojom se narušavaju financijski interesi EU-a ili korupciju u državama članicama trebale izgubiti pravo glasovanja u trajanju primjerenom težini učinjenog djela; napominje da taj postupak diskvalifikacije već postoji u nekim državama članicama; smatra da bi se novim instrumentom, kao što je direktiva, mogle uspostaviti minimalne norme za različite prakse i zakonski okviri u različitim državama članicama u pogledu diskvalifikacije zbog korupcije; |
| --- | --- |

40.

Jačanje pravne odgovornosti povjerenika

| 41. | poziva Komisiju da, u skladu s postupkom suodlučivanja, iskoristi dobru praksu država članica iz područja zakona o ministrima podnošenjem zakonodavnog prijedloga kojim se utvrđuju obveze i prava povjerenika u pogledu transparentnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | traži da se utvrđivanje naknada za povjerenike, uključujući njihove plaće, koje od utemeljenja Europskih zajednica obavlja isključivo Vijeće, promijeni u postupak suodlučivanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | upućuje na to da u nekim državama članicama nema zakona o ministrima kojima se isključuje mogućnost da dužnosnici potpuno ili djelomično posjeduju poslovni subjekt; |
| --- | --- |

43.

Sukobi interesa pri podijeljenom upravljanju i u trećim zemljama pri upravljanju sredstvima EU-a

| 44. | vidi ozbiljan sukob interesa u mogućnosti da poslovni subjekti čiji su vlasnici dužnosnici EU-a podnesu zahtjev za sredstva EU-a ili da ih kao podugovaratelji dobiju, dok sami vlasnici i dužnosnici istodobno snose odgovornost i za pravilnu upotrebu tih sredstava i za kontrolu njihove upotrebe; |
| --- | --- |

44.

| 45. | traži da Komisija ubuduće u sve buduće zakonodavstvo EU-a uvrsti klauzulu o plaćanjima u skladu s kojom poslovni subjekti u državama članicama EU-a i trećim zemljama koji su u vlasništvu dužnosnika ne mogu tražiti niti primati nikakva sredstva iz EU-a; |
| --- | --- |

45.

Ostvarivanje cilja potpunog pristupa dokumentima i transparentnosti u svrhu postizanja odgovornosti u zakonodavnom procesu

| 46. | podsjeća na sljedeće pozive koje je uputio Komisiji i Vijeću u svojoj Rezoluciji od 28. travnja 2016. o javnom pristupu dokumentima za 2014. i 2015. (6):






  — | pozvao je da se područje primjene Uredbe (EZ) br. 1049/2001 proširi kako bi se obuhvatile sve europske institucije koje trenutačno nisu obuhvaćene, a to su Europsko vijeće, Europska središnja banka, Sud i sva tijela i agencije EU-a, |
| --- | --- | --- |

46.

—

pozvao je da se područje primjene Uredbe (EZ) br. 1049/2001 proširi kako bi se obuhvatile sve europske institucije koje trenutačno nisu obuhvaćene, a to su Europsko vijeće, Europska središnja banka, Sud i sva tijela i agencije EU-a,

| — | pozvao je na potpuno poštovanje obveze institucija, agencija i drugih tijela da vode registre svih dokumenata, kako je predviđeno člancima 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

pozvao je na potpuno poštovanje obveze institucija, agencija i drugih tijela da vode registre svih dokumenata, kako je predviđeno člancima 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 1049/2001,

| — | smatrao je da se dokumenti koji se sastavljaju u okviru trijaloga, kao što su dnevni redovi, sažetci ishoda, zapisnici i opći stavovi Vijećam, odnose na zakonodavne postupke i da se s njima u načelu ne bi trebalo postupati drugačije nego s ostalim zakonodavnim dokumentima te da trebaju biti izravno dostupni na internetskoj stranici Parlamenta, |
| --- | --- |

—

smatrao je da se dokumenti koji se sastavljaju u okviru trijaloga, kao što su dnevni redovi, sažetci ishoda, zapisnici i opći stavovi Vijećam, odnose na zakonodavne postupke i da se s njima u načelu ne bi trebalo postupati drugačije nego s ostalim zakonodavnim dokumentima te da trebaju biti izravno dostupni na internetskoj stranici Parlamenta,

| — | pozvao je na uspostavu zajedničkog međuinstitucijskog registra, uključujući posebnu zajedničku bazu podataka o trenutačnom stanju u zakonodavnim predmetima, za koji su pripreme u tijeku kako je dogovoreno Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva, |
| --- | --- |

—

pozvao je na uspostavu zajedničkog međuinstitucijskog registra, uključujući posebnu zajedničku bazu podataka o trenutačnom stanju u zakonodavnim predmetima, za koji su pripreme u tijeku kako je dogovoreno Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva,

| — | pozvao je Vijeće da objavi zapisnike sa sastanaka radnih skupina Vijeća i druge dokumente, |
| --- | --- |

—

pozvao je Vijeće da objavi zapisnike sa sastanaka radnih skupina Vijeća i druge dokumente,

| — | pozvao je Komisiju da uspostavi registar koji obuhvaća sve sekundarno zakonodavstvo, posebno za delegirane akte, te je napomenuo da je u tijeku rad na njegovoj izradi kako je dogovoreno Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva, |
| --- | --- |

—

pozvao je Komisiju da uspostavi registar koji obuhvaća sve sekundarno zakonodavstvo, posebno za delegirane akte, te je napomenuo da je u tijeku rad na njegovoj izradi kako je dogovoreno Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva,

| — | izrazio je uvjerenje da je potrebno uvesti neovisno nadzorno tijelo za klasifikaciju i deklasifikaciju dokumenata, |
| --- | --- |

—

izrazio je uvjerenje da je potrebno uvesti neovisno nadzorno tijelo za klasifikaciju i deklasifikaciju dokumenata,

| — | pozvao je da se objavljivanjem na internetskoj stranici Parlamenta svi dnevni redovi i povratne bilješke sa sastanaka koordinatora parlamentarnih odbora, Predsjedništva i Konferencije predsjednika učine dostupnima, u načelu zajedno sa svim dokumentima na koje se u tim dnevnim redovima upućuje; |
| --- | --- |

—

pozvao je da se objavljivanjem na internetskoj stranici Parlamenta svi dnevni redovi i povratne bilješke sa sastanaka koordinatora parlamentarnih odbora, Predsjedništva i Konferencije predsjednika učine dostupnima, u načelu zajedno sa svim dokumentima na koje se u tim dnevnim redovima upućuje;

Transparentnost vanjskog zastupanja i pregovora EU-a

| 47. | pozdravlja najnoviju sudsku praksu Suda Europske unije kojom se jača pravo Parlamenta na informacije o međunarodnim sporazumima te predanost institucija poduzimanju daljnjih mjera u pogledu stavka 40. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva vođenjem pregovora o boljoj suradnji i razmjeni informacija; prima na znanje da su pregovori započeli krajem 2016. te u tom pogledu poziva Vijeće, Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da se istinski posvete i ulože sve potrebne napore kako bi se što prije postigao sporazum s Parlamentom o boljoj suradnji i razmjeni informacija tijekom cijelog ciklusa trajanja međunarodnih sporazuma jer bi se time pomoglo u jačanju legitimnosti i demokratske kontrole vanjskog djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | napominje da, unatoč tome što postoji sporazum o međuinstitucijskoj suradnji između Parlamenta i Komisije, ne postoji jednakovrijedan mehanizam između Parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe nedavna nastojanja Komisije da se poveća transparentnost trgovinskih pregovora; ipak, smatra da bi Vijeće i Komisija trebali dodatno poboljšati svoje radne metode radi bolje suradnje s Parlamentom u pogledu pristupa dokumentima, informacijama i donošenju odluka o svim pitanjima i pregovorima u vezi sa zajedničkom trgovinskom politikom (kao što su informacije povezane s pregovorima, uključujući određivanje područja primjene, mandate i tijek pregovora, mješovita ili isključiva narav trgovinskih sporazuma i njihova privremena primjena, aktivnosti i odluke tijela uspostavljenih na temelju trgovinskih i/ili investicijskih sporazuma, sastanci stručnjaka te delegirani i provedbeni akti); u vezi s time žali što Vijeće zastupnicima u Europskom parlamentu i javnosti nije stavilo na raspolaganje pregovaračke mandate za sve sporazume koji su trenutačno u fazi pregovora, ali pozdravlja činjenicu da je konačno nakon jedne godine pregovora između Komisije i Parlamenta o pristupu dokumentima o pregovorima o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP) postignut operativni sporazum da se svim zastupnicima u Europskom parlamentu omogući pristup tim dokumentima, zahvaljujući čemu su pregovori o TTIP-u dostigli najveći stupanj transparentnosti do sada; pozdravlja u tom pogledu ambiciju Glavne uprave Komisije za trgovinu da trenutačnu inicijativu u pogledu transparentnosti u okviru TTIP-a iskoristi kao model za sve trgovinske pregovore, kao što je navedeno u trgovinskoj strategiji „Trgovina za sve”, i da je primijeni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da, kao što je istaknuo Sud Europske unije, nužnost transparentnosti proizlazi iz demokratske prirode upravljanja unutar EU-a te da povjerljive informacije izvan dosega javnosti, primjerice u trgovinskim pregovorima, moraju biti dostupne parlamentarcima koji nadziru trgovinsku politiku u ime građana; stoga smatra da je pristup Parlamenta klasificiranim informacijama nužan za provođenje nadzora te da bi Parlament sa svoje pak strane trebao poštovati obvezu propisnog postupanja s takvim informacijama; stajališta je da bi trebali postojati jasni kriteriji za označivanje dokumenata „klasificiranima” radi izbjegavanja dvosmislenosti i proizvoljnih odluka te da bi dokumente trebalo deklasificirati čim prestane postojati potreba za klasificiranošću; poziva Komisiju da ocijeni može li se neki klasificirani dokument o pregovorima objaviti čim se on interno dovrši; napominje da je iz sudske prakse Suda Europske unije jasno da, kad je riječ o dokumentu koji potječe iz jedne od institucija EU-a, a izuzet je iz prava na pristup, institucija mora objasniti zašto bi pristup tom dokumentu mogao konkretno i stvarno ugroziti interes zaštićen tim izuzećem, te da rizik mora biti razumno, a ne samo hipotetski predvidljiv; poziva Komisiju da primijeni preporuke europske ombudsmanice iz srpnja 2014., posebno u pogledu pristupa dokumentima za sve pregovore i objavljivanja dnevnih redova sastanaka i zapisnika sa sastanaka održanih s pojedincima i organizacijama obuhvaćenima registrom transparentnosti; poziva Komisiju da Parlament i javnost prije samog početka pregovora obavijesti o nacrtima dnevnih redova za krugove pregovora, a nakon pregovora o konačnim dnevnim redovima i izvješćima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra da EU mora postati predvodnik u poticanju transparentnosti trgovinskih pregovora, ne samo u bilateralnim nego i u plurilateralnim i multilateralnim procesima, s jednakim stupnjem transparentnosti koji imaju pregovori u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO); međutim, ističe da Komisija također mora uvjeriti pregovaračke partnere da i oni povećaju svoju transparentnost, da osiguraju da to bude recipročan proces u kojem pregovarački položaj EU-a nije ugrožen te da u utvrđivanje područja primjene s potencijalnim pregovaračkim partnerima uključi željeni stupanj transparentnosti; ističe da je veća transparentnost u interesu svih partnera EU-a u pregovorima i dionika diljem svijeta te da se njome može povećati globalna potpora trgovini utemeljenoj na pravilima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća na to da je važno da se zakonodavni postupak u području zajedničke trgovinske politike oslanja na statističke podatke Unije sukladne s člankom 338. stavkom 2. UFEU-a te na procjene učinka i procjene učinka održivosti koje su u skladu s najvišim standardima nepristranosti i pouzdanosti, što je načelo kojim bi se trebala voditi svaka revizija u okviru politike Komisije o boljoj regulativi; smatra da bi se procjenama učinka za svaki sektor pojedinačno trgovinskim sporazumima EU-a dala viša razina pouzdanosti i legitimnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ponavlja svoj poziv upućen Komisiji u Rezoluciji od 12. travnja 2016. (7) da izradi nacrt Europskog kodeksa ponašanja u pogledu transparentnosti, integriteta i odgovornosti, koji bi bio osmišljen za usmjeravanje djelovanja predstavnika EU-a u međunarodnim organizacijama/tijelima; poziva na bolju usklađenost i koordinaciju politike među globalnim institucijama uvođenjem sveobuhvatnih standarda u području demokratske legitimnosti, transparentnosti, odgovornosti i integriteta; zauzima stajalište da bi EU trebao pojednostavniti i kodificirati svoju zastupljenost u multilateralnim organizacijama/tijelima u cilju poboljšanja transparentnosti, integriteta i odgovornosti za sudjelovanje Unije u tim tijelima, jačanja njezina utjecaja i promicanja zakonodavstva koje je donijela demokratskim postupkom; poziva na donošenje međuinstitucionalnog sporazuma u cilju formaliziranja dijaloga između predstavnika EU-a i Parlamenta, koji bi trebao organizirati Europski parlament u svrhu utvrđivanja smjernica povezanih s donošenjem i usklađenošću europskih stajališta uoči glavnih međunarodnih pregovora; |
| --- | --- |

53.

Transparentnost i odgovornost u domeni javne potrošnje

| 54. | smatra da bi podaci o proračunu i potrošnji unutar EU-a trebali biti transparentni i pouzdani tako što će se objaviti, među ostalim na razini država članica u vezi s podijeljenim upravljanjem; |
| --- | --- |

54.

Transparentno i odgovorno ekonomsko upravljanje u europodručju

| 55. | smatra da odluke koje se donose u okviru Euroskupine, Gospodarskog i financijskog odbora, na „neformalnim” sastancima Vijeća Ecofin i sastancima na vrhu država članica europodručja moraju po potrebi biti institucionalizirane te postati transparentne i pouzdane, među ostalim objavljivanjem dnevnih redova i zapisnika, pronalaženjem ravnoteže između željene transparentnosti i nužne zaštite financijske, monetarne ili ekonomske politike Unije ili određene države članice; |
| --- | --- |

55.

Transparentnost i odgovornost u vezi s proračunom EU-a

| 56. | napominje da je 2014. zaključeno ukupno 40 predmeta istrage o osoblju i članovima institucija EU-a; ističe da je ta brojka mala i pokazuje da prijevara i korupcija nisu rijetkost u institucijama EU-a (8); |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da je 2014. najveći broj slučajeva moguće prijevare koji su prijavljeni Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) povezan s upotrebom europskih strukturnih fondova (549 od 1 417 optužbi); ističe da je OLAF predložio financijski povrat od 476,5 milijuna eura u strukturnim fondovima tijekom 2014.; napominje da su mjerodavna tijela tijekom 2014. povratila 22,7 milijuna eura slijedeći preporuke OLAFA; poziva države članice da daju prednost pravilnoj dodjeli sredstava EU-a te da povećaju napore kako bi ih povratile u slučaju nepravilne dodjele (9); |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da dostavi reviziju takozvanog paketa od šest mjera i paketa od dviju mjera kako bi se Europskom parlamentu pružile veće ovlasti u području nadzora nad donošenjem ključnih dokumenata u okviru Europskog semestra, a osobito učinkovita sredstva kako bi se zajamčilo poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Euroskupinu da uključi Parlament u praćenje ispunjavanja ugovornih uvjeta dogovorenih s korisnicima financijske pomoći odobrene u okviru europskog stabilizacijskog mehanizma; |
| --- | --- |

59.

Zaštita zviždača i borba protiv korupcije

| 60. | pozdravlja istragu europske ombudsmanice o tome ispunjavaju li institucije EU-a svoju obvezu u smislu uvođenja unutarnjih pravila o zviždačima; žali zbog nalaza ombudsmanice u skladu s kojima neke institucije EU-a još propisno ne primjenjuje pravila za zaštitu zviždača; ističe da su ta pravila dosad usvojili samo Parlament, Komisija, Ured ombudsmana i Revizorski sud; poziva na izradu studije u Parlamentu u pogledu mehanizma za zaštitu akreditiranih parlamentarnih asistenata u slučaju da postanu zviždači; |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da je učinkovita zaštita zviždača ključno oružje u borbi protiv korupcije te stoga ponavlja svoj poziv Komisiji od 25. studenoga 2015. (10) da do lipnja 2016. predloži europski zakonodavni okvir za učinkovitu zaštitu zviždača i sličnih osoba (11) uzimajući u obzir procjenu pravila na nacionalnoj razini kako bi se donijela minimalna pravila za zaštitu zviždača; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju da strogo primijeni mjere povezane s diskrecijom i isključenjem u pogledu javne nabave, s odgovarajućim provjerama podobnosti na svim razinama, te da primijeni razloge za isključenje kako bi se u slučaju svakog sukoba interesa isključila trgovačka društva, što je od ključne važnosti za zaštitu vjerodostojnosti institucija; |
| --- | --- |

62.

| 63. | smatra da zviždači mnogo češće nailaze na kazneni progon nego na potporu, čak i u institucijama EU-a; poziva Komisiju da predloži izmjenu uredbe o Uredu ombudsmana i da se prošire njegove ovlasti kako bi bio središnji ured kojemu se mogu obratiti zviždači koji se smatraju žrtvama lošeg postupanja; poziva Komisiju da predloži odgovarajuće povećanje proračuna ombudsmana kako bi se omogućilo obavljanje te nove zahtjevne zadaće; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva EU da što prije podnese zahtjev za članstvo u Skupini država protiv korupcije (GRECO) pri Vijeću Europe te da se Parlament redovno izvješćuje o napretku toga postupka; poziva Komisiju da u izvješće uvrsti pregled najvećih problema povezanih s korupcijom u državama članicama, preporuke u okviru politika za njihovo rješavanje i popratne mjere koje će poduzeti Komisija, posebno uzimajući u obzir štetan učinak korupcije na funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | smatra da osobama osuđenima pravomoćnom sudskom presudom za korupciju u EU-u ili trgovačkim društvima koja vode ili čiji su vlasnici osobe koje su u interesu trgovačkog društva sudjelovale u korupciji ili pronevjeri javnih sredstava i koje su zbog toga pravomoćno osuđene najmanje tri godine ne bi trebalo dopustiti da sklapaju ugovore o nabavi s Europskom unijom niti da izvlače korist iz fondova EU-a; poziva Komisiju da preispita svoj sustav isključenja; ističe da bi trgovačka društva koja je Komisija izuzela iz sudjelovanja u natječajima za fondove EU-a trebala biti automatski objavljena kako bi se bolje zaštitili financijski interesi EU-a i omogućila obuhvatnija javna kontrola; |
| --- | --- |

65.

| 66. | napominje da, otkako je 12. studenoga 2008. postala odobrena članica Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC), Europska unija nije sudjelovala u mehanizmu revizije koji se predviđa Konvencijom niti je poduzela prvi korak za dovršavanja samoocjenjivanja o tome kako ispunjava svoje obveze u utvrđene Konvencijom; poziva Europsku uniju da ispuni svoje obveze predviđene UNCAC-om dovršavanjem samoocjenjivanja o tome na koji način ispunjava svoje obveze utvrđene Konvencijom i sudjeluje u mehanizmu stručne revizije; poziva Komisiju da što prije objavi sljedeće Izvješće EU-a o suzbijanju korupcije te da njime obuhvati poglavlje o institucijama EU-a; poziva Komisiju da na razini institucija EU-a i država članica provede daljnju analizu okružja u kojem se provode politike kako bi se utvrdili svojstveni kritični faktori, područja podložna opasnostima i rizični faktori koji mogu dovesti do korupcije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | podsjeća na svoje stajalište od 16. travnja 2014. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (12) te u tom pogledu poziva na brzo donošenje odluke; |
| --- | --- |

67.

Integritet propisa EU-a

| 68. | poziva Komisiju da istraži mogućnost sustavnih zaštitnih mjera kako bi se izbjegli sukobi interesa u području reguliranja industrijskih proizvoda i provođenja politika; poziva Komisiju da se pozabavi trenutačnim strukturnim sukobom interesa koji je prisutan pri javnoj procjeni rizika reguliranih proizvoda, što se ponajviše odnosi na situaciju u kojoj se procjena tih proizvoda u velikoj mjeri ili potpuno temelji na studijama koje provode podnositelji zahtjeva ili treće strane kojima oni plate, dok se neovisna istraživanja prečesto zanemaruju ili odbacuju; inzistira na tome da proizvođači i dalje provode studije, uz dijeljenje troškova među velikim trgovačkim društvima i malim i srednjim poduzećima na temelju relativnog tržišnog udjela radi jamčenja pravednosti, no svi bi vršitelji procjene trebali biti obvezni u potpunosti uzeti u obzir neovisne stručno ocijenjene znanstvene podatke u svojim procjenama; posebno poziva Komisiju da revidira svoju Komunikaciju o općim načelima i standardima za savjetovanje sa zainteresiranim stranama iz 2002.; sugerira da bi, radi rješavanja problema koji proizlaze iz selektivnog prikrivanja nepovoljnih rezultata istraživanja, prethodna registracija znanstvenih studija i ispitivanja, pri kojoj se navodi područje ispitivanja i očekivani datum završetka, mogla biti uvjet da se oni uključe u regulatorni postupak i postupak izrade politika; ističe da je, u interesu dobivanja utemeljenih i neovisnih znanstvenih savjeta za izradu politika, važno imati odgovarajuće resurse za razvoj internog stručnog znanja unutar specijaliziranih agencija EU-a, uključujući priliku za provođenje istraživanja i ispitivanja koja se mogu objaviti, čime se povećava privlačnost javne službe u regulatornoj savjetodavnoj ulozi bez remećenja akademske karijere znanstvenika; |
| --- | --- |

68.

Jačanje parlamentarne odgovornosti Komisije i njezinih agencija

| 69. | poziva Komisiju da sastavi uredbu o svim agencijama EU-a u skladu s kojom će se Parlamentu dodijeliti ovlasti suodlučivanja pri imenovanju ili otpuštanju direktora tih agencija te izravno pravo da ih ispituje i saslušava; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe potrebu da u agencijama EU-a budu prisutni neovisni stručnjaci te da se veća važnost pridaje iskorjenjivanju sukoba interesa unutar odbora agencija; napominje da u ovom trenutku nisu plaćeni stručnjaci iz niza agencija, uključujući Europsku agenciju za sigurnost hrane (EFSA); traži da stručnjaci u regulatornim agencijama koji primjerice predstavljaju neprofitne organizacije ili akademske ustanove primaju odgovarajuću naknadu; ističe važnost odgovarajućih resursa za razvoj internog stručnog znanja u specijaliziranim agencijama EU-a; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Europsku agenciju za sigurnost hrane, Europsku agenciju za lijekove i Europsku agenciju za kemikalije da hitno preispitaju svoje politike neovisnosti kako bi se izričito jamčila njihova stroga neovisnost o gospodarskim sektorima koje reguliraju i izbjegli sukobi interesa među njihovim osobljem i stručnjacima; |
| --- | --- |

71.

| 72. | podržava praksu nacionalnih parlamenata da pozivaju povjerenike radi ispitivanja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | podsjeća da je ovlast za uspostavu istražnih odbora značajka svojstvena parlamentarnim sustavima diljem svijeta i da se člankom 226. stavkom 3. UFEU-a utvrđuje poseban zakonodavni postupak za donošenje uredbe o pravu na istragu; ističe da, u skladu s načelom iskrene suradnje, Parlament, Vijeće i Komisija moraju odobriti prihvaćanje nove uredbe; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva na brzo donošenje odluke Vijeća i Komisije o Prijedlogu Parlamenta od 23. svibnja 2012. o uredbi Europskog parlamenta o detaljnim odredbama kojima se regulira primjena prava Parlamenta na istragu (13); |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0376.

(2)  SL C 271 E, 12.11.2009., str. 48.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0203.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0484.

(5)  Presuda Suda Europske unije od 21. rujna 2010., Kraljevina Švedska / Association de la presse internationale ASBL (API) i Europska komisija (C-514/07 P), Association de la presse internationale ASBL (API) / Europska komisija (C-528/07 P) i Europska komisija/Association de la presse internationale ASBL (API) (C-532/07 P), spojeni predmeti C-514/07 P, C-528/07 P i C-532/07 P, ECLI:EU:C:2010:541.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0202.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0108.

(8)  Izvješće OLAF-a za 2014., Petnaesto izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara, od 1. siječnja do 31. prosinca 2014.

(9)  Ibid.

(10)  Vidi rezoluciju od 25. studenoga 2015.o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0408).

(11)  Ibid., stavak 51.

(12)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0427.

(13)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 41.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/131

---

P8_TA(2017)0359

Budućnost programa Erasmus+

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o budućnosti programa Erasmus+ (2017/2740(RSP))

(2018/C 337/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 14.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanje izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanje izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 2. veljače 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanje izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 2. veljače 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanje izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o budućnosti programa Erasmus + (O-000062/2017 – B8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o budućnosti programa Erasmus + (O-000062/2017 – B8-0326/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je u trenutačnom kontekstu 30. godišnjica programa Erasmus+ ne bi trebala biti samo prilika za proslavu, već i za promišljanje o načinu na koji taj program može postati pristupačniji i uključiviji te o tome kako poboljšati razvoj europskih građana i organizacija aktivnih u području obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta; |
| --- | --- |

A.

budući da je u trenutačnom kontekstu 30. godišnjica programa Erasmus+ ne bi trebala biti samo prilika za proslavu, već i za promišljanje o načinu na koji taj program može postati pristupačniji i uključiviji te o tome kako poboljšati razvoj europskih građana i organizacija aktivnih u području obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta;

| B. | budući da je obrazovanje temeljno ljudsko pravo i javno dobro koje bi trebalo biti dostupno svim podnositeljima zahtjeva, posebice kada je riječ o studentima s nižim primanjima; |
| --- | --- |

B.

budući da je obrazovanje temeljno ljudsko pravo i javno dobro koje bi trebalo biti dostupno svim podnositeljima zahtjeva, posebice kada je riječ o studentima s nižim primanjima;

| 1. | ističe da je Erasmus jedan od najuspješnijih programa EU-a i ključni instrument za podupiranje aktivnosti u području obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta te u približavanju Europe građanima; prima na znanje izrazito pozitivan učinak koji je tijekom posljednjih 30 godina taj program imao na osobni i profesionalni život više od 9 000 000 sudionika u Europi i izvan nje, između ostalog, u susjednim zemljama i zemljama kandidatkinjama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe ulogu programa Erasmus+, koji je u vidu mobilnosti i strateške suradnje pridonio poboljšanju kvalitete ustanova za obrazovanje i osposobljavanje u EU-u, povećanju konkurentnosti europskog sektora obrazovanja, stvaranju snažne europske ekonomije znanja te ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vjeruje da bi program Erasmus+ i program koji će ga naslijediti u prvom redu trebali biti usmjereni na cjeloživotno učenje i mobilnost, obuhvaćati formalno, neformalno i informalno obrazovanje, pri čemu mogu podupirati razvoj vještina i ključnih kompetencija za ispunjenje na osobnom, društvenom i profesionalnom planu, što ide ruku pod ruku s promicanjem demokratskih vrijednosti, socijalne kohezije, aktivnog građanstva, integracije migranata i izbjeglica te omogućavanjem šireg međukulturnog dijaloga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava potrebu za dosljednim pristupom politikama obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta u svim sektorima učenja, a posebno osiguravanjem prilika za transverzalna djelovanja te sinergijama s drugim fondovima i programima EU-a; u tom pogledu napominje da je predstojeća obnova okvira za europsku suradnju u području mladih idealna prilika za usklađivanje prioriteta programa koji će naslijediti Erasmus+ s novom strategijom EU-a za mlade i drugim programima koje financira EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi program Erasmus+ također trebao biti smatran ključnim instrumentom strategije EU-a za promicanje ciljeva održivog razvoja diljem svijeta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da bi, s obzirom na visoku stopu i važnost mobilnosti među obrazovnim ustanovama i organizacijama na kontinentu i u Ujedinjenoj Kraljevini, pregovori o Brexitu trebali dovesti do obostrano zadovoljavajućeg dogovora o statusu studenata i nastavnika iz EU-a koji sudjeluju u programima mobilnosti u okviru programa Erasmus+ u Ujedinjenoj Kraljevini i obrnuto; |
| --- | --- |

6.

Nezaposlenost među mladima te ispunjenje na osobnom i društvenom planu

| 7. | smatra da je postignut velik napredak u pogledu programa Erasmus+ jer se sada više sudionika može koristiti programom te im se tako pomaže da unaprijede svoje znanje i smanje nedostatke u području vještina i kompetencija, što je u prvom redu postignuto proširenjem programa Erasmus+ na volontiranje, informalno i neformalno obrazovanje i osposobljavanje te proširenjem njegova zemljopisnog opsega na zemlje izvan EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potvrđuje da mobilni studenti u sustavu visokog obrazovanja u imaju dvostruko veće izglede za zaposlenje unutar jedne godine nakon što diplomiraju od svojih kolega koji nisu mobilni kao i to da gotovo 90 % (5) korisnika programa mobilnosti u okviru strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kaže da je zahvaljujući tom iskustvu njihova zapošljivost porasla; ipak, sa žaljenjem napominje da su mladi izloženi najvećem riziku od nezaposlenosti; stoga priznaje da se programom Erasmus+ treba pružiti snažna potpora aktivnostima usmjerenima prema postizanju boljih mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da volontiranje potiče razvoj građanskog sudjelovanja i aktivnog građanstva te da se njime istovremeno doprinosi povećanju izgleda sudionika za pronalaženje posla; naglašava, stoga, da bi financiranje u okviru programa Erasmus+ trebalo biti dio šire političke strategije čiji bi cilj bio u Europi stvoriti okruženje pogodno za volontiranje, i to ne podvostručavanjem inicijativa, već jačanjem postojećih koje su se pokazale kao uspješne; ipak podsjeća na to da se potencijalno kvalitetna radna mjesta nikad ne mogu zamijeniti neplaćenim volonterskim aktivnostima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe činjenicu da bi program Erasmus+ trebao biti usredotočen na inovacije i razvoj te da bi se njime trebao staviti veći naglasak na unapređivanje ključnih vještina i kompetencija, kao što su samopouzdanje, kreativnost, poduzetništvo, sposobnost prilagodbe, kritičko razmišljanje, komunikacijske vještine, timski rad te sposobnost života i rada u multikulturnom okruženju; naglašava činjenicu da se te kompetencije mogu intenzivnije razviti uravnoteženom kombinacijom formalnog, neformalnog i informalnog učenja te da je stjecanje ključnih vještina od presudne važnosti već od vrlo rane dobi zbog čega bi ga trebalo poduprijeti većim ulaganjem u aktivnosti usmjerene na mobilnost u ranim fazama obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da bi se programom Erasmus+ trebale poticati snažnije veze između ustanova za obrazovanje i osposobljavanje i poslovne zajednice kako bi se unaprijedile vještine te povećala zapošljivost sudionika programa i konkurentnost europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe ulogu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru programa Erasmus+ u pomaganju sudionicima da razviju vještine i steknu iskustvo traženo na tržištu rada, doprinoseći na taj način većoj zapošljivosti i socijalnoj integraciji; potiče poboljšanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru programa Erasmus+ kako bi taj program bio moderniji, pristupačniji, jednostavniji i prilagođen digitalnom dobu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prepoznaje velik potencijal za širenje mobilnosti korisnika programa strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na kratkoročne i dugoročne boravke (Erasmus Pro) kako bi se povećao doprinos EU-a borbi protiv nezaposlenosti mladih; potiče Komisiju i države članice da povećaju broj prilika za mobilnost korisnika strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te dimenziju programa za profesionalno naukovanje, kako u smislu priznavanja vrijednosti naukovanja tako i u smislu poticanja nacionalnih reformi s ciljem daljnjeg razvoja stručne izobrazbe i kvalifikacija te poticanja njihova priznavanja; istodobno opet potvrđuje da je stažiranje obrazovna prilika koja nije zamjena za plaćeno zaposlenje; |
| --- | --- |

13.

Socijalna uključenost i dostupnost

| 14. | izražava žaljenje zbog toga što manje od 5 % mladih Europljana ima koristi od programa, što je posljedica društveno-gospodarskih čimbenika, ograničenih sredstava, sve većih nejednakosti među državama članicama i unutar njih te složenosti postupaka podnošenja zahtjeva i administrativnog upravljanja; poziva Komisiju i države članice da povećaju otvorenost i dostupnost programa, osiguraju veću korist za krajnje korisnike te da maksimalno povećanju potporu, posebno za osobe u nepovoljnom položaju i osobe s posebnim potrebama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apelira na Komisiju i države članice da dodatno povećaju uključivost programa Erasmus+ kako bi djelovanjem različitih instrumenata, posebice digitalnih, i organizacija, uključujući sve razine institucija formalnog i neformalnog obrazovanja, organizacije mladih, umjetničke i lokalne sportske organizacija, volonterske organizacije i druge dionike civilnog društva, doprli do većeg broja mladih, što će postići integracijom strategije za uključenost i raznovrsnost u sve dijelove programa te usmjeravanjem na osobe s posebnim potrebama i manjim mogućnostima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na to da nedostatak koordinacije i prenosivosti prava među socijalnim sustavima EU-a predstavlja ozbiljnu prepreku mobilnosti ljudi s invaliditetom, unatoč trudu uloženom u veću uključivost programa Erasmus+ i drugih inicijativa u području mobilnosti; poziva Komisiju i države članice da ojačaju suradnju i na taj način povećaju mobilnost ugroženih osoba; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potvrđuje da je jedna od glavnih prepreka za uključivanje većeg broja studenata u programe mobilnosti unutar visokog obrazovanja nedostatak jasnoće i dosljednosti u priznavanju bodova Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS) prikupljenih tijekom razdoblja mobilnosti; poziva države članice i nadležna tijela, a posebno ustanove visokog obrazovanja, da u potpunosti provedu sporazume kao obvezni dio procesa mobilnosti kako bi se osigurao neometan proces priznavanja ECTS bodova stečenih tijekom razdoblja visokoškolske mobilnosti u okviru programa Erasmus+; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vjeruje da bi mlađe generacije trebale bi imati više mogućnosti za oblikovanje budućeg programa, s obzirom na to da su one u najboljem položaju da poboljšaju viziju programa te ga dovedu na novu razinu u skladu s trenutačnim i budućim potrebama i izazovima s kojima se suočavaju pri radu, volontiranju i studiranju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče određeni stupanj fleksibilnosti pri osmišljavanju novog programa kako bi se osiguralo da on može pružiti brz odgovor na nove izazove i strateške prioritete na europskoj i međunarodnoj razini; ističe da bi sve nove inicijative trebale nadopunjavati postojeće i da bi im trebala biti dodijeljena dostatna sredstva za osiguranje učinkovitog funkcioniranja; |
| --- | --- |

19.

Europski identitet i aktivno građanstvo

| 20. | čvrsto vjeruje da se u okviru programa Erasmus+ treba i dalje poticati aktivno građanstvo, građansko obrazovanje i međukulturno razumijevanje te razvijati osjećaj europskog identiteta; stoga ustraje na tome da sve aktivnosti povezane s mobilnošću u sklopu obrazovanja i osposobljavanja te formalnog i neformalnog učenja koje se financiraju u okviru programa Erasmus+ također podižu razinu osviještenosti među mladima o dodanoj vrijednosti europske suradnje u području obrazovanja te ih potiču na angažman u europskim pitanjima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vjeruje da bi, kada je to primjereno, uključivanje obrazovne mobilnosti u programe visokog obrazovanja i strukovnog osposobljavanja moglo biti korisno i za osobni i profesionalni razvoj studenata kao i za promicanje međukulturalnog razumijevanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da uvede europsku elektroničku iskaznicu za studente koja bi im omogućila pristup uslugama u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

22.

Financiranje programa

| 23. | izražava žaljenje zbog činjenice da niske stope uspješnosti projekata pokrenutih u okviru nekih aktivnosti programa Erasmus+, ograničene stipendije i velika potražnja za sudjelovanjem u programu mogu ugroziti uspjeh Erasmusa+ kao vodećeg programa EU-a; čvrsto vjeruje da bi program Erasmus+ trebao u konačnici biti usmjeren na sve mlade te da za te više postavljene ciljeve sljedećeg programa Erasmus+ treba izdvojiti velika dodatna financijska sredstva, i to osiguravanjem većeg proračuna, kako bi se iskoristio njegov puni potencijal; stoga poziva države članice, Komisiju i relevantne dionike da se u očekivanju pregovora o budućem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) pobrinu za veću i vidljiviju potporu programu Erasmus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost nesmetanog uvođenja novog programa Erasmus+ sa strateški planiranim proračunom od samog početka; potiče primjenu regionalnih i socijalnih fondova kako bi se povećao financijski doprinos država članica stipendijama za mobilnost iz programa Erasmus+; podsjeća na to da je dosljedna primjena pravila programa u svim nacionalnim agencijama, uključujući sukladnost sa zajedničkim standardima kvalitete te ocjenjivanja projekata i administrativnih postupaka, ključna za jamčenje dosljedne provedbe programa Erasmus+; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 50.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0018.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0107.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0005.

(5)  Erasmus+ dashboard, podaci od dana 28. ožujka 2017.; vidi: http://www.ecvet-secretariat.eu/en/system/files/documents/3727/eu-vet-policy-context.pdf, str. 29.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/135 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/135

---

P8_TA(2017)0360

Novi program vještina za Europu

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (2017/2002(INI))

(2018/C 337/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 14. i 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 14. i 15.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju je EU ratificirao 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju je EU ratificirao 2010.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2010. o promicanju pristupa mladih tržištu rada, jačanju položaja vježbenika, stažista i pripravnika (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2010. o promicanju pristupa mladih tržištu rada, jačanju položaja vježbenika, stažista i pripravnika (2),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (3),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o osiguranju kvalitete za potporu obrazovanju i osposobljavanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o osiguranju kvalitete za potporu obrazovanju i osposobljavanju,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (5),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (6),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja (7),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 28. studenoga 2011. o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 28. studenoga 2011. o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. lipnja 2011. o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju: pružanje najboljih temelja svoj našoj djeci za svijet sutrašnjice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. lipnja 2011. o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju: pružanje najboljih temelja svoj našoj djeci za svijet sutrašnjice,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 15. studenoga 2007. o novim vještinama za nova radna mjesta (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 15. studenoga 2007. o novim vještinama za nova radna mjesta (9),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o smanjenju ranog napuštanja školovanja i promicanju uspjeha u školi (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o smanjenju ranog napuštanja školovanja i promicanju uspjeha u školi (10),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. veljače 2013. o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje – odgovor na „Promišljanje o obrazovanju: ulaganje u vještine za bolja socioekonomska postignuća” i „Godišnji pregled rasta za 2013.” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. veljače 2013. o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje – odgovor na „Promišljanje o obrazovanju: ulaganje u vještine za bolja socioekonomska postignuća” i „Godišnji pregled rasta za 2013.” (11),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (12) (EQF-LLL), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (12) (EQF-LLL),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (13),

| — | uzimajući u obzir upućivanja na digitalne vještine u komunikaciji Komisije od 19. travnja 2016. naslovljenoj „Digitalizacija europske industrije – Iskorištavanje svih prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta” (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir upućivanja na digitalne vještine u komunikaciji Komisije od 19. travnja 2016. naslovljenoj „Digitalizacija europske industrije – Iskorištavanje svih prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta” (COM(2016)0180),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Promišljanje o obrazovanju: ulaganje u vještine za bolja socioekonomska postignuća” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Promišljanje o obrazovanju: ulaganje u vještine za bolja socioekonomska postignuća” (COM(2012)0669),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o politici usmjerenoj na razvoj vještina u borbi protiv nezaposlenosti mladih (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o politici usmjerenoj na razvoj vještina u borbi protiv nezaposlenosti mladih (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. o Inicijativi za zeleno zapošljavanje: iskorištavanje potencijala zelenog gospodarstva za stvaranje radnih mjesta (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. o Inicijativi za zeleno zapošljavanje: iskorištavanje potencijala zelenog gospodarstva za stvaranje radnih mjesta (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (18),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Europskom paktu za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Europskom paktu za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. (19),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ulozi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja u poticanju kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ulozi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja u poticanju kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije,

| — | uzimajući u obzir Nacrt zaključaka Vijeća od 20. veljače 2017. o unapređenju vještina žena i muškaraca na tržištu rada EU-a (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt zaključaka Vijeća od 20. veljače 2017. o unapređenju vještina žena i muškaraca na tržištu rada EU-a (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (21),

| — | uzimajući u obzir vodič Komisije o socijalnoj Europi iz ožujka 2013. naslovljen „Socijalna ekonomija i socijalno poduzetništvo” (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodič Komisije o socijalnoj Europi iz ožujka 2013. naslovljen „Socijalna ekonomija i socijalno poduzetništvo” (22),

| — | uzimajući u obzir program Međunarodne organizacije rada o dostojanstvenom radu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program Međunarodne organizacije rada o dostojanstvenom radu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. (23),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora SOC/546 od 22. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora SOC/546 od 22. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za kulturu i obrazovanje u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za kulturu i obrazovanje u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0276/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0276/2017),

| A. | budući da je u Povelji Europske unije o temeljnim pravima sadržano pravo na pristup strukovnom osposobljavanju i cjeloživotnom učenju; |
| --- | --- |

A.

budući da je u Povelji Europske unije o temeljnim pravima sadržano pravo na pristup strukovnom osposobljavanju i cjeloživotnom učenju;

| B. | budući da vještine imaju stratešku važnost za zapošljivost, rast, inovacije i društvenu koheziju te budući da razina složenosti poslova postaje sve izraženija u svim sektorima i zanimanjima i da postoji inflacija u relativnoj potražnji za vještinama, čak i kada je riječ o niskokvalificiranim poslovima; |
| --- | --- |

B.

budući da vještine imaju stratešku važnost za zapošljivost, rast, inovacije i društvenu koheziju te budući da razina složenosti poslova postaje sve izraženija u svim sektorima i zanimanjima i da postoji inflacija u relativnoj potražnji za vještinama, čak i kada je riječ o niskokvalificiranim poslovima;

| C. | budući da se blagostanje i očuvanje naših socijalnih postignuća temelje isključivo na vještinama te znanju i iskustvu naših društava; |
| --- | --- |

C.

budući da se blagostanje i očuvanje naših socijalnih postignuća temelje isključivo na vještinama te znanju i iskustvu naših društava;

| D. | budući da je niskokvalificirano stanovništvo izloženo povećanom riziku od nezaposlenosti i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je niskokvalificirano stanovništvo izloženo povećanom riziku od nezaposlenosti i socijalne isključenosti;

| E. | budući da zemlje s najvišim udjelom odraslih osoba s niskom razinom osnovnih i digitalnih vještina ostvaruju nižu radnu produktivnost te u konačnici imaju manje izglede za rast i konkurentnost; |
| --- | --- |

E.

budući da zemlje s najvišim udjelom odraslih osoba s niskom razinom osnovnih i digitalnih vještina ostvaruju nižu radnu produktivnost te u konačnici imaju manje izglede za rast i konkurentnost;

| F. | budući da Europski parlament dijeli i podupire napore koje Komisija poduzima s ciljem ulaganja u ljudski kapital kao temeljni resurs za konkurentnost EU-a kao i to da su kvalitetni nastavnici preduvjet za kvalitetno obrazovanje; |
| --- | --- |

F.

budući da Europski parlament dijeli i podupire napore koje Komisija poduzima s ciljem ulaganja u ljudski kapital kao temeljni resurs za konkurentnost EU-a kao i to da su kvalitetni nastavnici preduvjet za kvalitetno obrazovanje;

| G. | budući da se za mnoge niskokvalificirane poslove trenutačno zahtijeva veća pismenost, bolje razvijene matematičke i druge osnovne vještine i da čak i niskokvalificirani poslovi u uslužnom sektoru sve više obuhvaćaju zahtjevnije nerutinske zadaće (24); |
| --- | --- |

G.

budući da se za mnoge niskokvalificirane poslove trenutačno zahtijeva veća pismenost, bolje razvijene matematičke i druge osnovne vještine i da čak i niskokvalificirani poslovi u uslužnom sektoru sve više obuhvaćaju zahtjevnije nerutinske zadaće (24);

| H. | budući da, prema najnovijem istraživanju u okviru Programa za međunarodnu procjenu kompetencija odraslih (PIAAC) koje je provela Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), otprilike 70 milijuna odraslih Europljana nema dovoljno razvijene osnovne vještine kao što su čitanje, pisanje i matematičke vještine, a to im otežava pronalazak pristojnog radnog mjesta i ostvarivanje prihvatljivog životnog standarda; |
| --- | --- |

H.

budući da, prema najnovijem istraživanju u okviru Programa za međunarodnu procjenu kompetencija odraslih (PIAAC) koje je provela Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), otprilike 70 milijuna odraslih Europljana nema dovoljno razvijene osnovne vještine kao što su čitanje, pisanje i matematičke vještine, a to im otežava pronalazak pristojnog radnog mjesta i ostvarivanje prihvatljivog životnog standarda;

| I. | budući da će do 2025. godine za 49 % svih slobodnih radnih mjesta u EU-u (uključujući nova radna mjesta i zamjene) biti potrebna visoka razina kvalifikacija, za 40 % srednja razina kvalifikacija, a za samo 11 % niska razina kvalifikacija ili nikakve kvalifikacije (25); |
| --- | --- |

I.

budući da će do 2025. godine za 49 % svih slobodnih radnih mjesta u EU-u (uključujući nova radna mjesta i zamjene) biti potrebna visoka razina kvalifikacija, za 40 % srednja razina kvalifikacija, a za samo 11 % niska razina kvalifikacija ili nikakve kvalifikacije (25);

| J. | budući da se širenjem pristupa cjeloživotnom učenju mogu otvoriti nove mogućnosti za aktivnu uključenost i poboljšano sudjelovanje u društvu, posebno za niskokvalificirane osobe, nezaposlene, osobe s posebnim potrebama, starije osobe i migrante; |
| --- | --- |

J.

budući da se širenjem pristupa cjeloživotnom učenju mogu otvoriti nove mogućnosti za aktivnu uključenost i poboljšano sudjelovanje u društvu, posebno za niskokvalificirane osobe, nezaposlene, osobe s posebnim potrebama, starije osobe i migrante;

| K. | budući da države članice moraju pronaći načine za zaštitu ili promicanje dugoročnijeg ulaganja u obrazovanje, istraživanje, inovacije, energiju i djelovanje u području klime te ulagati u modernizaciju sustava obrazovanja i osposobljavanja, što obuhvaća i cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

K.

budući da države članice moraju pronaći načine za zaštitu ili promicanje dugoročnijeg ulaganja u obrazovanje, istraživanje, inovacije, energiju i djelovanje u području klime te ulagati u modernizaciju sustava obrazovanja i osposobljavanja, što obuhvaća i cjeloživotno učenje;

| L. | budući da je EU platforma koja je u najboljem položaju za razmjenu najboljih praksi i podupiranje uzajamnog učenja među državama članicama; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU platforma koja je u najboljem položaju za razmjenu najboljih praksi i podupiranje uzajamnog učenja među državama članicama;

| M. | budući da je člancima 165. i 166. UFEU-a odgovornost za opće obrazovanje, uključujući visoko obrazovanje i strukovno osposobljavanje, povjerena državama članicama; |
| --- | --- |

M.

budući da je člancima 165. i 166. UFEU-a odgovornost za opće obrazovanje, uključujući visoko obrazovanje i strukovno osposobljavanje, povjerena državama članicama;

| N. | budući da je suradnja u području obrazovanja na razini EU-a dobrovoljna i da se obrazovanje po tome bitno razlikuje od zapošljavanja, kao područja politike koje je mnogo više pod utjecajem Zajednice; |
| --- | --- |

N.

budući da je suradnja u području obrazovanja na razini EU-a dobrovoljna i da se obrazovanje po tome bitno razlikuje od zapošljavanja, kao područja politike koje je mnogo više pod utjecajem Zajednice;

| O. | budući da su vještine i kompetencije usko povezane i da bi stoga u novom programu vještina trebalo dodatno ojačati vezu između njih; |
| --- | --- |

O.

budući da su vještine i kompetencije usko povezane i da bi stoga u novom programu vještina trebalo dodatno ojačati vezu između njih;

| P. | budući da razvoj sektora usmjerenih na budućnost ima odlučujuću ulogu kad je riječ o vrstama potrebnih vještina; |
| --- | --- |

P.

budući da razvoj sektora usmjerenih na budućnost ima odlučujuću ulogu kad je riječ o vrstama potrebnih vještina;

| Q. | budući da je europsko istraživanje o vještinama i poslovima pokazalo da otprilike 45 % odraslih radnika u EU-u smatra da se njihove vještine na radnom mjestu mogu bolje razviti ili upotrijebiti; |
| --- | --- |

Q.

budući da je europsko istraživanje o vještinama i poslovima pokazalo da otprilike 45 % odraslih radnika u EU-u smatra da se njihove vještine na radnom mjestu mogu bolje razviti ili upotrijebiti;

| R. | budući da je, prema Međunarodnoj organizaciji rada, od 25 do 45 posto europske radne snage ili nedovoljno kvalificirano ili prekvalificirano za poslove koje obavlja; budući da je takvo stanje uvelike posljedica brze promjene u strukturi gospodarstava država članica; |
| --- | --- |

R.

budući da je, prema Međunarodnoj organizaciji rada, od 25 do 45 posto europske radne snage ili nedovoljno kvalificirano ili prekvalificirano za poslove koje obavlja; budući da je takvo stanje uvelike posljedica brze promjene u strukturi gospodarstava država članica;

| S. | budući da je neusklađenost vještina zabrinjavajuća pojava koja zahvaća pojedince i poduzeća, stvara nedostatak kvalificirane radne snage i vještina i jedan je od uzroka nezaposlenosti (26); budući da 26 % odraslih zaposlenika u EU-u nema vještine koje su im potrebne za njihov posao; |
| --- | --- |

S.

budući da je neusklađenost vještina zabrinjavajuća pojava koja zahvaća pojedince i poduzeća, stvara nedostatak kvalificirane radne snage i vještina i jedan je od uzroka nezaposlenosti (26); budući da 26 % odraslih zaposlenika u EU-u nema vještine koje su im potrebne za njihov posao;

| T. | budući da više od 30 % visokokvalificiranih mladih osoba radi poslove koji ne odgovaraju njihovim vještinama i željama, dok 40 % europskih poslodavaca tvrdi da ne mogu pronaći radnike s vještinama potrebnima za rast i inovacije; |
| --- | --- |

T.

budući da više od 30 % visokokvalificiranih mladih osoba radi poslove koji ne odgovaraju njihovim vještinama i željama, dok 40 % europskih poslodavaca tvrdi da ne mogu pronaći radnike s vještinama potrebnima za rast i inovacije;

| U. | budući da trenutačno gotovo 23 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine ima nisku razinu obrazovanja (predškolsko, osnovno ili niže srednje obrazovanje); budući da se niskokvalificiranim osobama nudi manje prilika za zapošljavanje i podložnije su nesigurnijim poslovima te je u njih vjerojatnost da će iskusiti dugotrajnu nezaposlenost dvostruko veća nego u visokokvalificiranih osoba (27); |
| --- | --- |

U.

budući da trenutačno gotovo 23 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine ima nisku razinu obrazovanja (predškolsko, osnovno ili niže srednje obrazovanje); budući da se niskokvalificiranim osobama nudi manje prilika za zapošljavanje i podložnije su nesigurnijim poslovima te je u njih vjerojatnost da će iskusiti dugotrajnu nezaposlenost dvostruko veća nego u visokokvalificiranih osoba (27);

| V. | budući da niskokvalificirane osobe imaju ne samo manje prilika za zapošljavanje nego su i podložnije dugotrajnoj nezaposlenosti i imaju više teškoća u pristupanju uslugama i punom sudjelovanju u društvu; |
| --- | --- |

V.

budući da niskokvalificirane osobe imaju ne samo manje prilika za zapošljavanje nego su i podložnije dugotrajnoj nezaposlenosti i imaju više teškoća u pristupanju uslugama i punom sudjelovanju u društvu;

| W. | budući da pojedinci često imaju vještine koje nisu prepoznate, iskorištene ili primjereno nagrađene; budući da vještine stečene izvan formalnog okruženja, tj. radnim iskustvom, volontiranjem, građanskim angažmanom ili drugim relevantnim iskustvom, nisu nužno evidentirane u kvalifikaciji niti dokumentirane te ih se stoga podcjenjuje; |
| --- | --- |

W.

budući da pojedinci često imaju vještine koje nisu prepoznate, iskorištene ili primjereno nagrađene; budući da vještine stečene izvan formalnog okruženja, tj. radnim iskustvom, volontiranjem, građanskim angažmanom ili drugim relevantnim iskustvom, nisu nužno evidentirane u kvalifikaciji niti dokumentirane te ih se stoga podcjenjuje;

| X. | budući da kulturne i kreativne industrije doprinose društvenom blagostanju, inovacijama i zapošljavanju te potiču gospodarski razvoj EU-a zapošljavajući više od 12 milijuna ljudi u EU-u, što je 7,5 % svih zaposlenih osoba u ukupnom gospodarstvu, i doprinose gospodarstvu s 5,3 % ukupne bruto dodane vrijednosti EU-a i dodatnih 4 % nominalnog bruto domaćeg proizvoda EU-a od industrija luksuznih proizvoda (28); |
| --- | --- |

X.

budući da kulturne i kreativne industrije doprinose društvenom blagostanju, inovacijama i zapošljavanju te potiču gospodarski razvoj EU-a zapošljavajući više od 12 milijuna ljudi u EU-u, što je 7,5 % svih zaposlenih osoba u ukupnom gospodarstvu, i doprinose gospodarstvu s 5,3 % ukupne bruto dodane vrijednosti EU-a i dodatnih 4 % nominalnog bruto domaćeg proizvoda EU-a od industrija luksuznih proizvoda (28);

| Y. | budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljno načelo EU-a sadržano u Ugovorima i jedan od ciljeva i zadataka Unije; budući da je posebna misija Unije uključivanje načela ravnopravnosti žena i muškaraca u sve njezine aktivnosti, kao npr. u pogledu pristupa obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

Y.

budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljno načelo EU-a sadržano u Ugovorima i jedan od ciljeva i zadataka Unije; budući da je posebna misija Unije uključivanje načela ravnopravnosti žena i muškaraca u sve njezine aktivnosti, kao npr. u pogledu pristupa obrazovanju i osposobljavanju;

| Z. | budući da su mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju (NEET) jedna od najranjivijih skupina u području nezaposlenosti mladih na razini EU-a; budući da je vjerojatnost da će se naći u skupini osoba koje nisu zaposlene, ne obrazuju se niti se osposobljavaju u prosjeku 1,4 (29) puta veća u žena nego u muškaraca, čime se dodatno naglašava problem rodne diskriminacije i ravnopravnosti od najranije dobi; |
| --- | --- |

Z.

budući da su mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju (NEET) jedna od najranjivijih skupina u području nezaposlenosti mladih na razini EU-a; budući da je vjerojatnost da će se naći u skupini osoba koje nisu zaposlene, ne obrazuju se niti se osposobljavaju u prosjeku 1,4 (29) puta veća u žena nego u muškaraca, čime se dodatno naglašava problem rodne diskriminacije i ravnopravnosti od najranije dobi;

| AA. | budući da su socijalne i emocionalne vještine zajedno s kognitivnim vještinama važne za dobrobit i uspjeh pojedinca; |
| --- | --- |

AA.

budući da su socijalne i emocionalne vještine zajedno s kognitivnim vještinama važne za dobrobit i uspjeh pojedinca;

| AB. | budući da pristup visokokvalitetnom formalnom, informalnom i neformalnom obrazovanju, kao i prilikama za učenje i osposobljavanje, mora biti pravo svih ljudi u svim životnim fazama kako bi stekli transverzalne vještine kao što su matematičke vještine, digitalna i medijska pismenost, kritičko razmišljanje, socijalne vještine, vladanje stranim jezikom i odgovarajuće životne vještine; budući da je u tom pogledu radnicima potrebno osigurati slobodno vrijeme za osobni razvoj i osposobljavanje u području cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

AB.

budući da pristup visokokvalitetnom formalnom, informalnom i neformalnom obrazovanju, kao i prilikama za učenje i osposobljavanje, mora biti pravo svih ljudi u svim životnim fazama kako bi stekli transverzalne vještine kao što su matematičke vještine, digitalna i medijska pismenost, kritičko razmišljanje, socijalne vještine, vladanje stranim jezikom i odgovarajuće životne vještine; budući da je u tom pogledu radnicima potrebno osigurati slobodno vrijeme za osobni razvoj i osposobljavanje u području cjeloživotnog učenja;

| AC. | budući da je ključno da se vještinama ne nastoji samo povećati zapošljivost nego i ojačati sposobnost građanskog sudjelovanja i poštovanje demokratskih vrijednosti i tolerancije, posebno kao sredstvo za sprečavanje radikalizacije i svih oblika netrpeljivosti; |
| --- | --- |

AC.

budući da je ključno da se vještinama ne nastoji samo povećati zapošljivost nego i ojačati sposobnost građanskog sudjelovanja i poštovanje demokratskih vrijednosti i tolerancije, posebno kao sredstvo za sprečavanje radikalizacije i svih oblika netrpeljivosti;

| AD. | budući da su u globaliziranijem i digitaliziranijem svijetu koji se ubrzano mijenja ključne transverzalne i prenosive vještine kao što su socijalne vještine, međukulturne vještine, digitalne vještine, rješavanje problema, poduzetništvo i kreativno razmišljanje; |
| --- | --- |

AD.

budući da su u globaliziranijem i digitaliziranijem svijetu koji se ubrzano mijenja ključne transverzalne i prenosive vještine kao što su socijalne vještine, međukulturne vještine, digitalne vještine, rješavanje problema, poduzetništvo i kreativno razmišljanje;

| AE. | budući da je digitalna preobrazba još u tijeku te da se društvene potrebe i potrebe tržišta rada stalno razvijaju; |
| --- | --- |

AE.

budući da je digitalna preobrazba još u tijeku te da se društvene potrebe i potrebe tržišta rada stalno razvijaju;

| AF. | budući da su digitalno osnaživanje i samopouzdanje ključan preduvjet za izgradnju snažnih društava i za podupiranje jedinstva i integracije unutar EU-a; |
| --- | --- |

AF.

budući da su digitalno osnaživanje i samopouzdanje ključan preduvjet za izgradnju snažnih društava i za podupiranje jedinstva i integracije unutar EU-a;

| AG. | budući da se naši obrazovni sustavi i sustavi osposobljavanja trenutačno suočavaju s ozbiljnom digitalnom preobrazbom koja utječe na procese poučavanja i učenja; budući da je pružanje djelotvornih digitalnih vještina ključno kako bi se zajamčilo da je radna snaga spremna za trenutačne i buduće tehnološke promjene; |
| --- | --- |

AG.

budući da se naši obrazovni sustavi i sustavi osposobljavanja trenutačno suočavaju s ozbiljnom digitalnom preobrazbom koja utječe na procese poučavanja i učenja; budući da je pružanje djelotvornih digitalnih vještina ključno kako bi se zajamčilo da je radna snaga spremna za trenutačne i buduće tehnološke promjene;

| AH. | budući da je, usprkos nedavnom povećanju broja ljudi koji sudjeluju u obrazovanju ili osposobljavanju u digitalnom području u EU-u, i dalje potrebno učiniti mnogo toga kako bi se europsko gospodarstvo uskladilo s novim digitalnim dobom i kako bi se uklonio raskorak između broja osoba koje traže posao i broja nepopunjenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

AH.

budući da je, usprkos nedavnom povećanju broja ljudi koji sudjeluju u obrazovanju ili osposobljavanju u digitalnom području u EU-u, i dalje potrebno učiniti mnogo toga kako bi se europsko gospodarstvo uskladilo s novim digitalnim dobom i kako bi se uklonio raskorak između broja osoba koje traže posao i broja nepopunjenih radnih mjesta;

| AI. | budući da je potrebno ugraditi nove digitalne preobrazbe u obrazovne sustave kako bi se i dalje pomagalo ljudima da razviju kritičko razmišljanje i da postanu samouvjereni i neovisni; budući da to, međutim, treba učiniti u simbiozi s predmetima koji se već poučavaju; |
| --- | --- |

AI.

budući da je potrebno ugraditi nove digitalne preobrazbe u obrazovne sustave kako bi se i dalje pomagalo ljudima da razviju kritičko razmišljanje i da postanu samouvjereni i neovisni; budući da to, međutim, treba učiniti u simbiozi s predmetima koji se već poučavaju;

| AJ. | budući da bi program vještina održiv u budućnosti trebao biti dio šireg razmišljanja o profesionalnoj pismenosti u kontekstu sve veće digitalizacije i robotizacije europskih društava; |
| --- | --- |

AJ.

budući da bi program vještina održiv u budućnosti trebao biti dio šireg razmišljanja o profesionalnoj pismenosti u kontekstu sve veće digitalizacije i robotizacije europskih društava;

| AK. | budući da bi uz jezične, digitalne i poduzetničke vještine trebalo naglasiti i transverzalne kompetencije, kao što su građanske i socijalne kompetencije te građanski odgoj i obrazovanje; |
| --- | --- |

AK.

budući da bi uz jezične, digitalne i poduzetničke vještine trebalo naglasiti i transverzalne kompetencije, kao što su građanske i socijalne kompetencije te građanski odgoj i obrazovanje;

| AL. | budući da se poduzetničkim vještinama treba pristupiti u širem kontekstu, odnosno u smislu poduzimanja inicijative u pogledu sudjelovanja u društvenom djelovanju i poduzetničkog načina razmišljanja, i da bi ih se stoga u novom programu vještina trebalo dodatno istaknuti kao životne vještine koje imaju pozitivan učinak na privatni i profesionalni život pojedinca, a koje istodobno koriste i zajednici; |
| --- | --- |

AL.

budući da se poduzetničkim vještinama treba pristupiti u širem kontekstu, odnosno u smislu poduzimanja inicijative u pogledu sudjelovanja u društvenom djelovanju i poduzetničkog načina razmišljanja, i da bi ih se stoga u novom programu vještina trebalo dodatno istaknuti kao životne vještine koje imaju pozitivan učinak na privatni i profesionalni život pojedinca, a koje istodobno koriste i zajednici;

| AM. | budući da se u EU-u moraju poticati vještine u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) kako bi se zajamčio pametan, održiv i uključiv gospodarski rast i radna mjesta za mlade; |
| --- | --- |

AM.

budući da se u EU-u moraju poticati vještine u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) kako bi se zajamčio pametan, održiv i uključiv gospodarski rast i radna mjesta za mlade;

| AN. | budući da se očekuje da će potražnja za stručnjacima i nižim stručnjacima u području STEM-a porasti za oko 8 % do 2025., što je puno više od prosječnog rasta od 3 % koji je predviđen za sva zanimanja; budući da se također očekuje da će zaposlenost u sektorima povezanima sa STEM-om porasti za otprilike 6,5 % do 2025. (30); |
| --- | --- |

AN.

budući da se očekuje da će potražnja za stručnjacima i nižim stručnjacima u području STEM-a porasti za oko 8 % do 2025., što je puno više od prosječnog rasta od 3 % koji je predviđen za sva zanimanja; budući da se također očekuje da će zaposlenost u sektorima povezanima sa STEM-om porasti za otprilike 6,5 % do 2025. (30);

| AO. | budući da loš dojam o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i njegova sve manja privlačnost, zajedno s lošom kvalitetom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u nekim državama članicama, odvraćaju studente od stvaranja karijere u perspektivnim područjima i sektorima u kojima nedostaje radne snage; |
| --- | --- |

AO.

budući da loš dojam o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i njegova sve manja privlačnost, zajedno s lošom kvalitetom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u nekim državama članicama, odvraćaju studente od stvaranja karijere u perspektivnim područjima i sektorima u kojima nedostaje radne snage;

| AP. | budući da je pri rješavanju problema vještina, posebno neusklađenosti vještina i prilika za zapošljavanje, potrebno uzeti u obzir specifične izazove s kojima se suočavaju ruralna područja; |
| --- | --- |

AP.

budući da je pri rješavanju problema vještina, posebno neusklađenosti vještina i prilika za zapošljavanje, potrebno uzeti u obzir specifične izazove s kojima se suočavaju ruralna područja;

| AQ. | budući da je u Europi tijekom recesije zeleni sektor bio među onima u kojima je otvoreno najviše neto radnih mjesta te bi ga trebalo dodatno poticati u novom programu vještina; |
| --- | --- |

AQ.

budući da je u Europi tijekom recesije zeleni sektor bio među onima u kojima je otvoreno najviše neto radnih mjesta te bi ga trebalo dodatno poticati u novom programu vještina;

| AR. | budući da zbog sve starijeg stanovništva u Europi raste potražnja za zdravstvenim radnicima te za socijalnom skrbi i medicinskim uslugama; |
| --- | --- |

AR.

budući da zbog sve starijeg stanovništva u Europi raste potražnja za zdravstvenim radnicima te za socijalnom skrbi i medicinskim uslugama;

| AS. | budući da obitelji imaju odlučujuću ulogu u poticanju usvajanja osnovnih vještina kod djece; |
| --- | --- |

AS.

budući da obitelji imaju odlučujuću ulogu u poticanju usvajanja osnovnih vještina kod djece;

Razvoj životnih i poslovnih vještina

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” usvojenu u lipnju 2016. godine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uviđa da su obrazovanje i osposobljavanje u nadležnosti država članica i da EU može samo podupirati, koordinirati ili nadopunjavati djelovanja država članica; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je EU-u potrebna promjena paradigme u pogledu ciljeva i funkcioniranja obrazovnog sektora; slaže se da je potrebno usredotočiti se na nadogradnju europskih sustava obrazovanja i osposobljavanja u skladu s gospodarskim, tehnološkim i društvenim okruženjem koje se ubrzano mijenja, osiguravajući pristup kvalitetnom obrazovanju u svim fazama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da su potrebe za vještinama dinamične, no u paketu vještina glavni je naglasak na neposrednim potrebama tržišta rada; u tom pogledu ističe važnost bliske suradnje s Europskim centrom za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) kako bi se predvidjele potrebne vještine i razvio paneuropski alat za predviđanje potrebnih vještina i cjeloživotnog učenja, u cilju prilagođavanja promjenama na tržištu rada i poboljšanja prilagodljivosti pojedinca, aktivnog građanstva i socijalne uključenosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da se u svojim programima obrazovanja i osposobljavanja te nastavnim programima osim vještina koje povećavaju zapošljivost, pismenosti, matematičkih vještina te digitalne i medijske pismenosti usredotoče i na vještine koje su u širem smislu važne za društvo, kao što su prenosive, transverzalne i meke vještine (rukovođenje, socijalne i međukulturne vještine, upravljanje, izobrazba u području poduzetništva i financija, volontiranje, vladanje stranim jezicima, pregovaranje) i da daju prednost daljnjem razvoju tih sposobnosti i u programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, zajedno s jačanjem europskog obrtništva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na to da svi imaju pravo na istinski pristup vještinama u svim fazama života, u cilju stjecanja temeljnih vještina za 21. stoljeće; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepoznaje vrijednost internacionalizacije obrazovanja i sve veći broj studenata i zaposlenika koji sudjeluju u programima mobilnosti; u tom pogledu ističe vrijednost programa Erasmus+; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje, nadalje, da je u raznim studijama pokazano da mobilnost omogućuje ljudima stjecanje specifičnih stručnih vještina, kao i transverzalnih i prenosivih vještina, kao što su kritičko razmišljanje i poduzetništvo, te im se na taj način nude bolje prilike za razvoj karijere; uviđa da bi trenutačna proračunska sredstva EU-a namijenjena obrazovnoj mobilnosti mogla biti nedostatna za postizanje cilja od 6 % obrazovne mobilnosti do 2020.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da dodatno razrade mogućnosti međusektorske mobilnosti za škole u cjelini; ističe da su za obrazovnu mobilnost u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja potrebni povećana potpora i promicanje i da bi u kontekstu mobilnosti posebnu pozornost trebalo posvetiti prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da bi obrazovanje i osposobljavanje trebali doprinijeti osobnom razvoju i rastu mladih kako bi oni postali proaktivni i odgovorni građani, spremni za život i rad u tehnološki naprednom i globaliziranom gospodarstvu i kako bi im trebali pružiti ključan skup kompetencija za cjeloživotno učenje, definiran kao kombinacija znanja, vještina i stavova potrebnih za osobno ostvarenje i razvoj, aktivno građanstvo i zapošljavanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da su kvalitetan rani i predškolski odgoj i obrazovanje ključni preduvjeti za razvoj vještina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominjući da su države članice odgovorne za pružanje obrazovanja i skrbi, poziva države članice da poboljšaju kvalitetu i omoguće širu dostupnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te da pristupe rješavanju problema nedostatne infrastrukture kojom se nude kvalitetne i pristupačne usluge dječje skrbi za sve razine prihoda, kao i da razmotre mogućnost besplatnog pristupa za obitelji koje žive u siromaštvu i socijalnoj isključenosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da kreativnost i inovacije postaju pokretački čimbenici u gospodarstvu EU-a i da ih treba uključiti u nacionalne i europske političke strategije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja cilj novog programa vještina da strukovno obrazovanje i osposobljavanje postane prvi izbor za učenike, uzimajući u obzir potražnju na tržištu rada i buduće zahtjeve u pogledu rada sudjelovanjem poslodavaca u osmišljavanju i izvođenju nastave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče države članice da ne promiču samo „odgovarajuće stručne vještine”, već da se usredotoče i na one obrazovne aspekte koji su snažnije utemeljeni na radu i praktičniji, kojima se potiče poduzetnički način razmišljanja, inovativnost i kreativnost, kojima se ljude potiče da kritički razmišljaju i razumiju ideju održivosti, uz istodobno poštovanje temeljnih prava i vrijednosti kao što su ljudsko dostojanstvo, sloboda, demokracija, tolerancija i poštovanje, i da kao slobodoumni građani u potpunosti sudjeluju u demokratskom procesu i društvenom životu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je potrebno zauzeti holistički pristup obrazovanju i razvoju vještina, u okviru kojeg je učenik u središtu procesa, te zajamčiti dostatno ulaganje u politike cjeloživotnog učenja; smatra, nadalje, da pristup obrazovanju i osposobljavanju mora biti dostupan i cjenovno pristupačan svima te je potrebno uložiti više truda u uključivanje najranjivijih skupina; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče države članice da u razmatranje vještina potrebnih za život više uključe civilno društvo, stručnjake i obitelji, zbog njihova praktičnog iskustva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče države članice da se usredotoče i na rješavanje problema rodnih stereotipa s obzirom na to da žene čine 60 % osoba koje su nedavno diplomirale; naglašava da je stopa zaposlenosti žena niža od stope zaposlenosti muškaraca te da su u mnogim sektorima nedovoljno zastupljene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče države članice da bolje usklade vještine s poslovima na tržištu rada te osobito da uvedu kvalitetno naukovanje kojim bi se omogućila veća fleksibilnost ljudi tijekom obrazovanja i kasnije na tržištu rada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uviđa vrijednost dvojnog sustava obrazovanja (31), ali ističe da se sustav koji se upotrebljava u jednoj državi članici ne može slijepo prenijeti u drugu državu članicu; potiče razmjenu modela dobre prakse u koju bi trebali biti uključeni socijalni partneri; |
| --- | --- |

20.

| 21. | u tom smislu podsjeća na potrebu za boljom suradnjom među državama članicama u pogledu razmjene najboljih praksi zahvaljujući kojoj bi se smanjile stope nezaposlenosti, kao što su naukovanje i cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe ulogu Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop), kojem je jedna od glavnih zadaća okupiti političke čelnike, socijalne partnere, istraživače i praktičare u svrhu razmjene ideja i iskustva, među ostalim razvojem platformi za pojedine sektore-; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da kultura, kreativnost i umjetnost znatno doprinose osobnom razvoju, zapošljavanju i rastu u cijelom EU-u te da sa sobom nose inovacije, potiču koheziju, jačaju međukulturne odnose i uzajamno razumijevanje te čuvaju europski identitet, kulturu i vrijednosti; poziva Komisiju i države članice da pruže veću potporu kulturnim i kreativnim industrijama kako bi se u potpunosti oslobodio i istražio njihov potencijal; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je zbog trenutačnog pristizanja migranata, izbjeglica i tražitelja azila u EU potrebno utvrditi održiviji pristup koji je usmjeren na državljane iz trećih zemalja te da je potrebna, među ostalim, procjena njihovih vještina, kompetencija i znanja, koje je potrebno učiniti vidljivima, kao i uspostava mehanizma za priznavanje i vrednovanje vještina; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da novopridošlo stanovništvo donosi sa sobom nove vještine i znanja te poziva na razvoj alata kojima se pružaju višejezične informacije o postojećim prilikama za formalno i informalno učenje, stručno usavršavanje, stažiranje i volontiranje; smatra da je važno poticati međukulturni dijalog kako bi se migrantima, izbjeglicama i tražiteljima azila olakšao ulazak na tržište rada i uključivanje u društvo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja prijedlog Komisije na temu „Alat za profiliranje vještina državljana trećih zemalja” i nada se da će se u tom području brzo ostvariti uspjeh; preporučuje da kada je riječ o pristupu vještina migranata novi program vještina za Europu bude dosljedan Akcijskom planom za integraciju državljana trećih zemalja; naglašava da je potreban sveobuhvatniji pristup usavršavanju vještina migranata, među ostalim socijalnim poduzetništvom, građanskim obrazovanjem i informalnim učenjem, te da usmjerenje ne bi trebalo ograničiti na transparentnost, usporedivost i rano profiliranje vještina i kvalifikacija migranata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da je potrebno koordinirano djelovati kako bi se izbjegao odljev mozgova utvrđivanjem odgovarajućih mjera kojima će se omogućiti iskorištavanje raspoloživih vještina ne bi li se na taj način spriječilo osiromašenje ljudskog kapitala u državama članicama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na to da će ulaganje u kapacitet današnjeg obrazovanja odrediti kvalitetu radnih mjesta danas i u budućnosti, kvalifikacije radnika, socijalno blagostanje i demokratsko sudjelovanje u društvu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da pristupe rješavanju pitanja starenja stanovništva poticanjem razvoja vještina povezanih sa zdravljem, dobrobiti i prevencijom bolesti; |
| --- | --- |

29.

Uloga obrazovanja u borbi protiv nezaposlenosti, socijalne isključenosti i siromaštva

| 30. | smatra da konkurentnost, gospodarski rast i socijalna kohezija EU-a uvelike ovise o sustavima obrazovanja i osposobljavanja koji sprečavaju zaostajanje ljudi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ustraje u tome da obrazovanje i osposobljavanje nisu samo ključni čimbenici u povećavanju zapošljivosti nego i u poticanju osobnog razvoja, socijalne uključenosti i kohezije te aktivnog građanstva i stoga smatra da su jednak pristup kvalitetnom obrazovanju i odgovarajuće ulaganje u vještine i kompetencije ključni u rješavanju problema visoke stope nezaposlenosti i socijalne isključenosti, osobito među najranjivijim skupinama i onih u najnepovoljnijem položaju (mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju, dugotrajno nezaposlene osobe, niskokvalificirane osobe, izbjeglice i osobe s invaliditetom); podsjeća da je u tom smislu najvažnije istinsko predviđanje vještina koje će biti potrebne u budućnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sa zabrinutošću žali što ulaganja u obrazovanje i dalje nisu na potrebnoj razini i što će daljnji rezovi u proračunima za obrazovanje najviše utjecati na one studente i odrasle koji žive u nepovoljnoj socioekonomskoj situaciji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | veoma je zabrinut zbog činjenice da je između 2010. i 2014. ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje u cijelom EU-u palo za 2,5 % (32); naglašava da su javni obrazovni sustavi s dostatnim resursima ključni kako bi obrazovanje ispunilo svoju ulogu u borbi protiv nezaposlenosti, socijalne isključenosti i siromaštva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da, kao što je naveo OECD (33), obrazovanije osobe doprinose demokratskijim društvima i održivim gospodarstvima te su manje ovisne o državnoj pomoći i manje osjetljive na gospodarski pad; stoga ističe da su ulaganje u kvalitetno obrazovanje i inovacije ključni ne samo za borbu protiv nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti nego i za uspješno natjecanje EU-a na globalnim tržištima; poziva Komisiju i države članice da javna ulaganja u rano, osnovno i srednjoškolsko obrazovanje za sve dovedu na barem istu razinu kao prije krize, posebno za djecu koja dolaze iz obitelji u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da svi ljudi u svim životnim fazama trebaju imati pravo na pristup prilikama za učenje i osposobljavanje kako bi stekli transverzalne vještine kao što su matematička pismenost, digitalna i medijska pismenost, kritičko razmišljanje, socijalne vještine i odgovarajuće životne vještine; smatra da je novi program vještina dobar korak prema poticanju zajedničke odgovornosti u cilju zajedničke vizije o ključnoj važnosti politika za cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe ulogu koju vanjska udruženja i nevladine organizacije imaju u tome da djeci omoguće druge vještine i socijalne kompetencije, kao što su umjetnost i manualne aktivnosti, koje pomažu u njihovoj integraciji, boljem razumijevanju njihova okruženja, solidarnosti u učenju i življenju te poboljšanju kompetencija cijelih razreda u pogledu učenja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća na to da osobe s invaliditetom imaju posebne potrebe, pa im je stoga potrebna odgovarajuća podrška pri stjecanju vještina; poziva Komisiju i države članice da pri provedbi novog programa vještina primijene uključiv pristup u izradi svojih politika obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim poučavanjem pomoćnog osoblja, kao i stavljanjem na raspolaganje informacija o mogućnostima u pogledu vještina, osposobljavanja i financiranja što većem broju ljudi i čineći ih dostupnima, vodeći pritom računa o raznim oblicima invaliditeta; smatra da je poduzetništvo ostvariva mogućnost za mnoge osobe s invaliditetom, u cilju podupiranja njihova sudjelovanja na tržištu rada; u tom pogledu skreće pozornost na važnost unapređenja digitalnih vještina osoba s invaliditetom, kao i na ključnu ulogu dostupne tehnologije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | napominje da novi program vještina ne sadržava viziju usmjerenu na budućnost u pogledu ranijih faza obrazovanja iako se sve više prepoznaje potencijal koji kvalitetno rano obrazovanje i skrb mogu ostvariti u pogledu smanjenja ranog napuštanja školovanja i stvaranja čvrstog temelja za daljnje učenje; stoga poziva države članice da ulažu u visokokvalitetni rani i predškolski odgoj i obrazovanje kako bi se poboljšala njihova kvaliteta i omogućila njihova šira dostupnost, kao i da donesu mjere za smanjenje ranog napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da posebno podrže kvalitativni okvir iz 2014. o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju (34) i ustraje u tome da relevantni programi moraju biti dostupni kako bi se svim mladim osobama koje su prekinule osnovnoškolsko ili srednjoškolsko obrazovanje pružila druga prilika; smatra završetak srednjoškolskog obrazovanja poželjnim; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da obrazovanje ne bi trebalo biti usmjereno samo na razvoj vještina i kompetencija traženih na tržištu rada, nego bi se njima također trebalo doprinositi osobnom razvoju i rastu mladih kako bi se oni razvili u proaktivne i odgovorne građane; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice da usmjere ulaganja u uključivo obrazovanje kojim se pruža odgovor na društvene izazove i jamče jednaki pristup i mogućnosti za sve, uključujući za mlade iz različitih socioekonomskih skupina, kao i ranjive skupine i skupine u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice da prošire mogućnost ostvarenja druge prilike za obrazovanje i osposobljavanje u cilju bolje integracije skupina izloženih riziku u tržište rada; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja Komisijine prijedloge mjera za razvoj vještina u cilju smanjenja razlika u obrazovanju i prikraćenosti tijekom cijelog životnog vijeka pojedinaca, čime bi se europskim građanima omogućilo da se učinkovito bore protiv nezaposlenosti te bi se osigurala konkurentnost i inovacije u Europi, no skreće pozornost na niz administrativnih prepreka, koje usporavaju napredak u postizanju ciljeva povezanih s mobilnošću djelatnika, priznavanjem kvalifikacija i podučavanjem stručnih kvalifikacija; |
| --- | --- |

43.

| 44. | u tu svrhu poziva države članice da se pobrinu za to da Informacijski sustav unutarnjeg tržišta uredno funkcionira, olakšava bolju razmjenu podataka i poboljšava administrativnu suradnju bez stvaranja nepotrebnog administrativnog opterećenja, da uvedu jednostavnije i brže postupke za priznavanje stručnih kvalifikacija i zahtjeva za kontinuirani profesionalni razvoj kvalificiranih stručnjaka koji namjeravaju raditi u drugoj državi članici, te da spriječe svaki oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | posebno poziva Komisiju i države članice da olakšaju pristup razvoju vještina za ranjive skupine građana tako da procijene potrebu za uspostavom posebnih alata, kao što su lokalni centri EU-a za informiranje i posebni pokazatelji u sklopu okvira ključnih kompetencija kako bi se uzele u obzir potrebe skupina u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

45.

Poticanje prilika za cjeloživotno učenje

| 46. | naglašava važnost cjeloživotnog učenja za vlastiti razvoj radnika, uključujući prilagodbu uvjetima rada koji se neprestano mijenjaju (35), i stvaranja prilika za sve kako bi se promicala kultura učenja u Europi u svakoj životnoj dobi; potiče Komisiju i države članice da promiču cjeloživotno učenje i ulažu u njega, posebice u državama u kojima je stopa sudjelovanja ispod referentne vrijednosti od 15 %; |
| --- | --- |

46.

| 47. | sa zabrinutošću prima na znanje neprihvatljivu situaciju u kojoj 70 milijuna Europljana nema osnovne vještine; stoga pozdravlja uspostavu inicijative „Oblici usavršavanja” i ustraje u njezinoj brzoj provedbi i praćenju; poziva, nadalje, Komisiju i države članice da potaknu kontinuirani pristup usavršavanju vještina, prekvalifikaciji i cjeloživotnom učenju uvođenjem raznih programa za proširen pristup i motivaciju, prilagođenih pojedinačnim potrebama svake države članice, za nezaposlene i zaposlene osobe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da bi inicijativom „Oblici usavršavanja” trebalo obuhvatiti individualiziranu procjenu obrazovnih potreba, kvalitetnu obrazovnu ponudu i sustavno vrednovanje stečenih vještina i kompetencija, omogućujući njihovo lako priznavanje na tržištu rada; upozorava na potrebu da se zajamči široko rasprostranjeni pristup širokopojasnim vezama u cilju omogućivanja digitalne pismenosti; žali što Europski parlament nije bio uključen u osmišljavanje te inicijative; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da razvoj sektorskih i specifičnih vještina treba biti zajednička odgovornost pružatelja obrazovnih usluga, poslodavaca i sindikata te da bi stoga države članice trebale osigurati bliski dijalog sa socijalnim partnerima; ustraje u tome da bi svi relevantni sudionici na tržištu rada trebali biti uključeni u proces, osmišljavanje i izvedbu osposobljavanja kako bi ljudi stjecali nužne vještine tijekom cijele karijere i kako bi se omogućila konkurentnost poduzeća, istodobno potičući osobni razvoj, kvalitetno zapošljavanje te mogućnosti u pogledu karijere i njezina razvoja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da je potrebno razviti složene sustave obrazovanja i osposobljavanja koji će polaznicima omogućiti stjecanje različitih vrsta vještina: osnovnih vještina (pismenost, matematička pismenost, digitalne vještine); naprednih općih vještina (kao što su rješavanje problema i učenje); stručnih i tehničkih vještina, vještina specifičnih za pojedino zanimanje ili pojedini sektor i socijalno-emocionalnih vještina; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da su razumijevanje specifičnih potreba niskokvalificiranih osoba i pružanje prilagođenog osposobljavanja za te osobe ključni koraci u osmišljavanju djelotvornijih programa osposobljavanja; podsjeća na to da su reaktivnost i prilagodljivost s obzirom na stečeno iskustvo i okolnosti koje se mijenjaju ključni elementi djelotvornog obrazovnog procesa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ustraje u tome da je za uspjeh takve inicijative ključno pružanje pomoći i smjernica osobama u nepovoljnom položaju, uključujući osobe s invaliditetom, dugotrajno nezaposlene osobe i podzastupljene skupine koje možda nisu ni svjesne koristi koje bi imale od poboljšanja svojih vještina ili prilika za prekvalifikaciju ili usavršavanje vještina; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i države članice na ciljano djelovanje u pogledu prekvalificiranja i vrednovanja vještina roditelja koji se vraćaju na rad nakon razdoblja tijekom kojeg su skrbili o uzdržavanim članovima obitelji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva na aktivno sudjelovanje svih relevantnih dionika i dijalog s njima, ne samo na nacionalnoj i europskoj razini nego i na lokalnoj i regionalnoj razini, kako bi se odgovorilo na stvarnu situaciju na tržištu rada i na njegove stvarne potrebe; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća da je cjeloživotno učenje potrebno uključiti u širi kontekst profesionalne pismenosti; |
| --- | --- |

55.

1.   
  Jačanje veza između obrazovanja i zapošljavanja

| 56. | podsjeća na to da je rješavanje problema nedostatka vještina i neusklađenosti postojećih vještina i onih koje su tražene na tržištu rada te promicanje prilika za socijalnu mobilnost, među ostalim za stručno osposobljavanje i naukovanje, od ključne važnosti za poticanje održivog rasta, socijalne kohezije, otvaranja radnih mjesta, inovacija i poduzetništva, posebno za MSP-ove i obrte; stoga potiče države članice da promiču profesionalno učenje u skladu s gospodarskom potražnjom; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da je potrebno težiti fleksibilnijem, pojedinačnom i personaliziranom (36) pristupu razvoju karijere i cjeloživotnom obrazovanju i osposobljavanju tijekom karijere i razvoja pojedinca te prepoznaje ulogu koju u tome mogu imati javni i privatni dionici, pri čemu uviđa da usmjeravanje i savjetovanje kojima se uzimaju u obzir potrebe i sklonosti pojedinca i stavlja naglasak na vrednovanje i proširenje njegovih vještina moraju biti osnovni elementi politika obrazovanja i stjecanja vještina već u ranoj fazi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da zajedno sa socijalnim partnerima razviju i uspostave politike kojima će se pružati dopust za obrazovanje i osposobljavanje, kao i osposobljavanje na radnom mjestu; poziva ih da omoguće pristup obrazovanju unutar i izvan radnog mjesta, uključujući prilike za plaćeni dopust za obrazovanje, svim radnicima, a osobito onima u nepovoljnim situacijama, s naglaskom na žene; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da je u svim politikama u području vještina potrebno uzeti u obzir ne samo promjene koje su u tijeku na tržištu rada nego i zajamčiti da su dovoljno univerzalne u svojem opsegu kako bi se razvila sposobnost učenja radnika i olakšala njihova prilagodba izazovima u budućnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava da razvoj vještina mora biti zajednička odgovornost pružatelja obrazovnih usluga i poslodavaca; ustraje u uključenosti industrije/poslodavaca u pružanje potrebnih vještina i osposobljavanje kako bi se omogućila konkurentnost poduzeća i pritom ojačalo samopouzdanje ljudi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ponavlja da je za poticanje zapošljivosti, inovacija i aktivnog građanstva, uključujući ekološko građanstvo, potrebno da osnovne vještine budu usko povezane s drugim ključnim kompetencijama i stavovima: kreativnošću, osviještenosti o prirodi, poduzetnošću, znanjem stranih jezika, kritičkim razmišljanjem, uključujući putem e-pismenosti i medijske pismenosti, te vještinama u kojima se odražavaju rastući sektori; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava golemi potencijal za inovacije i zapošljavanje koji imaju obnovljivi izvori energije i potraga za većom učinkovitosti resursa i energije; poziva Komisiju i države članice da pri provedbi novog programa vještina u obzir uzmu energetska i ekološka pitanja, s obzirom na njihove mogućnosti u pogledu obrazovanja i zapošljavanja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe potrebu da se provede prilagođena potpora za osobe koje uče na radnom mjestu, naučnike i zaposlenike kako bi se zajamčila uključenost svih pojedinaca na tržište rada; |
| --- | --- |

63.

| 64. | prepoznaje važnost promicanja naukovanja i stažiranja kroz rad kao jednog od alata kojima se dodatno olakšava uključivanje pojedinaca na tržište rada, tj. uspostavljanjem veza / razmjenom kompetencija među generacijama; |
| --- | --- |

64.

| 65. | napominje da se naukovanja, stažiranja i poučavanje posebnih vještina smatraju najdjelotvornijim oblicima osposobljavanja u pogledu sprečavanja toga da se mladi vrate na status mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju; napominje da je naglašeno da se dvojnim sustavom strukovnog i akademskog obrazovanja i osposobljavanja smanjuje skupina mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju jer se većem broju mladih omogućuje da ostanu u sustavu obrazovanja/osposobljavanja, pri čemu im se pomaže da budu zapošljiviji i da imaju veću vjerojatnost za neometan prelazak na radno mjesto/karijeru; ističe da makroekonomska analiza upućuje na to da se kombinacijom dvojnog sustava obrazovanja i osposobljavanja i aktivnim politikama tržišta rada ostvaruju najbolji rezultati; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice da MSP-ovima pruže potpore za osposobljavanje i razvoj vještina kroz rad i među poduzećima; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva na uvođenje konkretnih mjera kojima bi se mladima olakšao prijelaz iz sustava obrazovanja u svijet rada jamčenjem kvalitetnih i plaćenih stažiranja i naukovanja, koji im pružaju praktično terensko osposobljavanje, kao i prekograničnih programa razmjene kao što je program Erasmus za mlade poduzetnike, kojima se mladima pruža mogućnost da svoje znanje i talente primijene u praksi i da imaju na raspolaganju prikladan niz socijalnih i ekonomskih prava i pristup odgovarajućem zaposlenju i socijalnoj zaštiti, kako je utvrđeno u nacionalnom zakonodavstvu i praksi, u jednakoj mjeri kao i odrasli radnici; poziva države članice da MSP-ovima pruže posebnu potporu kako bi im se omogućilo da i oni primaju stažiste i polaznike izmjeničnih programa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice da zajamče okvir kvalitete kojim se sprečava da se stažiranje i naukovanje upotrebljavaju kao sredstvo za osiguravanje jeftine ili besplatne radne snage; ističe da su razumijevanje ključnih zdravstvenih i sigurnosnih standarda i prava na radnom mjestu također važni za razvoj kvalitetnog zaposlenja i sprečavanje iskorištavanja; u tom pogledu poziva države članice da uspostave nacionalne pravne okvire za kvalitetu stažiranja i naukovanja, jamčeći osobito zaštitu zaposlenja i odgovarajuće socijalno osiguranje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da predstavi okvir kvalitete za naukovanja te poziva države članice da ga podrže (37); |
| --- | --- |

69.

| 70. | smatra da civilno društvo, osobito organizacije mladih i zajednica, socijalni partneri, pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja, kao i posebne službe podrške, moraju biti aktivno uključeni na svim razinama, osobito u pogledu izrade, provedbe i ocjenjivanja programa za stjecanje strukovnih kvalifikacija, kojima se omogućuje stvaran i djelotvoran prijelaz s formalnog obrazovanja na učenje kroz rad i kvalitetno zapošljavanje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ističe da je potrebno zajamčiti da su kvalifikacije značajne poslodavcima tako da u njihovom osmišljavanju sudjeluju akteri tržišta rada; |
| --- | --- |

71.

Ključna uloga neformalnog i informalnog učenja

| 72. | ustraje u važnosti vrednovanja neformalnog i informalnog učenja kako bi se doprlo do učenika i osnažio njihov položaj; uviđa da je to osobito slučaj kod osoba u osjetljivim ili nepovoljnim situacijama, kao što su niskokvalificirani radnici ili izbjeglice kojima je potrebno omogućiti prioritetni pristup mjerama vrednovanja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | žali što poslodavci i pružatelji formalnog obrazovanja nedovoljno prepoznaju vrijednost i relevantnost vještina, kompetencija i znanja stečenih neformalnim i informalnim učenjem; u tom pogledu ističe da je potrebno djelovati kako bi se riješio problem nedostatka osviještenosti o vrednovanju među svim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uviđa da je dodatna prepreka činjenica da pristupi vrednovanju u zemljama EU-a, osobito za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, nisu usporedivi ni dosljedni; prepoznaje, nadalje, da su pružanje pravog pristupa, priznavanje i financijska potpora i dalje pravi izazov, osobito za skupine u nepovoljnom položaju, kao što su niskokvalificirane osobe kojima je potrebno omogućiti prioritetni pristup vrednovanju; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisiju i države članice da podižu razinu svijesti o mogućnostima vrednovanja; u tom pogledu pozdravlja napredak postignut tijekom posljednjih nekoliko godina u kontekstu provedbe preporuke Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja do 2018.; međutim, smatra da su potrebni daljnji napori za utvrđivanje relevantnih pravnih okvira i stvaranje sveobuhvatnih strategija vrednovanja kako bi se omogućilo vrednovanje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podsjeća da su mnogi postojeći europski instrumenti za transparentnost, kao što su Europski kvalifikacijski okvir (EQF) i Europski sustav bodovanja za strukovno obrazovanje i osposobljavanje (ECVET) razvijeni odvojeno; naglašava da, kako bi se pojedincima omogućilo da bolje izmjere svoj napredak i prilike te da na najbolji mogući način iskoriste obrazovanje stečeno u različitim kontekstima, potrebno je bolje koordinirati to obrazovanje te ga poduprijeti sustavima za osiguranje kvalitete i ugraditi u okvir nacionalnih kvalifikacija kako bi se izgradilo povjerenje u svim sektorima i među akterima, uključujući poslodavce; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ustraje u tome da je potrebno preusmjeriti pozornost na ulogu neformalnog obrazovanja, koje je ključno za osnaživanje položaja ljudi, osobito za osobe koje su u ugroženijem i nepovoljnijem položaju, uključujući osobe s posebnim potrebama i invaliditetom, niskokvalificirane osobe i osobe koje imaju ograničen pristup formalnom obrazovanju; smatra da pružatelji neformalnog obrazovanja i nevladine organizacije imaju mogućnost pomoći skupinama u nepovoljnom položaju koje su izvan formalnog obrazovnog sustava i da bi im se trebala pružiti veća potpora u njihovoj ulozi kako bi se zajamčilo da oni kojima je najviše potrebna pomoć imaju koristi od novog programa vještina; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uviđa važnost volontiranja kao jednog od alata za stjecanje znanja, iskustva i vještina za povećanje zapošljivosti i stjecanje stručnih kvalifikacija; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ističe da neformalno učenje, uključujući volontiranje, ima ključnu ulogu u poticanju razvoja prenosivih znanja, međukulturnih kompetencija i životnih vještina kao što su timski rad, kreativnost i poduzimanje inicijative, uz istodobno jačanje samopouzdanja i motivacije za učenje; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ističe, nadalje, važnost informalnih obrazovnih programa, umjetničkih i sportskih aktivnosti i međukulturnog dijaloga kako bi se građane aktivno uključilo u društvene i demokratske procese i učinilo ih manje podložnima propagandi koja vodi radikalizaciji; naglašava da informalno i neformalno učenje imaju ključnu ulogu u naporima uključivanja osoba koje imaju najviše teškoća u pronalasku zaposlenja i koje su stoga u ranjivom položaju; u tom smislu poziva države članice na potpunu i pravodobnu provedbu preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja; |
| --- | --- |

80.

| 81. | naglašava vrijednost transverzalnih vještina usvojenih kroz sport kao dio neformalnog i informalnog učenja te dodatno naglašava povezanost sporta i zapošljivosti, obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da informalna i neformalna okruženja također pružaju prilike za aktivno promicanje zajedničkih vrijednosti slobode, tolerancije i zabrane diskriminacije te za učenje o građanstvu, održivosti i ljudskim pravima, uključujući prava žena i djece; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva države članice da uvedu postupke priznavanja informalnog i neformalnog obrazovanja kako bi se zajamčio uspjeh postupaka za usavršavanje vještina i da pritom primjene prokušane postupke onih država članica koje već raspolažu takvim alatima (38); u tom pogledu primjećuje važnost političkih mjera usmjerenih na skupine koje su najudaljenije od tržišta rada; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ističe da informalna i neformalna okruženja, koja se uvelike upotrebljavaju u kontekstu obrazovanja i rada u okviru zajednice sa skupinama koje su nedovoljno zastupljene u glavnom akademskom obrazovanju i obrazovanju odraslih, imaju ključnu ulogu za uključenje marginaliziranih i ugroženih osoba; u tom kontekstu izražava potrebu da se uzmu u obzir perspektiva i potrebe žena i djevojčica, osoba s invaliditetom, pripadnika LGBTI zajednice, migranata i izbjeglica te pripadnika etničkih manjina; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ističe važnost profesionalnog usmjeravanja u okviru potpore niskokvalificiranim osobama; u tom pogledu primjećuje važnost kapaciteta i kvalitete javnih i privatnih službi za zapošljavanje u državama članicama; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Komisiju i države članice da razmotre uvođenje zajedničkih alata za ocjenu vještina u sklopu okvira Europass; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva države članice da dodatno razviju svoje sustave vrednovanja i povećaju osviještenost o dostupnim uslugama vrednovanja; potiče ih da stvore pristupačnije, privlačnije i otvorenije mogućnosti daljnjeg obrazovanja, npr. kontinuiranim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem; |
| --- | --- |

87.

Poticanje digitalnih vještina, vještina u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i poduzetničkih vještina

| 88. | skreće pozornost na činjenicu da je u današnjem društvu jamčenje osnovnih digitalnih vještina nužan preduvjet za osobno i profesionalno ispunjenje, ali smatra da su potrebni dodatni napori kako bi se ljudima omogućilo stjecanje specifičnijih digitalnih vještina kako bi digitalne tehnologije mogli upotrebljavati na inovativan i kreativan način; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ističe potrebu za utvrđivanjem vještina koje su potrebne u kontekstu poslova u kojima se upotrebljavaju nove tehnologije i promicanja stjecanja digitalnih vještina koje se traže u poduzećima srednje tržišne kapitalizacije, mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima; osobito ističe činjenicu da se u digitalnom dobu stjecanje vještina odvija u kontekstu brzih promjena koje mogu destabilizirati tržište rada, pa stoga i potrebu za cjeloživotnim učenjem kako bi se ljudima pomoglo da se prilagode promjenama; |
| --- | --- |

89.

| 90. | smatra da bi trebalo pridati veću važnost obrazovanju u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike kako bi se poboljšalo digitalno učenje i poučavanje; ističe usku vezu između kreativnosti i inovacija te stoga poziva na uključivanje umjetnosti i kreativnog učenja u obrazovni program u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te smatra da bi se djevojčice i mlade žene trebalo od rane dobi poticati da uče predmete iz područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ustraje u potrebi da se u proces poučavanja i učenja uključe nove tehnologije i da se obrazovanje olakša s pomoću praktičnih iskustava u stvarnom životu, uzimajući u obzir nastavne programe u području informacijske i komunikacijske tehnologije te medija prikladne za pojedinu dob kojima se poštuje razvoj i dobrobit djeteta i kojima se od rane dobi pružaju smjernice u pogledu odgovorne upotrebe tehnologije i potiče kritičko razmišljanje kako bi osobe stekle odgovarajuće vještine, kompetencije i znanje te kako bi se zajamčio razvoj punog raspona digitalnih vještina koje su pojedincima i poduzećima potrebne u sve digitalnijem gospodarstvu; podsjeća na potrebu za poticanjem djevojčica i mladih žena da se opredijele za studij IKT-a; |
| --- | --- |

91.

| 92. | nadalje ističe potrebu za kolaborativnijim, koordiniranijim i usmjerenijim pristupom razvoju i provedbi strategija digitalnih vještina; |
| --- | --- |

92.

| 93. | u tu svrhu potiče Komisiju da izdvoji više sredstava u okviru europskih okvirnih programa i Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) za poticanje uključivih i inovativnih europskih društava koja kritički razmišljaju i u kojima će svi građani, posebno oni koji potječu iz nesigurnih socioekonomskih sredina ili žive u udaljenim područjima, osobe s invaliditetom, starije osobe i nezaposleni, u potpunosti sudjelovati u društvu i na tržištu rada; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja prijedlog Komisije kojim se države članice potiče da izrade sveobuhvatne nacionalne strategije za stjecanje digitalnih vještina, s posebnim naglaskom na smanjenju digitalnog jaza, posebice kada je riječ o starijim osobama; ističe, međutim, da je za djelotvornost tih strategija potrebno zajamčiti mogućnosti cjeloživotnog učenja za obrazovno osoblje, snažan pedagoški pristup i inovacije na svim razinama obrazovanja, prilagođene svakoj razini, utemeljeno na jasnoj viziji za obrazovanje u području medija koje je primjereno dobi i razvoju, kao i početno i stalno osposobljavanje i usavršavanje nastavnika i razmjenu najbolje prakse; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ističe da medijska pismenost omogućuje građanima da imaju kritičko razumijevanje različitih oblika medija, povećavajući na taj način resurse i prilike koje pruža „digitalna pismenost”; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva države članice da povećaju svoje napore za poboljšanje medijske pismenosti u školskim nastavnim programima i institucijama za kulturno obrazovanje, te da na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini razrade inicijative u koje će uvrstiti sve razine formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ponavlja da niz digitalnih vještina mora obuhvaćati digitalnu i medijsku pismenost, kao i kritičko i kreativno razmišljanje, kako učenici ne bi bili samo korisnici tehnologija nego kako bi postali i aktivni kreatori, inovatori i odgovorni građani u digitaliziranom svijetu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva države članice da stave na raspolaganje prilike za osposobljavanje u području informacijske i komunikacijske tehnologije i za razvoj digitalnih vještina i medijske pismenosti na svim razinama obrazovanja; u tom pogledu naglašava važnost otvorenih obrazovnih sadržaja kojima se jamči pristup obrazovanju za sve; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ističe da je u sve razine obrazovanja i u različite predmete potrebno uvrstiti elemente poduzetničke izobrazbe, uključujući socijalno poduzetništvo, jer će se ranim poticanjem poduzetničkog duha među mladima povećati zapošljivost, pružiti potpora borbi protiv nezaposlenosti mladih, kao i potaknuti kreativnost, kritičko razmišljanje i vještine vodstva korisne za uspostavljanje socijalnih projekata i doprinos lokalnim zajednicama; u tom kontekstu dodatno ističe važnost učenja iz iskustva i pojma „pozitivnih neuspjeha”; |
| --- | --- |

99.

| 100. | smatra da bi poduzetničko obrazovanje trebalo obuhvaćati socijalnu dimenziju s obzirom na to da se njime potiče gospodarstvo i istodobno ublažavaju neimaština, socijalna isključenost i drugi društveni problemi, te se doticati pitanja kao što su pravedna trgovina, socijalno poduzetništvo i alternativni poslovni modeli poput zadruga, kako bi se težilo socijalnijem, uključivijem i održivijem gospodarstvu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | podsjeća na to da se kreativne industrije ubrajaju među najpoduzetnije sektore i sektore s najbržim rastom te da se kreativnim obrazovanjem razvijaju prenosive vještine kao što su kreativno razmišljanje, rješavanje problema, timski rad i snalažljivost; uviđa da su umjetnički i medijski sektori posebno privlačni mladima; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ističe da je za poduzetništvo potrebno razviti transverzalne vještine poput kreativnosti, kritičkog razmišljanja, timskog rada i inicijative, koje doprinose osobnom i profesionalnom razvoju mladih i olakšavaju njihov prelazak na tržište rada; stoga smatra da je potrebno olakšati i poticati sudjelovanje poduzetnika u procesu obrazovanja; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva na aktivan dijalog, razmjenu podataka i suradnju između akademske zajednice, drugih obrazovnih ustanova i ustanova za osposobljavanje ili aktera u tim područjima, socijalnih partnera i svijeta rada u cilju razvijanja obrazovnih programa koji će mlade opremiti potrebnim vještinama, kompetencijama i znanjem; |
| --- | --- |

103.

Osuvremenjivanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te stavljanje naglaska na vrijednost učenja kroz rad

| 104. | poziva Komisiju, države članice i socijalne partnere da razviju i provedu politike kojima se omogućuje plaćeni dopust u svrhu obrazovanja i osposobljavanja, kao i strukovno osposobljavanje na radnom mjestu i cjeloživotno učenje, uključujući u drugim državama članicama; poziva ih da omoguće pristup obrazovanju unutar i izvan radnog mjesta, uključujući prilike za plaćeni studij, svim radnicima, osobito onima u nepovoljnom položaju, s naglaskom na zaposlenicama u sektorima u kojima su žene strukturno nedovoljno zastupljene (39); |
| --- | --- |

104.

| 105. | ponavlja važnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kao relevantnog oblika obrazovanja koji ne vodi samo do povećanja zapošljivosti te omogućivanja lakšeg stjecanja stručnih kvalifikacija nego i do jednakih mogućnosti za sve građane, uključujući građane iz socijalno ugroženih skupina i skupina u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisiju i države članice da zajamče jednaka ulaganja u strukovno obrazovanje i osposobljavanje, da zajamče da je ono relevantnije učenicima, poslodavcima i društvu u holističkom i participativnom obrazovnom pristupu i da ga prilagode potrebama tržišta rada tako da ga učine sastavnim dijelom obrazovnog sustava primjenom participativnog, integriranog i koordiniranog pristupa te da zajamče visoke standarde kvalifikacije i s time povezano osiguranje kvalitete; ističe potrebu za užom suradnjom između pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i pružatelja visokog obrazovanja kako bi se zajamčio uspješan prijelaz osoba koje završe strukovno obrazovanje i osposobljavanje u visoko obrazovanje; |
| --- | --- |

106.

| 107. | smatra da je važno težiti olakšavanju prijelaza između akademskog i strukovnog obrazovanja; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ističe potrebu da se ojačaju prakse strukovnog i profesionalnog usmjeravanja i u obrazovnom sustavu i u obrazovanju za odrasle prema vještinama i kompetencijama potrebnima unutar država s obzirom na perspektivne grane i sektore s visokom dodanom vrijednošću i potencijalom za ulaganje; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pozdravlja inicijative Komisije za promicanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; primjećuje da mobilnost u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju još nije dosegnula svoj puni potencijal; smatra da bi se dodatnim financiranjem ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje moglo doprinijeti poboljšanju mobilnosti u tom području, kao i povećanju kvalitete, relevantnosti i uključivosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ističe potrebu za istraživanjem mogućnosti za mobilnost unutar sektora, i to ne samo za nastavnike u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja nego i za škole u cjelini; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ustraje u tome je odgovornost za kvalitetu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u najvećoj mjeri na razini država članica i regionalnoj razini; poziva Komisiju da promiče strukovno obrazovanje i osposobljavanje te da olakša razmjenu najbolje prakse; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva države članice da izmjene strukovno obrazovanje i osposobljavanje, odgovarajućim ulaganjima i s kvalificiranim osobljem, jačajući vezu s tržištem rada i poslodavcima te stvaranjem osviještenosti o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kao vrijednom odabiru u pogledu obrazovanja i karijere; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva Komisiju i države članice da povećaju privlačnost i status strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te mobilnost u tom području kao važan izbor u karijeri pojedinca osiguravajući da mlade osobe i njihove obitelji imaju pristup informacijama i smjernicama u pogledu mogućnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, da se dostatno ulaže u poboljšanje kvalitete i važnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, da je ono dostupno i cjenovno pristupačno svima i da se u većoj mjeri povezuje akademsko obrazovanje i strukovno obrazovanje i osposobljavanje, kao i promičući ravnopravnost spolova i zabranu diskriminacije u programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva na utvrđivanje konkretnih ciljeva kao što su uvođenje potpuno operativnog sustava za prijenos bodova i priznavanje u okviru ECVET-a; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisiju i države članice da razviju i usporede najbolja iskustva u okviru partnerstava između obrazovanja i strukovnog osposobljavanja u cilju smanjenja broja osoba koje napuštaju obrazovanje ili osposobljavanje i broja mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju; preporučuje da se to učini u okviru suradnje između srednjih škola i poduzeća, među ostalim s pomoću naukovanja, kako bi se omogućile druge prilike za obrazovanje, postigla veća integracija sustava, a vještine bolje prilagodile stvarnim potrebama; |
| --- | --- |

115.

| 116. | potiče države članice da uspostave kvalitetne dvojne sustave obrazovanja i strukovnog osposobljavanja u koordinaciji s lokalnim i regionalnim gospodarskim akterima, razmjenom najboljih praksi te u skladu s posebnostima svakog obrazovnog sustava, u cilju rješavanja problema postojećih i budućih neusklađenosti vještina; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva države članice da unaprijede prikupljanje podataka u vezi s razvojem karijere osoba koje polaze programe strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se poboljšale njihove mogućnosti za zapošljavanje, ocijenila kvaliteta strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i kako bi se polaznike informiralo o profesionalnim izborima koji im se nude; |
| --- | --- |

117.

| 118. | podsjeća da je potrebna dodatna potpora za mobilnost učenika i nastavnika; stoga poziva države članice da u svoje nacionalne programe uključe potporu za mobilnost kako bi se velikom broju mladih mogla pružiti prilika za stjecanje iskustva u inozemstvu; |
| --- | --- |

118.

Nastavnici i predavači

| 119. | smatra da nastavnici i predavači imaju ključnu ulogu kada je riječ o uspješnosti učenika; stoga ističe potrebu za ulaganjem u početni i kontinuirani profesionalni razvoj nastavnika u svim obrazovnim sektorima i podupiranjem tog razvoja, kao i potrebu da se zajamči kvalitetno zapošljavanje i uspostave službe za cjeloživotno profesionalno usmjeravanje, što mora biti kontinuirani prioritet u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

119.

| 120. | ističe da će poboljšanje statusa svih nastavnika, predavača, mentora i edukatora te usavršavanje njihovih vještina u cilju njihova povećanja biti preduvjet za provedbu novog programa vještina te da je potrebno uložiti daljnje napore kako bi se mlade ljude privuklo na rad u obrazovnom sustavu i kako bi se učitelje motiviralo da ostanu u toj profesiji, među ostalim poboljšanjem politika zadržavanja; napominje da je za to potrebno vrednovati i cijeniti učitelje, omogućiti privlačne naknade i radne uvjete, bolji pristup daljnjem osposobljavanju unutar radnog vremena, osobito u području digitalne didaktike, kao i provesti mjere za zaštitu od nasilja i zlostavljanja u obrazovnim ustanovama i njihovo sprečavanje; poziva države članice da promiču veću rodnu ravnopravnost u nastavnim zanimanjima; ističe da bi unapređenje inovativnih načina poučavanja i učenja te olakšavanje mobilnosti i razmjena najbolje prakse mogli biti jedan od načina postizanja tog cilja; |
| --- | --- |

120.

| 121. | podsjeća da je u nekim državama članicama na obrazovanje učitelja znatno utjecala gospodarska i financijska kriza; naglašava važnost ulaganja u nastavnike, predavače i edukatore te osiguravanja da steknu nove vještine i obrazovne tehnike u skladu s tehnološkim i društvenim razvojem; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva države članice da intenzivno ulažu u cjeloživotno učenje nastavnika, među ostalim u praktično iskustvo u inozemstvu, te da zajamče njihov kontinuirani profesionalni razvoj, kao i da im pomognu u razvoju novih vještina kao što su vještine u području IKT-a, poduzetničke vještine te znanja i iskustva u području uključivog obrazovanja; ističe, u tom pogledu, da bi u svrhu usavršavanja vještina cjelokupnog obrazovnog osoblja trebalo osigurati odgovarajuće plaćene dane za osposobljavanje; |
| --- | --- |

122.

| 123. | ističe potrebu za razvojem kompetencija nastavnika u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi studentima mogli omogućiti stjecanje poduzetničkih vještina u uskoj suradnji s MSP-ovima; u tom pogledu ističe promicanje fleksibilnih praksi zapošljavanja (npr. nastavnici s iskustvom u određenom sektoru); |
| --- | --- |

123.

| 124. | preporučuje državama članicama da uvedu poticaje za zapošljavanje visokokvalificiranih kandidata u nastavnim profesijama i za nagrađivanje uspješnih nastavnika; |
| --- | --- |

124.

Provedba novog programa vještina: izazovi i preporuke

| 125. | poziva Komisiju da usko surađuje s Cedefopom kako bi mogla bolje procijeniti i predvidjeti buduće potrebe za vještinama te ih bolje prilagoditi poslovima dostupnima na tržištu rada; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ističe da je novi program vještina potrebno dodatno razraditi, primjenjivati i pratiti u suradnji sa svim relevantnim dionicima, što uključuje socijalne partnere, organizacije civilnog društva i pružatelje neformalnog obrazovanja, službe za zapošljavanje i lokalna tijela; poziva Komisiju da potiče opsežnije partnerstvo s tim dionicima; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva Komisiju i države članice da pri provedbi inicijative stave veći naglasak na koordinaciju raznih organizacija koje se izravno ili neizravno bave razvojem vještina, kao što su ministarstva, lokalna tijela, javne službe za zapošljavanje i druge agencije, ustanove za obrazovanje i osposobljavanje i nevladine organizacije; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poziva Komisiju i države članice da nastave poduzimati mjere za povećavanje vidljivosti, kvalitete i privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; poziva Komisiju da potiče države članice u postavljanju daljnjih ciljeva kako bi se potaknulo učenje kroz rad u okviru programa strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poziva na intenzivniju suradnju između pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i pružatelja visokog obrazovanja kako bi se premostio postojeći jaz i zajamčio uspješan prijelaz u visoko obrazovanje osobama koje završe strukovno obrazovanje i osposobljavanje; u tom smislu preporučuje da se vodimo najboljim praksama u raznim državama članicama koje imaju učinkovite dvojne sustave obrazovanja; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poziva Komisiju i države članice da usvoje koordiniran i cjelovit pristup socijalnoj politici te politikama obrazovanja i zapošljavanja kako bi se omogućio neprestan razvoj i prilagodba strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te kako bi se osobama koje završe takve programe omogućio prijelaz na visoko obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

130.

| 131. | naglašava da je potrebno poboljšati razumijevanje i usporedivost različitih kvalifikacija u svim državama članicama; pozdravlja predloženu reviziju i daljnji razvoj Europskog kvalifikacijskog okvira te poziva na jačanje suradnje između država članica i svih dionika; poziva na veću dosljednost među instrumentima EU-a za kvalifikacije, tj. između Europskog kvalifikacijskog okvira, ECVET-a i EQAVET-a; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poziva države članice da i dalje pružaju svojim građanima, bez obzira na njihovu dob, prilike za razvoj digitalnih vještina i kompetencija te da pritom potiču digitalnu preobrazbu gospodarstva i društva te izmjenu načina učenja, rada i poslovanja, kao i šire društvene utjecaje tih promjena; poziva, u tom pogledu, države članice da prime na znanje namjeru Komisije da se usredotoči na pozitivne aspekte te preobrazbe putem strategije EU-a za e-vještine; poziva na daljnje uključivanje civilnog društva i socijalnih partnera u Koaliciju za digitalne vještine i radna mjesta; |
| --- | --- |

132.

| 133. | slaže se Planom za sektorsku suradnju u području vještina koji je Komisija iznijela u okviru pilot-programa za šest sektora i podržava njegovu daljnju provedbu; |
| --- | --- |

133.

| 134. | poziva Komisiju i države članice da i dalje stavljaju naglasak na digitalne vještine, osobito digitalnu preobrazbu gospodarstva i izmjenu načina rada i poslovanja, te prima na znanje namjeru Komisije da se usredotoči na pozitivne značajke te preobrazbe preko strategije EU-a za e-vještine; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva države članice da u ranoj fazi uvedu nastavu poduzetništva (40), među ostalim i socijalnog poduzetništva, u nastavne planove kako bi njihovi građani razvili individualan poduzetnički način razmišljanja kao ključnu kompetenciju kojom se potiče osobni razvoj, aktivno građanstvo, socijalna uključenost i zapošljivost; |
| --- | --- |

135.

| 136. | potiče Komisiju da izradi odgovarajuće referentne okvire kompetencija i za druge ključne kompetencije, kao što je financijska pismenost, na isti način kao što to radi za digitalne i poduzetničke vještine; |
| --- | --- |

136.

| 137. | smatra da je, kako bi predložena inicijativa naslovljena „Oblici usavršavanja” dovela do konkretne razlike, važno da se u obzir uzme iskustvo u provedbi programa Garancija za mlade; osobito smatra da bi za cilj trebala imati jamčenje brže provedbe, primjenu integriranog pristupa s popratnim socijalnim uslugama i poticanje bolje suradnje sa socijalnim partnerima, kao što su sindikati i udruge poslodavaca te drugi dionici; |
| --- | --- |

137.

| 138. | smatra da je važno osigurati da ljudi steknu minimalni skup vještina, ali da to nije dovoljno jer je ključno zajamčiti poticanje svakog pojedinca na stjecanje naprednih vještina i kompetencija kako bi se bolje prilagodio budućnosti, posebno u slučaju ranjivih skupina koje su izložene riziku nesigurnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

138.

| 139. | žali zbog nepostojanja namjenskog financiranja za provedbu prijedloga, što bi se moglo pokazati značajnom preprekom mjerama koje su doista djelotvorne na nacionalnoj razini, ali smatra da bi države članice trebalo potaknuti da u potpunosti iskoriste postojeće izvore financiranja koji su dostupni kao potpora provedbi programa, osobito u okviru Europskog socijalnog fonda; naglašava da se predloženi izvori financiranja, tj. Europski socijalni fond i Erasmus+, već preuzimaju na nacionalnoj razini; stoga poziva Komisiju da potakne države članice da više ulažu u djelotvorno trošenje na vještine kao važno ulaganje u ljudski kapital, čime se ostvaruju ne samo društvene nego i gospodarske koristi, te da potaknu to trošenje; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju financijska sredstva kako bi se riješio problem postojećeg tehnološkog i digitalnog jaza između dobro opremljenih i neopremljenih ustanova za obrazovanje i osposobljavanje te da podupiru tehnološko usavršavanje nastavnika i predavača kako bi bili u toku sa današnjim svijetom koji je u sve većoj mjeri digitalan, u okviru nacionalnih strategija za stjecanje digitalnih vještina; |
| --- | --- |

140.

| 141. | snažno preporučuje da se riješi problem digitalnog jaza i osiguraju jednake mogućnosti za sve u smislu pristupa digitalnim tehnologijama, kao i kompetencija, stavova i motivacije koji su potrebni za digitalnu uključenost; |
| --- | --- |

141.

| 142. | traži od Komisije i država članica da rade i na pitanjima kao što su nezadovoljavajući rezultati učenika u određenim područjima obrazovanja, niska stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih, rano napuštanje škole, socijalna uključenost, građanski angažman, rodne razlike i stope zapošljivosti nakon završenog školovanja; |
| --- | --- |

142.

| 143. | poziva države članice da potiču suradnju i jačaju sinergiju među pružateljima formalnog, neformalnog i informalnog obrazovanja, regijama i lokalnim tijelima, poslodavcima i civilnim društvom, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, kako bi se doprlo do šire skupine niskokvalificiranih radnika i kako bi se njihove specifične potrebe bolje uzele u obzir; |
| --- | --- |

143.

| 144. | poziva na omogućivanje veće fleksibilnosti u učenju u smislu lokacije, metoda prenošenja znanja i učenja s pomoću kojih bi se privukle različite skupine učenika i odgovorilo na njihove potrebe te na taj način poboljšale mogućnosti učenja za sve; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pozdravlja predloženo preispitivanje okvira ključnih kompetencija, koji služi kao vrijedan izvor informacija i pomaže u općem razumijevanju razvoja transverzalnih vještina te poziva na osnaživanje njihova učinka na nacionalnoj razini, uključujući u nastavnim planovima i osposobljavanju nastavnika; poziva Komisiju da zajamči povezivanje okvira ključnih kompetencija s preporukom Vijeća iz 2012. o priznavanju neformalnog i informalnog učenja; |
| --- | --- |

145.

| 146. | pozdravlja planirano preispitivanje Europskog kvalifikacijskog okvira, koje bi trebalo doprinijeti boljoj razumljivosti postojećih vještina i kvalifikacija u različitim državama članicama EU-a; ističe da je takav alat ključan za razvoj profesionalne mobilnosti, osobito u graničnim područjima, te naglašava potrebu da se zajamči veća vidljivost vještina, kompetencija i znanja stečenih neformalnim i informalnim učenjem; |
| --- | --- |

146.

| 147. | poziva države članice da zauzmu sveobuhvatan pristup u provedbi oblika usavršavanja i da pruže različite mogućnosti kojima se vodi računa o konkretnim potrebama na lokalnoj, regionalnoj i sektorskoj razini (primjerice, vještine u području međukulturnih odnosa, građanstva, okoliša, poznavanja jezika, zdravlja, obitelji) i koje bi trebale nadilaziti stjecanje osnovnih vještina; |
| --- | --- |

147.

| 148. | poziva Komisiju da pruži podršku državama članicama u naporima koje ulažu, uz pomoć aktivnosti uzajamnog učenja i razmjene dobrih političkih praksi; |
| --- | --- |

148.

| 149. | pozdravlja i potiče reviziju okvira Europass, osobito prijelaz s upotrebe Europassa kao instrumenta koji se temelji na dokumentima na njegovu upotrebu kao platforme utemeljene na uslugama, kao i napore u svrhu povećanja vidljivosti različitih vrsta učenja i vještina, posebice onih stečenih izvan formalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

149.

| 150. | smatra da bi se revizijom trebalo zajamčiti da skupine u nepovoljnom položaju, kao što su osobe s invaliditetom, niskokvalificirane osobe, stariji ili dugotrajno nezaposleni, mogu imati korist od tih alata te smatra da je ključno zajamčiti njihovu dostupnost osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

150.

| 151. | smatra da bi se rodnim nejednakostima u kontekstu razvoja vještina trebalo posvetiti više pozornosti u novom programu vještina; |
| --- | --- |

151.

| 152. | pozdravlja inicijativu za praćenje osoba sa završenim visokim obrazovanjem kako bi se zauzeo relevantniji pristup temeljen na podacima kada je riječ o osmišljavanju kurikuluma i ponuda učenja; poziva na uspostavu sličnog sustava za opsežno praćenje osoba s diplomom u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

152.

| 153. | poziva na kontinuiranu i snažniju potporu za program mobilnosti Erasmus+ uz ponudu i promicanje uključivog učenja i prilika za osposobljavanje za mlade, edukatore, volontere, naučnike, stažiste i mlade radnike; |
| --- | --- |

153.

| 154. | poziva Komisiju da analizira nacionalne programe stjecanja kvalifikacija i predlaže da ih se prilagodi kako bi odgovarali na promjenjive potrebe novih zanimanja u nastajanju; naglašava da države članice trebaju poduprijeti nastavničku profesiju olakšavanjem pristupa informacijama o najsuvremenijim tehnologijama i u tu svrhu podsjeća na platformu eTwinning koju je izradila Komisija; |
| --- | --- |

154.

| 155. | poziva Komisiju da proglasi europsku godinu obrazovanja odraslih, što će pridonijeti podizanju razine svijesti o vrijednosti obrazovanja odraslih i „aktivnog starenja” u Europi te da u slučaju proglašenja osigura dovoljno vremena za pripremu na razini EU-a i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

155.

| 156. | poziva Komisiju da organizira godišnji „europski forum vještina” na kojem bi relevantna tijela, obrazovne ustanove, praktičari, studenti, poslodavci i zaposlenici mogli razmjenjivati najbolje prakse o predviđanju potreba za vještinama te njihovu razvoju i vrednovanju; |
| --- | --- |

156.

o

o o

| 157. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

157.

---

(1)  SL C 119, 28.5.2009., str. 2.

(2)  SL C 351 E, 2.12.2011., str. 29.

(3)  SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

(4)  SL C 67, 20.2.2016., str. 1.

(5)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

(6)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

(7)  SL C 191, 1.7.2011., str. 1.

(8)  SL C 372, 20.12.2011., str. 1.

(9)  SL C 290, 4.12.2007., str. 1.

(10)  SL C 417, 15.12.2015., str. 36.

(11)  SL C 64, 5.3.2013., str. 5.

(12)  SL C 111, 6.5.2008., str. 1.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0338.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0107.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0008.

(16)  SL C 265, 11.8.2017., str. 48.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0292.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0321.

(19)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/hr/pdf

(21)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0005.

(22)  Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje (ISBN: 978-92-79-26866-3); http://www.euricse.eu/wp-content/uploads/2015/03/social-economy-guide.pdf

(23)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0411.

(24)  Europska komisija (2016), Analitički temelji novog programa vještina za Europu (SWD(2016)0195).

(25)  Cedefop, prethodi u EK, 2016.

(26)  http://www.cedefop.europa.eu/hr/events-and-projects/projects/assisting-eu-countries-skills-matching

(27)  Vidjeti SWD(2016)0195.

(28)  Poticanje konkurentnosti kulturnih i kreativnih industrija za rast i radna mjesta, 2015.

(29)  Kratki pregled društva 2016. – OECD-ovi socijalni pokazatelji.

(30)  Cedefop, Baza podataka Rising STEMs, ožujak 2014.

(31)  U dvojnom sustavu obrazovanja u jednom se nastavnom predmetu objedinjuju naukovanje u poduzeću i strukovno obrazovanje u strukovnoj školi.

(32)  Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2016.

(33)  https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf

(34)  Eurofound (2015.) Skrb u ranom djetinjstvu: radni uvjeti, osposobljavanje i kvaliteta usluga – sustavni pregled.

(35)  Vidjeti usvojene tekstove, P8_TA(2016)0338.

(36)  Prijelaz na pristup temeljen na ishodima učenja – politike i prakse u Europi – Cedefop.

(37)  Temeljit će se na mišljenju Savjetodavnog odbora za strukovno osposobljavanje naslovljenom „Zajednička vizija kvalitetnog i učinkovitog naukovanja i učenja kroz rad”, usvojenom 2. prosinca 2016.

(38)  Preporuka Vijeća od 19. prosinca 2016.

(39)  Vidjeti usvojene tekstove, P8_TA(2016)0338.

(40)  Europska komisija / EACEA / Eurydice, 2016.: Poduzetničko obrazovanje u europskim školama. Izvješće Eurydice.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak 12. rujna 2017.

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/154 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/154

---

P8_TA(2017)0317

Zahtjev za ukidanje imuniteta Marie-Christine Boutonnet

Odluka Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marie-Christine Boutonnet (2017/2063(IMM))

(2018/C 337/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Marie-Christine Boutonnet koji je 14. travnja 2017. proslijedilo Ministarstvo pravosuđa Francuske republike na osnovi zahtjeva koji je glavni državni odvjetnik uputio Žalbenom sudu u Parizu, koji je objavljen na plenarnoj sjednici 26. travnja 2017., u vezi s predmetom koji je u tijeku pred istražnim sudcima Regionalnog suda u Parizu („pôle financier”), a koji se odnosi na sudsku istragu zbog, inter alia, zlouporabe povjerenja u vezi s financijskim sredstvima koje je primila preko ugovora imenovanog parlamentarnog asistenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Marie-Christine Boutonnet koji je 14. travnja 2017. proslijedilo Ministarstvo pravosuđa Francuske republike na osnovi zahtjeva koji je glavni državni odvjetnik uputio Žalbenom sudu u Parizu, koji je objavljen na plenarnoj sjednici 26. travnja 2017., u vezi s predmetom koji je u tijeku pred istražnim sudcima Regionalnog suda u Parizu („pôle financier”), a koji se odnosi na sudsku istragu zbog, inter alia, zlouporabe povjerenja u vezi s financijskim sredstvima koje je primila preko ugovora imenovanog parlamentarnog asistenta,

| — | nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha, koji mijenja Marie-Christine Boutonnet, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha, koji mijenja Marie-Christine Boutonnet, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0259/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0259/2017),

| Α. | budući da su istražni sudci Regionalnog suda u Parizu zatražili ukidanje zastupničkog imuniteta zastupnici Marie-Christine Boutonnet kako bi je saslušali u vezi s kaznenim djelom za koje se sumnjiči; |
| --- | --- |

Α.

budući da su istražni sudci Regionalnog suda u Parizu zatražili ukidanje zastupničkog imuniteta zastupnici Marie-Christine Boutonnet kako bi je saslušali u vezi s kaznenim djelom za koje se sumnjiči;

| Β. | budući da, u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom teritoriju svoje države imaju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u nacionalnom parlamentu te države; |
| --- | --- |

Β.

budući da, u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom teritoriju svoje države imaju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u nacionalnom parlamentu te države;

| C. | budući da se u članku 26. francuskog Ustava navodi da „bez odobrenja predsjedništva doma Parlamenta čiji je član, nijedan zastupnik Parlamenta ne smije biti uhićen zbog kaznenog djela ili prekršaja, niti mu smije biti određena mjera lišavanja ili ograničavanja slobode; to odobrenje nije potrebno u slučaju kada je zastupnik zatečen u počinjenju teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela ili ako je pravomoćno osuđen”; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 26. francuskog Ustava navodi da „bez odobrenja predsjedništva doma Parlamenta čiji je član, nijedan zastupnik Parlamenta ne smije biti uhićen zbog kaznenog djela ili prekršaja, niti mu smije biti određena mjera lišavanja ili ograničavanja slobode; to odobrenje nije potrebno u slučaju kada je zastupnik zatečen u počinjenju teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela ili ako je pravomoćno osuđen”;

| D. | budući da istražni sudci smatraju da istraga provedena tijekom preliminarnog postupka i sudska istraga upućuju na to da bi početne sumnje Europskog parlamenta u vezi s nekolicinom parlamentarnih asistenata zastupnika u Europskom parlamentu pridruženih stranci Nacionalna fronta (fr. Front National) mogle biti opravdane; |
| --- | --- |

D.

budući da istražni sudci smatraju da istraga provedena tijekom preliminarnog postupka i sudska istraga upućuju na to da bi početne sumnje Europskog parlamenta u vezi s nekolicinom parlamentarnih asistenata zastupnika u Europskom parlamentu pridruženih stranci Nacionalna fronta (fr. Front National) mogle biti opravdane;

| E. | budući da se pokazalo, naročito, da je u planu radnih mjesta Nacionalne fronte objavljenom u veljači 2015. navedeno 15 zastupnika u Europskom parlamentu, 21 lokalni parlamentarni asistent i 5 akreditiranih parlamentarnih asistenata; budući da je određeni broj parlamentarnih asistenata izjavio da je njihovo mjesto rada u sjedištu stranke Nacionalna fronta u Nanterreu, a u nekim se slučajevima navodi da su ondje zaposleni na puno radno vrijeme; budući da su u većini ugovora o radu parlamentarnih asistenata opisane jednake, opće zadaće, bez ikakvih detalja; |
| --- | --- |

E.

budući da se pokazalo, naročito, da je u planu radnih mjesta Nacionalne fronte objavljenom u veljači 2015. navedeno 15 zastupnika u Europskom parlamentu, 21 lokalni parlamentarni asistent i 5 akreditiranih parlamentarnih asistenata; budući da je određeni broj parlamentarnih asistenata izjavio da je njihovo mjesto rada u sjedištu stranke Nacionalna fronta u Nanterreu, a u nekim se slučajevima navodi da su ondje zaposleni na puno radno vrijeme; budući da su u većini ugovora o radu parlamentarnih asistenata opisane jednake, opće zadaće, bez ikakvih detalja;

| F. | budući da su tijekom istraga otkrivene tri situacije koje su ukazivale na to da je mala vjerojatnost da su dotični asistenti zaista obavljali dužnosti povezane s Europskim parlamentom:






  — | ugovori o radu asistenata u Europskom parlamentu bili su sklopljeni između dvaju ugovora o radu za Nacionalnu frontu, |
| --- | --- | --- |

F.

budući da su tijekom istraga otkrivene tri situacije koje su ukazivale na to da je mala vjerojatnost da su dotični asistenti zaista obavljali dužnosti povezane s Europskim parlamentom:

—

ugovori o radu asistenata u Europskom parlamentu bili su sklopljeni između dvaju ugovora o radu za Nacionalnu frontu,

| — | ugovori o radu za Europski parlament asistenata u Europskom parlamentu i ugovori o radu za Nacionalnu frontu tekli su istovremeno, |
| --- | --- |

—

ugovori o radu za Europski parlament asistenata u Europskom parlamentu i ugovori o radu za Nacionalnu frontu tekli su istovremeno,

| — | ugovori o radu za Nacionalnu frontu sklopljeni su i počeli su teći neposredno nakon razdoblja obuhvaćenih ugovorima o radu asistenata u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

—

ugovori o radu za Nacionalnu frontu sklopljeni su i počeli su teći neposredno nakon razdoblja obuhvaćenih ugovorima o radu asistenata u Europskom parlamentu;

| G. | budući da je tijekom pretrage sjedišta Nacionalne fronte u veljači 2016. u uredu rizničara Nacionalne fronte zaplijenjen niz dokumenata koji svjedoče o želji te stranke da ostvari „uštede” zahvaljujući tomu što Europski parlament pokriva troškove za zaposlenike te stranke koji rade u svojstvu parlamentarnih asistenata; |
| --- | --- |

G.

budući da je tijekom pretrage sjedišta Nacionalne fronte u veljači 2016. u uredu rizničara Nacionalne fronte zaplijenjen niz dokumenata koji svjedoče o želji te stranke da ostvari „uštede” zahvaljujući tomu što Europski parlament pokriva troškove za zaposlenike te stranke koji rade u svojstvu parlamentarnih asistenata;

| H. | budući da istražni suci smatraju da je nužno saslušati objašnjenja Marie-Christine Boutonnet u vezi s financijskim sredstvima primljenim preko ugovora određenog imenovanog parlamentarnog asistenta; budući da je taj asistent 6. ožujka 2017. optužen za prikrivanje zlouporabe povjerenja u razdoblju između rujna 2014. i veljače 2015.; budući da se dotični asistent tijekom ispitivanja od strane dvaju istražnih sudaca pozvao na pravo na obranu šutnjom; |
| --- | --- |

H.

budući da istražni suci smatraju da je nužno saslušati objašnjenja Marie-Christine Boutonnet u vezi s financijskim sredstvima primljenim preko ugovora određenog imenovanog parlamentarnog asistenta; budući da je taj asistent 6. ožujka 2017. optužen za prikrivanje zlouporabe povjerenja u razdoblju između rujna 2014. i veljače 2015.; budući da se dotični asistent tijekom ispitivanja od strane dvaju istražnih sudaca pozvao na pravo na obranu šutnjom;

| I. | budući da se Marie-Christine Boutonnet nije odazvala na pozive istražitelja i istražnih sudaca koji su joj upućeni kako bi se utvrdilo treba li biti optužena za zlouporabu povjerenja u razdoblju između rujna 2014. i veljače 2015.; |
| --- | --- |

I.

budući da se Marie-Christine Boutonnet nije odazvala na pozive istražitelja i istražnih sudaca koji su joj upućeni kako bi se utvrdilo treba li biti optužena za zlouporabu povjerenja u razdoblju između rujna 2014. i veljače 2015.;

| J. | budući da se čini da je Marie-Christine Boutonnet u međuvremenu bila saslušana pred istražnim sudcima u Parizu; |
| --- | --- |

J.

budući da se čini da je Marie-Christine Boutonnet u međuvremenu bila saslušana pred istražnim sudcima u Parizu;

| K. | budući da je bez obzira na to primjereno ukinuti imunitet dotičnoj zastupnici jer samo Parlament ima pravo na ukidanje imuniteta zastupniku; |
| --- | --- |

K.

budući da je bez obzira na to primjereno ukinuti imunitet dotičnoj zastupnici jer samo Parlament ima pravo na ukidanje imuniteta zastupniku;

| L. | budući da je utemeljenost zahtjeva za ukidanje imuniteta očigledna i da nema dokaza koji upućuju na fumus persecutionis, osobito s obzirom na činjenicu da su u tijeku postupci na temelju sličnih optužbi protiv zastupnika drugih klubova zastupnika i drugih nacionalnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da je utemeljenost zahtjeva za ukidanje imuniteta očigledna i da nema dokaza koji upućuju na fumus persecutionis, osobito s obzirom na činjenicu da su u tijeku postupci na temelju sličnih optužbi protiv zastupnika drugih klubova zastupnika i drugih nacionalnosti;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Marie-Christine Boutonnet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Francuske republike i Marie-Christine Boutonnet. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak 12. rujna 2017.

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/157 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/157

---

P8_TA(2017)0318

Imenovanje Simona Busuttila za člana odbora osnovanog u skladu s člankom 255. UFEU-a

Odluka Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. kojom se predlaže imenovanje Simona Busuttila za člana odbora osnovanog u skladu s člankom 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (2017/2132(INS))

(2018/C 337/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir drugi stavak članka 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi stavak članka 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 120. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 120. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odbora za pravna pitanja (B8-0503/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odbora za pravna pitanja (B8-0503/2017),

| A. | budući da Simon Busuttil ispunjava uvjete utvrđene drugim stavkom članka 255. UFEU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da Simon Busuttil ispunjava uvjete utvrđene drugim stavkom članka 255. UFEU-a;

| 1. | predlaže da se Simon Busuttil imenuje za člana odbora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi predsjedniku Suda Europske unije. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/158 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/158

---

P8_TA(2017)0319

Sporazum između EU-a i Islanda o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Islanda o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (11782/2016 – C8-0123/2017 – 2016/0252(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 337/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11782/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11782/2016),

| — | uzimajući u obzir Nacrt Sporazuma između Europske unije i Islanda o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (12124/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Sporazuma između Europske unije i Islanda o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (12124/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0123/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0123/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0254/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0254/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Islanda. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/159 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/159

---

P8_TA(2017)0320

Sporazum između EU-a i Islanda o dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Islanda o dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 337/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12146/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12146/2016),

| — | uzimajući u obzir Nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Islanda o dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode (12147/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Islanda o dodatnim trgovinskim povlasticama za poljoprivredne proizvode (12147/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0129/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0129/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0256/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0256/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Islanda. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/160 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/160

---

P8_TA(2017)0325

Stavljanje izvan snage zastarjelih uredbi o sektoru prijevoza tereta unutarnjim plovnim putovima i sektoru cestovnog prijevoza tereta ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89 te uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0745), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0745),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0501/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0501/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 5. srpnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 5. srpnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0228/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0228/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 209, 30.6.2017., str. 58.

---

P8_TC1-COD(2016)0368

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/1952.)

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/161

---

P8_TA(2017)0326

Promicanje internetske povezivosti u lokalnim zajednicama ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 u pogledu promicanja internetske povezivosti u lokalnim zajednicama (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0589),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0378/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0378/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje švedskog Parlamenta podneseno okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje švedskog Parlamenta podneseno okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. siječnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. siječnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. veljače 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. veljače 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj (A8-0181/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj (A8-0181/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 125, 21.4.2017., str. 69.

(2)  SL C 207, 30.6.2017., str. 87.

---

P8_TC1-COD(2016)0287

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 u pogledu promicanja internetske povezivosti u lokalnim zajednicama

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/1953.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJEĆA I KOMISIJE

Europski parlament, Vijeće i Komisija slažu se da bi inicijativa WiFi4EU trebala imati znatan učinak i biti prilagodljiva. U tu svrhu ističu da bi Komisija, ako se povećanje financijske omotnice za provedbu Instrumenta za povezivanje Europe u telekomunikacijskom sektoru s 25 000 000 EUR na 50 000 000 EUR ne može osigurati u potpunosti, mogla predložiti preraspodjele u okviru te omotnice kako bi olakšala ukupno financiranje od 120 000 000 EUR za promicanje internetske povezivosti u lokalnim zajednicama.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/164

---

P8_TA(2017)0327

Mjere zaštite sigurnosti opskrbe plinom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0052), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0052),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0035/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja austrijskog Saveznog vijeća i bugarske Nacionalne skupštine, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja austrijskog Saveznog vijeća i bugarske Nacionalne skupštine, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 10. svibnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 10. svibnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za regionalni razvoj (A8-0310/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za regionalni razvoj (A8-0310/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 487, 28.12.2016., str. 70.

---

P8_TC1-COD(2016)0030

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/1938).)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE U VEZI S ČLANKOM 16. UREDBE

Komisija pozdravlja mehanizme suradnje utvrđene u članku 16. predložene Uredbe. kao važan alat za jamčenje dosljednosti planova prevencije i interventnih planova s ugovornim strankama Energetske zajednice.

Komisija naglašava važnost učinkovitog osiguravanja da ugovorne stranke Energetske zajednice ne poduzimaju mjere koje bi mogle nepovoljno utjecati na stanje sigurnosti opskrbe u EU-u i njegovim državama članicama i obrnuto.

U tom će smislu Komisija, ne dovodeći u pitanje svoj početni prijedlog od 16. veljače 2016., u dogledno vrijeme razmotriti predlaganje Vijeću preporuke u okviru članka 218. UFEU-a za pregovore o izmjenama Ugovora o Energetskoj zajednici s ciljem uspostave primjerenog pravnog okvira i mehanizama kojima bi se omogućila primjena određenih odredbi te uredbe i ostalih relevantnih dijelova pravne stečevine EU-a u području energetike između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i ugovornih stranaka Energetske zajednice s druge strane, u cilju učinkovite provedbe okvira za povećanu sigurnost opskrbe plinom.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/167

---

P8_TA(2017)0329

Pristupanje EU-a Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE))

(2018/C 337/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (COM(2016)0109),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, koja je 11. svibnja 2011. otvorena za potpisivanje u Istanbulu (dalje u tekstu: „Istanbulska konvencija”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, koja je 11. svibnja 2011. otvorena za potpisivanje u Istanbulu (dalje u tekstu: „Istanbulska konvencija”),

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8., 19., 157. i 216. te članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8., 19., 157. i 216. te članak 218. stavak 6. drugi podstavak točku (a),

| — | uzimajući u obzir članke 21., 23., 24., 25. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21., 23., 24., 25. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.),

| — | uzimajući u obzir odredbe pravnih instrumenata UN-a u području ljudskih prava, pogotovo onih koji se tiču prava žena, poput Povelje UN-a, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvencije o suzbijanju trgovine ljudima i iskorištavanja prostitucije drugih, Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezina Fakultativnog protokola, Konvencije protiv mučenja i ostalog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvencije o statusu izbjeglica te načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja iz 1951. i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe pravnih instrumenata UN-a u području ljudskih prava, pogotovo onih koji se tiču prava žena, poput Povelje UN-a, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvencije o suzbijanju trgovine ljudima i iskorištavanja prostitucije drugih, Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezina Fakultativnog protokola, Konvencije protiv mučenja i ostalog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvencije o statusu izbjeglica te načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja iz 1951. i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kojoj je EU stranka, uključujući i zaključna opažanja Odbora Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom iz 2015. kojima se EU poziva na pristupanje Istanbulskoj konvenciji kako bi se na taj način žene i djevojčice s invaliditetom zaštitilo od nasilja; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kojoj je EU stranka, uključujući i zaključna opažanja Odbora Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom iz 2015. kojima se EU poziva na pristupanje Istanbulskoj konvenciji kako bi se na taj način žene i djevojčice s invaliditetom zaštitilo od nasilja;

| — | uzimajući u obzir izvješće Parlamenta o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom kojim se EU poziva da postane potpisnik Istanbulske konvencije kao daljnji korak u borbi protiv nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Parlamenta o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom kojim se EU poziva da postane potpisnik Istanbulske konvencije kao daljnji korak u borbi protiv nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom;

| — | uzimajući u obzir opću napomenu o članku 6. („žene i djevojčice s invaliditetom”) Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom koju je Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom donio 26. kolovoza 2016.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opću napomenu o članku 6. („žene i djevojčice s invaliditetom”) Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom koju je Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom donio 26. kolovoza 2016.;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 26. studenog 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (2), od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama novog političkog okvira EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (3) te od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW): uklanjanje i prevencija svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 26. studenog 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (2), od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama novog političkog okvira EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (3) te od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW): uklanjanje i prevencija svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (5) i procjenu europske dodane vrijednosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (5) i procjenu europske dodane vrijednosti,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (6),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za ravnopravnost spolova (2011. – 2020.) koji je u ožujku 2011. usvojilo Vijeće Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za ravnopravnost spolova (2011. – 2020.) koji je u ožujku 2011. usvojilo Vijeće Europske unije,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova za razdoblje 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova za razdoblje 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (7),

| — | uzimajući u obzir izjavu o jednakosti spolova trija predsjedatelja EU-a (Nizozemska, Slovačka i Malta) od 7. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o jednakosti spolova trija predsjedatelja EU-a (Nizozemska, Slovačka i Malta) od 7. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (9) i Uredbu (EU) br. 606/2013 od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (9) i Uredbu (EU) br. 606/2013 od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (11) i Direktivu 2011/93/EU od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (11) i Direktivu 2011/93/EU od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada i Direktivu 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga, koje definiraju i osuđuju uznemiravanje i seksualno uznemiravanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada i Direktivu 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga, koje definiraju i osuđuju uznemiravanje i seksualno uznemiravanje,

| — | uzimajući u obzir plan Komisije o mogućem pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji, objavljen u listopadu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan Komisije o mogućem pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji, objavljen u listopadu 2015.,

| — | uzimajući u obzir treće tromjesečno izvješće o radu povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 16. studenog 2016. u vezi s definicijom rodno utemeljenog nasilja u Istanbulskoj konvenciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treće tromjesečno izvješće o radu povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 16. studenog 2016. u vezi s definicijom rodno utemeljenog nasilja u Istanbulskoj konvenciji,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjedništva, Europske komisije i Europskog parlamenta u kojoj se traži brzi pristup EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama, a koja je donesena 3. veljače 2017. na Malti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjedništva, Europske komisije i Europskog parlamenta u kojoj se traži brzi pristup EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama, a koja je donesena 3. veljače 2017. na Malti,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (13) i Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (13) i Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (14),

| — | uzimajući u obzir 2016. provedeno ispitivanje Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja naslovljeno „Znanje i vještine: uloga samoobrane u sprečavanju nasilja nad ženama”, posebno u smislu doprinosa obuke u području samoobrane provedbi članka 12. Istanbulske konvencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 2016. provedeno ispitivanje Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja naslovljeno „Znanje i vještine: uloga samoobrane u sprečavanju nasilja nad ženama”, posebno u smislu doprinosa obuke u području samoobrane provedbi članka 12. Istanbulske konvencije,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za ženska prava i jednakost spolova u skladu s člankom 55. Poslovnika |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za ženska prava i jednakost spolova u skladu s člankom 55. Poslovnika

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0266/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0266/2017),

| A. | budući da je ravnopravnost spolova jedna od temeljnih vrijednosti EU-a; budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te da se treba potpuno poštovati, promicati i primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i svakodnevnom životu; budući da, prema Indeksu rodne ravnopravnosti, ni jedna država članica EU-a još nije potpuno ostvarila jednakost žena i muškaraca; budući da je rodno uvjetovano nasilje i uzrok i posljedica neravnopravnosti žena i muškaraca; |
| --- | --- |

A.

budući da je ravnopravnost spolova jedna od temeljnih vrijednosti EU-a; budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te da se treba potpuno poštovati, promicati i primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i svakodnevnom životu; budući da, prema Indeksu rodne ravnopravnosti, ni jedna država članica EU-a još nije potpuno ostvarila jednakost žena i muškaraca; budući da je rodno uvjetovano nasilje i uzrok i posljedica neravnopravnosti žena i muškaraca;

| B. | budući da su moderni oblici ropstva i trgovine ljudima, koji uglavnom utječu na žene, i dalje prisutni u EU-u; |
| --- | --- |

B.

budući da su moderni oblici ropstva i trgovine ljudima, koji uglavnom utječu na žene, i dalje prisutni u EU-u;

| C. | budući da države članice moraju priznati da je pojava nasilja propust društva da ispuni svoju primarnu odgovornost zaštite i da je jedino preostalo sredstvo primjena reaktivnih mjera kao što su naknade za žrtve i progon kriminalaca; |
| --- | --- |

C.

budući da države članice moraju priznati da je pojava nasilja propust društva da ispuni svoju primarnu odgovornost zaštite i da je jedino preostalo sredstvo primjena reaktivnih mjera kao što su naknade za žrtve i progon kriminalaca;

| D. | budući da EU u suradnji s državama članicama mora poduzeti sve potrebne mjere za promicanje i zaštitu prava svih žena i djevojčica na život bez nasilja, i fizičkog i psihološkog, i u javnoj i u privatnoj sferi; |
| --- | --- |

D.

budući da EU u suradnji s državama članicama mora poduzeti sve potrebne mjere za promicanje i zaštitu prava svih žena i djevojčica na život bez nasilja, i fizičkog i psihološkog, i u javnoj i u privatnoj sferi;

| E. | budući da se rodno uvjetovano nasilje ne bi smjelo olako shvaćati ili smatrati pitanjem koje se može odgoditi i rješavati kasnije s obzirom na to da utječe na više od 250 milijuna žena i djevojčica samo u EU-u te da ono ima snažan učinak na društvo, s obzirom na to da prijetnja sigurnosti polovice stanovništva povećava strah i polarizaciju te doprinosi stresu i mentalnim oboljenjima; budući da Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) procjenjuje da seksualno nasilje stvara društvu EU-a godišnji trošak od 226 milijardi EUR; |
| --- | --- |

E.

budući da se rodno uvjetovano nasilje ne bi smjelo olako shvaćati ili smatrati pitanjem koje se može odgoditi i rješavati kasnije s obzirom na to da utječe na više od 250 milijuna žena i djevojčica samo u EU-u te da ono ima snažan učinak na društvo, s obzirom na to da prijetnja sigurnosti polovice stanovništva povećava strah i polarizaciju te doprinosi stresu i mentalnim oboljenjima; budući da Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) procjenjuje da seksualno nasilje stvara društvu EU-a godišnji trošak od 226 milijardi EUR;

| F. | budući da je nasilje nad ženama (15) i rodno utemeljeno nasilje, i fizičko i psihološko, raširena pojava unutar EU-a i da ga treba shvaćati kao ekstreman oblik diskriminacije i kršenja ljudskih prava koji utječe na žene svih društvenih slojeva neovisno o dobi, obrazovanju, prihodima, društvenom položaju i zemlji podrijetla ili prebivališta te predstavlja ozbiljnu prepreku jednakosti muškaraca i žena u ekonomskom i političkom smislu; budući da su potrebne daljnje mjere kako bi se potaknulo žene koje su žrtve nasilja da prijave što se dogodilo i potraže pomoć te kako bi se zajamčilo da te žene prime odgovarajuću pomoć u skladu s njihovim potrebama, da ih se informira o njihovim pravima te da dobiju pristupu pravosuđu kako bi se počinitelje kazneno gonilo; |
| --- | --- |

F.

budući da je nasilje nad ženama (15) i rodno utemeljeno nasilje, i fizičko i psihološko, raširena pojava unutar EU-a i da ga treba shvaćati kao ekstreman oblik diskriminacije i kršenja ljudskih prava koji utječe na žene svih društvenih slojeva neovisno o dobi, obrazovanju, prihodima, društvenom položaju i zemlji podrijetla ili prebivališta te predstavlja ozbiljnu prepreku jednakosti muškaraca i žena u ekonomskom i političkom smislu; budući da su potrebne daljnje mjere kako bi se potaknulo žene koje su žrtve nasilja da prijave što se dogodilo i potraže pomoć te kako bi se zajamčilo da te žene prime odgovarajuću pomoć u skladu s njihovim potrebama, da ih se informira o njihovim pravima te da dobiju pristupu pravosuđu kako bi se počinitelje kazneno gonilo;

| G. | budući da je prema izvješću Agencije Europske unije za temeljna prava naslovljenom „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, koje je objavljeno u ožujku 2014., jedna trećina svih žena u Europi doživjela fizičko ili seksualno nasilje barem jedanput tijekom svoje odrasle dobi, da je 20 % žena doživjelo uznemiravanje na internetu, da je svaka dvadeseta žena bila silovana, a više od jedne desetine njih pretrpjelo je seksualno nasilje koje je uključivalo upotrebu sile; |
| --- | --- |

G.

budući da je prema izvješću Agencije Europske unije za temeljna prava naslovljenom „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, koje je objavljeno u ožujku 2014., jedna trećina svih žena u Europi doživjela fizičko ili seksualno nasilje barem jedanput tijekom svoje odrasle dobi, da je 20 % žena doživjelo uznemiravanje na internetu, da je svaka dvadeseta žena bila silovana, a više od jedne desetine njih pretrpjelo je seksualno nasilje koje je uključivalo upotrebu sile;

| H. | budući da je svaka deseta žena doživjela seksualno uznemiravanje ili uhođenje putem novih tehnologija te da je 75 % žena na višim razinama donošenja odluka doživjelo seksualno uznemiravanje; budući da to dokazuje da nijedna žena ili djevojčica, neovisno o dobi i položaju, nije sigurna od izloženosti seksualnom nasilju; |
| --- | --- |

H.

budući da je svaka deseta žena doživjela seksualno uznemiravanje ili uhođenje putem novih tehnologija te da je 75 % žena na višim razinama donošenja odluka doživjelo seksualno uznemiravanje; budući da to dokazuje da nijedna žena ili djevojčica, neovisno o dobi i položaju, nije sigurna od izloženosti seksualnom nasilju;

| I. | budući da je potrebno poduzeti mjere kako bi se suzbila pojava rodno uvjetovanog nasilja na internetu, uključujući zlostavljanja, uznemiravanja i zastrašivanja, posebno mladih žena i djevojčica te LGBTI osoba; |
| --- | --- |

I.

budući da je potrebno poduzeti mjere kako bi se suzbila pojava rodno uvjetovanog nasilja na internetu, uključujući zlostavljanja, uznemiravanja i zastrašivanja, posebno mladih žena i djevojčica te LGBTI osoba;

| J. | budući da građani i stanovnici Uniji nisu jednako zaštićeni od rodno uvjetovanog nasilja zbog nepostojanja strategije na europskoj razini, što se odnosi i na zakonodavne akte, te zbog razlika u politikama i zakonodavstvu u državama članicama, među ostalim, u pogledu definicije kaznenih djela i područja primjene zakonodavstva, te su stoga i dalje izloženi nasilju; budući da unutar EU-a postoje razlike u pogledu informiranja, prava, pružanja potpore te pristupa skloništima i njihove rasprostranjenosti; |
| --- | --- |

J.

budući da građani i stanovnici Uniji nisu jednako zaštićeni od rodno uvjetovanog nasilja zbog nepostojanja strategije na europskoj razini, što se odnosi i na zakonodavne akte, te zbog razlika u politikama i zakonodavstvu u državama članicama, među ostalim, u pogledu definicije kaznenih djela i područja primjene zakonodavstva, te su stoga i dalje izloženi nasilju; budući da unutar EU-a postoje razlike u pogledu informiranja, prava, pružanja potpore te pristupa skloništima i njihove rasprostranjenosti;

| K. | budući da je nasilje nad ženama povezano s nejednakom raspodjelom moći između muškaraca i žena, sa seksizmom i rodnim stereotipima, koji su doveli do muške dominacije nad ženama i diskriminacije žena te do sprečavanja punog napredovanja žena; |
| --- | --- |

K.

budući da je nasilje nad ženama povezano s nejednakom raspodjelom moći između muškaraca i žena, sa seksizmom i rodnim stereotipima, koji su doveli do muške dominacije nad ženama i diskriminacije žena te do sprečavanja punog napredovanja žena;

| L. | budući da nasilje nad ženama pridonosi daljnjem postojanju rodno uvjetovanih nejednakosti time što žrtvama otežava pristup zapošljavanju, što negativno utječe na njihovu financijsku neovisnost i gospodarstvo općenito; |
| --- | --- |

L.

budući da nasilje nad ženama pridonosi daljnjem postojanju rodno uvjetovanih nejednakosti time što žrtvama otežava pristup zapošljavanju, što negativno utječe na njihovu financijsku neovisnost i gospodarstvo općenito;

| M. | budući da je ekonomska ovisnost o počinitelju važan razlog zašto žene ne prijavljuju seksualno nasilje; |
| --- | --- |

M.

budući da je ekonomska ovisnost o počinitelju važan razlog zašto žene ne prijavljuju seksualno nasilje;

| N. | budući da izrazito siromaštvo povećava rizik od nasilja i drugih oblika iskorištavanja koji ometaju puno sudjelovanje žena u svim područjima života i postizanje jednakosti spolova; |
| --- | --- |

N.

budući da izrazito siromaštvo povećava rizik od nasilja i drugih oblika iskorištavanja koji ometaju puno sudjelovanje žena u svim područjima života i postizanje jednakosti spolova;

| O. | budući da se mora poduzeti više napora kako bi se olakšalo i potaknulo sudjelovanje žena u politici, društvu i gospodarstvu te kako bi se povećala vidljivost žena na vodećim položajima u svrhu borbe protiv objektifikacije i kulture rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

O.

budući da se mora poduzeti više napora kako bi se olakšalo i potaknulo sudjelovanje žena u politici, društvu i gospodarstvu te kako bi se povećala vidljivost žena na vodećim položajima u svrhu borbe protiv objektifikacije i kulture rodno uvjetovanog nasilja;

| P. | budući da se Istanbulskom konvencijom propisuje da se sve njezine odredbe, osobito mjere za zaštitu prava žrtava, moraju zajamčiti bez diskriminacije „na bilo kojoj osnovi, kao što su spol, rod, rasa, boja kože, jezik, vjera, političko ili drugo uvjerenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, pripadnost nacionalnim manjinama, imovinsko stanje, rođenje, seksualna orijentacija, rodni identitet, dob, zdravstveno stanje, invaliditet, bračno stanje, migrantski, izbjeglički ili drugi status”; |
| --- | --- |

P.

budući da se Istanbulskom konvencijom propisuje da se sve njezine odredbe, osobito mjere za zaštitu prava žrtava, moraju zajamčiti bez diskriminacije „na bilo kojoj osnovi, kao što su spol, rod, rasa, boja kože, jezik, vjera, političko ili drugo uvjerenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, pripadnost nacionalnim manjinama, imovinsko stanje, rođenje, seksualna orijentacija, rodni identitet, dob, zdravstveno stanje, invaliditet, bračno stanje, migrantski, izbjeglički ili drugi status”;

| Q. | budući da postoji 1,5 do 10 puta veća vjerojatnost da će žene s invaliditetom biti izložene rodno uvjetovanom nasilju te da je tim ženama zbog toga što se nalaze u situaciji ovisnosti još teže prijaviti nasilje; budući da žene i djevojčice s invaliditetom nisu homogena skupina već tu skupina čine žene različitih položaja, životnih situacija i s različitim tipovima invaliditeta, kao što su tjelesne, psihosocijalne, intelektualne ili osjetilne teškoće koje mogu, ali ne moraju podrazumijevati funkcionalna ograničenja; budući da se Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom zahtijeva da države potpisnice Konvencije poduzmu mjere kako bi osigurale da žene s invaliditetom u cijelosti i ravnopravno uživaju u svim ljudskim pravima i temeljnim slobodama; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji 1,5 do 10 puta veća vjerojatnost da će žene s invaliditetom biti izložene rodno uvjetovanom nasilju te da je tim ženama zbog toga što se nalaze u situaciji ovisnosti još teže prijaviti nasilje; budući da žene i djevojčice s invaliditetom nisu homogena skupina već tu skupina čine žene različitih položaja, životnih situacija i s različitim tipovima invaliditeta, kao što su tjelesne, psihosocijalne, intelektualne ili osjetilne teškoće koje mogu, ali ne moraju podrazumijevati funkcionalna ograničenja; budući da se Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom zahtijeva da države potpisnice Konvencije poduzmu mjere kako bi osigurale da žene s invaliditetom u cijelosti i ravnopravno uživaju u svim ljudskim pravima i temeljnim slobodama;

| R. | budući da neke skupine žena i djevojčica, kao što su migrantice, izbjeglice i tražiteljice azila, žene i djevojčice s invaliditetom, žene pripadnice zajednice LGBTI, Romkinje, izložene riziku od višestruke diskriminacije i stoga su u još većoj opasnosti da budu izložene nasilju koje je motivirano seksizmom u kombinaciji s rasizmom, ksenofobijom, homofobijom, transfobijom i interfobijom, kao i diskriminacijom na temelju dobi, invaliditeta, etničkog podrijetla ili vjeroispovijesti; budući da se žene u Europi suočavaju s isprepletenim i višestrukim oblicima diskriminacije koja ih sprečava u pristupanju pravosuđu, pomoći i službama zaštite te u uživanju njihovih temeljnih prava; budući da je ženama pri provedbi mjera zaštite potrebno omogućiti specijalizirane usluge potpore; |
| --- | --- |

R.

budući da neke skupine žena i djevojčica, kao što su migrantice, izbjeglice i tražiteljice azila, žene i djevojčice s invaliditetom, žene pripadnice zajednice LGBTI, Romkinje, izložene riziku od višestruke diskriminacije i stoga su u još većoj opasnosti da budu izložene nasilju koje je motivirano seksizmom u kombinaciji s rasizmom, ksenofobijom, homofobijom, transfobijom i interfobijom, kao i diskriminacijom na temelju dobi, invaliditeta, etničkog podrijetla ili vjeroispovijesti; budući da se žene u Europi suočavaju s isprepletenim i višestrukim oblicima diskriminacije koja ih sprečava u pristupanju pravosuđu, pomoći i službama zaštite te u uživanju njihovih temeljnih prava; budući da je ženama pri provedbi mjera zaštite potrebno omogućiti specijalizirane usluge potpore;

| S. | budući da se nasilje nad ženama, uključujući i nasilje u obitelji, prečesto smatra privatnim pitanjem i suviše se lako tolerira; budući da je ono zapravo sustavno kršenje temeljnih prava i teško kazneno djelo koje kao takvo mora biti kažnjeno; budući da se nekažnjivost mora zaustaviti na način da se zajamči da se počinitelji kazneno gone te da se ženama i djevojčicama koje su preživjele nasilje unutar pravosudnog sustava pruži odgovarajuća pomoć i priznanje kako bi se prekinuo začarani krug šutnje i usamljenosti žena i djevojčica koje su bile žrtve nasilja, neovisno o njihovom porijeklu ili društvenom statusu; |
| --- | --- |

S.

budući da se nasilje nad ženama, uključujući i nasilje u obitelji, prečesto smatra privatnim pitanjem i suviše se lako tolerira; budući da je ono zapravo sustavno kršenje temeljnih prava i teško kazneno djelo koje kao takvo mora biti kažnjeno; budući da se nekažnjivost mora zaustaviti na način da se zajamči da se počinitelji kazneno gone te da se ženama i djevojčicama koje su preživjele nasilje unutar pravosudnog sustava pruži odgovarajuća pomoć i priznanje kako bi se prekinuo začarani krug šutnje i usamljenosti žena i djevojčica koje su bile žrtve nasilja, neovisno o njihovom porijeklu ili društvenom statusu;

| T. | budući da među državama članicama postoje znatne kulturne razlike u pogledu vjerojatnosti da će žene prijaviti silovanje ili seksualne napade te da službene statistike u većoj mjeri odražavaju tu činjenicu, a ne stvaran broj silovanja ili seksualnih napada počinjenih u zemlji; |
| --- | --- |

T.

budući da među državama članicama postoje znatne kulturne razlike u pogledu vjerojatnosti da će žene prijaviti silovanje ili seksualne napade te da službene statistike u većoj mjeri odražavaju tu činjenicu, a ne stvaran broj silovanja ili seksualnih napada počinjenih u zemlji;

| U. | budući da je u većini slučajeva ubojstava žena počinitelj njihov suprug, bivši suprug, partner ili bivši partner koji ne prihvaća kraj braka ili veze; |
| --- | --- |

U.

budući da je u većini slučajeva ubojstava žena počinitelj njihov suprug, bivši suprug, partner ili bivši partner koji ne prihvaća kraj braka ili veze;

| V. | budući da je počinitelj rodno uvjetovanog nasilja često osoba koju žrtva već poznaje te da je žrtva često u položaju ovisnosti, zbog čega se povećava strah od prijavljivanja nasilja; |
| --- | --- |

V.

budući da je počinitelj rodno uvjetovanog nasilja često osoba koju žrtva već poznaje te da je žrtva često u položaju ovisnosti, zbog čega se povećava strah od prijavljivanja nasilja;

| W. | budući da su rodni stereotipi i seksizam, uključujući seksistički govor mržnje, koji se javljaju diljem svijeta, na internetu i izvan njega, u javnom i privatnom životu, jedan od temeljnih uzroka svih oblika nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

W.

budući da su rodni stereotipi i seksizam, uključujući seksistički govor mržnje, koji se javljaju diljem svijeta, na internetu i izvan njega, u javnom i privatnom životu, jedan od temeljnih uzroka svih oblika nasilja nad ženama;

| X. | budući da fizičko, spolno ili psihološko nasilje i zlostavljanje imaju ozbiljan utjecaj na žrtve koji može prouzročiti tjelesnu, spolnu, emocionalnu ili psihičku štetu ili ekonomski gubitak; budući da se taj utjecaj proteže i na njihove obitelji i rodbinu te na društvo u cjelini; budući da nasilje ne mora biti izravno usmjereno na djecu da bi se ona smatrala njegovim žrtvama s obzirom na to da je svjedočenje nasilju u obitelji također traumatično; |
| --- | --- |

X.

budući da fizičko, spolno ili psihološko nasilje i zlostavljanje imaju ozbiljan utjecaj na žrtve koji može prouzročiti tjelesnu, spolnu, emocionalnu ili psihičku štetu ili ekonomski gubitak; budući da se taj utjecaj proteže i na njihove obitelji i rodbinu te na društvo u cjelini; budući da nasilje ne mora biti izravno usmjereno na djecu da bi se ona smatrala njegovim žrtvama s obzirom na to da je svjedočenje nasilju u obitelji također traumatično;

| Y. | budući da je u članku 3. Istanbulske konvencije „rodno utemeljeno nasilje” jasno definirano kao „nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene”, dok „rod” označava „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”; |
| --- | --- |

Y.

budući da je u članku 3. Istanbulske konvencije „rodno utemeljeno nasilje” jasno definirano kao „nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene”, dok „rod” označava „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”;

| Z. | budući da, kako bi se smanjio procijenjeni broja neprijavljenih slučajeva, države članice moraju imati dovoljan broj uspostavljenih institucija kako bi se žene osjećale sigurnima i smatrale da mogu prijaviti rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

Z.

budući da, kako bi se smanjio procijenjeni broja neprijavljenih slučajeva, države članice moraju imati dovoljan broj uspostavljenih institucija kako bi se žene osjećale sigurnima i smatrale da mogu prijaviti rodno uvjetovano nasilje;

| AA. | budući da se nasilje nad ženama i rodno utemeljeno nasilje te njihove posljedice može osjetno smanjiti samo kombinacijom politika koje sadrže zakonodavne i nezakonodavne mjere, kao što su infrastrukturna, pravna, pravosudna, kulturna, obrazovna, socijalna i zdravstvena djelovanja, i mjera kojima bi se žrtvama olakšao pristup smještaju i zapošljavanju, među kojima su pružanje skloništa žrtvama i ravnopravno sudjelovanje žena u svim područjima društva; budući da civilno društvo, a posebno organizacije žena, na važan način pridonose sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja te njihov rad treba prepoznati, poticati i podupirati kako bi mogli obavljati svoju djelatnost na najbolji mogući način; |
| --- | --- |

AA.

budući da se nasilje nad ženama i rodno utemeljeno nasilje te njihove posljedice može osjetno smanjiti samo kombinacijom politika koje sadrže zakonodavne i nezakonodavne mjere, kao što su infrastrukturna, pravna, pravosudna, kulturna, obrazovna, socijalna i zdravstvena djelovanja, i mjera kojima bi se žrtvama olakšao pristup smještaju i zapošljavanju, među kojima su pružanje skloništa žrtvama i ravnopravno sudjelovanje žena u svim područjima društva; budući da civilno društvo, a posebno organizacije žena, na važan način pridonose sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja te njihov rad treba prepoznati, poticati i podupirati kako bi mogli obavljati svoju djelatnost na najbolji mogući način;

| AB. | budući da je obrazovanje i osposobljavanje djevojčica i žena važna europska vrijednost, temeljno ljudsko pravo i ključan element osnaživanja djevojčica i žena na društvenoj, kulturnoj i profesionalnoj razini te cjelovitog uživanja u svim drugim društvenim, ekonomskim, kulturnim i političkim pravima te, posljedično, sprečavanja nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

AB.

budući da je obrazovanje i osposobljavanje djevojčica i žena važna europska vrijednost, temeljno ljudsko pravo i ključan element osnaživanja djevojčica i žena na društvenoj, kulturnoj i profesionalnoj razini te cjelovitog uživanja u svim drugim društvenim, ekonomskim, kulturnim i političkim pravima te, posljedično, sprečavanja nasilja nad ženama i djevojčicama;

| AC. | budući da samo države mogu pružiti besplatno i obvezno opće obrazovanje koje je neophodan preduvjet kako bi se zajamčile jednake mogućnosti za sve rodove; |
| --- | --- |

AC.

budući da samo države mogu pružiti besplatno i obvezno opće obrazovanje koje je neophodan preduvjet kako bi se zajamčile jednake mogućnosti za sve rodove;

| AD. | budući da se u Istanbulskoj konvenciji ističe važnost promjena u mentalitetu i stavovima kako bi se prekinuo kontinuitet rodno utemeljenog nasilja; budući da je stoga u tom smislu na svim razinama i za osobe svih uzrasta potrebno obrazovanje o ravnopravnosti žena i muškaraca, o nestereotipnim rodnim ulogama i o poštovanju osobnog integriteta; budući da je osposobljavanje za samoobranu jedan od djelotvornih načina za smanjenje viktimizacije i njezinih štetnih učinaka te da se time suzbijaju rodni stereotipovi i osnažuju žene i djevojčice; |
| --- | --- |

AD.

budući da se u Istanbulskoj konvenciji ističe važnost promjena u mentalitetu i stavovima kako bi se prekinuo kontinuitet rodno utemeljenog nasilja; budući da je stoga u tom smislu na svim razinama i za osobe svih uzrasta potrebno obrazovanje o ravnopravnosti žena i muškaraca, o nestereotipnim rodnim ulogama i o poštovanju osobnog integriteta; budući da je osposobljavanje za samoobranu jedan od djelotvornih načina za smanjenje viktimizacije i njezinih štetnih učinaka te da se time suzbijaju rodni stereotipovi i osnažuju žene i djevojčice;

| AE. | budući da će žurno pristupanje svih država članica Istanbulskoj konvenciji znatno pridonijeti pripremi integrirane politike i promicanju međunarodne suradnje u borbi protiv svih oblika nasilja prema ženama; |
| --- | --- |

AE.

budući da će žurno pristupanje svih država članica Istanbulskoj konvenciji znatno pridonijeti pripremi integrirane politike i promicanju međunarodne suradnje u borbi protiv svih oblika nasilja prema ženama;

| AF. | budući da EU u okviru globalnih napora za postizanje ciljeva održivog razvoja mora raditi na jačanju borbe u svrhu suzbijanja rodno uvjetovanog nasilja u svojem susjedstvu i diljem svijeta, uključujući borbu protiv uporabe seksualnog nasilja kao oružja u ratu; |
| --- | --- |

AF.

budući da EU u okviru globalnih napora za postizanje ciljeva održivog razvoja mora raditi na jačanju borbe u svrhu suzbijanja rodno uvjetovanog nasilja u svojem susjedstvu i diljem svijeta, uključujući borbu protiv uporabe seksualnog nasilja kao oružja u ratu;

| AG. | budući da je Istanbulska konvencija mješoviti sporazum koji omogućuje pristupanje EU-a usporedno s pristupanjem država članica; |
| --- | --- |

AG.

budući da je Istanbulska konvencija mješoviti sporazum koji omogućuje pristupanje EU-a usporedno s pristupanjem država članica;

| AH. | budući da su sve države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, no da ju je ratificiralo samo njih 14; budući da pristupanje EU-a Konvenciji države članice ne oslobađa od njezine ratifikacije na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

AH.

budući da su sve države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, no da ju je ratificiralo samo njih 14; budući da pristupanje EU-a Konvenciji države članice ne oslobađa od njezine ratifikacije na nacionalnoj razini;

| AI. | budući da ratifikacija Istanbulske konvencije zahtijeva pravilnu i učinkovitu provedbu i dodjelu odgovarajućih financijskih i ljudskih resursa; |
| --- | --- |

AI.

budući da ratifikacija Istanbulske konvencije zahtijeva pravilnu i učinkovitu provedbu i dodjelu odgovarajućih financijskih i ljudskih resursa;

| 1. | pozdravlja činjenicu da je 4. ožujka 2016. Komisija predložila pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji, odnosno prvom sveobuhvatnom i pravno obvezujućem instrumentu za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja (16) na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja činjenicu da je 13. lipnja 2017. potpisano pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji; žali, međutim, što ograničenja u dvama područjima, u pitanjima povezanima s pravosudnom suradnjom u kaznenim pitanjima te u pitanjima azila i zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, dovode do pravne nesigurnosti u pogledu opsega pristupanja EU-a te pružaju razlog za zabrinutost glede provedbe Konvencije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje sve oblike nasilja nad ženama i žali zbog toga što su žene i djevojčice često izložene nasilju u obitelji, seksualnom uznemiravanju, psihološkom i fizičkom nasilju, uhođenju, seksualnom nasilju, silovanju, prisilnom sklapanju braka, genitalnom sakaćenju žena, prisilnom pobačaju, prisilnoj sterilizaciji, seksualnom iskorištavanju i trgovanju ljudima i drugim vrstama nasilja, što predstavlja ozbiljno kršenje njihovih ljudskih prava i njihova dostojanstva; naglašava da se Istanbulskom konvencijom utvrđuje da kultura, običaji, religija, tradicija i takozvana „čast” ne mogu biti opravdanje ni za jedan čin nasilja nad ženama; osuđuje što je sve više žena i djevojčica koje su žrtve rodno uvjetovanog nasilja na internetu i društvenim mrežama; poziva države članice da donesu konkretne mjere za rješavanje tih novih oblika kaznenih djela, uključujući kaznena djela seksualne iznude, mamljenja, voajerizma i pornografije iz osvete, te da za žrtvama, koje trpe ozbiljne traume koje katkad dovode čak do samoubojstva, pruže zaštitu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučno naglašava da je odbijanje pružanja usluga u vezi sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, uključujući siguran i zakonit pobačaj, jedan od oblika nasilja nad ženama i djevojčicama; naglašava da žene i djevojčice moraju imati kontrolu nad svojim tijelima i svojom seksualnošću; poziva države članice da zajamče sveobuhvatan spolni odgoj, osiguraju ženama pristup planiranju obitelji i cjelokupnom rasponu usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, uključujući moderne metode kontracepcije te siguran i zakonit pobačaj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je u članku 7. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda od 17. srpnja 1998. prisilna trudnoća definirana kao kazneno djelo protiv čovječnosti i oblik rodno uvjetovanog nasilja nad ženama koje predstavlja ozbiljno kršenje ljudskih prava žena i djevojčica i njihova dostojanstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se Istanbulskom konvencijom slijedi cjelovit, sveobuhvatan i koordiniran pristup u kojem su prava žrtava u središtu, na način da se pitanje nasilja nad ženama i djevojčicama te rodno utemeljenog nasilja, uključujući i nasilje u obitelji, rješava iz niza perspektiva mjerama kao što su sprečavanje nasilja, borba protiv diskriminacije, mjere kaznenog prava za borbu protiv nekažnjavanja, zaštita žrtava i pomoć žrtvama, zaštita djece, zaštita tražiteljica azila i žena izbjeglica, bolje prikupljanje podataka i kampanje ili programi za podizanje razine svijesti, među ostalim u suradnji s nacionalnim tijelima za ljudska prava i ravnopravnost spolova, civilnom društvom i nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da se Istanbulskom konvencijom pruža čvrsta osnova za izmjenu socijalnih struktura koje stvaraju, ozakonjuju i pridonose nasilju nad ženama, kao i alati za uvođenje mjera u tu svrhu; naglašava da se u okviru Konvencije prevencija, zaštita i progon rješavaju istodobno (troslojni pristup) te primjenjuje sveobuhvatan i koordiniran pristup koji proizlazi iz načela postupanja s dužnom pažnjom kojim se za države uspostavlja pozitivna obveza da učinkovito reagiraju na svaki čin nasilja (članak 5. Konvencije); |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da će se pristupanjem EU-a omogućiti koherentan europski pravni okvir za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja te za zaštitu i potporu žrtvama u unutarnjim i vanjskim politikama EU-a, kao i bolje praćenje, tumačenje i provedba zakona, programa i fondova EU-a koji su relevantni za Konvenciju te bolje prikupljanje usporedivih i raščlanjivih podataka na razini EU-a; smatra da će EU pristupanjem Konvenciji postati učinkovitiji globalni dionik u području prava žena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahtijeva da Vijeće, Komisija i države članice uzmu u obzir sljedeće preporuke. Potrebno je:






  (a) | snažno potaknuti države članice da ubrzaju pregovore o ratifikaciji i provedbi Istanbulske konvencije; snažno osuditi pokušaje povlačenja mjera koje su već poduzete u provedbi Istanbulske konvencije i u borbi protiv nasilja nad ženama; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

snažno potaknuti države članice da ubrzaju pregovore o ratifikaciji i provedbi Istanbulske konvencije; snažno osuditi pokušaje povlačenja mjera koje su već poduzete u provedbi Istanbulske konvencije i u borbi protiv nasilja nad ženama;

| (b) | zatražiti od Komisije da, u suradnji s Vijećem Europe, odmah pokrene konstruktivan dijalog s Vijećem i državama članicama kako bi se moglo odgovoriti na primjedbe država članica i, posebno, razjasniti netočna tumačenja Istanbulske konvencije u pogledu definicije rodno-uvjetovanog nasilja i definicije roda iz članka 3. točaka (c) i (d) u skladu s općim napomenama povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava; |
| --- | --- |

(b)

zatražiti od Komisije da, u suradnji s Vijećem Europe, odmah pokrene konstruktivan dijalog s Vijećem i državama članicama kako bi se moglo odgovoriti na primjedbe država članica i, posebno, razjasniti netočna tumačenja Istanbulske konvencije u pogledu definicije rodno-uvjetovanog nasilja i definicije roda iz članka 3. točaka (c) i (d) u skladu s općim napomenama povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava;

| (c) | u potpunosti obavještavati Parlament o relevantnim aspektima u svim fazama pregovora kako bi on, u skladu s člankom 218. UFEU-a, mogao na odgovarajući način koristiti prava koja su mu dodijeljena Ugovorima; |
| --- | --- |

(c)

u potpunosti obavještavati Parlament o relevantnim aspektima u svim fazama pregovora kako bi on, u skladu s člankom 218. UFEU-a, mogao na odgovarajući način koristiti prava koja su mu dodijeljena Ugovorima;

| (d) | zajamčiti da, unatoč činjenici da je pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji potpisano, ono bude sveobuhvatno i bez ikakvih ograničenja; |
| --- | --- |

(d)

zajamčiti da, unatoč činjenici da je pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji potpisano, ono bude sveobuhvatno i bez ikakvih ograničenja;

| (e) | zajamčiti da države članice provedu Istanbulsku konvenciju i dodijele odgovarajuće financijske i ljudske resurse za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno utemeljenog nasilja, uključujući i nasilje u obitelji, za osnaživanje žena i djevojčica te za zaštitu i pružanje naknade žrtvama, posebno onima koje žive u područjima u kojima službe zaštite za žrtve ne postoje ili su vrlo ograničene; |
| --- | --- |

(e)

zajamčiti da države članice provedu Istanbulsku konvenciju i dodijele odgovarajuće financijske i ljudske resurse za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno utemeljenog nasilja, uključujući i nasilje u obitelji, za osnaživanje žena i djevojčica te za zaštitu i pružanje naknade žrtvama, posebno onima koje žive u područjima u kojima službe zaštite za žrtve ne postoje ili su vrlo ograničene;

| (f) | tražiti od Komisije da izradi holističku strategiju EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama te rodno uvjetovanog nasilja, koja uključuje sveobuhvatan plan za borbu protiv svih oblika rodne nejednakosti, integrirajući sve napore EU-a za iskorjenjivanje nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

(f)

tražiti od Komisije da izradi holističku strategiju EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama te rodno uvjetovanog nasilja, koja uključuje sveobuhvatan plan za borbu protiv svih oblika rodne nejednakosti, integrirajući sve napore EU-a za iskorjenjivanje nasilja nad ženama;

| (g) | imenovati koordinatora EU-a koji bi djelovao kao predstavnik EU-a u Odboru stranaka Vijeća Europe nakon što EU ratificira Istanbulsku konvenciju; taj bi koordinator bio odgovoran za koordinaciju, provedbu, praćenje i procjenu politika i mjera za sprečavanje i borbu protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

(g)

imenovati koordinatora EU-a koji bi djelovao kao predstavnik EU-a u Odboru stranaka Vijeća Europe nakon što EU ratificira Istanbulsku konvenciju; taj bi koordinator bio odgovoran za koordinaciju, provedbu, praćenje i procjenu politika i mjera za sprečavanje i borbu protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama;

| (h) | zajamčiti potpuno sudjelovanje Parlamenta u procesu praćenja Istanbulske konvencije nakon pristupanja EU-a; brzo postići dogovor o kodeksu ponašanja u smislu suradnje između EU-a i njegovih država članica u pogledu provedbe Konvencije, u čemu bi trebale sudjelovati i organizacije civilnog društva, posebno organizacije za prava žena; |
| --- | --- |

(h)

zajamčiti potpuno sudjelovanje Parlamenta u procesu praćenja Istanbulske konvencije nakon pristupanja EU-a; brzo postići dogovor o kodeksu ponašanja u smislu suradnje između EU-a i njegovih država članica u pogledu provedbe Konvencije, u čemu bi trebale sudjelovati i organizacije civilnog društva, posebno organizacije za prava žena;

| (i) | potaknuti Komisiju i države članice na pripremu praktičnih smjernica i strategija o primjeni Istanbulske konvencije radi olakšavanja neometanog uvođenja i provedbe Konvencije u zemljama koje su je već ratificirale, ali i kako bi se odgovorilo na pitanja onih zemalja koje je još nisu ratificirale i kako bi ih se potaknulo da to učine; |
| --- | --- |

(i)

potaknuti Komisiju i države članice na pripremu praktičnih smjernica i strategija o primjeni Istanbulske konvencije radi olakšavanja neometanog uvođenja i provedbe Konvencije u zemljama koje su je već ratificirale, ali i kako bi se odgovorilo na pitanja onih zemalja koje je još nisu ratificirale i kako bi ih se potaknulo da to učine;

| (j) | osigurati odgovarajuće osposobljavanje, postupke i smjernice za sve osobe koje profesionalno imaju kontakt sa žrtvama svih činova nasilja koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije kako bi se spriječila diskriminacija ili ponovna viktimizacija tijekom sudskih i policijskih postupaka; |
| --- | --- |

(j)

osigurati odgovarajuće osposobljavanje, postupke i smjernice za sve osobe koje profesionalno imaju kontakt sa žrtvama svih činova nasilja koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije kako bi se spriječila diskriminacija ili ponovna viktimizacija tijekom sudskih i policijskih postupaka;

| (k) | zajamčiti preventivne mjere kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ugroženih osoba, kao što su žene s invaliditetom, žene izbjeglice, žrtve dječje dobi, trudnice, žene iz skupine LGBTI i osobe kojima je potrebna dodatna pomoć, što uključuje i ciljane i lako dostupne specijalizirane usluge potpore te odgovarajuću zdravstvenu skrb i siguran smještaj za žene žrtve rodno utemeljenog nasilja i njihovu djecu; |
| --- | --- |

(k)

zajamčiti preventivne mjere kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ugroženih osoba, kao što su žene s invaliditetom, žene izbjeglice, žrtve dječje dobi, trudnice, žene iz skupine LGBTI i osobe kojima je potrebna dodatna pomoć, što uključuje i ciljane i lako dostupne specijalizirane usluge potpore te odgovarajuću zdravstvenu skrb i siguran smještaj za žene žrtve rodno utemeljenog nasilja i njihovu djecu;

| (l) | uzeti u obzir bitne elemente nasilja nad ženama i nasilja u obitelji pri određivanju skrbništva i prava na posjećivanje; pri pružanju zaštite i usluga potpore žrtvama također uzeti u obzir prava i potrebe djece svjedoka; |
| --- | --- |

(l)

uzeti u obzir bitne elemente nasilja nad ženama i nasilja u obitelji pri određivanju skrbništva i prava na posjećivanje; pri pružanju zaštite i usluga potpore žrtvama također uzeti u obzir prava i potrebe djece svjedoka;

| (m) | aktivno promicati promjenu u stavovima i ponašanju te suzbijati seksizam i stereotipne rodne uloge, među ostalim na način da se promiče rodno neutralan jezik, uz ulaganje usklađenih napora za rješavanje ključne uloge medija i oglašavanja u tom području te uz ohrabrivanje svih, uključujući muškarce i dječake, u tome da preuzmu aktivnu ulogu u sprečavanju svih oblika nasilja; pozvati države članice da u tom smislu donesu i provedu aktivne politike za socijalnu uključenost, međukulturni dijalog, obrazovanje u području spola i odnosa, obrazovanje u pogledu ljudskih prava i nediskriminacije, kao i osposobljavanje u području rodne jednakosti za zaposlenike pravosudnih tijela i tijela kaznenog progona; potaknuti države članice da u svom obrazovnom sustavu ukinu sve prepreke istinskoj jednakosti žena i muškaraca i da u potpunosti promiču taj cilj; |
| --- | --- |

(m)

aktivno promicati promjenu u stavovima i ponašanju te suzbijati seksizam i stereotipne rodne uloge, među ostalim na način da se promiče rodno neutralan jezik, uz ulaganje usklađenih napora za rješavanje ključne uloge medija i oglašavanja u tom području te uz ohrabrivanje svih, uključujući muškarce i dječake, u tome da preuzmu aktivnu ulogu u sprečavanju svih oblika nasilja; pozvati države članice da u tom smislu donesu i provedu aktivne politike za socijalnu uključenost, međukulturni dijalog, obrazovanje u području spola i odnosa, obrazovanje u pogledu ljudskih prava i nediskriminacije, kao i osposobljavanje u području rodne jednakosti za zaposlenike pravosudnih tijela i tijela kaznenog progona; potaknuti države članice da u svom obrazovnom sustavu ukinu sve prepreke istinskoj jednakosti žena i muškaraca i da u potpunosti promiču taj cilj;

| (n) | potaknuti države članice da provode politike kojima je cilj izgradnja društva oslobođenog od svih vrsta nasilja te da u tom smislu primjenjuju Istanbulsku konvenciju; |
| --- | --- |

(n)

potaknuti države članice da provode politike kojima je cilj izgradnja društva oslobođenog od svih vrsta nasilja te da u tom smislu primjenjuju Istanbulsku konvenciju;

| (o) | zajamčiti da se proaktivnim mjerama za suzbijanje nasilja uzme u obzir da, iz perspektive roda, veliku većinu počinitelja čine muškarci; potaknuti države članice da za rješenje tog problema primjenjuju taktike za smanjenje nasilja koje su utemeljene na dokazima; |
| --- | --- |

(o)

zajamčiti da se proaktivnim mjerama za suzbijanje nasilja uzme u obzir da, iz perspektive roda, veliku većinu počinitelja čine muškarci; potaknuti države članice da za rješenje tog problema primjenjuju taktike za smanjenje nasilja koje su utemeljene na dokazima;

| (p) | poduzeti nužne mjere u skladu s člancima 60. i 61. Istanbulske konvencije o migraciji i azilu, uzimajući pritom u obzir činjenicu da žene i djevojčice migrantice, bile one na odgovarajući način dokumentirane ili ne, i tražiteljice azila imaju pravo na život bez nasilja, i u javnom i u privatnom životu, te da su one posebno osjetljive na rodno utemeljeno nasilje, vodeći računa o tome da se rodno utemeljeno nasilje, što uključuje i genitalno sakaćenje žena, može smatrati oblikom progona i da žrtve stoga imaju pravo na zaštitu koja se pruža u okviru Konvencije o izbjeglicama iz 1951.; zajamčiti da države članice poštuju rodno osjetljiv pristup u svim postupcima azila i prihvata i da poštuju načelo zabrane prisilnog vraćanja; |
| --- | --- |

(p)

poduzeti nužne mjere u skladu s člancima 60. i 61. Istanbulske konvencije o migraciji i azilu, uzimajući pritom u obzir činjenicu da žene i djevojčice migrantice, bile one na odgovarajući način dokumentirane ili ne, i tražiteljice azila imaju pravo na život bez nasilja, i u javnom i u privatnom životu, te da su one posebno osjetljive na rodno utemeljeno nasilje, vodeći računa o tome da se rodno utemeljeno nasilje, što uključuje i genitalno sakaćenje žena, može smatrati oblikom progona i da žrtve stoga imaju pravo na zaštitu koja se pruža u okviru Konvencije o izbjeglicama iz 1951.; zajamčiti da države članice poštuju rodno osjetljiv pristup u svim postupcima azila i prihvata i da poštuju načelo zabrane prisilnog vraćanja;

| (q) | u relevantnim područjima politika promicati primjenu načela ravnopravnosti spolova pri donošenju proračuna kao mehanizma za sprečavanje i borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja te zajamčiti financijske i druge resurse za pristup pravosuđu za žrtve i osobe koje su preživjele nasilje; |
| --- | --- |

(q)

u relevantnim područjima politika promicati primjenu načela ravnopravnosti spolova pri donošenju proračuna kao mehanizma za sprečavanje i borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja te zajamčiti financijske i druge resurse za pristup pravosuđu za žrtve i osobe koje su preživjele nasilje;

| (r) | u suradnji s Europskim institutom za ravnopravnost spolova (EIGE) poboljšati i promicati prikupljanje relevantnih, raščlanjivih i usporedivih podataka o slučajevima svih vrsta nasilja obuhvaćenih Istanbulskom konvencijom, uključujući podatke raščlanjene po dobi i spolu počinitelja i odnosu između počinitelja i žrtve, kako bi se izgradila zajednička metodologija za uspoređivanje baza podataka i analiza i time omogućilo bolje razumijevanja problema i viša razina osviještenosti, ali i evaluirale i poboljšale mjere država članica u pogledu sprečavanja i borbe protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

(r)

u suradnji s Europskim institutom za ravnopravnost spolova (EIGE) poboljšati i promicati prikupljanje relevantnih, raščlanjivih i usporedivih podataka o slučajevima svih vrsta nasilja obuhvaćenih Istanbulskom konvencijom, uključujući podatke raščlanjene po dobi i spolu počinitelja i odnosu između počinitelja i žrtve, kako bi se izgradila zajednička metodologija za uspoređivanje baza podataka i analiza i time omogućilo bolje razumijevanja problema i viša razina osviještenosti, ali i evaluirale i poboljšale mjere država članica u pogledu sprečavanja i borbe protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja;

| 10. | naglašava da za veću učinkovitost mjera za borbu protiv nasilja nad ženama te mjere trebaju biti popraćene aktivnostima kojima se rješavaju rodno uvjetovane ekonomske nejednakosti i promiče financijska neovisnost žena; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da predloži zakonodavni akt za potporu državama članicama u sprečavanju i suzbijanju svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama kao i rodno utemeljenog nasilja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Vijeće da aktivira prijelaznu klauzulu donošenjem jednoglasne odluke o utvrđivanju nasilja nad ženama i djevojčicama (i drugih oblika rodno utemeljenog nasilja) kao područja kriminaliteta iz članka 83. stavka 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da revidira Okvirnu odluku EU-a o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kazneno-pravnim sredstvima koja je trenutačno na snazi na način da u nju uključe seksizam, kaznena djela motivirana predrasudama i poticanje na mržnju na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta i spolnih obilježja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da u cijelosti provedu Direktivu 2011/99/EU o europskom nalogu za zaštitu, Uredbu (EU) br. 606/2013 o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima i Direktivu 2012/29/EU o zaštiti žrtava, kao i Direktivu 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima te Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno poziva Komisiju da uspostavi Europski opservatorij za praćenje rodno uvjetovanog nasilja (po uzoru na Europski institut za ravnopravnost spolova); |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče estonsko predsjedništvo da ubrza ratifikaciju Istanbulske konvencije od strane EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica te Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(2)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 53.

(3)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 26.

(4)  SL C 24, 22.1.2016., str. 8.

(5)  SL C 285, 29.8.2017., str. 2.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0451.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0312.

(8)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(9)  SL L 338, 21.12.2011., str. 2.

(10)  SL L 181, 29.6.2013., str. 4.

(11)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(12)  SL L 335, 17.12.2011., str. 1.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0073.

(14)  SL C 316, 30.8.2016., str. 2.

(15)  Pojam „žene” u smislu Istanbulske konvencije uključuje i djevojke i djevojčice mlađe od 18 godina (članak 3.).

(16)  Vidi definicije iz članka 3. Istanbulske konvencije.

---

Srijeda 13. rujna 2017.

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/176 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/176

---

P8_TA(2017)0331

Neulaganje prigovora na delegirani akt:sredstva u okviru izravnog upravljanja u Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 12. lipnja 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu raspodjele sredstava u okviru izravnog upravljanja po ciljevima integrirane pomorske politike i zajedničke ribarstvene politike (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))

(2018/C 337/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)03881), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)03881),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 1. rujna 2017. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 1. rujna 2017. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ribarstvo predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 5. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ribarstvo predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 5. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 14. stavak 4. i članak 126. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 14. stavak 4. i članak 126. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 12. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 12. rujna 2017.,

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 149, 20.5.2014., str. 1.

(2)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/177 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/177

---

P8_TA(2017)0332

Multilateralni sporazum o uspostavi Europskog zajedničkog zračnog prostora ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Multilateralnog sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Bugarske, Republike Hrvatske, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Republike Islanda, Republike Crne Gore, Kraljevine Norveške, Rumunjske, Republike Srbije i Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu (*1) o uspostavi Europskog zajedničkog zračnog prostora (ECAA) (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 337/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15654/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15654/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni Multilateralnog sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Bugarske, Republike Hrvatske, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Republike Islanda, Republike Crne Gore, Kraljevine Norveške, Rumunjske, Republike Srbije i Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu (*1) o uspostavi Europskog zajedničkog zračnog prostora (08823/2/2006), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni Multilateralnog sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Bugarske, Republike Hrvatske, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Republike Islanda, Republike Crne Gore, Kraljevine Norveške, Rumunjske, Republike Srbije i Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu (*1) o uspostavi Europskog zajedničkog zračnog prostora (08823/2/2006),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavak 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0098/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavak 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0098/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1.i stavak 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1.i stavak 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0260/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0260/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Bugarske, Republike Hrvatske, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Republike Islanda, Republike Crne Gore, Kraljevine Norveške, Rumunjske i Republike Srbije te Misiji privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu. |
| --- | --- |

2.

---

(*1)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999) i Mišljenjem Međunarodnog suda pravde o Deklaraciji o nezavisnosti Kosova.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/178 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/178

---

P8_TA(2017)0333

Podvrgavanje akriloilfentanila kontrolnim mjerama *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o provedbenoj odluci Vijeća o podvrgavanju tvari N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamida (akriloilfentanila) kontrolnim mjerama (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 337/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (08858/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (08858/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0179/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0284/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0284/2017),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/179

---

P8_TA(2017)0335

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD))

(2018/C 337/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0540 – C8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0540 – C8-0199/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0280/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0280/2017),

| 1. | napominje da se Odluka odnosi na dosad najveću mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da zbog maksimalnog praga predujma utvrđenog u članku 4.a Uredbe (EZ) br. 2012/2002 kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (4) mjere potpore često mogu biti nedovoljne za katastrofe koje su klasificirane kao „prirodne katastrofe velikih razmjera”; naglašava potrebu da se razmotri viši prag za te specifične prve financijske doprinose radi učinkovitog i brzog suočavanja sa štetom prouzročenom tom kategorijom katastrofa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja Odluku kao znak solidarnosti Unije s građanima i regijama Unije pogođenima prirodnim katastrofama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (SL L 189, 27.6.2014., str. 143.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2017/1599.)

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/181 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/181

---

P8_TA(2017)0336

Nacrt izmjene proračuna br. 4/2017 uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD))

(2018/C 337/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017., konačno donesen 1. prosinca 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017., konačno donesen 1. prosinca 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2017, koji je Komisija usvojila 26. lipnja 2017. (COM(2017)0541), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2017, koji je Komisija usvojila 26. lipnja 2017. (COM(2017)0541),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2017 koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (11813/2017 – C8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2017 koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (11813/2017 – C8-0304/2017),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0281/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0281/2017),

| A. | budući da se nacrt izmjene proračuna br. 4/2017 odnosi na mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije (EUSF) u iznosu od 1 196 797 579 EUR u vezi s potresima koji su pogodili Italiju između kolovoza 2016. i siječnja 2017. u regijama Abruzzo, Lacij, Marke i Umbrija; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrt izmjene proračuna br. 4/2017 odnosi na mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije (EUSF) u iznosu od 1 196 797 579 EUR u vezi s potresima koji su pogodili Italiju između kolovoza 2016. i siječnja 2017. u regijama Abruzzo, Lacij, Marke i Umbrija;

| B. | budući da je iznos od 30 000 000 EUR već isplaćen za taj predmet EUSF-a kao predujam iz proračuna Unije za 2016.; |
| --- | --- |

B.

budući da je iznos od 30 000 000 EUR već isplaćen za taj predmet EUSF-a kao predujam iz proračuna Unije za 2016.;

| C. | budući da ta mobilizacija predstavlja dosad najveću mobilizaciju EUSF-a; |
| --- | --- |

C.

budući da ta mobilizacija predstavlja dosad najveću mobilizaciju EUSF-a;

| D. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 4/2017 da se odgovarajuća proračunska prilagodba formalno unese u proračun Unije za 2017.; |
| --- | --- |

D.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 4/2017 da se odgovarajuća proračunska prilagodba formalno unese u proračun Unije za 2017.;

| E. | budući da Komisija stoga predlaže izmjenu proračuna Unije za 2017. i povećanje proračunske stavke 13 06 01 „Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo” za 1 166 797 579 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje; |
| --- | --- |

E.

budući da Komisija stoga predlaže izmjenu proračuna Unije za 2017. i povećanje proračunske stavke 13 06 01 „Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo” za 1 166 797 579 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje;

| F. | budući da ukupna sredstva na raspolaganju za mobilizaciju EUSF-a u ovom dijelu godine iznose 293 971 080 EUR manje od predloženog iznosa, Komisija predlaže da se ta razlika pokrije iz godišnjeg iznosa za 2018., u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe o VFO-u; budući da ta mogućnost dosad nije korištena; |
| --- | --- |

F.

budući da ukupna sredstva na raspolaganju za mobilizaciju EUSF-a u ovom dijelu godine iznose 293 971 080 EUR manje od predloženog iznosa, Komisija predlaže da se ta razlika pokrije iz godišnjeg iznosa za 2018., u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe o VFO-u; budući da ta mogućnost dosad nije korištena;

| G. | budući da je FSEU poseban instrument kao što je utvrđeno Uredbom o VFO-u i da bi odgovarajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja trebalo unijeti u proračun iznad gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je FSEU poseban instrument kao što je utvrđeno Uredbom o VFO-u i da bi odgovarajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanja trebalo unijeti u proračun iznad gornjih granica VFO-a;

| H. | budući da Komisija predlaže potpunu preraspodjelu potrebnih odobrenih sredstava za plaćanje unutar proračuna Unije za 2017. i nadopunu negativne pričuve aktivirane u izmjeni proračuna br. 1/2017 (70 402 434 EUR) iz proračunskih linija za programe strukturnih fondova za razdoblje 2007. – 2013.; |
| --- | --- |

H.

budući da Komisija predlaže potpunu preraspodjelu potrebnih odobrenih sredstava za plaćanje unutar proračuna Unije za 2017. i nadopunu negativne pričuve aktivirane u izmjeni proračuna br. 1/2017 (70 402 434 EUR) iz proračunskih linija za programe strukturnih fondova za razdoblje 2007. – 2013.;

| 1. | naglašava da se iz EUSF-a mora hitno pružiti financijska pomoć regijama koje su pogođene prirodnim katastrofama; napominje da je postizanje sinergije među svim raspoloživim instrumentima Unije od presudne važnosti kako bi se zajamčilo učinkovito korištenje sredstava za obnovu i druge nužne radnje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 4/2017 koji je podnijela Komisija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2017; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 4/2017 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, Revizorskom sudu te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 51, 28.2.2017.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/183 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/183

---

P8_TA(2017)0337

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2017/002 FI/MICROSOFT 2

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Finska – EGF/2017/002 FI Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD))

(2018/C 337/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0322 – C8-0193/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0322 – C8-0193/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0278/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0278/2017),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im pomogla da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće; |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće;

| C. | budući da je Finska podnijela zahtjev EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 za financijski doprinos iz EGF-a na temelju intervencijskih kriterija utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe o EGF-u, nakon što je 1 248 radnika proglašeno viškom u poduzeću Microsoft Mobile Oy i u 11 njegovih dobavljača i daljnjih proizvođača u Finskoj, koji djeluju u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 62 NACE-a Rev. 2 (Računalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima); |
| --- | --- |

C.

budući da je Finska podnijela zahtjev EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 za financijski doprinos iz EGF-a na temelju intervencijskih kriterija utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe o EGF-u, nakon što je 1 248 radnika proglašeno viškom u poduzeću Microsoft Mobile Oy i u 11 njegovih dobavljača i daljnjih proizvođača u Finskoj, koji djeluju u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 62 NACE-a Rev. 2 (Računalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima);

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Finska stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 3 520 080 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 5 559 300 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je Finska podnijela zahtjev 1. veljače 2017. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Finska pružila, Komisija završila izradu ocjene zahtjeva 21. lipnja 2017.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da je Microsoft kupio poduzeće za telekomunikaciju Nokia te da je poduzeće Microsoft Mobile Oy osnovano 2014.; napominje da je otprilike 4 700 Nokijinih zaposlenika premješteno u poduzeće Microsoft Mobile Oy u Finskoj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da je glavni razlog otpuštanja u poduzeću Microsoft Mobile Oy svjetska konkurencija u sektoru mobilne telefonije i posljedični gubitak tržišnog udjela poduzeća Microsoft Mobile Oy i njegova operativnog sustava Windows; napominje da se smanjenje dogodilo usprkos činjenici da je Microsoft Mobile Oy predstavio nove mobilne uređaje i uložio u dizajn, dijelove i marketing; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa žaljenjem uviđa izazove s kojima su suočeni proizvođači mobilnih telefona u EU-u; smatra da je potrebno pružiti odgovarajuću potporu kako bi se zahvaćeni radnici mogli prekvalificirati i biti u boljem položaju za pronalazak posla u povezanim industrijskim sektorima ili industrijskim sektorima u ekspanziji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zaključuje da su otpuštanja povezana sa seljenjem proizvodnje mobilnih uređaja u zemlje s nižim dohotkom; napominje da su pobjednici u proizvodnji pametnih telefona proizvođači iz Amerike i Azije koji koriste operativni sustav Android ili iOS; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uviđa da su se zahvaćene regije Helsinki-Uusimaa, Länsi-Suomi i Etelä-Suomi već suočile s velikim brojem otpuštanja u poduzećima koja djeluju u sektorima elektronike i softvera te da potonje dvije regije imaju visoke stope regionalne nezaposlenosti (14,6 %, odnosno 17,5 % radne snage); napominje da se predviđa da će mjerama biti obuhvaćeno 1000 od 1248 otpuštenih radnika koji ispunjavaju uvjete za doprinos iz EGF-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje da 92,5 % ciljanih korisnika imaju između 30 i 54 godina i da su mnogi radnici koji su proglašeni viškom visokoobrazovani; napominje da su se stope nezaposlenosti za visokoobrazovane osobe znatno povećale u sve tri regije; zabrinut je zbog ionako teške situacije sa zapošljavanjem visokokvalificiranih i obrazovanih osoba čije bi mogućnosti zapošljavanja inače bile dobre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da Finska planira uvesti šest vrsta mjera: (i) mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere, (ii) usluge zapošljavanja i poslovne usluge, (iii) strukovno osposobljavanje, (iv) bespovratna sredstva za razvojne tvrtke (start-up), (v) subvencija za plaće i (vi) naknade za putne troškove i troškove smještaja; napominje da te inicijative predstavljaju aktivne mjere na tržištu rada; napominje da su dostatna sredstva dodijeljena za kontrolu i izvješćivanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da će mjere potpore dohotku iznositi 26,74 % ukupnog paketa personaliziranih mjera, što je ispod maksimalnih 35 % navedenih u Uredbi o EGF-u, te da su te mjere uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava važnost aktivnih mjera za tržište rada koje se podupiru iz EGF-a; napominje da se u prethodnim predmetima EGF-a pružanje osobnih usluga otpuštenim radnicima pokazalo izrazito korisnim; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja korištenje usluga mreže EURES kako bi se oglasi za posao u inozemstvu proslijedili osobama u Finskoj koje traže posao; pozdravlja činjenicu da finske vlasti potiču otpuštene radnike da u potpunosti iskoriste svoje pravo na slobodu kretanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | shvaća da će mjere osposobljavanja financirane iz EGF-a biti komplementarne onima koje se financiraju iz fonda kojeg je osnovalo poduzeće kako bi bivšim zaposlenicima pomoglo pri pokretanju malih poduzeća u sektoru informacijskih tehnologija i u drugim sektorima; pozdravlja tu inicijativu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da su finske vlasti ciljanim korisnicima počele pružati usluge prilagođene potrebama 12. srpnja 2016., znatno prije podnošenja zahtjeva za doprinos iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja činjenicu da je obavljeno savjetovanje s dionicima, uključujući s predstavnicima centara za gospodarski razvoj, ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj dotičnih regija, Microsofta, finskih tehnoloških industrija, sindikata Pro, sindikata profesionalnih inženjera u Finskoj i Finske agencije za financiranje inovacija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da bi se pri izradi usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama radnika financiranog iz EGF-a trebali predvidjeti budući izgledi na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivoga gospodarstva koje na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uviđa da je aktualan zahtjev nastavak niza prethodnih zahtjeva iz Finske koji su uslijedili nakon slabljenja Nokije (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft i EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems); |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da trenutno pomoć iz EGF-a (EGF/2016/001 FI/Microsoft) primaju zaposlenici koje je Microsoft ranije otpustio; naglašava da se ciljani korisnici obuhvaćeni trenutačnim prijedlogom razlikuju od tih prethodno navedenih korisnika; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da su finske vlasti pružile jamstva da se za predložene mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije, da će svaki oblik dvostrukog financiranja biti spriječen te da su te mjere komplementarne s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da je važno povećati mogućnosti zapošljavanja svih radnika pomoću prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja vještina i sposobnosti koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da će se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagoditi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja da doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; napominje da je Finska potvrdila da ih doprinos iz EGF-a neće zamijeniti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži od Komisije da javnosti omogući pristup dokumentima povezanima sa predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Finske – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2017/1600.)

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/187

---

P8_TA(2017)0338

Sustav EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama (EU ETS): nastavak postojećih ograničenja područja primjene za zrakoplovne djelatnosti i priprema provedbe globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ kako bi se nastavila postojeća ograničenja područja primjene za zrakoplovne djelatnosti i pripremila provedba globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/35)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Zaštita okoliša jedan je od najvažnijih izazova s kojima se suočava Unija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Zaštita okoliša jedan je od najvažnijih izazova s kojima se suočava Unija.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Na sjednici 23. i 24. listopada 2014. Europsko vijeće utvrdilo je obvezujući cilj od najmanje 40 % smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu do 2030. u odnosu na 1990. Vijeće je na sastanku 6. ožujka 2015. službeno odobrilo taj doprinos Unije i njezinih država članica kao njihov planirani nacionalni doprinos u okviru Pariškog sporazuma. Zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. predviđeno je da bi Unija taj cilj trebala ostvariti zajednički na troškovno najučinkovitiji način, pri čemu bi smanjenja do 2030. u odnosu na 2005. u sektorima u sustavu trgovanja emisijama (ETS) iznosila 43 %, a u sektorima izvan njega 30 %. Svi bi gospodarski sektori trebali pridonijeti tom smanjenju emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Na sjednici 23. i 24. listopada 2014. Europsko vijeće utvrdilo je obvezujući cilj od najmanje 40 % smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu do 2030. u odnosu na 1990. Vijeće je na sastanku 6. ožujka 2015. službeno odobrilo taj doprinos Unije i njezinih država članica kao njihov planirani nacionalni doprinos u okviru Pariškog sporazuma. Zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. predviđeno je da bi Unija taj cilj trebala ostvariti zajednički na troškovno najučinkovitiji način, pri čemu bi smanjenja do 2030. u odnosu na 2005. u sektorima u sustavu trgovanja emisijama (ETS) iznosila 43 %, a u sektorima izvan njega 30 %. Svi bi gospodarski sektori trebali pridonijeti tom smanjenju emisija.

| (3) | Na sjednici 23. i 24. listopada 2014. Europsko vijeće utvrdilo je obvezujući cilj od najmanje 40 % smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu do 2030. u odnosu na 1990. Vijeće je na sastanku 6. ožujka 2015. službeno odobrilo taj doprinos Unije i njezinih država članica kao njihov planirani nacionalni doprinos u okviru Pariškog sporazuma. Zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. predviđeno je da bi Unija taj cilj trebala ostvariti zajednički na troškovno najučinkovitiji način, pri čemu bi smanjenja do 2030. u odnosu na 2005. u sektorima u sustavu trgovanja emisijama (ETS) iznosila 43 %, a u sektorima izvan njega 30 %. Svi bi gospodarski sektori trebali pridonijeti tom smanjenju emisija
  , a Komisija bi za to, između ostalog, trebala osigurati platformu na kojoj će države članice razmjenjivati najbolje prakse i iskustva iz sektora mobilnosti s niskom razinom emisija
  . |
| --- | --- |

(3)

Na sjednici 23. i 24. listopada 2014. Europsko vijeće utvrdilo je obvezujući cilj od najmanje 40 % smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu do 2030. u odnosu na 1990. Vijeće je na sastanku 6. ožujka 2015. službeno odobrilo taj doprinos Unije i njezinih država članica kao njihov planirani nacionalni doprinos u okviru Pariškog sporazuma. Zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. predviđeno je da bi Unija taj cilj trebala ostvariti zajednički na troškovno najučinkovitiji način, pri čemu bi smanjenja do 2030. u odnosu na 2005. u sektorima u sustavu trgovanja emisijama (ETS) iznosila 43 %, a u sektorima izvan njega 30 %. Svi bi gospodarski sektori trebali pridonijeti tom smanjenju emisija
  , a Komisija bi za to, između ostalog, trebala osigurati platformu na kojoj će države članice razmjenjivati najbolje prakse i iskustva iz sektora mobilnosti s niskom razinom emisija
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Reformiran sustav trgovanja emisijama EU-a koji dobro funkcionira, s unaprijeđenim instrumentom za stabilizaciju tržišta bit će, uz primjenu linearnog faktora i besplatnu dodjelu emisijskih jedinica nakon 2020., glavni europski instrument za postizanje ciljnog smanjenja od 40 %. Udio koji će biti ponuđen na dražbi trebao bi u zakonodavnom aktu biti izražen u obliku postotka kako bi se povećala sigurnost planiranja u pogledu odluka o ulaganju, povećala transparentnost, na najmanju moguću mjeru smanjilo istjecanje ugljika i učinilo cjelokupni sustav jednostavnijim i razumljivijim. Te bi odredbe trebale biti u skladu s klimatskim ciljevima Unije i njezinim obvezama iz Pariškog sporazuma te usklađene s Facilitativnim dijalogom 2018., prvim globalnim pregledom stanja 2023., te globalnim pregledima koji će se nakon 2023. provoditi svakih pet godina, radi priopćavanja uzastopnih doprinosa određenih na nacionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Reformiran sustav trgovanja emisijama EU-a koji dobro funkcionira, s unaprijeđenim instrumentom za stabilizaciju tržišta bit će, uz primjenu linearnog faktora i besplatnu dodjelu emisijskih jedinica nakon 2020., glavni europski instrument za postizanje ciljnog smanjenja od 40 %. Udio koji će biti ponuđen na dražbi trebao bi u zakonodavnom aktu biti izražen u obliku postotka kako bi se povećala sigurnost planiranja u pogledu odluka o ulaganju, povećala transparentnost, na najmanju moguću mjeru smanjilo istjecanje ugljika i učinilo cjelokupni sustav jednostavnijim i razumljivijim. Te bi odredbe trebale biti u skladu s klimatskim ciljevima Unije i njezinim obvezama iz Pariškog sporazuma te usklađene s Facilitativnim dijalogom 2018., prvim globalnim pregledom stanja 2023., te globalnim pregledima koji će se nakon 2023. provoditi svakih pet godina, radi priopćavanja uzastopnih doprinosa određenih na nacionalnoj razini.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Unija i njezine države članice od 1997. nastoje poboljšati međunarodni sporazum kako bi se smanjili učinci stakleničkih plinova iz zrakoplovstva te je od 2008. na snazi zakonodavstvo kojim se ograničavaju učinci zrakoplovnih djelatnosti na klimatske promjene s pomoću sustava trgovanja emisijama EU-a (EU ETS) koji djeluje od 2005. Kako bi se ostvario napredak u Međunarodnoj organizaciji za civilno zrakoplovstvo (ICAO), Unija je u dva navrata donijela vremenski ograničena odstupanja od sustava trgovanja emisijama EU-a u svrhu ograničavanja obveza usklađenosti na emisije iz letova između zračnih luka smještenih u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) uz jednako postupanje prema operaterima zrakoplova na istim linijama neovisno o njihovu poslovnom nastanu. Najnovijim odstupanjem od sustava trgovanja emisijama EU-a, Uredbom (EU) br. 421/2014 Europskog parlamenta i Vijeća, obveze usklađenosti ograničile su se na letove unutar EGP-a od 2013. do 2016. te su njime predviđene moguće promjene područja primjene sustava u pogledu djelatnosti do i iz zračnih luka smještenih izvan EGP-a od 1. siječnja 2017. nakon preispitivanja koje je utvrđeno u toj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Unija i njezine države članice od 1997. nastoje poboljšati međunarodni sporazum kako bi se smanjili učinci stakleničkih plinova iz zrakoplovstva te je od 2008. na snazi zakonodavstvo kojim se ograničavaju učinci zrakoplovnih djelatnosti na klimatske promjene s pomoću sustava trgovanja emisijama EU-a (EU ETS) koji djeluje od 2005. Kako bi se ostvario napredak u Međunarodnoj organizaciji za civilno zrakoplovstvo (ICAO), Unija je u dva navrata donijela vremenski ograničena odstupanja od sustava trgovanja emisijama EU-a u svrhu ograničavanja obveza usklađenosti na emisije iz letova između zračnih luka smještenih u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) uz jednako postupanje prema operaterima zrakoplova na istim linijama neovisno o njihovu poslovnom nastanu. Najnovijim odstupanjem od sustava trgovanja emisijama EU-a, Uredbom (EU) br. 421/2014 Europskog parlamenta i Vijeća, obveze usklađenosti ograničile su se na letove unutar EGP-a od 2013. do 2016. te su njime predviđene moguće promjene područja primjene sustava u pogledu djelatnosti do i iz zračnih luka smještenih izvan EGP-a od 1. siječnja 2017. nakon preispitivanja koje je utvrđeno u toj Uredbi.

| (4) | Unija i njezine države članice od 1997. nastoje poboljšati međunarodni sporazum kako bi se smanjili učinci stakleničkih plinova iz zrakoplovstva te je od 2008. na snazi zakonodavstvo kojim se ograničavaju učinci zrakoplovnih djelatnosti na klimatske promjene s pomoću sustava trgovanja emisijama EU-a (EU ETS) koji djeluje od 2005.
  U svojoj presudi od 21. prosinca 2011.

   (1a)

  Sud Europske unije utvrdio je da se uključivanjem letova izvan EGP-a u sustav EU-a za trgovanja emisijama ne krši međunarodno pravo. Osim toga, od 2004. i 2008. države članice obvezale su se na provedbu koncepta jedinstvenog europskog neba, pri čemu se uzima u obzir opseg zračnog prometa, koji će se sljedećih godina povećavati. Kako bi se ostvario napredak u upravljanju zračnim prometom potrebno je ubrzati provedbu istraživanja o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) i poticati inovativne tehnologije u okviru inicijative Clean Sky. Uvođenje globalne tržišno utemeljene mjere Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) trebalo bi pridonijeti daljnjem napretku u području smanjenja emisija u zračnom prometu.
  Kako bi se ostvario napredak u Međunarodnoj organizaciji za civilno zrakoplovstvo (ICAO), Unija je u dva navrata donijela vremenski ograničena odstupanja od sustava trgovanja emisijama EU-a u svrhu ograničavanja obveza usklađenosti na emisije iz letova između zračnih luka smještenih u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) uz jednako postupanje prema operaterima zrakoplova na istim linijama neovisno o njihovu poslovnom nastanu. Najnovijim odstupanjem od sustava trgovanja emisijama EU-a, Uredbom (EU) br. 421/2014 Europskog parlamenta i Vijeća, obveze usklađenosti ograničile su se na letove unutar EGP-a od 2013. do 2016. te su njime predviđene moguće promjene područja primjene sustava u pogledu djelatnosti do i iz zračnih luka smještenih izvan EGP-a od 1. siječnja 2017. nakon preispitivanja koje je utvrđeno u toj Uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Unija i njezine države članice od 1997. nastoje poboljšati međunarodni sporazum kako bi se smanjili učinci stakleničkih plinova iz zrakoplovstva te je od 2008. na snazi zakonodavstvo kojim se ograničavaju učinci zrakoplovnih djelatnosti na klimatske promjene s pomoću sustava trgovanja emisijama EU-a (EU ETS) koji djeluje od 2005.
  U svojoj presudi od 21. prosinca 2011.

   (1a)

  Sud Europske unije utvrdio je da se uključivanjem letova izvan EGP-a u sustav EU-a za trgovanja emisijama ne krši međunarodno pravo. Osim toga, od 2004. i 2008. države članice obvezale su se na provedbu koncepta jedinstvenog europskog neba, pri čemu se uzima u obzir opseg zračnog prometa, koji će se sljedećih godina povećavati. Kako bi se ostvario napredak u upravljanju zračnim prometom potrebno je ubrzati provedbu istraživanja o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) i poticati inovativne tehnologije u okviru inicijative Clean Sky. Uvođenje globalne tržišno utemeljene mjere Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) trebalo bi pridonijeti daljnjem napretku u području smanjenja emisija u zračnom prometu.
  Kako bi se ostvario napredak u Međunarodnoj organizaciji za civilno zrakoplovstvo (ICAO), Unija je u dva navrata donijela vremenski ograničena odstupanja od sustava trgovanja emisijama EU-a u svrhu ograničavanja obveza usklađenosti na emisije iz letova između zračnih luka smještenih u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) uz jednako postupanje prema operaterima zrakoplova na istim linijama neovisno o njihovu poslovnom nastanu. Najnovijim odstupanjem od sustava trgovanja emisijama EU-a, Uredbom (EU) br. 421/2014 Europskog parlamenta i Vijeća, obveze usklađenosti ograničile su se na letove unutar EGP-a od 2013. do 2016. te su njime predviđene moguće promjene područja primjene sustava u pogledu djelatnosti do i iz zračnih luka smještenih izvan EGP-a od 1. siječnja 2017. nakon preispitivanja koje je utvrđeno u toj Uredbi.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | S obzirom na rezoluciju donesenu na 39. skupštini ICAO-a u listopadu 2016. o provedbi globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. za neutralizaciju međunarodnih emisija iz zrakoplovstva iznad razina iz 2020.
  smatra se primjerenim nastaviti s postojećim odstupanjem u očekivanju daljnjeg napretka u pogledu zamišljenih elemenata i provedbe globalne tržišno utemeljene mjere. U tom je pogledu
  za 2018. predviđeno donošenje standarda i preporučenih praksi ICAO-a kako bi se tu rezoluciju dopunilo te omogućilo provedbu globalnog sustava. Međutim, za konkretan početak djelovanja bit će potrebno djelovanje stranaka ICAO-a na nacionalnoj razini. Osim toga, ICAO mora razraditi upravljačke mehanizme koji uključuju sustav registara. U tom bi smislu postojeće odstupanje od obveza iz sustava trgovanja emisijama EU-a
  trebalo proširiti na
  letove u treće zemlje i iz njih
  , podložno preispitivanju provedbe programa ICAO-a,
  kako bi ICAO dobio na zamahu te kako bi se omogućio početak djelovanja programa ICAO-a. Zbog proširenja odstupanja količina emisijskih jedinica za dražbu i besplatno izdavanje, uključujući one iz posebne rezerve, trebala bi biti jednaka odgovarajućoj količini iz 2016. te razmjerna smanjenju obveze predaje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

S obzirom na rezoluciju donesenu na 39. skupštini ICAO-a u listopadu 2016. o provedbi globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. za neutralizaciju međunarodnih emisija iz zrakoplovstva iznad razina iz 2020.
  smatra se primjerenim nastaviti s postojećim odstupanjem u očekivanju daljnjeg napretka u pogledu zamišljenih elemenata i provedbe globalne tržišno utemeljene mjere. U tom je pogledu
  za 2018. predviđeno donošenje standarda i preporučenih praksi ICAO-a kako bi se tu rezoluciju dopunilo te omogućilo provedbu globalnog sustava. Međutim, za konkretan početak djelovanja bit će potrebno djelovanje stranaka ICAO-a na nacionalnoj razini. Osim toga, ICAO mora razraditi upravljačke mehanizme koji uključuju sustav registara. U tom bi smislu postojeće odstupanje od obveza iz sustava trgovanja emisijama EU-a
  trebalo proširiti na
  letove u treće zemlje i iz njih
  , podložno preispitivanju provedbe programa ICAO-a,
  kako bi ICAO dobio na zamahu te kako bi se omogućio početak djelovanja programa ICAO-a. Zbog proširenja odstupanja količina emisijskih jedinica za dražbu i besplatno izdavanje, uključujući one iz posebne rezerve, trebala bi biti jednaka odgovarajućoj količini iz 2016. te razmjerna smanjenju obveze predaje.

| (5) | S obzirom na rezoluciju donesenu na 39. skupštini ICAO-a u listopadu 2016. o provedbi globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. za neutralizaciju međunarodnih emisija iz zrakoplovstva iznad razina iz 2020., za 2018. predviđeno
  je
  donošenje standarda i preporučenih praksi ICAO-a kako bi se tu rezoluciju dopunilo te omogućilo provedbu globalnog sustava. Međutim, za konkretan početak djelovanja bit će potrebno djelovanje stranaka ICAO-a na nacionalnoj razini. Osim toga, ICAO mora razraditi upravljačke mehanizme koji uključuju sustav registara. U tom bi smislu postojeće odstupanje od obveza iz sustava trgovanja emisijama EU-a
  za
  letove u treće zemlje i iz njih
  trebalo produljiti do 2021.
  kako bi ICAO dobio na zamahu te kako bi se omogućio početak djelovanja programa ICAO-a. Zbog proširenja odstupanja količina emisijskih jedinica za dražbu i besplatno izdavanje, uključujući one iz posebne rezerve, trebala bi biti jednaka odgovarajućoj količini iz 2016. te razmjerna smanjenju obveze predaje. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na rezoluciju donesenu na 39. skupštini ICAO-a u listopadu 2016. o provedbi globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. za neutralizaciju međunarodnih emisija iz zrakoplovstva iznad razina iz 2020., za 2018. predviđeno
  je
  donošenje standarda i preporučenih praksi ICAO-a kako bi se tu rezoluciju dopunilo te omogućilo provedbu globalnog sustava. Međutim, za konkretan početak djelovanja bit će potrebno djelovanje stranaka ICAO-a na nacionalnoj razini. Osim toga, ICAO mora razraditi upravljačke mehanizme koji uključuju sustav registara. U tom bi smislu postojeće odstupanje od obveza iz sustava trgovanja emisijama EU-a
  za
  letove u treće zemlje i iz njih
  trebalo produljiti do 2021.
  kako bi ICAO dobio na zamahu te kako bi se omogućio početak djelovanja programa ICAO-a. Zbog proširenja odstupanja količina emisijskih jedinica za dražbu i besplatno izdavanje, uključujući one iz posebne rezerve, trebala bi biti jednaka odgovarajućoj količini iz 2016. te razmjerna smanjenju obveze predaje.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | 50 % emisijskih jedinica trebalo bi od 1. siječnja 2021. ponuditi na dražbi, a ukupni broj dodijeljenih emisijskih jedinica trebao bi podlijegati primjeni linearnog faktora smanjenja kako je predviđeno u članku 9. Direktive 2003/87/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

50 % emisijskih jedinica trebalo bi od 1. siječnja 2021. ponuditi na dražbi, a ukupni broj dodijeljenih emisijskih jedinica trebao bi podlijegati primjeni linearnog faktora smanjenja kako je predviđeno u članku 9. Direktive 2003/87/EZ.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | Prihode dobivene od prodaje emisijskih jedinica na dražbi, ili njihov ekvivalent u financijskoj vrijednosti, trebalo bi upotrijebiti za borbu protiv klimatskih promjena u Uniji i trećim zemljama, između ostalog i za smanjivanje emisija stakleničkih plinova, prilagođavanje učincima klimatskih promjena u Uniji i trećim zemljama, a posebno u zemljama u razvoju, za financiranje istraživanja i razvoja radi ublažavanja i prilagođavanja, uključujući u području aeronautike, zračnog prometa i održivih alternativnih goriva u zrakoplovnom sektoru, za smanjenje emisija uz pomoć prometa s niskim emisijama i pokrivanje troškova primjene sustava trgovanja emisijama EU-a. Posebnu pozornost treba posvetiti državama članicama koje se tim prihodima koriste za sufinanciranje istraživačkih i inovacijskih programa ili inicijativa u okviru Devetog okvirnog programa za istraživanje (FP9). Transparentnost korištenja prihoda od prodaje emisijskih jedinica na dražbi u skladu s Direktivom 2003/87/EC temelj je na kojem počivaju obveze Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5b)

Prihode dobivene od prodaje emisijskih jedinica na dražbi, ili njihov ekvivalent u financijskoj vrijednosti, trebalo bi upotrijebiti za borbu protiv klimatskih promjena u Uniji i trećim zemljama, između ostalog i za smanjivanje emisija stakleničkih plinova, prilagođavanje učincima klimatskih promjena u Uniji i trećim zemljama, a posebno u zemljama u razvoju, za financiranje istraživanja i razvoja radi ublažavanja i prilagođavanja, uključujući u području aeronautike, zračnog prometa i održivih alternativnih goriva u zrakoplovnom sektoru, za smanjenje emisija uz pomoć prometa s niskim emisijama i pokrivanje troškova primjene sustava trgovanja emisijama EU-a. Posebnu pozornost treba posvetiti državama članicama koje se tim prihodima koriste za sufinanciranje istraživačkih i inovacijskih programa ili inicijativa u okviru Devetog okvirnog programa za istraživanje (FP9). Transparentnost korištenja prihoda od prodaje emisijskih jedinica na dražbi u skladu s Direktivom 2003/87/EC temelj je na kojem počivaju obveze Unije.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5c) | Neutralizacije emisija u okviru globalne tržišno utemeljene mjere čine jednu sastavnicu košarice mjera ICAO-a namijenjene postizanju željenog cilja ugljično neutralnog rasta od 2020. te bi trebale biti upotpunjene napretkom konstrukcijskih i pogonskih tehnologija. Nastavljeno financiranje istraživačkih strategija i programa poput zajedničke tehnološke inicijative Clean Sky, Galilea, SESAR-a i Obzora 2020. bit će ključno za tehnološke inovacije i operativna poboljšanja kako bi se premašio cilj ugljično neutralnog rasta od 2020. i postiglo potpuno smanjenje emisija na razini sektora. Nadalje, važno je da države članice brzo i u potpunosti provedu zakonodavstvo Unije, kao što je Jedinstveno europsko nebo, čiji je cilj sprječavanje rascjepkanosti europskog zračnog prostora i, slijedom toga, povećanja emisija CO2 u zračnom prometu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5c)

Neutralizacije emisija u okviru globalne tržišno utemeljene mjere čine jednu sastavnicu košarice mjera ICAO-a namijenjene postizanju željenog cilja ugljično neutralnog rasta od 2020. te bi trebale biti upotpunjene napretkom konstrukcijskih i pogonskih tehnologija. Nastavljeno financiranje istraživačkih strategija i programa poput zajedničke tehnološke inicijative Clean Sky, Galilea, SESAR-a i Obzora 2020. bit će ključno za tehnološke inovacije i operativna poboljšanja kako bi se premašio cilj ugljično neutralnog rasta od 2020. i postiglo potpuno smanjenje emisija na razini sektora. Nadalje, važno je da države članice brzo i u potpunosti provedu zakonodavstvo Unije, kao što je Jedinstveno europsko nebo, čiji je cilj sprječavanje rascjepkanosti europskog zračnog prostora i, slijedom toga, povećanja emisija CO2 u zračnom prometu.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | S obzirom na to da tek treba razviti ključne značajke globalne tržišno utemeljene mjere te da njezina provedba ovisi o nacionalnom zakonodavstvu država i regija
  , smatra se primjerenim obaviti preispitivanje nakon što se razjasne priroda i sadržaj tih pravnih instrumenata
  i 
  prije početka primjene globalne tržišno utemeljene mjere
  ICAO-a,
  te podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. U tom izvješću trebali bi se razmotriti svi standardi ili drugi instrumenti
  koje je donio ICAO,
  mjere
  koje su treće zemlje poduzele za provedbu globalne tržišno utemeljene mjere koja će se primjenjivati na emisije od 2021. te
  ostala relevantna međunarodna kretanja
  (npr.
  pravila
  u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma o tržištima ugljika i obračunu). U 
  tom izvješću trebalo
  bi
  se razmotriti kako se preispitivanjem sustava trgovanja emisijama EU-a ti instrumenti mogu prenijeti u pravo
  Unije. U 
  njemu
  bi se trebala razmotriti i pravila koja se primjenjuju na letove unutar EGP-a, prema potrebi. Izvješću bi prema potrebi trebalo priložiti prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s osiguravanjem doprinosa zrakoplovstva obvezi EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

S obzirom na to da tek treba razviti ključne značajke globalne tržišno utemeljene mjere te da njezina provedba ovisi o nacionalnom zakonodavstvu država i regija
  , smatra se primjerenim obaviti preispitivanje nakon što se razjasne priroda i sadržaj tih pravnih instrumenata
  i 
  prije početka primjene globalne tržišno utemeljene mjere
  ICAO-a,
  te podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. U tom izvješću trebali bi se razmotriti svi standardi ili drugi instrumenti
  koje je donio ICAO,
  mjere
  koje su treće zemlje poduzele za provedbu globalne tržišno utemeljene mjere koja će se primjenjivati na emisije od 2021. te
  ostala relevantna međunarodna kretanja
  (npr.
  pravila
  u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma o tržištima ugljika i obračunu). U 
  tom izvješću trebalo
  bi
  se razmotriti kako se preispitivanjem sustava trgovanja emisijama EU-a ti instrumenti mogu prenijeti u pravo
  Unije. U 
  njemu
  bi se trebala razmotriti i pravila koja se primjenjuju na letove unutar EGP-a, prema potrebi. Izvješću bi prema potrebi trebalo priložiti prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s osiguravanjem doprinosa zrakoplovstva obvezi EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu 2030.

| (6) | S obzirom na to da tek treba razviti ključne značajke globalne tržišno utemeljene mjere te da njezina provedba ovisi o nacionalnom zakonodavstvu država i regija
  koje u njoj sudjeluju, Komisija bi trebala redovito izvještavati Europski parlament
  i 
  Vijeće o napretku pregovora u okviru
  ICAO-a,
  a posebno o relevantnim instrumentima
  koje je donio ICAO,
  mjerama
  koje su treće zemlje poduzele za provedbu globalne tržišno utemeljene mjere koja će se primjenjivati na emisije
  za razdoblje
  od 2021.
  do 2035., nastojanjima za uspostavu ambicioznih i obvezujućih mjera radi postizanja dugoročnog cilja zrakoplovnog sektora u vezi sa smanjenjem emisija CO2 za polovicu do 2050. u odnosu na razinu iz 2005.
  te
  ostalim relevantnim međunarodnim zbivanjima
  (npr.
  pravilima
  u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma o tržištima ugljika i obračunu).
  Kad se postigne jasnoća
  u 
  pogledu prirode i sadržaja instrumenata ICAO-a i prije početka globalne tržišno utemeljene mjere ICAO-a, Komisija
  bi
  trebala predstaviti izvješće u kojem bi trebala razmotriti načine provedbe tih instrumenata i njihova usklađivanja s pravom
  Unije
  u okviru revizije sustava trgovanja emisijama EU-a
  . U 
  tom
  bi se
  izvješću
  trebala
  dodatno
  razmotriti i pravila koja se primjenjuju na letove unutar EGP-a, prema potrebi. Izvješću bi prema potrebi trebalo priložiti prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s osiguravanjem doprinosa zrakoplovstva obvezi EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu 2030. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na to da tek treba razviti ključne značajke globalne tržišno utemeljene mjere te da njezina provedba ovisi o nacionalnom zakonodavstvu država i regija
  koje u njoj sudjeluju, Komisija bi trebala redovito izvještavati Europski parlament
  i 
  Vijeće o napretku pregovora u okviru
  ICAO-a,
  a posebno o relevantnim instrumentima
  koje je donio ICAO,
  mjerama
  koje su treće zemlje poduzele za provedbu globalne tržišno utemeljene mjere koja će se primjenjivati na emisije
  za razdoblje
  od 2021.
  do 2035., nastojanjima za uspostavu ambicioznih i obvezujućih mjera radi postizanja dugoročnog cilja zrakoplovnog sektora u vezi sa smanjenjem emisija CO2 za polovicu do 2050. u odnosu na razinu iz 2005.
  te
  ostalim relevantnim međunarodnim zbivanjima
  (npr.
  pravilima
  u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma o tržištima ugljika i obračunu).
  Kad se postigne jasnoća
  u 
  pogledu prirode i sadržaja instrumenata ICAO-a i prije početka globalne tržišno utemeljene mjere ICAO-a, Komisija
  bi
  trebala predstaviti izvješće u kojem bi trebala razmotriti načine provedbe tih instrumenata i njihova usklađivanja s pravom
  Unije
  u okviru revizije sustava trgovanja emisijama EU-a
  . U 
  tom
  bi se
  izvješću
  trebala
  dodatno
  razmotriti i pravila koja se primjenjuju na letove unutar EGP-a, prema potrebi. Izvješću bi prema potrebi trebalo priložiti prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s osiguravanjem doprinosa zrakoplovstva obvezi EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu 2030.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Kako bi se osiguralo poštovanje postojećih i budućih domaćih klimatskih standarda Unije i ne dovodeći u pitanje reviziju iz članka 28.b Uredbe 2003/87/EZ, program CORSIA potrebno je provesti u okviru prava Unije i uskladiti ga s njime s pomoću sustava trgovanja emisijama EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Kako bi se osiguralo poštovanje postojećih i budućih domaćih klimatskih standarda Unije i ne dovodeći u pitanje reviziju iz članka 28.b Uredbe 2003/87/EZ, program CORSIA potrebno je provesti u okviru prava Unije i uskladiti ga s njime s pomoću sustava trgovanja emisijama EU-a.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6b) | Nekoliko zakonodavnih akata usvojeno je na razini Unije, a cilj im je spriječiti fragmentaciju europskog zračnog prostora kako bi se unaprijedili protok zračnog prometa i nadzor nad zračnim prostorom i tako smanjile emisije. Unutar Unije bi na program CORSIA trebalo gledati kao na dio takozvane „košarice mjera” ICAO-a, koja će u državama članicama biti popraćena punom provedbom zakonodavstva o jedinstvenom europskom nebu, istraživanjem o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR), korištenjem GNSS-a za satelitsku navigaciju i zajedničkim tehnološkim inicijativama kao što su Clean Sky I i Clean Sky II. Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o mjerama provedbe globalne tržišno utemeljene mjere koje poduzimaju države članice kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova iz zrakoplovstva, uključujući podatke o korištenju prihoda, koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 525/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6b)

Nekoliko zakonodavnih akata usvojeno je na razini Unije, a cilj im je spriječiti fragmentaciju europskog zračnog prostora kako bi se unaprijedili protok zračnog prometa i nadzor nad zračnim prostorom i tako smanjile emisije. Unutar Unije bi na program CORSIA trebalo gledati kao na dio takozvane „košarice mjera” ICAO-a, koja će u državama članicama biti popraćena punom provedbom zakonodavstva o jedinstvenom europskom nebu, istraživanjem o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR), korištenjem GNSS-a za satelitsku navigaciju i zajedničkim tehnološkim inicijativama kao što su Clean Sky I i Clean Sky II. Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o mjerama provedbe globalne tržišno utemeljene mjere koje poduzimaju države članice kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova iz zrakoplovstva, uključujući podatke o korištenju prihoda, koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 525/2013.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6c) | Iako Vijeće ICAO-a tek treba donijeti tehnička pravila za globalnu tržišno utemeljenu mjeru ICAO-a, važno je da regulatorna tijela i operatori zrakoplova imaju informacije o zahtjevima za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju te o emisijskim jedinicama koje su prihvatljive u okviru programa ICAO-a što je prije moguće kako bi se olakšala priprema za provedbu programa ICAO-a i praćenje emisija CO2 od 1. siječnja 2019. Takvi zahtjevi za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju trebali bi imati stupanj strogosti koji je u skladu sa zahtjevima za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova na temelju Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012, i trebali bi osigurati da podnesena izvješća o emisijama budu verificirana u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 600/2012. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6c)

Iako Vijeće ICAO-a tek treba donijeti tehnička pravila za globalnu tržišno utemeljenu mjeru ICAO-a, važno je da regulatorna tijela i operatori zrakoplova imaju informacije o zahtjevima za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju te o emisijskim jedinicama koje su prihvatljive u okviru programa ICAO-a što je prije moguće kako bi se olakšala priprema za provedbu programa ICAO-a i praćenje emisija CO2 od 1. siječnja 2019. Takvi zahtjevi za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju trebali bi imati stupanj strogosti koji je u skladu sa zahtjevima za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova na temelju Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012, i trebali bi osigurati da podnesena izvješća o emisijama budu verificirana u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 600/2012.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6d) | Iako treba uzeti u obzir povjerljivost tehničkog rada ICAO-a, također je važno da su države članice ICAO-a, operatori zrakoplova i civilno društvo i dalje uključeni u rad ICAO-a u cilju provedbe globalne tržišno utemeljene mjere i da se ICAO obraća svim dionicima kako bi ih pravovremeno informirao o napretku i odlukama. Da bi se to ostvarilo, možda će biti potrebna revizija protokola o neotkrivanju informacija za članove i promatrače Odbora ICAO-a za zaštitu okoliša u zrakoplovstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6d)

Iako treba uzeti u obzir povjerljivost tehničkog rada ICAO-a, također je važno da su države članice ICAO-a, operatori zrakoplova i civilno društvo i dalje uključeni u rad ICAO-a u cilju provedbe globalne tržišno utemeljene mjere i da se ICAO obraća svim dionicima kako bi ih pravovremeno informirao o napretku i odlukama. Da bi se to ostvarilo, možda će biti potrebna revizija protokola o neotkrivanju informacija za članove i promatrače Odbora ICAO-a za zaštitu okoliša u zrakoplovstvu.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | U svrhu donošenja nezakonodavnih akata opće primjene kojima se nadopunjuju ili izmjenjuju određeni elementi zakonodavnog akta koji nisu suštinske prirode, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji kako bi se donijele mjere za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija koje se primjenjuju na operatere zrakoplova u svrhu globalne tržišno utemeljene mjere koju razrađuje ICAO. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja,
  uključujući
  ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Točnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće sve dokumente zaprimaju istodobno kad i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

U svrhu donošenja nezakonodavnih akata opće primjene kojima se nadopunjuju ili izmjenjuju određeni elementi zakonodavnog akta koji nisu suštinske prirode, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji kako bi se donijele mjere za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija koje se primjenjuju na operatere zrakoplova u svrhu globalne tržišno utemeljene mjere koju razrađuje ICAO. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja,
  uključujući
  ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Točnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće sve dokumente zaprimaju istodobno kad i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata.

| (7) | U svrhu donošenja nezakonodavnih akata opće primjene kojima se nadopunjuju ili izmjenjuju određeni elementi zakonodavnog akta koji nisu suštinske prirode, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji kako bi se donijele mjere za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija koje se primjenjuju na operatere zrakoplova u svrhu globalne tržišno utemeljene mjere koju razrađuje ICAO. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja,
  osobito
  ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Točnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće sve dokumente zaprimaju istodobno kad i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata
  kako bi se povećala transparentnost i efikasnost postupka donošenja odluka
  . |
| --- | --- |

(7)

U svrhu donošenja nezakonodavnih akata opće primjene kojima se nadopunjuju ili izmjenjuju određeni elementi zakonodavnog akta koji nisu suštinske prirode, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji kako bi se donijele mjere za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija koje se primjenjuju na operatere zrakoplova u svrhu globalne tržišno utemeljene mjere koju razrađuje ICAO. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja,
  osobito
  ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Točnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće sve dokumente zaprimaju istodobno kad i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata
  kako bi se povećala transparentnost i efikasnost postupka donošenja odluka
  .

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Iako bi dugoročni cilj trebao biti da se do druge faze programa ICAO-a 2024. uspostavi jedinstveni globalni program smanjenja emisija ugljika iz međunarodnog zrakoplovstva, u slučaju da globalna tržišno utemeljena mjera ICAO-a nije dovoljna za postizanje klimatskih ciljeva Unije i obveza u okviru Pariškog sporazuma, trebale bi se razmotriti i ostale opcije smanjenja emisija ugljika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Iako bi dugoročni cilj trebao biti da se do druge faze programa ICAO-a 2024. uspostavi jedinstveni globalni program smanjenja emisija ugljika iz međunarodnog zrakoplovstva, u slučaju da globalna tržišno utemeljena mjera ICAO-a nije dovoljna za postizanje klimatskih ciljeva Unije i obveza u okviru Pariškog sporazuma, trebale bi se razmotriti i ostale opcije smanjenja emisija ugljika.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | Zračni promet također utječe na klimu tako što se na velikim visinama ispuštaju dušikovi oksidi, vodena para i sulfati te čestice čađe. Međunarodni panel o klimatskim promjenama procijenio je da je ukupni učinak zračnog prometa na klimu trenutačno dva do četiri puta viši nego što je u prošlosti iznosio ukupni učinak samo emisija ugljikova dioksida od zračnog prometa. Dok se čeka znanstveni napredak, sve bi učinke zračnog prometa na klimu trebalo rješavati u mjeri u kojoj je to moguće. Također treba promicati istraživanja o stvaranju kondenzacijskih tragova i njihovoj preobrazbi u oblake iz roda cirusa, manjim izravnim učincima sulfatnih aerosola, čađe, kondenzacijskih tragova vodene pare i oblaka iz roda cirusa te o djelotvornim mjerama za ublažavanje posljedica, uključujući operativne i tehničke mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

Zračni promet također utječe na klimu tako što se na velikim visinama ispuštaju dušikovi oksidi, vodena para i sulfati te čestice čađe. Međunarodni panel o klimatskim promjenama procijenio je da je ukupni učinak zračnog prometa na klimu trenutačno dva do četiri puta viši nego što je u prošlosti iznosio ukupni učinak samo emisija ugljikova dioksida od zračnog prometa. Dok se čeka znanstveni napredak, sve bi učinke zračnog prometa na klimu trebalo rješavati u mjeri u kojoj je to moguće. Također treba promicati istraživanja o stvaranju kondenzacijskih tragova i njihovoj preobrazbi u oblake iz roda cirusa, manjim izravnim učincima sulfatnih aerosola, čađe, kondenzacijskih tragova vodene pare i oblaka iz roda cirusa te o djelotvornim mjerama za ublažavanje posljedica, uključujući operativne i tehničke mjere.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Neosporno je da emisije zračnog prometa nisu ograničene samo na štetne učinke CO2 na klimu. Komisija se već u Direktivi 2008/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  obvezala iznijeti odgovarajući prijedlog u pogledu dušikovih oksida 2008. godine. Unatoč tehničkim i političkim teškoćama u tom području Komisija bi trebala ubrzati svoj rad na tome. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Neosporno je da emisije zračnog prometa nisu ograničene samo na štetne učinke CO2 na klimu. Komisija se već u Direktivi 2008/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  obvezala iznijeti odgovarajući prijedlog u pogledu dušikovih oksida 2008. godine. Unatoč tehničkim i političkim teškoćama u tom području Komisija bi trebala ubrzati svoj rad na tome.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.c – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U članku 3.c dodaje se sljedeći stavak:




  „3.a
     
  Ukupna količina emisijskih jedinica koja će se dodijeliti operaterima zrakoplova 2021. mora biti 10 % niža od prosjeka dodijeljenih emisija u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2016., a potom se godišnje smanjivati stopom koja odgovara gornjoj graničnoj vrijednosti sustava trgovanja emisijama EU-a u drugom podstavku članka 9. kako bi se gornja granična vrijednost za sektor zrakoplovstva više uskladila s drugim sektorima obuhvaćenima sustavom trgovanja emisijama EU-a do 2030.




  Za zrakoplovne djelatnosti prema zračnim lukama ili od zračnih luka smještenih u zemljama izvan EGP-a, količina emisijskih jedinica koja će se dodijeliti od 2021. nadalje može se prilagoditi uzimanjem u obzir globalne tržišno utemeljene mjere ICAO-a koja će se provoditi od 2021. radi neutralizacije međunarodnih emisija iz zračnog prometa koje premašuju razine iz 2020.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

„3.a
     
  Ukupna količina emisijskih jedinica koja će se dodijeliti operaterima zrakoplova 2021. mora biti 10 % niža od prosjeka dodijeljenih emisija u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2016., a potom se godišnje smanjivati stopom koja odgovara gornjoj graničnoj vrijednosti sustava trgovanja emisijama EU-a u drugom podstavku članka 9. kako bi se gornja granična vrijednost za sektor zrakoplovstva više uskladila s drugim sektorima obuhvaćenima sustavom trgovanja emisijama EU-a do 2030.

Za zrakoplovne djelatnosti prema zračnim lukama ili od zračnih luka smještenih u zemljama izvan EGP-a, količina emisijskih jedinica koja će se dodijeliti od 2021. nadalje može se prilagoditi uzimanjem u obzir globalne tržišno utemeljene mjere ICAO-a koja će se provoditi od 2021. radi neutralizacije međunarodnih emisija iz zračnog prometa koje premašuju razine iz 2020.”

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.d – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1a) | U članku 3.d stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1a)

(-1a)

U članku 3.d stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Od 1. siječnja
  2013
  .,
  15
  % emisijskih jedinica nudi se na dražbi. Taj se postotak može povećati u okviru općeg pregleda ove Direktive.

2.   „Od 1. siječnja
  2021
  .,
  50
  % emisijskih jedinica nudi se na dražbi. Taj se postotak može povećati u okviru općeg pregleda ove Direktive.”

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.d – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1b) | U članku 3.d stavku 3., prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-1b)

(-1b)

U članku 3.d stavku 3., prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Potrebno
  je
  donijeti uredbu
  s 
  detaljnim odredbama
  prema kojima države članice na dražbi nude emisijske jedinice koje se ne moraju izdati besplatno u skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka ili članka 3.f stavka 8. Broj emisijskih jedinica koje svaka država članica u svakom razdoblju treba ponuditi na dražbi razmjeran je njezinom udjelu u ukupnim pripisanim emisijama iz zrakoplovstva za sve države članice za referentnu godinu, koje su bile prijavljene u skladu s člankom 14. stavkom 3. i verificirane u skladu s člankom 15. Za razdoblje spomenuto u članku 3.c stavku 1. referentna godina jest 2010., a za svako sljedeće razdoblje spomenuto u članku 3.c referentna je godina kalendarska godina koja završava 24 mjeseca prije početka razdoblja na koje se odnosi dražba.”

„Komisija
  je
  ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu
  s 
  člankom [23.] radi dopune ove Direktive utvrđivanjem detaljnih aranžmana
  prema kojima države članice na dražbi nude emisijske jedinice koje se ne moraju izdati besplatno u skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka ili članka 3.f stavka 8. Broj emisijskih jedinica koje svaka država članica u svakom razdoblju treba ponuditi na dražbi razmjeran je njezinom udjelu u ukupnim pripisanim emisijama iz zrakoplovstva za sve države članice za referentnu godinu, koje su bile prijavljene u skladu s člankom 14. stavkom 3. i verificirane u skladu s člankom 15. Za razdoblje spomenuto u članku 3.c stavku 1. referentna godina jest 2010., a za svako sljedeće razdoblje spomenuto u članku 3.c referentna je godina kalendarska godina koja završava 24 mjeseca prije početka razdoblja na koje se odnosi dražba.”

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.c (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.d – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1c) | U članku 3.d stavku 3. briše se drugi podstavak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-1c)

(-1c)

U članku 3.d stavku 3. briše se drugi podstavak.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.d (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 3.d – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1d) | U članku 3.d stavku 4. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1d)

(-1d)

U članku 3.d stavku 4. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„O namjeni prihoda ostvarenih
  prodajom emisijskih jedinica putem dražbe
  odlučuju države članice. Te bi prihode trebalo upotrijebiti
  za savladavanje klimatskih promjena u Europskoj uniji i trećim zemljama, inter alia, za smanjivanje emisija stakleničkih plinova, za prilagođavanje utjecajima klimatskih promjena u Europskoj uniji i trećim zemljama, posebno u zemljama u razvoju, za financiranje istraživanja i razvoja s ciljem ublažavanja i prilagođavanja, uključujući i područje aeronautike i zračnog prijevoza, za smanjenje emisija kroz promet s malim emisijama i za pokrivanje troškova primjene sustava
  Zajednice
  . Dohodak od prodaje putem dražbe
  trebalo bi
  isto tako upotrijebiti za financiranje Fonda za globalnu energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije i mjera za sprečavanje krčenja šuma.”

„O namjeni prihoda ostvarenih

odlučuju države članice. Te bi prihode trebalo upotrijebiti

Zajednice

trebalo bi

„Svi prihodi ostvareni
  prodajom emisijskih jedinica putem dražbe
  upotrebljavaju se
  za savladavanje klimatskih promjena u Europskoj uniji i trećim zemljama, inter alia, za smanjivanje emisija stakleničkih plinova, za prilagođavanje utjecajima klimatskih promjena u Europskoj uniji i trećim zemljama, posebno u zemljama u razvoju, za financiranje istraživanja i razvoja s ciljem ublažavanja i prilagođavanja, uključujući i područje aeronautike i zračnog prijevoza, za smanjenje emisija kroz promet s malim emisijama i za pokrivanje troškova primjene sustava
  Unije te za financiranje zajedničkih projekata za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz zrakoplovnog sektora poput Zajedničkog poduzeća SESAR i zajedničke tehnološke inicijative Joint Sky te svih inicijativa kojima se omogućuje široka upotreba GNSS-a za satelitsku navigaciju i interoperabilni kapaciteti u svim državama članicama, osobito oni usmjereni na unapređenje infrastrukture zračne plovidbe, pružanja usluga u zračnoj plovidbi i korištenja zračnog prostora
  . Dohodak od prodaje putem dražbe
  može se
  isto tako upotrijebiti za financiranje Fonda za globalnu energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije i mjera za sprečavanje krčenja šuma.
  Posebna pozornost posvećuje se državama članicama koje koriste te prihode za sufinanciranje istraživačkih i inovacijskih programa ili inicijativa u okviru Devetog okvirnog programa za istraživanje (FP9). Transparentnost korištenja prihoda od prodaje emisijskih jedinica na dražbi u skladu s ovom Direktivom temelj je na kojem počivaju obveze Unije.”

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.e (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.e (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1e) | u članku 12. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1e)

(-1e)

u članku 12. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   Države članice osiguravaju da do 30. travnja svake godine svaki operater postrojenja preda broj emisijskih jedinica
  , osim onih izdanih u skladu s poglavljem II.,
  jednak ukupnim emisijama u prethodnoj kalendarskoj godini iz toga postrojenja, verificiranih u skladu s člankom 15., te da one nakon toga budu poništene.

„3.   Države članice osiguravaju da do 30. travnja svake godine svaki operater postrojenja preda broj emisijskih jedinica jednak ukupnim emisijama u prethodnoj kalendarskoj godini iz toga postrojenja, verificiranih u skladu s člankom 15., te da one nakon toga budu poništene.”

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.f (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.f (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 12. – stavak 3.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1f) | U članku 12. sljedeći stavak umeće se ispred stavka 3.a: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1f)

(-1f)

U članku 12. sljedeći stavak umeće se ispred stavka 3.a:

„(-3.a)
     
  Kako bi se zaštitio ekološki integritet sustava trgovanja emisijama EU-a, zrakoplovni operatori i drugi subjekti u sustavu trgovanja emisijama EU-a ne smiju koristiti emisijske jedinice koje su od 1. siječnja 2018. izdale države članice u odnosu na koje su obveze za zrakoplovne operatore i druge subjekte istekle. Pravni akt iz članka 19. temelj je provedbe ovog stavka.”

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.g (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.g (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 21. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1 g) | u članku 21. dodaje se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-1 g)

(-1 g)

u članku 21. dodaje se sljedeći stavak:

„(2.a)
     
  Izvješćem iz stavka 2., putem podataka dobivenih suradnjom navedenom u članku 18.b, obuhvaća popis operatera zrakoplova koji podliježu zahtjevima ove Direktive, a koji nisu otvorili račun u registru.”

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a – podtočka i.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.a – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | „svih emisija iz letova u zračne luke smještene u zemljama izvan Europskoga gospodarskog prostora (EGP) i iz njih svake kalendarske godine od 1. siječnja 2013., podložno preispitivanju iz članka 28.b”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

„svih emisija iz letova u zračne luke smještene u zemljama izvan Europskoga gospodarskog prostora (EGP) i iz njih svake kalendarske godine od 1. siječnja 2013., podložno preispitivanju iz članka 28.b”.

| (a) | „svih emisija iz letova u zračne luke smještene u zemljama izvan Europskoga gospodarskog prostora (EGP) i iz njih svake kalendarske godine od 1. siječnja 2013.
  do 31. prosinca 2020.
  , podložno preispitivanju iz članka 28.b”. |
| --- | --- |

(a)

„svih emisija iz letova u zračne luke smještene u zemljama izvan Europskoga gospodarskog prostora (EGP) i iz njih svake kalendarske godine od 1. siječnja 2013.
  do 31. prosinca 2020.
  , podložno preispitivanju iz članka 28.b”.

do 31. prosinca 2020.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a – podtočka i.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.a – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | svih emisija iz letova između zračne luke smještene u nekoj od najudaljenijih regija u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i zračne luke smještene u nekoj drugoj regiji EGP-a svake kalendarske godine od 1. siječnja 2013., podložno preispitivanju iz članka 28.b |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

svih emisija iz letova između zračne luke smještene u nekoj od najudaljenijih regija u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i zračne luke smještene u nekoj drugoj regiji EGP-a svake kalendarske godine od 1. siječnja 2013., podložno preispitivanju iz članka 28.b

| (b) | svih emisija iz letova između zračne luke smještene u nekoj od najudaljenijih regija u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i zračne luke smještene u nekoj drugoj regiji EGP-a svake kalendarske godine od 1. siječnja 2013.
  do 31. prosinca 2020
  ., podložno preispitivanju iz članka 28.b. |
| --- | --- |

(b)

svih emisija iz letova između zračne luke smještene u nekoj od najudaljenijih regija u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i zračne luke smještene u nekoj drugoj regiji EGP-a svake kalendarske godine od 1. siječnja 2013.
  do 31. prosinca 2020
  ., podložno preispitivanju iz članka 28.b.

do 31. prosinca 2020

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a – podtočka i.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a – podtočka i.a (nova

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.a – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ia. | umeće se sljedeća točka:










  „(ba) | svih emisija iz letova između zračnih luka smještenih u EGP-u koji su posljedica preusmjeravanja letova iz točaka (a) ili (b) ovog stavka u zračnu luku smještenu unutar EGP-a u svakoj kalendarskoj godini od 1. siječnja 2017., podložno reviziji iz članka 28.b.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ia.

ia.

umeće se sljedeća točka:

umeće se sljedeća točka:

„(ba)

„(ba)

svih emisija iz letova između zračnih luka smještenih u EGP-u koji su posljedica preusmjeravanja letova iz točaka (a) ili (b) ovog stavka u zračnu luku smještenu unutar EGP-a u svakoj kalendarskoj godini od 1. siječnja 2017., podložno reviziji iz članka 28.b.”

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b – podtočka i

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.a – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Od 1. siječnja 2017., odstupajući od članaka 3.d do 3.f te dok izmjene nakon preispitivanja iz članka 28.b stupe na snagu, operaterima zrakoplova svake se godine izdaje određeni broj emisijskih jedinica koji odgovara 2016. godini. Od 2021. taj broj emisijskih jedinica podložan je primjeni linearnog faktora iz članka 9. | Od 1. siječnja 2017
  do 31. prosinca 2020
  ., odstupajući od članaka 3.d do 3.f te dok izmjene nakon preispitivanja iz članka 28.b stupe na snagu, operaterima zrakoplova svake se godine izdaje određeni broj emisijskih jedinica koji odgovara 2016. godini. Od 2021. taj broj emisijskih jedinica podložan je primjeni linearnog faktora iz članka 9. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Od 1. siječnja 2017., odstupajući od članaka 3.d do 3.f te dok izmjene nakon preispitivanja iz članka 28.b stupe na snagu, operaterima zrakoplova svake se godine izdaje određeni broj emisijskih jedinica koji odgovara 2016. godini. Od 2021. taj broj emisijskih jedinica podložan je primjeni linearnog faktora iz članka 9.

Od 1. siječnja 2017
  do 31. prosinca 2020
  ., odstupajući od članaka 3.d do 3.f te dok izmjene nakon preispitivanja iz članka 28.b stupe na snagu, operaterima zrakoplova svake se godine izdaje određeni broj emisijskih jedinica koji odgovara 2016. godini. Od 2021. taj broj emisijskih jedinica podložan je primjeni linearnog faktora iz članka 9.

do 31. prosinca 2020

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b – podtočka ii.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b – podtočka ii.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.a – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | treći podstavak
  briše
  se; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

treći podstavak
  briše
  se;

briše

| ii. | treći podstavak
  zamjenjuje
  se
  sljedećim: |
| --- | --- |

ii.

treći podstavak
  zamjenjuje
  se
  sljedećim:

zamjenjuje

sljedećim:

„U pogledu djelatnosti u razdoblju od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2020. države članice objavljuju broj zrakoplovnih emisijskih jedinica dodijeljenih svakom operatoru zrakoplova do 1. rujna 2018.”

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka c

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.a – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Odstupajući od članka 3.d stavka 3., broj emisijskih jedinica koje će svaka država članica ponuditi na dražbi od 1. siječnja 2013. umanjuje se tako da odgovara njezinu udjelu dodijeljenih zrakoplovnih emisija iz letova koji ne podliježu odstupanjima predviđenima u stavku 1. točkama (a) i (b) ovog članka. | 4.   Odstupajući od članka 3.d. stavka 3., broj emisijskih jedinica koje će svaka država članica ponuditi na dražbi
  za razdoblje
  od 1. siječnja 2013
  . do 31. prosinca 2020
  . umanjuje se tako da odgovara njezinu udjelu dodijeljenih zrakoplovnih emisija iz letova koji ne podliježu odstupanjima predviđenima u stavku 1. točkama (a) i (b) ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Odstupajući od članka 3.d stavka 3., broj emisijskih jedinica koje će svaka država članica ponuditi na dražbi od 1. siječnja 2013. umanjuje se tako da odgovara njezinu udjelu dodijeljenih zrakoplovnih emisija iz letova koji ne podliježu odstupanjima predviđenima u stavku 1. točkama (a) i (b) ovog članka.

4.   Odstupajući od članka 3.d. stavka 3., broj emisijskih jedinica koje će svaka država članica ponuditi na dražbi
  za razdoblje
  od 1. siječnja 2013
  . do 31. prosinca 2020
  . umanjuje se tako da odgovara njezinu udjelu dodijeljenih zrakoplovnih emisija iz letova koji ne podliježu odstupanjima predviđenima u stavku 1. točkama (a) i (b) ovog članka.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka da (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka da (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.a – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | stavak 8. briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

stavak 8. briše se.

stavak 8. briše se.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o relevantnim standardima ICAO-a ili drugim pravnim instrumentima, kao i o domaćim mjerama koje su treće zemlje poduzele za provedbu globalne tržišno utemeljene mjere koju treba primijeniti na emisije od 2021., te o ostalim relevantnim međunarodnim kretanjima. | 1.   Komisija
  do 1. siječnja 2019., i u redovitim vremenskim razmacima nakon toga,
  izvješćuje Europski parlament i Vijeće o relevantnim standardima
  i preporučenim praksama ICAO-a, preporukama koje je u vezi s globalnom tržišno utemeljenom mjerom odobrilo Vijeće
  ICAO-a ili drugim pravnim instrumentima, kao i o domaćim mjerama koje su treće zemlje poduzele za provedbu globalne tržišno utemeljene mjere koju treba primijeniti na emisije od 2021.,
  posljedicama zadrški trećih zemalja
  te o ostalim relevantnim međunarodnim kretanjima.
  Komisija isto tako redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće o uspostavi globalnog registra te razvoju standarda i preporučenih praksi u skladu s postupcima ICAO-a za donošenje standarda. U skladu s globalnim pregledom stanja UNFCCC-a, Komisija također izvješćuje o naporima koji se u zrakoplovnom sektoru ulažu u ostvarivanje dugoročnog cilja smanjenja emisija, odnosno prepolovljavanja zrakoplovnih emisija CO2 do 2050. u odnosu na razine iz 2005. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o relevantnim standardima ICAO-a ili drugim pravnim instrumentima, kao i o domaćim mjerama koje su treće zemlje poduzele za provedbu globalne tržišno utemeljene mjere koju treba primijeniti na emisije od 2021., te o ostalim relevantnim međunarodnim kretanjima.

1.   Komisija
  do 1. siječnja 2019., i u redovitim vremenskim razmacima nakon toga,
  izvješćuje Europski parlament i Vijeće o relevantnim standardima
  i preporučenim praksama ICAO-a, preporukama koje je u vezi s globalnom tržišno utemeljenom mjerom odobrilo Vijeće
  ICAO-a ili drugim pravnim instrumentima, kao i o domaćim mjerama koje su treće zemlje poduzele za provedbu globalne tržišno utemeljene mjere koju treba primijeniti na emisije od 2021.,
  posljedicama zadrški trećih zemalja
  te o ostalim relevantnim međunarodnim kretanjima.
  Komisija isto tako redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće o uspostavi globalnog registra te razvoju standarda i preporučenih praksi u skladu s postupcima ICAO-a za donošenje standarda. U skladu s globalnim pregledom stanja UNFCCC-a, Komisija također izvješćuje o naporima koji se u zrakoplovnom sektoru ulažu u ostvarivanje dugoročnog cilja smanjenja emisija, odnosno prepolovljavanja zrakoplovnih emisija CO2 do 2050. u odnosu na razine iz 2005.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.b – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  U izvješću treba razmotriti kako se revizijom ove Direktive ti instrumenti
  ICAO-a
  mogu prenijeti
  u pravo Unije. U izvješću se također razmatraju pravila koja se primjenjuju na letove unutar Europskoga gospodarskog prostora (EGP), prema potrebi. | 2.   
  Komisija do 1. ožujka 2020. izvješćuje Europski parlament i Vijeće o prikladnosti tih instrumenata
  ICAO-a
  i mogućnostima njihova prenošenja
  u pravo Unije
  u okviru revizije ove Direktive
  . U izvješću se također razmatraju pravila koja se primjenjuju na letove unutar Europskoga gospodarskog prostora (EGP), prema potrebi.
  U izvješću se isto tako ispituju ambicije i sveobuhvatni ekološki integritet globalne tržišno utemeljene mjere, uključujući njezinu opću ambiciju u vezi s ciljevima iz Pariškog sporazuma, razinu sudjelovanja, izvedivost, transparentnost, kazne za nesukladnost, postupke za sudjelovanje javnog sektora, kvalitetu jedinica za neutralizaciju emisija, praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija, registre, odgovornost te pravila o upotrebi biogoriva. Osim toga, u izvješću se razmatra je li delegirani akt donesen na temelju članka 28.c stavka 2. potrebno revidirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  U izvješću treba razmotriti kako se revizijom ove Direktive ti instrumenti
  ICAO-a
  mogu prenijeti
  u pravo Unije. U izvješću se također razmatraju pravila koja se primjenjuju na letove unutar Europskoga gospodarskog prostora (EGP), prema potrebi.

2.   
  Komisija do 1. ožujka 2020. izvješćuje Europski parlament i Vijeće o prikladnosti tih instrumenata
  ICAO-a
  i mogućnostima njihova prenošenja
  u pravo Unije
  u okviru revizije ove Direktive
  . U izvješću se također razmatraju pravila koja se primjenjuju na letove unutar Europskoga gospodarskog prostora (EGP), prema potrebi.
  U izvješću se isto tako ispituju ambicije i sveobuhvatni ekološki integritet globalne tržišno utemeljene mjere, uključujući njezinu opću ambiciju u vezi s ciljevima iz Pariškog sporazuma, razinu sudjelovanja, izvedivost, transparentnost, kazne za nesukladnost, postupke za sudjelovanje javnog sektora, kvalitetu jedinica za neutralizaciju emisija, praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija, registre, odgovornost te pravila o upotrebi biogoriva. Osim toga, u izvješću se razmatra je li delegirani akt donesen na temelju članka 28.c stavka 2. potrebno revidirati.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.b – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Izvješću se prema potrebi
  mogu priložiti
  prijedlozi Europskom parlamentu i Vijeću o izmjeni, brisanju, proširenju ili zamjeni odstupanja
  predviđeni
  člankom 28.a u skladu s obvezom EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030. | 3.   Izvješću
  iz stavka 2. ovog članka prilažu
  se prema potrebi prijedlozi Europskom parlamentu i Vijeću o izmjeni, brisanju, proširenju ili zamjeni odstupanja
  predviđenih
  člankom 28.a u skladu s obvezom EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030.
  u cilju jamčenja potpunog okolišnog integriteta i učinkovitosti klimatskog djelovanja Unije te smanjenja bilo kakvih nejasnoća prije no što program CORSIA postane operativan. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Izvješću se prema potrebi
  mogu priložiti
  prijedlozi Europskom parlamentu i Vijeću o izmjeni, brisanju, proširenju ili zamjeni odstupanja
  predviđeni
  člankom 28.a u skladu s obvezom EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030.

3.   Izvješću
  iz stavka 2. ovog članka prilažu
  se prema potrebi prijedlozi Europskom parlamentu i Vijeću o izmjeni, brisanju, proširenju ili zamjeni odstupanja
  predviđenih
  člankom 28.a u skladu s obvezom EU-a o smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030.
  u cilju jamčenja potpunog okolišnog integriteta i učinkovitosti klimatskog djelovanja Unije te smanjenja bilo kakvih nejasnoća prije no što program CORSIA postane operativan.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 28.c – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija donosi odredbe za odgovarajuće praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija u svrhu provedbe globalne tržišno utemeljene mjere koju razrađuje ICAO. Te odredbe
  temelje se na istim načelima kao i Uredba
  iz članka 14. stavka 1. te se njima osigurava da su podnesena izvješća o emisijama verificirana u skladu s člankom 15. | 1.   Komisija donosi odredbe za odgovarajuće praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija u svrhu provedbe globalne tržišno utemeljene mjere koju razrađuje ICAO. Te odredbe
  u cijelosti su sukladne načelima iz Uredbe
  iz članka 14. stavka 1. te se njima osigurava da su podnesena izvješća o emisijama verificirana u skladu s člankom 15. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija donosi odredbe za odgovarajuće praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija u svrhu provedbe globalne tržišno utemeljene mjere koju razrađuje ICAO. Te odredbe
  temelje se na istim načelima kao i Uredba
  iz članka 14. stavka 1. te se njima osigurava da su podnesena izvješća o emisijama verificirana u skladu s člankom 15.

1.   Komisija donosi odredbe za odgovarajuće praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija u svrhu provedbe globalne tržišno utemeljene mjere koju razrađuje ICAO. Te odredbe
  u cijelosti su sukladne načelima iz Uredbe
  iz članka 14. stavka 1. te se njima osigurava da su podnesena izvješća o emisijama verificirana u skladu s člankom 15.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2003/87/EZ

Članak 30. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | u članku 30. dodaje se sljedeći stavak:




  „(4.a)
     
  Komisija do 1. siječnja 2020. predstavlja ažuriranu analizu učinaka zrakoplovstva koji nisu povezani s emisijama CO2, a koja je prema potrebi popraćena zakonodavnim prijedlozima o najboljem načinu za rješavanje tih učinaka.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2a)

(2a)

u članku 30. dodaje se sljedeći stavak:

„(4.a)
     
  Komisija do 1. siječnja 2020. predstavlja ažuriranu analizu učinaka zrakoplovstva koji nisu povezani s emisijama CO2, a koja je prema potrebi popraćena zakonodavnim prijedlozima o najboljem načinu za rješavanje tih učinaka.”

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na ponovne međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0258/2017).

1

(1a)  
  Presuda Suda Europske unije od 21. prosinca 2011., Air Transport Association of America i drugi v. Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

1a

Presuda Suda Europske unije od 21. prosinca 2011., Air Transport Association of America i drugi v. Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

(1a)  
  Direktiva 2008/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi uključivanja zrakoplovnih djelatnosti u sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (Tekst značajan za EGP) (SL L 8, 13.1.2009., str. 3.).

1a

Direktiva 2008/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi uključivanja zrakoplovnih djelatnosti u sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (Tekst značajan za EGP) (SL L 8, 13.1.2009., str. 3.).

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/206

---

P8_TA(2017)0339

Uključivanje emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/36)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U obzir treba uzeti Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

U obzir treba uzeti Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava - 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.a) | U obzir treba uzeti Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1.a)

U obzir treba uzeti Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Komisija je


  10. lipnja
  2016.
  predstavila prijedlog da EU ratificira
  Pariški sporazum.
  Taj je zakonodavni prijedlog
  dio provedbe nastojanja Unije da smanji emisije u cijelom gospodarstvu, kako je
  potvrđeno
  u predviđenoj i na nacionalnoj razini utvrđenoj obvezi smanjenja za Uniju i njezine države članice dostavljenoj Tajništvu Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) 6. ožujka 2015. (10) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Komisija je


  10. lipnja
  2016.
  predstavila prijedlog da EU ratificira
  Pariški sporazum.
  Taj je zakonodavni prijedlog
  dio provedbe nastojanja Unije da smanji emisije u cijelom gospodarstvu, kako je
  potvrđeno
  u predviđenoj i na nacionalnoj razini utvrđenoj obvezi smanjenja za Uniju i njezine države članice dostavljenoj Tajništvu Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) 6. ožujka 2015. (10)

| (3) | Vijeće je


  5. listopada
  2016.
  ratificiralo
  Pariški sporazum
  u ime Unije nakon što je Europski parlament


  4. listopada 2016. dao suglasnost. Pariški sporazum stupio je na snagu 4. studenoga 2016. Ova je Uredba u tom smislu
  dio provedbe nastojanja Unije da smanji emisije u cijelom gospodarstvu, kako je
  navedeno
  u predviđenoj i na nacionalnoj razini utvrđenoj obvezi smanjenja za Uniju i njezine države članice dostavljenoj Tajništvu Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) 6. ožujka 2015. (10)

  Unija i dalje treba biti vodeći primjer i povećati svoje napore u pogledu klime na razine koje su u skladu s ciljem Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je


  5. listopada
  2016.
  ratificiralo
  Pariški sporazum
  u ime Unije nakon što je Europski parlament


  4. listopada 2016. dao suglasnost. Pariški sporazum stupio je na snagu 4. studenoga 2016. Ova je Uredba u tom smislu
  dio provedbe nastojanja Unije da smanji emisije u cijelom gospodarstvu, kako je
  navedeno
  u predviđenoj i na nacionalnoj razini utvrđenoj obvezi smanjenja za Uniju i njezine države članice dostavljenoj Tajništvu Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) 6. ožujka 2015. (10)

  Unija i dalje treba biti vodeći primjer i povećati svoje napore u pogledu klime na razine koje su u skladu s ciljem Pariškog sporazuma.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Pariškim se sporazumom, među ostalim, utvrđuje dugoročni cilj u skladu s nastojanjima da se porast globalne temperature ograniči na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine te da ga se nastoji zadržati na 1,5  oC iznad predindustrijske razine.
  Kako bi postigle taj cilj
  , stranke bi trebale pripremati, priopćavati i održavati uzastopne doprinose određene na nacionalnoj razini. Pariškim sporazumom zamjenjuje se pristup iz Kyotskog protokola iz 1997. koji se neće nastaviti nakon 2020. Pariškim sporazumom također se želi uspostaviti ravnoteža između antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima u drugoj polovici ovog stoljeća, a stranke se pozivaju da poduzmu mjere za očuvanje i poboljšanje, prema potrebi, ponora i spremnika stakleničkih plinova, uključujući šume. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Pariškim se sporazumom, među ostalim, utvrđuje dugoročni cilj u skladu s nastojanjima da se porast globalne temperature ograniči na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine te da ga se nastoji zadržati na 1,5  oC iznad predindustrijske razine.
  Kako bi postigle taj cilj
  , stranke bi trebale pripremati, priopćavati i održavati uzastopne doprinose određene na nacionalnoj razini. Pariškim sporazumom zamjenjuje se pristup iz Kyotskog protokola iz 1997. koji se neće nastaviti nakon 2020. Pariškim sporazumom također se želi uspostaviti ravnoteža između antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima u drugoj polovici ovog stoljeća, a stranke se pozivaju da poduzmu mjere za očuvanje i poboljšanje, prema potrebi, ponora i spremnika stakleničkih plinova, uključujući šume.

| (4) | Pariškim se sporazumom, među ostalim, utvrđuje dugoročni cilj u skladu s nastojanjima da se porast globalne temperature ograniči na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine te da ga se nastoji zadržati na 1,5  oC iznad predindustrijske razine
  , što podrazumijeva početak razdoblja negativnih emisija na globalnoj razini, tijekom kojega će šume, poljoprivredna zemljišta i močvare, uključujući tresetišta, imati ključnu ulogu
  .
  Pariškim sporazumom također se želi ojačati globalni odgovor na opasnost od klimatskih promjena
  ,
  u kontekstu održivog razvoja i napora u suzbijanju siromaštva, uključujući povećanje sposobnosti prilagodbe nepovoljnim učincima klimatskih promjena i poticanja klimatske otpornosti i razvoja niskih emisija stakleničkih plinova, na način kojim se ne ugrožava proizvodnja hrane. Pariškim su sporazumom
  stranke
  također prepoznale apsolutan prioritet očuvanja sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja gladi, a posebno aspekte sustava za proizvodnju hrane koji su prije svega osjetljivi na negativne učinke klimatskih promjena. Da
  bi
  se ostvarila svrha Pariškog sporazuma, nužno je da stranke povećaju svoje zajedničke napore za ublažavanje klimatskih promjena i ograničavanje globalnog zagrijavanja. Stranke bi
  trebale pripremati, priopćavati i održavati uzastopne doprinose određene na nacionalnoj razini. Pariškim sporazumom zamjenjuje se pristup iz Kyotskog protokola iz 1997. koji se neće nastaviti nakon 2020. Pariškim sporazumom također se želi uspostaviti ravnoteža između antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima u drugoj polovici ovog stoljeća, a stranke se pozivaju da poduzmu mjere za očuvanje i poboljšanje, prema potrebi, ponora i spremnika stakleničkih plinova, uključujući šume.
  Stranke Pariškog sporazuma također su suglasne da bi mjere prilagodbe trebale biti potpuno transparentne, uzimajući u obzir ekosustave, te da bi se trebale voditi i temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama. |
| --- | --- |

(4)

Pariškim se sporazumom, među ostalim, utvrđuje dugoročni cilj u skladu s nastojanjima da se porast globalne temperature ograniči na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine te da ga se nastoji zadržati na 1,5  oC iznad predindustrijske razine
  , što podrazumijeva početak razdoblja negativnih emisija na globalnoj razini, tijekom kojega će šume, poljoprivredna zemljišta i močvare, uključujući tresetišta, imati ključnu ulogu
  .
  Pariškim sporazumom također se želi ojačati globalni odgovor na opasnost od klimatskih promjena
  ,
  u kontekstu održivog razvoja i napora u suzbijanju siromaštva, uključujući povećanje sposobnosti prilagodbe nepovoljnim učincima klimatskih promjena i poticanja klimatske otpornosti i razvoja niskih emisija stakleničkih plinova, na način kojim se ne ugrožava proizvodnja hrane. Pariškim su sporazumom
  stranke
  također prepoznale apsolutan prioritet očuvanja sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja gladi, a posebno aspekte sustava za proizvodnju hrane koji su prije svega osjetljivi na negativne učinke klimatskih promjena. Da
  bi
  se ostvarila svrha Pariškog sporazuma, nužno je da stranke povećaju svoje zajedničke napore za ublažavanje klimatskih promjena i ograničavanje globalnog zagrijavanja. Stranke bi
  trebale pripremati, priopćavati i održavati uzastopne doprinose određene na nacionalnoj razini. Pariškim sporazumom zamjenjuje se pristup iz Kyotskog protokola iz 1997. koji se neće nastaviti nakon 2020. Pariškim sporazumom također se želi uspostaviti ravnoteža između antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima u drugoj polovici ovog stoljeća, a stranke se pozivaju da poduzmu mjere za očuvanje i poboljšanje, prema potrebi, ponora i spremnika stakleničkih plinova, uključujući šume.
  Stranke Pariškog sporazuma također su suglasne da bi mjere prilagodbe trebale biti potpuno transparentne, uzimajući u obzir ekosustave, te da bi se trebale voditi i temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Nužno je da se šumama gospodari na održiv način u skladu s načelima održivog gospodarenja šumama, razvijenima u okviru postupka Forest Europe. Tim se postupkom održivo gospodarenje šumama definira kao upravljanje i korištenje šumama i šumskim zemljištima na način i tempom kojim se održava njihova bioraznolikost, produktivnost, sposobnost obnove, vitalnost i njihov potencijal da sada i u budućnosti ispunjavaju važne ekološke, gospodarske i socijalne funkcije na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini i to na način kojim se ne nanosi šteta drugim ekosustavima. Za takvo je gospodarenje također nužno da se u tom kontekstu prepozna uloga pošumljavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Nužno je da se šumama gospodari na održiv način u skladu s načelima održivog gospodarenja šumama, razvijenima u okviru postupka Forest Europe. Tim se postupkom održivo gospodarenje šumama definira kao upravljanje i korištenje šumama i šumskim zemljištima na način i tempom kojim se održava njihova bioraznolikost, produktivnost, sposobnost obnove, vitalnost i njihov potencijal da sada i u budućnosti ispunjavaju važne ekološke, gospodarske i socijalne funkcije na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini i to na način kojim se ne nanosi šteta drugim ekosustavima. Za takvo je gospodarenje također nužno da se u tom kontekstu prepozna uloga pošumljavanja.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.b) | Da bi se postigle negativne razine emisija potrebne za ispunjenje ciljeva Pariškog sporazuma, obračunski sustav u pogledu korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF) mora biti postojan. Budući da su uklanjanja iz sektora LULUCF reverzibilna, trebalo bi ih se smatrati posebnim stupom u okviru klimatske politike Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.b)

Da bi se postigle negativne razine emisija potrebne za ispunjenje ciljeva Pariškog sporazuma, obračunski sustav u pogledu korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF) mora biti postojan. Budući da su uklanjanja iz sektora LULUCF reverzibilna, trebalo bi ih se smatrati posebnim stupom u okviru klimatske politike Unije.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Europsko vijeće od 23. do 24. listopada 2014. priznalo je i višestruke ciljeve poljoprivrednog sektora i sektora korištenja zemljišta s obzirom na njihov niži potencijal za ublažavanje, kao i potrebu da se osigura usklađenost između ciljeva Unije u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i klimatskih promjena. Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da ispita najbolje načine da se potakne održivo povećanje proizvodnje hrane i ujedno optimizira doprinos tog sektora ublažavanju učinka i sekvestraciji stakleničkih plinova, uključujući pošumljavanjem, te da uspostavi politiku o tome kako uključiti korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo (LULUCF) u okvir ublažavanja učinka stakleničkih plinova do 2030. čim to tehnički uvjeti dopuste, a svakako prije 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Europsko vijeće od 23. do 24. listopada 2014. priznalo je i višestruke ciljeve poljoprivrednog sektora i sektora korištenja zemljišta s obzirom na njihov niži potencijal za ublažavanje, kao i potrebu da se osigura usklađenost između ciljeva Unije u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i klimatskih promjena. Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da ispita najbolje načine da se potakne održivo povećanje proizvodnje hrane i ujedno optimizira doprinos tog sektora ublažavanju učinka i sekvestraciji stakleničkih plinova, uključujući pošumljavanjem, te da uspostavi politiku o tome kako uključiti korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo (LULUCF) u okvir ublažavanja učinka stakleničkih plinova do 2030. čim to tehnički uvjeti dopuste, a svakako prije 2020.

| (5) | Europsko vijeće od 23. do 24. listopada 2014. priznalo je i višestruke ciljeve poljoprivrednog sektora i sektora korištenja zemljišta s obzirom na njihov niži potencijal za ublažavanje, kao i potrebu da se osigura usklađenost između ciljeva Unije u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i klimatskih promjena.
  Osim toga, provedbom tehnoloških rješenja u sektorima poljoprivrede i šumarstva pridonosi se povećanju proizvodnje i smanjenju ekološkog otiska.
  Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da ispita najbolje načine da se potakne održivo povećanje proizvodnje hrane i ujedno optimizira doprinos tog sektora ublažavanju učinka i sekvestraciji stakleničkih plinova, uključujući pošumljavanjem, te da uspostavi politiku o tome kako uključiti korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo (LULUCF) u okvir ublažavanja učinka stakleničkih plinova do 2030. čim to tehnički uvjeti dopuste, a svakako prije 2020. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće od 23. do 24. listopada 2014. priznalo je i višestruke ciljeve poljoprivrednog sektora i sektora korištenja zemljišta s obzirom na njihov niži potencijal za ublažavanje, kao i potrebu da se osigura usklađenost između ciljeva Unije u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i klimatskih promjena.
  Osim toga, provedbom tehnoloških rješenja u sektorima poljoprivrede i šumarstva pridonosi se povećanju proizvodnje i smanjenju ekološkog otiska.
  Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da ispita najbolje načine da se potakne održivo povećanje proizvodnje hrane i ujedno optimizira doprinos tog sektora ublažavanju učinka i sekvestraciji stakleničkih plinova, uključujući pošumljavanjem, te da uspostavi politiku o tome kako uključiti korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo (LULUCF) u okvir ublažavanja učinka stakleničkih plinova do 2030. čim to tehnički uvjeti dopuste, a svakako prije 2020.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Sektor LULUCF
  može
  doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, posebno smanjenjem emisija
  te
  održavanjem i povećavanjem ponora i zaliha ugljika. Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na povećanje sekvestracije ugljika
  ključna
  je dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Sektor LULUCF
  može
  doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, posebno smanjenjem emisija
  te
  održavanjem i povećavanjem ponora i zaliha ugljika. Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na povećanje sekvestracije ugljika
  ključna
  je dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika.

| (6) | Sektor LULUCF
  vrlo je izložen i vrlo osjetljiv na klimatske promjene. Istovremeno, taj sektor ima ogroman potencijal pružiti dugoročne klimatske koristi i znatno
  doprinijeti
  ostvarivanju dugoročnih klimatskih ciljeva na razini Unije i na međunarodnoj razini. Sektor LULUCF doprinosi
  ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, posebno smanjenjem emisija, održavanjem i povećavanjem ponora i zaliha ugljika.
  Sektor također pruža biomaterijale kojima se u određenoj mjeri fosilno ili ugljično intenzivni materijali mogu zamijeniti obnovljivom niskougljičnom biomasom iz šuma. U pogledu takve zamjene potrebno je voditi računa o cijelom životnom vijeku tih materijala, od proizvodnje sirovina do prerađivačke i proizvodne faze. Biogospodarstvo, uključujući zamjenu materijala, na primjer u građevinarstvu, te uključujući bioenergiju, ima važnu ulogu prijelazu na gospodarstvo bez fosilnih goriva.
  Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na povećanje sekvestracije ugljika
  i u skladu s Pariškim sporazumom ključno
  je
  održivo gospodarenje šumama i resursima te
  dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika.
  S obzirom na duge vremenske okvire u sektoru LULUCF potrebne su dugoročne strategije kako bi se omogućila održiva ulaganja na duge staze. |
| --- | --- |

(6)

Sektor LULUCF
  vrlo je izložen i vrlo osjetljiv na klimatske promjene. Istovremeno, taj sektor ima ogroman potencijal pružiti dugoročne klimatske koristi i znatno
  doprinijeti
  ostvarivanju dugoročnih klimatskih ciljeva na razini Unije i na međunarodnoj razini. Sektor LULUCF doprinosi
  ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, posebno smanjenjem emisija, održavanjem i povećavanjem ponora i zaliha ugljika.
  Sektor također pruža biomaterijale kojima se u određenoj mjeri fosilno ili ugljično intenzivni materijali mogu zamijeniti obnovljivom niskougljičnom biomasom iz šuma. U pogledu takve zamjene potrebno je voditi računa o cijelom životnom vijeku tih materijala, od proizvodnje sirovina do prerađivačke i proizvodne faze. Biogospodarstvo, uključujući zamjenu materijala, na primjer u građevinarstvu, te uključujući bioenergiju, ima važnu ulogu prijelazu na gospodarstvo bez fosilnih goriva.
  Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na povećanje sekvestracije ugljika
  i u skladu s Pariškim sporazumom ključno
  je
  održivo gospodarenje šumama i resursima te
  dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika.
  S obzirom na duge vremenske okvire u sektoru LULUCF potrebne su dugoročne strategije kako bi se omogućila održiva ulaganja na duge staze.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Unija bi trebala postati vodeći akter u promicanju i izvozu istraživanja i ulaganja u održive, napredne i inovativne prakse, tehnike i ideje u sektoru LULUCF, kao i u širenju zelenih tehnologija, u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova i istovremenog očuvanja proizvodnje hrane, čime će pružiti primjer svojim međunarodnim partnerima, što uključuje zemlje u razvoju. U tom bi kontekstu trebalo poboljšati učinkovitu suradnju i partnerstvo s akterima iz privatnog sektora, posebno s malim i srednjim poduzećima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Unija bi trebala postati vodeći akter u promicanju i izvozu istraživanja i ulaganja u održive, napredne i inovativne prakse, tehnike i ideje u sektoru LULUCF, kao i u širenju zelenih tehnologija, u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova i istovremenog očuvanja proizvodnje hrane, čime će pružiti primjer svojim međunarodnim partnerima, što uključuje zemlje u razvoju. U tom bi kontekstu trebalo poboljšati učinkovitu suradnju i partnerstvo s akterima iz privatnog sektora, posebno s malim i srednjim poduzećima.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | Davanje prioriteta financiranju istraživanja u području klimatskih promjena povećalo bi ulogu sektora LULUCF u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom njima. Jačanje programa Unije za istraživanje i inovacije planiranog za razdoblje 2021. – 2028. u sektoru LULUCF posebice bi doprinijelo, među ostalim, produbljivanju i širenju znanstvenog znanja i znanja lokalnih zajednica o uspješnosti tog sektora, ubrzavanju održivih inovacija, poticanju prijelaza na digitalno doba, modernizaciji obrazovanja i osposobljavanja, jačanju otpornosti sektora LULUCF i nadziranju bioraznolikosti i ljudskog djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

Davanje prioriteta financiranju istraživanja u području klimatskih promjena povećalo bi ulogu sektora LULUCF u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom njima. Jačanje programa Unije za istraživanje i inovacije planiranog za razdoblje 2021. – 2028. u sektoru LULUCF posebice bi doprinijelo, među ostalim, produbljivanju i širenju znanstvenog znanja i znanja lokalnih zajednica o uspješnosti tog sektora, ubrzavanju održivih inovacija, poticanju prijelaza na digitalno doba, modernizaciji obrazovanja i osposobljavanja, jačanju otpornosti sektora LULUCF i nadziranju bioraznolikosti i ljudskog djelovanja.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.c) | Potrebno je ojačati istraživanja povezana s ulogom mrtvog drva, osobito nadzemnog i podzemnog mrtvog drva u šumama kojima se ne gospodari i u šumama kojima se gospodari, kako bi se poboljšala točnost obračunavanja emisija ugljika u šumama i izračun neto emisija ugljika u ekosustavu. Količina dokaza je ograničena, no oni pokazuju da mrtvo drvo može biti velik spremnik ugljika i da bi ostavljanje mrtvog drva na terenu moglo, među ostalim, imati važnu ulogu u pogledu bioraznolikosti i biti važan dio strategije ublažavanja emisija stakleničkih plinova. Ta je činjenica relevantna s obzirom na to da gospodarenje šumama može pogodovati uklanjanju mrtvog drva, primjerice, u energetske svrhe, a svaka odluka koja se odnosi na ispravne načine ublažavanja i prilagodbe trebala bi biti informirana i znanstveno utemeljena. Za ta bi se istraživanja u razdoblju 2017. – 2020. trebala dodijeliti namjenska sredstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.c)

Potrebno je ojačati istraživanja povezana s ulogom mrtvog drva, osobito nadzemnog i podzemnog mrtvog drva u šumama kojima se ne gospodari i u šumama kojima se gospodari, kako bi se poboljšala točnost obračunavanja emisija ugljika u šumama i izračun neto emisija ugljika u ekosustavu. Količina dokaza je ograničena, no oni pokazuju da mrtvo drvo može biti velik spremnik ugljika i da bi ostavljanje mrtvog drva na terenu moglo, među ostalim, imati važnu ulogu u pogledu bioraznolikosti i biti važan dio strategije ublažavanja emisija stakleničkih plinova. Ta je činjenica relevantna s obzirom na to da gospodarenje šumama može pogodovati uklanjanju mrtvog drva, primjerice, u energetske svrhe, a svaka odluka koja se odnosi na ispravne načine ublažavanja i prilagodbe trebala bi biti informirana i znanstveno utemeljena. Za ta bi se istraživanja u razdoblju 2017. – 2020. trebala dodijeliti namjenska sredstva.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.d) | Unija je preuzela obveze u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, koji se mogu ispuniti samo uz pomoć pravilnog gospodarenja šumama i predanosti usporavanju i poništavanju krčenja šuma te poticanjem ponovnog pošumljavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.d)

Unija je preuzela obveze u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, koji se mogu ispuniti samo uz pomoć pravilnog gospodarenja šumama i predanosti usporavanju i poništavanju krčenja šuma te poticanjem ponovnog pošumljavanja.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.e) | Kada je riječ o krčenju tropskih šuma, potrebno je zajamčiti holistički pristup, pri čemu treba uzeti u obzir sve razloge zbog kojih dolazi do krčenja šuma, kao i cilj koji je Komisija iznijela na pregovorima u okviru UNFCCC-a o zaustavljanju globalnog smanjenja šumskih površina najkasnije do 2030. i smanjenju ukupnog krčenja tropskih šuma za barem 50 % do 2020. u odnosu na trenutačne razine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.e)

Kada je riječ o krčenju tropskih šuma, potrebno je zajamčiti holistički pristup, pri čemu treba uzeti u obzir sve razloge zbog kojih dolazi do krčenja šuma, kao i cilj koji je Komisija iznijela na pregovorima u okviru UNFCCC-a o zaustavljanju globalnog smanjenja šumskih površina najkasnije do 2030. i smanjenju ukupnog krčenja tropskih šuma za barem 50 % do 2020. u odnosu na trenutačne razine.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.f) | Šumarstvom i šumama treba gospodariti na odgovoran način te bi šumarstvo i šume trebali doprinositi gospodarskom razvoju zemlje i pružati održive ekonomske prilike poljoprivrednicima, pod uvjetom da ne dođe do krčenja šuma u osjetljivim ekosustavima i širenja plantaža na tresetištima, da se plantažama upravlja pomoću modernih agroekoloških tehnika kako bi se štetne ekološke i društvene posljedice svele na najmanju moguću mjeru, te da se poštuju zemljišna prava, prava autohtonih zajednica te ljudska prava i prava radnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.f)

Šumarstvom i šumama treba gospodariti na odgovoran način te bi šumarstvo i šume trebali doprinositi gospodarskom razvoju zemlje i pružati održive ekonomske prilike poljoprivrednicima, pod uvjetom da ne dođe do krčenja šuma u osjetljivim ekosustavima i širenja plantaža na tresetištima, da se plantažama upravlja pomoću modernih agroekoloških tehnika kako bi se štetne ekološke i društvene posljedice svele na najmanju moguću mjeru, te da se poštuju zemljišna prava, prava autohtonih zajednica te ljudska prava i prava radnika.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.g) | Naprednim i održivim praksama gospodarenja može se znatno doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova u sektoru LULUCF. Potrebno je promicati razvoj inovativnih praksi i poticati vlasnike zemljišta na primjenu naprednih praksi gospodarenja, kao što su precizna poljoprivreda, precizno šumarstvo i digitalizacija poljoprivrede. Nadzor preko geoinformacijskih sustava i promatranja Zemlje te razmjena najboljih praksi mogući su načini da se državama članicama pomogne u ostvarenju njihovih ciljeva te bi ih stoga trebalo poticati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.g)

Naprednim i održivim praksama gospodarenja može se znatno doprinijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova u sektoru LULUCF. Potrebno je promicati razvoj inovativnih praksi i poticati vlasnike zemljišta na primjenu naprednih praksi gospodarenja, kao što su precizna poljoprivreda, precizno šumarstvo i digitalizacija poljoprivrede. Nadzor preko geoinformacijskih sustava i promatranja Zemlje te razmjena najboljih praksi mogući su načini da se državama članicama pomogne u ostvarenju njihovih ciljeva te bi ih stoga trebalo poticati.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.h (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.h) | Agroekologijom se olakšava prijelaz s linearnih prehrambenih sustava na kružne sustave kojima se oponašaju prirodni ciklusi i kojima bi se mogao smanjiti ugljični i ekološki otisak hrane i poljoprivrede. Važno je promicati agroekologiju i agrošumarstvo s obzirom na njihov doprinos ublažavanju klimatskih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.h)

Agroekologijom se olakšava prijelaz s linearnih prehrambenih sustava na kružne sustave kojima se oponašaju prirodni ciklusi i kojima bi se mogao smanjiti ugljični i ekološki otisak hrane i poljoprivrede. Važno je promicati agroekologiju i agrošumarstvo s obzirom na njihov doprinos ublažavanju klimatskih promjena.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Odlukom br. 529/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđena su, kao prvi korak, pravila za obračun primjenjiva na emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz sektora LULUCF, što je doprinijelo razvoju politike prema uključivanju sektora LULUCF u obvezu smanjenja emisija Unije. Ova bi se Uredba trebala temeljiti na postojećim pravilima za obračun te bi se njome ona trebala ažurirati i poboljšati za razdoblje od 2021. do 2030. Njome bi se trebale utvrditi obveze država članica u pogledu provedbe tih pravila za obračun i obveza da osiguraju da cjelokupni sektor LULUCF ne generira neto emisije. Njome ne bi trebalo utvrđivati nikakve obveze u pogledu obračunavanja i izvješćivanja za privatne stranke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Odlukom br. 529/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđena su, kao prvi korak, pravila za obračun primjenjiva na emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz sektora LULUCF, što je doprinijelo razvoju politike prema uključivanju sektora LULUCF u obvezu smanjenja emisija Unije. Ova bi se Uredba trebala temeljiti na postojećim pravilima za obračun te bi se njome ona trebala ažurirati i poboljšati za razdoblje od 2021. do 2030. Njome bi se trebale utvrditi obveze država članica u pogledu provedbe tih pravila za obračun i obveza da osiguraju da cjelokupni sektor LULUCF ne generira neto emisije. Njome ne bi trebalo utvrđivati nikakve obveze u pogledu obračunavanja i izvješćivanja za privatne stranke.

| (7) | Odlukom br. 529/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđena su, kao prvi korak, pravila za obračun primjenjiva na emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz sektora LULUCF, što je doprinijelo razvoju politike prema uključivanju sektora LULUCF u obvezu smanjenja emisija Unije. Ova bi se Uredba trebala temeljiti na postojećim pravilima za obračun te bi se njome ona trebala ažurirati i poboljšati za razdoblje od 2021. do 2030. Njome bi se
  u bilo kojim okolnostima
  trebale utvrditi obveze država članica u pogledu provedbe tih pravila za obračun i obveza da osiguraju da cjelokupni sektor LULUCF ne generira neto emisije. Njome ne bi trebalo utvrđivati nikakve obveze u pogledu obračunavanja i izvješćivanja za privatne stranke
  , uključujući poljoprivrednike i šumare, a tijekom provedbe ove Uredbe države članice trebaju izbjegavaju takve obveze
  . |
| --- | --- |

(7)

Odlukom br. 529/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđena su, kao prvi korak, pravila za obračun primjenjiva na emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz sektora LULUCF, što je doprinijelo razvoju politike prema uključivanju sektora LULUCF u obvezu smanjenja emisija Unije. Ova bi se Uredba trebala temeljiti na postojećim pravilima za obračun te bi se njome ona trebala ažurirati i poboljšati za razdoblje od 2021. do 2030. Njome bi se
  u bilo kojim okolnostima
  trebale utvrditi obveze država članica u pogledu provedbe tih pravila za obračun i obveza da osiguraju da cjelokupni sektor LULUCF ne generira neto emisije. Njome ne bi trebalo utvrđivati nikakve obveze u pogledu obračunavanja i izvješćivanja za privatne stranke
  , uključujući poljoprivrednike i šumare, a tijekom provedbe ove Uredbe države članice trebaju izbjegavaju takve obveze
  .

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Poljoprivreda i korištenje zemljišta sektori su koji imaju izravan i znatan učinak na biološku raznolikost Unije i usluge ekosustava. Stoga je važan cilj politika koje se odnose na te sektore zajamčiti usklađenost s ciljevima strategije biološke raznolikosti Unije. K tome, postoje druge politike Unije kojima se mogu poticati prakse koje obuhvaćaju više od minimalnih pravnih zahtjeva, nadilaze dobru standardnu praksu te doprinose stvarnoj prilagodbi i ublažavanju klimatskih promjena te održavanju ponora ugljika, u okviru pružanja javnih dobara. Potrebno je poduzeti mjere provedbe i podupiranja aktivnosti povezanih s pristupom ublažavanja i prilagodbe u području cjelovitog i održivog gospodarenja šumama i poljoprivrednim zemljištima. Unatoč svojem potvrđenom ograničenom potencijalu za smanjenje emisija koje nisu C02, poljoprivreda mora dati svoj doprinos ublažavanju klimatskih promjena. To se među ostalim može postići poticanjem poboljšanja plodoreda kako bi se povećao sadržaj organskog ugljika u tlu. Države članice i Komisija trebaju zajamčiti usklađenost između ZPP-a i ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Poljoprivreda i korištenje zemljišta sektori su koji imaju izravan i znatan učinak na biološku raznolikost Unije i usluge ekosustava. Stoga je važan cilj politika koje se odnose na te sektore zajamčiti usklađenost s ciljevima strategije biološke raznolikosti Unije. K tome, postoje druge politike Unije kojima se mogu poticati prakse koje obuhvaćaju više od minimalnih pravnih zahtjeva, nadilaze dobru standardnu praksu te doprinose stvarnoj prilagodbi i ublažavanju klimatskih promjena te održavanju ponora ugljika, u okviru pružanja javnih dobara. Potrebno je poduzeti mjere provedbe i podupiranja aktivnosti povezanih s pristupom ublažavanja i prilagodbe u području cjelovitog i održivog gospodarenja šumama i poljoprivrednim zemljištima. Unatoč svojem potvrđenom ograničenom potencijalu za smanjenje emisija koje nisu C02, poljoprivreda mora dati svoj doprinos ublažavanju klimatskih promjena. To se među ostalim može postići poticanjem poboljšanja plodoreda kako bi se povećao sadržaj organskog ugljika u tlu. Države članice i Komisija trebaju zajamčiti usklađenost između ZPP-a i ove Uredbe.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.b) | Močvarna zemljišta najučinkovitiji su ekosustav za skladištenje CO2. Propadanje močvarnih zemljišta u Uniji stoga nije samo problem u pogledu bioraznolikosti nego i velik klimatski problem. Zaštitom i obnovom močvarnih zemljišta mogu se istovremeno povećati napori u području očuvanja i smanjiti emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF. U tom kontekstu treba voditi računa o IPCC-ovoj reviziji Smjernica iz 2006., planiranoj za 2019. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.b)

Močvarna zemljišta najučinkovitiji su ekosustav za skladištenje CO2. Propadanje močvarnih zemljišta u Uniji stoga nije samo problem u pogledu bioraznolikosti nego i velik klimatski problem. Zaštitom i obnovom močvarnih zemljišta mogu se istovremeno povećati napori u području očuvanja i smanjiti emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF. U tom kontekstu treba voditi računa o IPCC-ovoj reviziji Smjernica iz 2006., planiranoj za 2019.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kako bi se utvrdili točni izračuni emisija i uklanjanja u skladu sa smjernicama Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006. („smjernice IPCC-a”), trebale bi se koristiti godišnje prijavljene vrijednosti u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 za kategorije korištenja zemljišta i konverziju između kategorija korištenja zemljišta, čime se pojednostavnjuju pristupi koji su se primjenjivali u skladu s okvirom UNFCCC-a i Kyotskim protokolom. Zemljište koje se prenamijeni u drugu kategoriju korištenja zemljišta trebalo bi razmatrati u prijelazu prema toj kategoriji u zadanoj vrijednosti od 20 godina prema smjernicama IPCC-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kako bi se utvrdili točni izračuni emisija i uklanjanja u skladu sa smjernicama Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006. („smjernice IPCC-a”), trebale bi se koristiti godišnje prijavljene vrijednosti u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 za kategorije korištenja zemljišta i konverziju između kategorija korištenja zemljišta, čime se pojednostavnjuju pristupi koji su se primjenjivali u skladu s okvirom UNFCCC-a i Kyotskim protokolom. Zemljište koje se prenamijeni u drugu kategoriju korištenja zemljišta trebalo bi razmatrati u prijelazu prema toj kategoriji u zadanoj vrijednosti od 20 godina prema smjernicama IPCC-a.

| (8) | Kako bi se utvrdili točni izračuni emisija i uklanjanja u skladu sa smjernicama Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006. („smjernice IPCC-a”), trebale bi se koristiti godišnje prijavljene vrijednosti u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 za kategorije korištenja zemljišta i konverziju između kategorija korištenja zemljišta, čime se pojednostavnjuju pristupi koji su se primjenjivali u skladu s okvirom UNFCCC-a i Kyotskim protokolom. Zemljište koje se prenamijeni u drugu kategoriju korištenja zemljišta trebalo bi razmatrati u prijelazu prema toj kategoriji u zadanoj vrijednosti od 20 godina prema smjernicama IPCC-a.
  S obzirom na vodeću ulogu Unije u području klime, države članice trebale bi odstupati od te zadane vrijednosti samo za pošumljena zemljišta i samo u vrlo ograničenim okolnostima za koja postoji opravdanje u smjernicama IPCC-a. U pogledu mogućnosti odstupanja u obzir se uzimaju različite prirodne i ekološke okolnosti između država članica i posljedično različite osobine njihovih šumskih zemljišta. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se utvrdili točni izračuni emisija i uklanjanja u skladu sa smjernicama Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006. („smjernice IPCC-a”), trebale bi se koristiti godišnje prijavljene vrijednosti u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 za kategorije korištenja zemljišta i konverziju između kategorija korištenja zemljišta, čime se pojednostavnjuju pristupi koji su se primjenjivali u skladu s okvirom UNFCCC-a i Kyotskim protokolom. Zemljište koje se prenamijeni u drugu kategoriju korištenja zemljišta trebalo bi razmatrati u prijelazu prema toj kategoriji u zadanoj vrijednosti od 20 godina prema smjernicama IPCC-a.
  S obzirom na vodeću ulogu Unije u području klime, države članice trebale bi odstupati od te zadane vrijednosti samo za pošumljena zemljišta i samo u vrlo ograničenim okolnostima za koja postoji opravdanje u smjernicama IPCC-a. U pogledu mogućnosti odstupanja u obzir se uzimaju različite prirodne i ekološke okolnosti između država članica i posljedično različite osobine njihovih šumskih zemljišta.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta ovise o nizu prirodnih okolnosti, strukturi starosnih razreda te prošloj i sadašnjoj praksi gospodarenja. Korištenje bazne godine ne omogućuje prikazivanje tih faktora i posljedičnih cikličnih utjecaja na emisije i uklanjanja ili njihove međugodišnje varijacije. Umjesto toga, odgovarajućim pravilima za obračun trebalo bi utvrditi uporabu referentnih razina
  za isključivanje
  učinaka prirodnih značajki i značajki specifičnih za određenu državu. U nedostatku međunarodnog pregleda u okviru UNFCCC-a i Kyotskog protokola trebalo bi uspostaviti postupak
  pregleda
  kojim bi
  se osigurala transparentnost i poboljšala kvaliteta
  obračuna u ovoj kategoriji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta ovise o nizu prirodnih okolnosti, strukturi starosnih razreda te prošloj i sadašnjoj praksi gospodarenja. Korištenje bazne godine ne omogućuje prikazivanje tih faktora i posljedičnih cikličnih utjecaja na emisije i uklanjanja ili njihove međugodišnje varijacije. Umjesto toga, odgovarajućim pravilima za obračun trebalo bi utvrditi uporabu referentnih razina
  za isključivanje
  učinaka prirodnih značajki i značajki specifičnih za određenu državu. U nedostatku međunarodnog pregleda u okviru UNFCCC-a i Kyotskog protokola trebalo bi uspostaviti postupak
  pregleda
  kojim bi
  se osigurala transparentnost i poboljšala kvaliteta
  obračuna u ovoj kategoriji.

| (9) | Emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta ovise o nizu prirodnih okolnosti, strukturi starosnih razreda te prošloj i sadašnjoj praksi gospodarenja
  , koje se znatno razlikuju među državama članicama
  . Korištenje bazne godine ne omogućuje prikazivanje tih faktora i posljedičnih cikličnih utjecaja na emisije i uklanjanja ili njihove međugodišnje varijacije. Umjesto toga, odgovarajućim pravilima za obračun trebalo bi utvrditi uporabu referentnih razina
  kako bi se pristupilo pitanju
  učinaka prirodnih značajki i značajki specifičnih za određenu državu
  poput primjerice nemogućnosti gospodarenja šumama u Republici Hrvatskoj zbog okupacije njezina teritorija, Domovinskog rata, ratnih i poratnih okolnosti
  .
  Odgovarajućim pravilima za obračun trebalo bi jamčiti usklađenost i uvjete održivog gospodarenja šumama
  u 
  okviru Ministarske konferencije o zaštiti šuma u Europi (Forest Europe).
  U nedostatku međunarodnog pregleda u okviru UNFCCC-a i Kyotskog protokola trebalo bi uspostaviti
  transparentan
  postupak kojim bi
  države članice poboljšale mogućnost provjere i kvalitetu
  obračuna u ovoj kategoriji. |
| --- | --- |

(9)

Emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta ovise o nizu prirodnih okolnosti, strukturi starosnih razreda te prošloj i sadašnjoj praksi gospodarenja
  , koje se znatno razlikuju među državama članicama
  . Korištenje bazne godine ne omogućuje prikazivanje tih faktora i posljedičnih cikličnih utjecaja na emisije i uklanjanja ili njihove međugodišnje varijacije. Umjesto toga, odgovarajućim pravilima za obračun trebalo bi utvrditi uporabu referentnih razina
  kako bi se pristupilo pitanju
  učinaka prirodnih značajki i značajki specifičnih za određenu državu
  poput primjerice nemogućnosti gospodarenja šumama u Republici Hrvatskoj zbog okupacije njezina teritorija, Domovinskog rata, ratnih i poratnih okolnosti
  .
  Odgovarajućim pravilima za obračun trebalo bi jamčiti usklađenost i uvjete održivog gospodarenja šumama
  u 
  okviru Ministarske konferencije o zaštiti šuma u Europi (Forest Europe).
  U nedostatku međunarodnog pregleda u okviru UNFCCC-a i Kyotskog protokola trebalo bi uspostaviti
  transparentan
  postupak kojim bi
  države članice poboljšale mogućnost provjere i kvalitetu
  obračuna u ovoj kategoriji.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Emisije iz drvnih proizvoda u sektoru LULUCF mogle bi zamijeniti emisije u sektorima ETS-a i sektorima na koje se primjenjuje Uredba o raspodjeli tereta, a ovom se Uredbom to može naglasiti i uzeti u obzir. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Emisije iz drvnih proizvoda u sektoru LULUCF mogle bi zamijeniti emisije u sektorima ETS-a i sektorima na koje se primjenjuje Uredba o raspodjeli tereta, a ovom se Uredbom to može naglasiti i uzeti u obzir.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Kad Komisija odluči angažirati stručni revizijski tim
  u skladu s Odlukom Komisije (C(2016)3301)
  za pregled nacionalnih računskih planova za šumarstvo, trebala
  bi polaziti od dobre prakse i iskustva stručnih pregleda u okviru UNFCCC-a, uključujući u pogledu sudjelovanja nacionalnih stručnjaka i preporuka te odabrati dovoljan broj stručnjaka iz država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Kad Komisija odluči angažirati stručni revizijski tim
  u skladu s Odlukom Komisije (C(2016)3301)
  za pregled nacionalnih računskih planova za šumarstvo, trebala
  bi polaziti od dobre prakse i iskustva stručnih pregleda u okviru UNFCCC-a, uključujući u pogledu sudjelovanja nacionalnih stručnjaka i preporuka te odabrati dovoljan broj stručnjaka iz država članica.

| (10) | Stručni revizijski tim trebao bi biti uspostavljen radi preispitivanja nacionalnih računskih planova za šumarstvo
  u skladu s Odlukom Komisije (C(2016)3301)
  . Stručni revizijski tim trebao
  bi polaziti od dobre prakse i iskustva stručnih pregleda u okviru UNFCCC-a, uključujući u pogledu sudjelovanja nacionalnih stručnjaka i preporuka, te
  bi trebalo
  odabrati dovoljan broj stručnjaka iz država članica.
  Stručni revizijski tim trebao bi savjetovati Stalni odbor za šumarstvo, osnovan u skladu s Odlukom Vijeća 89/367/EEZ, kao i dionike i civilno društvo u vezi s preispitivanjem nacionalnih računskih planova za šumarstvo. |
| --- | --- |

(10)

Stručni revizijski tim trebao bi biti uspostavljen radi preispitivanja nacionalnih računskih planova za šumarstvo
  u skladu s Odlukom Komisije (C(2016)3301)
  . Stručni revizijski tim trebao
  bi polaziti od dobre prakse i iskustva stručnih pregleda u okviru UNFCCC-a, uključujući u pogledu sudjelovanja nacionalnih stručnjaka i preporuka, te
  bi trebalo
  odabrati dovoljan broj stručnjaka iz država članica.
  Stručni revizijski tim trebao bi savjetovati Stalni odbor za šumarstvo, osnovan u skladu s Odlukom Vijeća 89/367/EEZ, kao i dionike i civilno društvo u vezi s preispitivanjem nacionalnih računskih planova za šumarstvo.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Povećanjem održivog korištenja drvnih proizvoda mogu se znatno ograničiti emisije stakleničkih plinova u atmosferu i povećati njihova uklanjanja iz atmosfere. Pravilima za obračun trebalo bi se osigurati da države članice u obračunima točno prikažu promjene u zalihi drvnih proizvoda kada do njih dođe te da
  osiguraju poticaje za
  korištenje drvnih proizvoda s dugim životnim vijekom. Komisija bi trebala dati smjernice o metodološkim pitanjima koja se odnose na obračun za drvne proizvode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Povećanjem održivog korištenja drvnih proizvoda mogu se znatno ograničiti emisije stakleničkih plinova u atmosferu i povećati njihova uklanjanja iz atmosfere. Pravilima za obračun trebalo bi se osigurati da države članice u obračunima točno prikažu promjene u zalihi drvnih proizvoda kada do njih dođe te da
  osiguraju poticaje za
  korištenje drvnih proizvoda s dugim životnim vijekom. Komisija bi trebala dati smjernice o metodološkim pitanjima koja se odnose na obračun za drvne proizvode.

| (12) | Povećanjem održivog korištenja drvnih proizvoda mogu se znatno ograničiti emisije stakleničkih plinova u atmosferu
  učinkom zamjene (uzimajući u obzir energetski intenzitet te intenzitet emisija ugljičnog dioksida u ostalim sektorima, npr. pri proizvodnji cementa nastaje otprilike 8 % ukupnih svjetskih emisija ugljičnog dioksida)
  i povećati njihova uklanjanja iz atmosfere. Pravilima za obračun trebalo bi se osigurati da države članice u obračunima točno prikažu promjene u zalihi drvnih proizvoda kada do njih dođe te da
  prepoznaju i potiču povećano
  korištenje drvnih proizvoda s dugim životnim vijekom
  umjesto njihova korištenja u energetske svrhe
  .
  Kako bi se dodatno promicao i obuhvatio pozitivan učinak zamjene, Komisija s pomoću delegiranih akata treba u izračune za drvne proizvode uključiti više proizvoda.
  Komisija bi trebala dati smjernice o metodološkim pitanjima koja se odnose na obračun za drvne proizvode. |
| --- | --- |

(12)

Povećanjem održivog korištenja drvnih proizvoda mogu se znatno ograničiti emisije stakleničkih plinova u atmosferu
  učinkom zamjene (uzimajući u obzir energetski intenzitet te intenzitet emisija ugljičnog dioksida u ostalim sektorima, npr. pri proizvodnji cementa nastaje otprilike 8 % ukupnih svjetskih emisija ugljičnog dioksida)
  i povećati njihova uklanjanja iz atmosfere. Pravilima za obračun trebalo bi se osigurati da države članice u obračunima točno prikažu promjene u zalihi drvnih proizvoda kada do njih dođe te da
  prepoznaju i potiču povećano
  korištenje drvnih proizvoda s dugim životnim vijekom
  umjesto njihova korištenja u energetske svrhe
  .
  Kako bi se dodatno promicao i obuhvatio pozitivan učinak zamjene, Komisija s pomoću delegiranih akata treba u izračune za drvne proizvode uključiti više proizvoda.
  Komisija bi trebala dati smjernice o metodološkim pitanjima koja se odnose na obračun za drvne proizvode.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Prirodne nepogode, poput požara, najezde insekata ili bolesti, ekstremnih meteoroloških pojava i geoloških poremećaja, koji su izvan kontrole države članice te ona na njih ne može značajno utjecati, mogu izazvati privremene emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF, ili mogu izazvati reverziju prethodnih uklanjanja. Budući da reverzija može biti posljedica i odluka u gospodarenju, poput odluka o sječi ili sadnji drveća, ovom bi se Uredbom trebalo osigurati da obračuni za sektor LULUCF uvijek točno prikazuju reverzije uklanjanja izazvane ljudskim djelovanjem. Nadalje, ovom bi Uredbom trebalo državama članicama osigurati ograničenu mogućnost da iz svojih obračuna za LULUCF isključe emisije nastale zbog nepogoda na koje ne mogu utjecati.
  Međutim, način na koji države članice primjenjuju te odredbe ne bi trebao dovesti do neopravdano nižeg obračunavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Prirodne nepogode, poput požara, najezde insekata ili bolesti, ekstremnih meteoroloških pojava i geoloških poremećaja, koji su izvan kontrole države članice te ona na njih ne može značajno utjecati, mogu izazvati privremene emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF, ili mogu izazvati reverziju prethodnih uklanjanja. Budući da reverzija može biti posljedica i odluka u gospodarenju, poput odluka o sječi ili sadnji drveća, ovom bi se Uredbom trebalo osigurati da obračuni za sektor LULUCF uvijek točno prikazuju reverzije uklanjanja izazvane ljudskim djelovanjem. Nadalje, ovom bi Uredbom trebalo državama članicama osigurati ograničenu mogućnost da iz svojih obračuna za LULUCF isključe emisije nastale zbog nepogoda na koje ne mogu utjecati.
  Međutim, način na koji države članice primjenjuju te odredbe ne bi trebao dovesti do neopravdano nižeg obračunavanja.

| (13) | Prirodne nepogode, poput požara, najezde insekata ili bolesti, ekstremnih meteoroloških pojava i geoloških poremećaja, koji su izvan kontrole države članice te ona na njih ne može značajno utjecati, mogu izazvati privremene emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF ili mogu izazvati reverziju prethodnih uklanjanja. Budući da reverzija može biti posljedica i odluka u gospodarenju, poput odluka o sječi ili sadnji drveća, ovom bi se Uredbom trebalo osigurati da obračuni za sektor LULUCF uvijek točno prikazuju reverzije uklanjanja izazvane ljudskim djelovanjem.
  Države članice trebalo bi poticati na ulaganja u preventivno djelovanje, kao što je održivo gospodarenje, kako bi se umanjili rizici povezani s prirodnim nepogodama i tako izbjegao negativan utjecaj na šumski ponor ugljika.
  Nadalje, ovom bi Uredbom trebalo državama članicama osigurati ograničenu mogućnost da iz svojih obračuna za LULUCF isključe emisije nastale zbog nepogoda na koje ne mogu utjecati. Međutim, način na koji države članice primjenjuju te odredbe ne bi trebao dovesti do neopravdano nižeg obračunavanja. |
| --- | --- |

(13)

Prirodne nepogode, poput požara, najezde insekata ili bolesti, ekstremnih meteoroloških pojava i geoloških poremećaja, koji su izvan kontrole države članice te ona na njih ne može značajno utjecati, mogu izazvati privremene emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF ili mogu izazvati reverziju prethodnih uklanjanja. Budući da reverzija može biti posljedica i odluka u gospodarenju, poput odluka o sječi ili sadnji drveća, ovom bi se Uredbom trebalo osigurati da obračuni za sektor LULUCF uvijek točno prikazuju reverzije uklanjanja izazvane ljudskim djelovanjem.
  Države članice trebalo bi poticati na ulaganja u preventivno djelovanje, kao što je održivo gospodarenje, kako bi se umanjili rizici povezani s prirodnim nepogodama i tako izbjegao negativan utjecaj na šumski ponor ugljika.
  Nadalje, ovom bi Uredbom trebalo državama članicama osigurati ograničenu mogućnost da iz svojih obračuna za LULUCF isključe emisije nastale zbog nepogoda na koje ne mogu utjecati. Međutim, način na koji države članice primjenjuju te odredbe ne bi trebao dovesti do neopravdano nižeg obračunavanja.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Ovisno o nacionalnim prioritetima države članice trebale bi moći odabrati odgovarajuće nacionalne politike za ostvarivanje svojih obveza u pogledu LULUCF-a, uključujući mogućnost kompenziranja emisija iz jedne kategorije zemljišta uklanjanjima iz druge kategorije zemljišta. Osim toga, u razdoblju od 2021. do 2030. trebale bi moći kumulirati neto uklanjanja. Trgovanje među državama članicama trebalo bi ostati kao dodatna mogućnost za pomoć pri ispunjavanju obveza. U skladu s praksom u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola države članice trebale bi imati i mogućnost da iskoriste prikupljeni višak u skladu s Uredbom [] o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama kako bi se osiguralo da ispune svoje obveze na temelju ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Ovisno o nacionalnim prioritetima države članice trebale bi moći odabrati odgovarajuće nacionalne politike za ostvarivanje svojih obveza u pogledu LULUCF-a, uključujući mogućnost kompenziranja emisija iz jedne kategorije zemljišta uklanjanjima iz druge kategorije zemljišta. Osim toga, u razdoblju od 2021. do 2030. trebale bi moći kumulirati neto uklanjanja. Trgovanje među državama članicama trebalo bi ostati kao dodatna mogućnost za pomoć pri ispunjavanju obveza. U skladu s praksom u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola države članice trebale bi imati i mogućnost da iskoriste prikupljeni višak u skladu s Uredbom [] o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama kako bi se osiguralo da ispune svoje obveze na temelju ove Uredbe.

| (14) | Ovisno o nacionalnim prioritetima države članice trebale bi moći odabrati odgovarajuće nacionalne politike za ostvarivanje svojih obveza u pogledu LULUCF-a, uključujući mogućnost kompenziranja emisija iz jedne kategorije zemljišta uklanjanjima iz druge kategorije zemljišta. Osim toga, u razdoblju od 2021. do 2030. trebale bi moći kumulirati neto uklanjanja. Trgovanje među državama članicama trebalo bi ostati kao dodatna mogućnost za pomoć pri ispunjavanju obveza. U skladu s praksom u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola države članice trebale bi imati i mogućnost da iskoriste prikupljeni višak u skladu s Uredbom [] o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama kako bi se osiguralo da ispune svoje obveze na temelju ove Uredbe
  bez narušavanja opće ciljane vrijednosti smanjenja stakleničkih plinova Unije
  .
  Države članice trebale bi također moći iskoristiti do 280 milijuna tona ukupnih neto uklanjanja iz kombiniranih obračunskih kategorija iskrčenih zemljišta, pošumljenih zemljišta, poljoprivrednih zemljišta kojima se gospodari, travnjaka kojim se gospodari, močvarnih zemljišta kojima se gospodari, te ondje gdje je to primjenjivo i u skladu s delegiranim aktom donesenim na temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. [2017/...] o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030., šumskih zemljišta kojima se gospodari kako bi osigurale ispunjavanje svojih obveza u skladu s Uredbom (EU) [2017/...]. |
| --- | --- |

(14)

Ovisno o nacionalnim prioritetima države članice trebale bi moći odabrati odgovarajuće nacionalne politike za ostvarivanje svojih obveza u pogledu LULUCF-a, uključujući mogućnost kompenziranja emisija iz jedne kategorije zemljišta uklanjanjima iz druge kategorije zemljišta. Osim toga, u razdoblju od 2021. do 2030. trebale bi moći kumulirati neto uklanjanja. Trgovanje među državama članicama trebalo bi ostati kao dodatna mogućnost za pomoć pri ispunjavanju obveza. U skladu s praksom u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola države članice trebale bi imati i mogućnost da iskoriste prikupljeni višak u skladu s Uredbom [] o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama kako bi se osiguralo da ispune svoje obveze na temelju ove Uredbe
  bez narušavanja opće ciljane vrijednosti smanjenja stakleničkih plinova Unije
  .
  Države članice trebale bi također moći iskoristiti do 280 milijuna tona ukupnih neto uklanjanja iz kombiniranih obračunskih kategorija iskrčenih zemljišta, pošumljenih zemljišta, poljoprivrednih zemljišta kojima se gospodari, travnjaka kojim se gospodari, močvarnih zemljišta kojima se gospodari, te ondje gdje je to primjenjivo i u skladu s delegiranim aktom donesenim na temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. [2017/...] o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030., šumskih zemljišta kojima se gospodari kako bi osigurale ispunjavanje svojih obveza u skladu s Uredbom (EU) [2017/...].

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Kako bi se osiguralo učinkovito, transparentno i isplativo izvješćivanje i verifikacija emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te drugih podataka potrebnih za procjenu usklađenosti zemalja članica sa svojim obvezama, ovom bi se Uredbom u Uredbu (EU) br. 525/2013 trebali uključiti zahtjevi za izvješćivanje, a ta bi se izvješća trebala uzeti u obzir pri provjerama usklađenosti na temelju ove Uredbe. Uredbu (EU) br. 525/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. Te se odredbe mogu dodatno usmjeriti kako bi se uzele u obzir sve bitne promjene u pogledu
  integriranog upravljanja
  energetskom unijom,
  za što
  je
  prijedlog predviđen do kraja 2016
  .
  u programu rada Komisije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kako bi se osiguralo učinkovito, transparentno i isplativo izvješćivanje i verifikacija emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te drugih podataka potrebnih za procjenu usklađenosti zemalja članica sa svojim obvezama, ovom bi se Uredbom u Uredbu (EU) br. 525/2013 trebali uključiti zahtjevi za izvješćivanje, a ta bi se izvješća trebala uzeti u obzir pri provjerama usklađenosti na temelju ove Uredbe. Uredbu (EU) br. 525/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. Te se odredbe mogu dodatno usmjeriti kako bi se uzele u obzir sve bitne promjene u pogledu
  integriranog upravljanja
  energetskom unijom,
  za što
  je
  prijedlog predviđen do kraja 2016
  .
  u programu rada Komisije
  .

| (15) | Kako bi se osiguralo učinkovito, transparentno i isplativo izvješćivanje i verifikacija emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te drugih podataka potrebnih za procjenu usklađenosti zemalja članica sa svojim obvezama, ovom bi se Uredbom u Uredbu (EU) br. 525/2013 trebali uključiti zahtjevi za izvješćivanje, a ta bi se izvješća trebala uzeti u obzir pri provjerama usklađenosti na temelju ove Uredbe. Uredbu (EU) br. 525/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. Te se odredbe mogu dodatno usmjeriti kako bi se uzele u obzir sve bitne promjene u pogledu
  prijedloga uredbe o upravljanju
  energetskom unijom,
  koji
  je
  Komisija podnijela


  30. studenog 2016
  . |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osiguralo učinkovito, transparentno i isplativo izvješćivanje i verifikacija emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te drugih podataka potrebnih za procjenu usklađenosti zemalja članica sa svojim obvezama, ovom bi se Uredbom u Uredbu (EU) br. 525/2013 trebali uključiti zahtjevi za izvješćivanje, a ta bi se izvješća trebala uzeti u obzir pri provjerama usklađenosti na temelju ove Uredbe. Uredbu (EU) br. 525/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. Te se odredbe mogu dodatno usmjeriti kako bi se uzele u obzir sve bitne promjene u pogledu
  prijedloga uredbe o upravljanju
  energetskom unijom,
  koji
  je
  Komisija podnijela


  30. studenog 2016
  .

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | U okviru UNFCCC-a od Unije i njezinih država članica zahtijeva se da uspostave, redovito ažuriraju i objavljuju nacionalne inventare antropogenih emisija prema izvoru i uklanjanja prema ponoru svih stakleničkih plinova uporabom usporedivih metodologija dogovorenih u okviru Konferencije stranaka te da o tome izvješćuju Konferenciju stranaka. Inventari stakleničkih plinova važni su za praćenje provedbe dekarbonizacije te za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom koje se odnosi na klimu. Obveze država članica u vezi s uspostavom i upravljanjem nacionalnim inventarima utvrđene su u prijedlogu uredbe o upravljanju energetskom unijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

U okviru UNFCCC-a od Unije i njezinih država članica zahtijeva se da uspostave, redovito ažuriraju i objavljuju nacionalne inventare antropogenih emisija prema izvoru i uklanjanja prema ponoru svih stakleničkih plinova uporabom usporedivih metodologija dogovorenih u okviru Konferencije stranaka te da o tome izvješćuju Konferenciju stranaka. Inventari stakleničkih plinova važni su za praćenje provedbe dekarbonizacije te za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom koje se odnosi na klimu. Obveze država članica u vezi s uspostavom i upravljanjem nacionalnim inventarima utvrđene su u prijedlogu uredbe o upravljanju energetskom unijom.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako bi se olakšalo prikupljanje podataka i poboljšanje metodologija, korištenje zemljišta trebalo bi popisati te o njemu izvijestiti upotrebom geografskog praćenja svakog zemljišta u skladu s nacionalnim
  i europskim
  sustavima za prikupljanje podataka. Trebalo bi što bolje iskoristiti postojeće programe i istraživanja Unije i država članica za prikupljanje podataka, uključujući LUCAS (Land Use Cover Area frame Survey)
  i
  Europski program za promatranje Zemlje Copernicus. Upravljanje podacima, uključujući dijeljenje kako bi se ponovno upotrijebili u svrhu izvješćivanja, trebalo bi biti u skladu s Direktivom br. 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako bi se olakšalo prikupljanje podataka i poboljšanje metodologija, korištenje zemljišta trebalo bi popisati te o njemu izvijestiti upotrebom geografskog praćenja svakog zemljišta u skladu s nacionalnim
  i europskim
  sustavima za prikupljanje podataka. Trebalo bi što bolje iskoristiti postojeće programe i istraživanja Unije i država članica za prikupljanje podataka, uključujući LUCAS (Land Use Cover Area frame Survey)
  i
  Europski program za promatranje Zemlje Copernicus. Upravljanje podacima, uključujući dijeljenje kako bi se ponovno upotrijebili u svrhu izvješćivanja, trebalo bi biti u skladu s Direktivom br. 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici.

| (17) | Kako bi se olakšalo prikupljanje podataka i poboljšanje metodologija, korištenje zemljišta trebalo bi
  izričito
  popisati te o njemu izvijestiti upotrebom geografskog praćenja svakog zemljišta u skladu s nacionalnim
  sustavima i
  sustavima
  EU-a
  za prikupljanje podataka. Trebalo bi što bolje iskoristiti postojeće programe i istraživanja Unije i država članica za prikupljanje podataka, uključujući LUCAS (Land Use Cover Area frame Survey), Europski program za promatranje Zemlje Copernicus
  , posebice Sentinel 2, te europske sustave za satelitsku navigaciju Galileo i EGNOS, koji se mogu upotrijebiti kao potpora u nadzoru korištenja zemljišta
  . Upravljanje podacima, uključujući dijeljenje kako bi se ponovno upotrijebili u svrhu izvješćivanja
  i širenja
  , trebalo bi biti u skladu s Direktivom br. 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se olakšalo prikupljanje podataka i poboljšanje metodologija, korištenje zemljišta trebalo bi
  izričito
  popisati te o njemu izvijestiti upotrebom geografskog praćenja svakog zemljišta u skladu s nacionalnim
  sustavima i
  sustavima
  EU-a
  za prikupljanje podataka. Trebalo bi što bolje iskoristiti postojeće programe i istraživanja Unije i država članica za prikupljanje podataka, uključujući LUCAS (Land Use Cover Area frame Survey), Europski program za promatranje Zemlje Copernicus
  , posebice Sentinel 2, te europske sustave za satelitsku navigaciju Galileo i EGNOS, koji se mogu upotrijebiti kao potpora u nadzoru korištenja zemljišta
  . Upravljanje podacima, uključujući dijeljenje kako bi se ponovno upotrijebili u svrhu izvješćivanja
  i širenja
  , trebalo bi biti u skladu s Direktivom br. 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se osiguralo primjereno obračunavanje transakcija u skladu s ovom Uredbom, uključujući korištenje fleksibilnih mogućnosti i praćenje usklađenosti, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu tehničke prilagodbe definicija, vrijednosti, popisa stakleničkih plinova i spremnika ugljika, ažuriranja referentnih razina, obračunavanja transakcija i 
  revizije
  zahtjeva u pogledu
  metodologija i
  informacija. Tim se mjerama uzimaju u obzir odredbe Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije. Potrebne odredbe trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim pravnim instrumentom, kojim bi se objedinile odredbe o obračunavanju u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, Uredbom (EU) br. 525/2013, Uredbom [] o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ovom Uredbom. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje pripremaju delegirane akte. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se osiguralo primjereno obračunavanje transakcija u skladu s ovom Uredbom, uključujući korištenje fleksibilnih mogućnosti i praćenje usklađenosti, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu tehničke prilagodbe definicija, vrijednosti, popisa stakleničkih plinova i spremnika ugljika, ažuriranja referentnih razina, obračunavanja transakcija i 
  revizije
  zahtjeva u pogledu
  metodologija i
  informacija. Tim se mjerama uzimaju u obzir odredbe Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije. Potrebne odredbe trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim pravnim instrumentom, kojim bi se objedinile odredbe o obračunavanju u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, Uredbom (EU) br. 525/2013, Uredbom [] o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ovom Uredbom. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje pripremaju delegirane akte.

| (18) | Kako bi se osiguralo primjereno obračunavanje transakcija u skladu s ovom Uredbom, uključujući korištenje fleksibilnih mogućnosti i praćenje usklađenosti, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu tehničke prilagodbe definicija, vrijednosti, popisa stakleničkih plinova i spremnika ugljika, ažuriranja referentnih razina, obračunavanja transakcija
  , revizije metodologije na temelju najnovijih smjernica koje je usvojio IPCC, uključujući dodatne smjernice IPCC-a iz 2013. koje se odnose na močvarna zemljišta,
  i 
  smjernica UNFCCC-a te
  zahtjeva u pogledu informacija. Tim se mjerama uzimaju u obzir odredbe Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije. Potrebne odredbe trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim pravnim instrumentom, kojim bi se objedinile odredbe o obračunavanju u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, Uredbom (EU) br. 525/2013, Uredbom
  (EU) br. .../...
  o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ovom Uredbom. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje pripremaju delegirane akte. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se osiguralo primjereno obračunavanje transakcija u skladu s ovom Uredbom, uključujući korištenje fleksibilnih mogućnosti i praćenje usklađenosti, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu tehničke prilagodbe definicija, vrijednosti, popisa stakleničkih plinova i spremnika ugljika, ažuriranja referentnih razina, obračunavanja transakcija
  , revizije metodologije na temelju najnovijih smjernica koje je usvojio IPCC, uključujući dodatne smjernice IPCC-a iz 2013. koje se odnose na močvarna zemljišta,
  i 
  smjernica UNFCCC-a te
  zahtjeva u pogledu informacija. Tim se mjerama uzimaju u obzir odredbe Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije. Potrebne odredbe trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim pravnim instrumentom, kojim bi se objedinile odredbe o obračunavanju u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, Uredbom (EU) br. 525/2013, Uredbom
  (EU) br. .../...
  o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ovom Uredbom. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje pripremaju delegirane akte.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Ovu je Uredbu potrebno preispitati 2024. i svakih pet godina nakon toga kako bi se procijenilo njezino cjelokupno funkcioniranje. To se preispitivanje može temeljiti i na rezultatima globalnog pregleda stanja Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Ovu je Uredbu potrebno preispitati 2024. i svakih pet godina nakon toga kako bi se procijenilo njezino cjelokupno funkcioniranje. To se preispitivanje može temeljiti i na rezultatima globalnog pregleda stanja Pariškog sporazuma.

| (19) | Komisija bi u roku od šest mjeseci od pospješujućeg dijaloga u okviru UNFCCC-a 2018. trebala objaviti komunikaciju s ocjenom usklađenosti klimatskih i energetskih zakonodavnih akata Unije s ciljevima Pariškog sporazuma.
  Ovu je Uredbu potrebno preispitati 2024. i svakih pet godina nakon toga kako bi se procijenilo njezino cjelokupno funkcioniranje. To se preispitivanje može temeljiti i na rezultatima globalnog pregleda stanja Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi u roku od šest mjeseci od pospješujućeg dijaloga u okviru UNFCCC-a 2018. trebala objaviti komunikaciju s ocjenom usklađenosti klimatskih i energetskih zakonodavnih akata Unije s ciljevima Pariškog sporazuma.
  Ovu je Uredbu potrebno preispitati 2024. i svakih pet godina nakon toga kako bi se procijenilo njezino cjelokupno funkcioniranje. To se preispitivanje može temeljiti i na rezultatima globalnog pregleda stanja Pariškog sporazuma.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ovom se Uredbom ne utvrđuju nikakve obveze u pogledu obračunavanja i izvješćivanja za privatne stranke, uključujući poljoprivrednike i šumare. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom ne utvrđuju nikakve obveze u pogledu obračunavanja i izvješćivanja za privatne stranke, uključujući poljoprivrednike i šumare.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ovom se Uredbom doprinosi ispunjenju ciljeva koje je Unija preuzela Pariškim sporazumom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom doprinosi ispunjenju ciljeva koje je Unija preuzela Pariškim sporazumom.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | od 2026. godine močvarno zemljište kojim se gospodari: korištenje zemljišta prijavljenog kao močvarno zemljište koje ostaje močvarno zemljište, naselje, ostalo zemljište pretvoreno u močvarno zemljište te močvarno zemljište pretvoreno u naselje i ostalo zemljište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ea)

od 2026. godine močvarno zemljište kojim se gospodari: korištenje zemljišta prijavljenog kao močvarno zemljište koje ostaje močvarno zemljište, naselje, ostalo zemljište pretvoreno u močvarno zemljište te močvarno zemljište pretvoreno u naselje i ostalo zemljište.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Država
  članica može odlučiti uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari
  , definirano kao korištenje zemljišta prijavljeno kao močvarno zemljište koje ostaje močvarno zemljište, i naselje, ostalo zemljište pretvoreno u močvarno zemljište i močvarno zemljište pretvoreno u naselje i ostalo zemljište,
  u opseg svoje obveze prema članku 4. Država članica koja se na to odluči obračunava emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u skladu s ovom Uredbom. | 2.   
  Tijekom razdoblja od 2021. do 2025. godine država
  članica može odlučiti uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svoje obveze prema članku 4. Država članica koja se na to odluči obračunava emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   
  Država
  članica može odlučiti uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari
  , definirano kao korištenje zemljišta prijavljeno kao močvarno zemljište koje ostaje močvarno zemljište, i naselje, ostalo zemljište pretvoreno u močvarno zemljište i močvarno zemljište pretvoreno u naselje i ostalo zemljište,
  u opseg svoje obveze prema članku 4. Država članica koja se na to odluči obračunava emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u skladu s ovom Uredbom.

2.   
  Tijekom razdoblja od 2021. do 2025. godine država
  članica može odlučiti uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svoje obveze prema članku 4. Država članica koja se na to odluči obračunava emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u skladu s ovom Uredbom.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | „referentna razina za šume” znači procjena prosječnih godišnjih neto emisija ili uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari na državnom području države članice u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. godine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

„referentna razina za šume” znači procjena prosječnih godišnjih neto emisija ili uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari na državnom području države članice u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. godine;

„referentna razina za šume” znači procjena prosječnih godišnjih neto emisija ili uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari na državnom području države članice u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. godine;

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 1.a (novi)

Članak 4. stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Za razdoblje nakon 2030. države članice nastoje povećati svoja uklanjanja kako bi ona premašivala emisije. Komisija predlaže okvir za ciljeve nakon 2030., koji obuhvaća ta povećana uklanjanja, u skladu s dugoročnim klimatskim ciljevima Unije i obvezama iz Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za razdoblje nakon 2030. države članice nastoje povećati svoja uklanjanja kako bi ona premašivala emisije. Komisija predlaže okvir za ciljeve nakon 2030., koji obuhvaća ta povećana uklanjanja, u skladu s dugoročnim klimatskim ciljevima Unije i obvezama iz Pariškog sporazuma.

Za razdoblje nakon 2030. države članice nastoje povećati svoja uklanjanja kako bi ona premašivala emisije. Komisija predlaže okvir za ciljeve nakon 2030., koji obuhvaća ta povećana uklanjanja, u skladu s dugoročnim klimatskim ciljevima Unije i obvezama iz Pariškog sporazuma.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaka država članica priprema i vodi obračune koji točno prikazuju emisije i uklanjanja iz obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2. Države članice osiguravaju točnost, potpunost, dosljednost, usporedivost i transparentnost svojih obračuna i drugih podataka dostavljenih na temelju ove Uredbe. Države članice emisije označavaju pozitivnim predznakom (+), a uklanjanja negativnim predznakom (-). | 1.   Svaka država članica priprema i vodi obračune koji točno prikazuju emisije i uklanjanja iz obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2.
  u skladu sa smjernicama o izvješćivanju koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Pariškog sporazuma za razdoblje od 2021. do 2030.
  Države članice osiguravaju točnost, potpunost, dosljednost, usporedivost i transparentnost svojih obračuna i drugih podataka dostavljenih na temelju ove Uredbe. Države članice emisije označavaju pozitivnim predznakom (+), a uklanjanja negativnim predznakom (-). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svaka država članica priprema i vodi obračune koji točno prikazuju emisije i uklanjanja iz obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2. Države članice osiguravaju točnost, potpunost, dosljednost, usporedivost i transparentnost svojih obračuna i drugih podataka dostavljenih na temelju ove Uredbe. Države članice emisije označavaju pozitivnim predznakom (+), a uklanjanja negativnim predznakom (-).

1.   Svaka država članica priprema i vodi obračune koji točno prikazuju emisije i uklanjanja iz obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2.
  u skladu sa smjernicama o izvješćivanju koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Pariškog sporazuma za razdoblje od 2021. do 2030.
  Države članice osiguravaju točnost, potpunost, dosljednost, usporedivost i transparentnost svojih obračuna i drugih podataka dostavljenih na temelju ove Uredbe. Države članice emisije označavaju pozitivnim predznakom (+), a uklanjanja negativnim predznakom (-).

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 4.

Članak 5. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice uključuju u svoje obračune za svaku obračunsku kategoriju zemljišta svaku promjenu zalihe ugljika iz spremnika ugljika navedenih u Prilogu I. odjeljku B. Države članice mogu odlučiti da u svoje obračune ne uključe promjene zaliha ugljika iz spremnika ugljika ako spremnik ugljika nije izvor, što ne vrijedi za nadzemnu biomasu i drvne proizvode na šumskom zemljištu kojim se gospodari. | 4.   Države članice uključuju u svoje obračune za svaku obračunsku kategoriju zemljišta svaku promjenu zalihe ugljika iz spremnika ugljika navedenih u Prilogu I. odjeljku B. Države članice mogu odlučiti da u svoje obračune ne uključe promjene zaliha ugljika iz spremnika ugljika ako spremnik ugljika nije izvor, što ne vrijedi za nadzemnu biomasu
  , mrtvo drvo (nadzemno i podzemno mrtvo drvo) na šumskom zemljištu kojim se gospodari
  i drvne proizvode na šumskom zemljištu kojim se gospodari. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice uključuju u svoje obračune za svaku obračunsku kategoriju zemljišta svaku promjenu zalihe ugljika iz spremnika ugljika navedenih u Prilogu I. odjeljku B. Države članice mogu odlučiti da u svoje obračune ne uključe promjene zaliha ugljika iz spremnika ugljika ako spremnik ugljika nije izvor, što ne vrijedi za nadzemnu biomasu i drvne proizvode na šumskom zemljištu kojim se gospodari.

4.   Države članice uključuju u svoje obračune za svaku obračunsku kategoriju zemljišta svaku promjenu zalihe ugljika iz spremnika ugljika navedenih u Prilogu I. odjeljku B. Države članice mogu odlučiti da u svoje obračune ne uključe promjene zaliha ugljika iz spremnika ugljika ako spremnik ugljika nije izvor, što ne vrijedi za nadzemnu biomasu
  , mrtvo drvo (nadzemno i podzemno mrtvo drvo) na šumskom zemljištu kojim se gospodari
  i drvne proizvode na šumskom zemljištu kojim se gospodari.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Odstupajući od zahtjeva u pogledu primjene zadane vrijednosti utvrđene u članku 5. stavku 3., država članica može prenijeti poljoprivredno zemljište, travnjak, močvarno zemljište,
  naselje
  i ostalo zemljište iz kategorije takvih zemljišta pretvorenih u šumsko zemljište u kategoriju šumskog zemljišta koje ostaje šumsko zemljište nakon 30 godina od dana prenamjene. | 2.   Odstupajući od zahtjeva u pogledu primjene zadane vrijednosti utvrđene u članku 5. stavku 3., država članica može prenijeti poljoprivredno zemljište, travnjak, močvarno zemljište,
  naselja
  i ostalo zemljište iz kategorije takvih zemljišta pretvorenih u šumsko zemljište u kategoriju šumskog zemljišta koje ostaje šumsko zemljište nakon 30 godina od dana prenamjene
  , ako je to opravdano na temelju smjernica IPCC-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Odstupajući od zahtjeva u pogledu primjene zadane vrijednosti utvrđene u članku 5. stavku 3., država članica može prenijeti poljoprivredno zemljište, travnjak, močvarno zemljište,
  naselje
  i ostalo zemljište iz kategorije takvih zemljišta pretvorenih u šumsko zemljište u kategoriju šumskog zemljišta koje ostaje šumsko zemljište nakon 30 godina od dana prenamjene.

2.   Odstupajući od zahtjeva u pogledu primjene zadane vrijednosti utvrđene u članku 5. stavku 3., država članica može prenijeti poljoprivredno zemljište, travnjak, močvarno zemljište,
  naselja
  i ostalo zemljište iz kategorije takvih zemljišta pretvorenih u šumsko zemljište u kategoriju šumskog zemljišta koje ostaje šumsko zemljište nakon 30 godina od dana prenamjene
  , ako je to opravdano na temelju smjernica IPCC-a
  .

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.a (novi)

Članak 6. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a)
     
  Mjere pošumljavanja za razdoblje od 2017. do 2030. koje se odnose na močvarna zemljišta, uključujući tresetišta, mrežu Natura 2000. i staništa navedena u Prilogu I. Direktivi 92/43/EEZ, posebice prirodne i poluprirodne travnjake i cretove te ostala močvarna zemljišta, uključujući tresetišta, ne pojavljuju se u nacionalnim obračunima države članice u skladu s primjenom pravila za bruto obračun. Takva se područja, gdje je to primjenjivo, uzimaju u obzir samo u slučajevima uklanjanja ili emisije u kategoriji pošumljenog zemljišta nakon prijelaza u kategoriju šumskog zemljišta kojim se gospodari u skladu s člankom 5. stavkom 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3.a)
     
  Mjere pošumljavanja za razdoblje od 2017. do 2030. koje se odnose na močvarna zemljišta, uključujući tresetišta, mrežu Natura 2000. i staništa navedena u Prilogu I. Direktivi 92/43/EEZ, posebice prirodne i poluprirodne travnjake i cretove te ostala močvarna zemljišta, uključujući tresetišta, ne pojavljuju se u nacionalnim obračunima države članice u skladu s primjenom pravila za bruto obračun. Takva se područja, gdje je to primjenjivo, uzimaju u obzir samo u slučajevima uklanjanja ili emisije u kategoriji pošumljenog zemljišta nakon prijelaza u kategoriju šumskog zemljišta kojim se gospodari u skladu s člankom 5. stavkom 3.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 3.

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako država članica odluči uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2.
  , o tome obavješćuje Komisiju do 31. prosinca 2020. za razdoblje
  od 2021. do 2025.
  i do 31. prosinca 2025. za razdoblje od 2026
  .
  do 2030
  . | 3.   Ako država članica odluči uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2.
  u razdoblju
  od 2021. do 2025.
  godine, o tome obavješćuje Komisiju do


  31
  .
  prosinca 2020
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako država članica odluči uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2.
  , o tome obavješćuje Komisiju do 31. prosinca 2020. za razdoblje
  od 2021. do 2025.
  i do 31. prosinca 2025. za razdoblje od 2026
  .
  do 2030
  .

3.   Ako država članica odluči uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2.
  u razdoblju
  od 2021. do 2025.
  godine, o tome obavješćuje Komisiju do


  31
  .
  prosinca 2020
  .

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 4.

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice
  koje su odlučile uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2.
  obračunavaju emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari, izračunate kao emisije i uklanjanja u 
  razdobljima od 2021. do 2025. i/ili
  od 2026. do 2030. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove prosječne godišnje emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u baznom razdoblju od 2005. do 2007. pomnože s pet. | 4.   Države članice obračunavaju emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari, izračunate kao emisije i uklanjanja u 
  razdoblju
  od 2026. do 2030. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove prosječne godišnje emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u baznom razdoblju od 2005. do 2007. pomnože s pet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice
  koje su odlučile uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2.
  obračunavaju emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari, izračunate kao emisije i uklanjanja u 
  razdobljima od 2021. do 2025. i/ili
  od 2026. do 2030. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove prosječne godišnje emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u baznom razdoblju od 2005. do 2007. pomnože s pet.

4.   Države članice obračunavaju emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari, izračunate kao emisije i uklanjanja u 
  razdoblju
  od 2026. do 2030. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove prosječne godišnje emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u baznom razdoblju od 2005. do 2007. pomnože s pet.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

Članak 7. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice koje su odlučile uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2. u razdoblju od 2021. do 2025. godine obračunavaju emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari, izračunate kao emisije i uklanjanja u razdoblju od 2021. do 2025. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove prosječne godišnje emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u baznom razdoblju od 2005. do 2007. pomnože s pet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice koje su odlučile uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2. u razdoblju od 2021. do 2025. godine obračunavaju emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari, izračunate kao emisije i uklanjanja u razdoblju od 2021. do 2025. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove prosječne godišnje emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u baznom razdoblju od 2005. do 2007. pomnože s pet.

Države članice koje su odlučile uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2. u razdoblju od 2021. do 2025. godine obračunavaju emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari, izračunate kao emisije i uklanjanja u razdoblju od 2021. do 2025. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove prosječne godišnje emisije i uklanjanja iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari u baznom razdoblju od 2005. do 2007. pomnože s pet.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 4.a (novi)

Članak 7. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  U razdoblju od 2021. do 2025. godine države članice koje su odlučile da neće uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2. ipak izvještavaju Komisiju o emisijama i uklanjanjima iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  U razdoblju od 2021. do 2025. godine države članice koje su odlučile da neće uključiti močvarno zemljište kojim se gospodari u opseg svojih obveza u skladu s člankom 2. ipak izvještavaju Komisiju o emisijama i uklanjanjima iz močvarnog zemljišta kojim se gospodari.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice obračunavaju emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari izračunate kao emisije i uklanjanja u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove referentne razine za šume pomnože s pet.
  Referentna razina za šume procjena je prosječnih godišnjih neto emisija ili uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari na državnom području države članice u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. | 1.   Države članice obračunavaju emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari izračunate kao emisije i uklanjanja u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove referentne razine za šume pomnože s pet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice obračunavaju emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari izračunate kao emisije i uklanjanja u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove referentne razine za šume pomnože s pet.
  Referentna razina za šume procjena je prosječnih godišnjih neto emisija ili uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari na državnom području države članice u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030.

1.   Države članice obračunavaju emisije i uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari izračunate kao emisije i uklanjanja u razdobljima od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. umanjene za vrijednost dobivenu kad se njihove referentne razine za šume pomnože s pet.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako je rezultat izračuna iz stavka 1. negativan u odnosu na njezinu referentnu razinu za šume, država članica dužna je u svoj obračun za šumsko zemljište kojim se gospodari uračunati ukupna neto uklanjanja koja nisu veća od protuvrijednosti 3,5 posto emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet. | 2.   Ako je rezultat izračuna iz stavka 1. negativan u odnosu na njezinu referentnu razinu za šume, država članica dužna je u svoj obračun za šumsko zemljište kojim se gospodari uračunati ukupna neto uklanjanja koja nisu veća od protuvrijednosti 3,5 posto emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.
  Na tu vrijednost od 3,5  % u svoje obračune za šumsko zemljište kojim se gospodari države članice mogu dodati iznos neto uklanjanja iz drvenih ploča, piljenog drva i mrtvog drva pod uvjetima navedenim u drugom, trećem i četvrtom podstavku ovog stavka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako je rezultat izračuna iz stavka 1. negativan u odnosu na njezinu referentnu razinu za šume, država članica dužna je u svoj obračun za šumsko zemljište kojim se gospodari uračunati ukupna neto uklanjanja koja nisu veća od protuvrijednosti 3,5 posto emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.

2.   Ako je rezultat izračuna iz stavka 1. negativan u odnosu na njezinu referentnu razinu za šume, država članica dužna je u svoj obračun za šumsko zemljište kojim se gospodari uračunati ukupna neto uklanjanja koja nisu veća od protuvrijednosti 3,5 posto emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.
  Na tu vrijednost od 3,5  % u svoje obračune za šumsko zemljište kojim se gospodari države članice mogu dodati iznos neto uklanjanja iz drvenih ploča, piljenog drva i mrtvog drva pod uvjetima navedenim u drugom, trećem i četvrtom podstavku ovog stavka.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Neto uklanjanja iz drvenih ploča, iz članka 9. točke (b), i piljenog drva, iz članka 9. točke (c), mogu se zasebno obračunavati izvan iznosa neto uklanjanja, i zajedno s njim, za šumsko zemljište kojim se gospodari do razine od 3 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Neto uklanjanja iz drvenih ploča, iz članka 9. točke (b), i piljenog drva, iz članka 9. točke (c), mogu se zasebno obračunavati izvan iznosa neto uklanjanja, i zajedno s njim, za šumsko zemljište kojim se gospodari do razine od 3 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.

Neto uklanjanja iz drvenih ploča, iz članka 9. točke (b), i piljenog drva, iz članka 9. točke (c), mogu se zasebno obračunavati izvan iznosa neto uklanjanja, i zajedno s njim, za šumsko zemljište kojim se gospodari do razine od 3 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.b (novi)

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Neto uklanjanja iz kategorije spremnika ugljika mrtvog drva mogu se zasebno obračunavati izvan iznosa neto uklanjanja, i zajedno s njim, za šumsko zemljište kojim se gospodari do razine od 3 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Neto uklanjanja iz kategorije spremnika ugljika mrtvog drva mogu se zasebno obračunavati izvan iznosa neto uklanjanja, i zajedno s njim, za šumsko zemljište kojim se gospodari do razine od 3 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.

Neto uklanjanja iz kategorije spremnika ugljika mrtvog drva mogu se zasebno obračunavati izvan iznosa neto uklanjanja, i zajedno s njim, za šumsko zemljište kojim se gospodari do razine od 3 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.c (novi)

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Zbroj neto uklanjanja iz prvog podstavka od 3,5  % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju zajedno s neto uklanjanjima za šumsko zemljište kojim se gospodari iz drvenih ploča, piljenog drva i mrtvog drva ne prelazi 7 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zbroj neto uklanjanja iz prvog podstavka od 3,5  % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju zajedno s neto uklanjanjima za šumsko zemljište kojim se gospodari iz drvenih ploča, piljenog drva i mrtvog drva ne prelazi 7 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.

Zbroj neto uklanjanja iz prvog podstavka od 3,5  % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju zajedno s neto uklanjanjima za šumsko zemljište kojim se gospodari iz drvenih ploča, piljenog drva i mrtvog drva ne prelazi 7 % emisija države članice u njezinoj baznoj godini ili razdoblju kako je navedeno u Prilogu III., pomnoženo s pet.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nacionalni računski plan za šumarstvo mora sadržavati sve elemente navedene u Prilogu IV. odjeljku B i uključivati
  predloženu
  novu referentnu razinu za šume na temelju nastavka trenutačne prakse
  i intenziteta gospodarenja šumama
  , kako je kod nacionalnih šuma dokumentirano od
  1990
  . do
  2009
  . po vrsti šume i po starosnom razredu, izraženo u tonama ekvivalenta CO2 godišnje. | Nacionalni računski plan za šumarstvo mora sadržavati sve elemente navedene u Prilogu IV. odjeljku B i uključivati novu referentnu razinu za šume na temelju nastavka trenutačne prakse
  gospodarenja šumama u skladu s najboljim dostupnim podacima
  , kako je kod nacionalnih šuma dokumentirano od
  2000
  . do
  2012
  . po vrsti šume i po starosnom razredu, izraženo u tonama ekvivalenta CO2 godišnje. |
| | Povećanje u stopi sjeća države članice, na temelju održivih praksa gospodarenja šumama i nacionalnih politika usvojenih do datuma podnošenja referentne razine za šume, u skladu je sa sljedećim uvjetima: |
| | (a) | da šumska zemljišta kojima se gospodari i dalje budu ponori za stakleničke plinove i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nacionalni računski plan za šumarstvo mora sadržavati sve elemente navedene u Prilogu IV. odjeljku B i uključivati
  predloženu
  novu referentnu razinu za šume na temelju nastavka trenutačne prakse
  i intenziteta gospodarenja šumama
  , kako je kod nacionalnih šuma dokumentirano od
  1990
  . do
  2009
  . po vrsti šume i po starosnom razredu, izraženo u tonama ekvivalenta CO2 godišnje.

predloženu

i intenziteta gospodarenja šumama

1990

2009

2

Nacionalni računski plan za šumarstvo mora sadržavati sve elemente navedene u Prilogu IV. odjeljku B i uključivati novu referentnu razinu za šume na temelju nastavka trenutačne prakse
  gospodarenja šumama u skladu s najboljim dostupnim podacima
  , kako je kod nacionalnih šuma dokumentirano od
  2000
  . do
  2012
  . po vrsti šume i po starosnom razredu, izraženo u tonama ekvivalenta CO2 godišnje.

gospodarenja šumama u skladu s najboljim dostupnim podacima

2000

2012

Povećanje u stopi sjeća države članice, na temelju održivih praksa gospodarenja šumama i nacionalnih politika usvojenih do datuma podnošenja referentne razine za šume, u skladu je sa sljedećim uvjetima:

Povećanje u stopi sjeća države članice, na temelju održivih praksa gospodarenja šumama i nacionalnih politika usvojenih do datuma podnošenja referentne razine za šume, u skladu je sa sljedećim uvjetima:

(a)

(a)

da šumska zemljišta kojima se gospodari i dalje budu ponori za stakleničke plinove i

da šumska zemljišta kojima se gospodari i dalje budu ponori za stakleničke plinove i

| (b) | da se u okviru dugoročne strategije niskougljičnog razvoja istaknu načini održavanja i povećanja ponora i spremnika stakleničkih plinova do 2050. radi ispunjavanja cilja utvrđenog u članku 4. stavku 1. Pariškog sporazuma, odnosno radi postizanja ravnoteže između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova pomoću ponora u drugoj polovini ovog stoljeća; |
| --- | --- |

(b)

(b)

da se u okviru dugoročne strategije niskougljičnog razvoja istaknu načini održavanja i povećanja ponora i spremnika stakleničkih plinova do 2050. radi ispunjavanja cilja utvrđenog u članku 4. stavku 1. Pariškog sporazuma, odnosno radi postizanja ravnoteže između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova pomoću ponora u drugoj polovini ovog stoljeća;

da se u okviru dugoročne strategije niskougljičnog razvoja istaknu načini održavanja i povećanja ponora i spremnika stakleničkih plinova do 2050. radi ispunjavanja cilja utvrđenog u članku 4. stavku 1. Pariškog sporazuma, odnosno radi postizanja ravnoteže između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova pomoću ponora u drugoj polovini ovog stoljeća;

Komisija može odobriti odstupanje od baznog razdoblja od 2000. do 2012. na temelju podnošenja obrazloženog zahtjeva države članice u kojemu se obrazlaže da je navedeno odstupanje apsolutno nužno zbog dostupnosti podataka, kao što je izbor trenutka za inventure šuma.

Komisija može odobriti odstupanje od baznog razdoblja od 2000. do 2012. na temelju podnošenja obrazloženog zahtjeva države članice u kojemu se obrazlaže da je navedeno odstupanje apsolutno nužno zbog dostupnosti podataka, kao što je izbor trenutka za inventure šuma.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 2.a (novi)

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Na temelju odstupanja od drugog podstavka, referentna razina za šume za Hrvatsku može se izračunati uzimajući u obzir okupaciju dijela njezina teritorija u razdoblju od 1991. i 1998. te učinke rata i njegovih posljedica na praksu gospodarenja šumama na njezinu teritoriju, isključujući učinak politika na razvoj šumskih ponora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na temelju odstupanja od drugog podstavka, referentna razina za šume za Hrvatsku može se izračunati uzimajući u obzir okupaciju dijela njezina teritorija u razdoblju od 1991. i 1998. te učinke rata i njegovih posljedica na praksu gospodarenja šumama na njezinu teritoriju, isključujući učinak politika na razvoj šumskih ponora.

Na temelju odstupanja od drugog podstavka, referentna razina za šume za Hrvatsku može se izračunati uzimajući u obzir okupaciju dijela njezina teritorija u razdoblju od 1991. i 1998. te učinke rata i njegovih posljedica na praksu gospodarenja šumama na njezinu teritoriju, isključujući učinak politika na razvoj šumskih ponora.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 3.

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nacionalni računski plan za šumarstvo objavljuje se i podliježe javnom savjetovanju. | Nacionalni računski plan za šumarstvo objavljuje se
  , uključujući objavljivanje na internetu,
  i podliježe javnom savjetovanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nacionalni računski plan za šumarstvo objavljuje se i podliježe javnom savjetovanju.

Nacionalni računski plan za šumarstvo objavljuje se
  , uključujući objavljivanje na internetu,
  i podliježe javnom savjetovanju.

, uključujući objavljivanje na internetu,

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice pokazuju dosljednost između metoda i podataka koji se upotrebljavaju za utvrđivanje referentne razine za šume u nacionalnom računskom planu za šumarstvo i onih koji se koriste u izvješćivanju za šumsko zemljište kojim se gospodari. Najkasnije na kraju razdoblja od 2021. do 2025. ili od 2026. do 2030. država članica Komisiji prema potrebi podnosi tehničke ispravke svoje referentne razine kako bi se osigurala dosljednost. | 4.   Države članice pokazuju dosljednost između metoda i podataka koji se upotrebljavaju za utvrđivanje referentne razine za šume u nacionalnom računskom planu za šumarstvo i onih koji se koriste u izvješćivanju za šumsko zemljište kojim se gospodari.
  Podaci koji se upotrebljavaju moraju se odnositi na najnovije provjerene obračune korištenja zemljišta i šumske uvjete.
  Najkasnije na kraju razdoblja od 2021. do 2025. ili od 2026. do 2030. država članica Komisiji prema potrebi podnosi tehničke ispravke svoje referentne razine kako bi se osigurala dosljednost
  te kako bi prijavila pozitivne informacije koje su posljedica politike održivog gospodarenja šumama koja je na snazi u vrijeme utvrđivanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice pokazuju dosljednost između metoda i podataka koji se upotrebljavaju za utvrđivanje referentne razine za šume u nacionalnom računskom planu za šumarstvo i onih koji se koriste u izvješćivanju za šumsko zemljište kojim se gospodari. Najkasnije na kraju razdoblja od 2021. do 2025. ili od 2026. do 2030. država članica Komisiji prema potrebi podnosi tehničke ispravke svoje referentne razine kako bi se osigurala dosljednost.

4.   Države članice pokazuju dosljednost između metoda i podataka koji se upotrebljavaju za utvrđivanje referentne razine za šume u nacionalnom računskom planu za šumarstvo i onih koji se koriste u izvješćivanju za šumsko zemljište kojim se gospodari.
  Podaci koji se upotrebljavaju moraju se odnositi na najnovije provjerene obračune korištenja zemljišta i šumske uvjete.
  Najkasnije na kraju razdoblja od 2021. do 2025. ili od 2026. do 2030. država članica Komisiji prema potrebi podnosi tehničke ispravke svoje referentne razine kako bi se osigurala dosljednost
  te kako bi prijavila pozitivne informacije koje su posljedica politike održivog gospodarenja šumama koja je na snazi u vrijeme utvrđivanja
  .

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 5.

Članak 8. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisija
  pregledava nacionalne računske planove za šumarstvo i tehničke ispravke te procjenjuje u kojoj su mjeri
  predložene
  nove ili ispravljene referentne razine za šume određene u skladu s načelima i zahtjevima navedenima u stavcima 3. i 4. te članku 5. stavku 1.
  U mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osigurala usklađenost s načelima
  i 
  zahtjevima navedenima
  u stavcima 3. i 4. te članku 5. stavku 1. Komisija
  može ponovno izračunati predložene nove ili ispravljene referentne razine za šume
  . | 5.   
  Stručni revizijski tim, uspostavljen u skladu s Odlukom Komisije (C(2016)3301), koji čine predstavnici Komisije i država članica, u suradnji sa Stalnim odborom za šumarstvo i Skupinom za civilni dijalog o šumarstvu i plutu
  pregledava nacionalne računske planove za šumarstvo i tehničke ispravke te procjenjuje u kojoj su mjeri nove ili ispravljene referentne razine za šume
  koje su države članice utvrdile
  određene u skladu s načelima i zahtjevima navedenima u stavcima 3. i 4.
  ovog članka
  te članku 5. stavku 1.
  Komisija smije ponovno izračunati nove ili ispravljene referentne razine za šume samo ako se načela
  i 
  zahtjevi navedeni
  u stavcima 3. i 4.
  ovog članka
  te članku 5. stavku 1.
  nisu poštovali.
  Komisija
  izrađuje i objavljuje objedinjeno izvješće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  Komisija
  pregledava nacionalne računske planove za šumarstvo i tehničke ispravke te procjenjuje u kojoj su mjeri
  predložene
  nove ili ispravljene referentne razine za šume određene u skladu s načelima i zahtjevima navedenima u stavcima 3. i 4. te članku 5. stavku 1.
  U mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osigurala usklađenost s načelima
  i 
  zahtjevima navedenima
  u stavcima 3. i 4. te članku 5. stavku 1. Komisija
  može ponovno izračunati predložene nove ili ispravljene referentne razine za šume
  .

5.   
  Stručni revizijski tim, uspostavljen u skladu s Odlukom Komisije (C(2016)3301), koji čine predstavnici Komisije i država članica, u suradnji sa Stalnim odborom za šumarstvo i Skupinom za civilni dijalog o šumarstvu i plutu
  pregledava nacionalne računske planove za šumarstvo i tehničke ispravke te procjenjuje u kojoj su mjeri nove ili ispravljene referentne razine za šume
  koje su države članice utvrdile
  određene u skladu s načelima i zahtjevima navedenima u stavcima 3. i 4.
  ovog članka
  te članku 5. stavku 1.
  Komisija smije ponovno izračunati nove ili ispravljene referentne razine za šume samo ako se načela
  i 
  zahtjevi navedeni
  u stavcima 3. i 4.
  ovog članka
  te članku 5. stavku 1.
  nisu poštovali.
  Komisija
  izrađuje i objavljuje objedinjeno izvješće.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice pružaju Komisiji sve podatke i informacije potrebne za provedbu pregleda i procjene o kojima je riječ u prvom podstavku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice pružaju Komisiji sve podatke i informacije potrebne za provedbu pregleda i procjene o kojima je riječ u prvom podstavku.

Države članice pružaju Komisiji sve podatke i informacije potrebne za provedbu pregleda i procjene o kojima je riječ u prvom podstavku.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 6.

Članak 8. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 14. radi izmjene Priloga II. s obzirom na pregled
  proveden
  u skladu sa stavkom 5. kako bi ažurirala referentne razine za šume država članica na temelju
  nacionalnog računskog izvještaja
  za šumarstvo ili podnesenih tehničkih ispravaka te svih ponovnih izračuna u kontekstu pregleda. Do stupanja na snagu
  delegiranog akta
  referentne razine za šume država članica iz Priloga II. i dalje će se primjenjivati za razdoblje od 2021.–2025. i/ili 2026.–2030. | 6.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 14. radi izmjene Priloga II. s obzirom na pregled
  i procjenu koje provodi stručni revizijski tim
  u skladu sa stavkom 5.
  ovog članka
  kako bi ažurirala referentne razine za šume država članica na temelju
  nacionalnih računskih planova
  za šumarstvo ili podnesenih tehničkih ispravaka te svih ponovnih izračuna u kontekstu pregleda. |
| | Do stupanja na snagu
  delegiranih akata
  referentne razine za šume država članica iz Priloga II. i dalje će se primjenjivati za razdoblje od 2021.–2025. i/ili 2026.–2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 14. radi izmjene Priloga II. s obzirom na pregled
  proveden
  u skladu sa stavkom 5. kako bi ažurirala referentne razine za šume država članica na temelju
  nacionalnog računskog izvještaja
  za šumarstvo ili podnesenih tehničkih ispravaka te svih ponovnih izračuna u kontekstu pregleda. Do stupanja na snagu
  delegiranog akta
  referentne razine za šume država članica iz Priloga II. i dalje će se primjenjivati za razdoblje od 2021.–2025. i/ili 2026.–2030.

6.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 14. radi izmjene Priloga II. s obzirom na pregled
  i procjenu koje provodi stručni revizijski tim
  u skladu sa stavkom 5.
  ovog članka
  kako bi ažurirala referentne razine za šume država članica na temelju
  nacionalnih računskih planova
  za šumarstvo ili podnesenih tehničkih ispravaka te svih ponovnih izračuna u kontekstu pregleda.

Do stupanja na snagu
  delegiranih akata
  referentne razine za šume država članica iz Priloga II. i dalje će se primjenjivati za razdoblje od 2021.–2025. i/ili 2026.–2030.

delegiranih akata

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 14. kako bi izmijenila ovu Uredbu ažuriranjem kategorija zaliha drvnih proizvoda dodatnim proizvodima koji imaju učinak sekvestracije ugljika, na temelju smjernica IPCC-a i jamčenjem ekološkog integriteta, te ažuriranjem zadanih vrijednosti vremena poluraspada iz Priloga V. u cilju njihove prilagodbe tehničkom napretku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 14. kako bi izmijenila ovu Uredbu ažuriranjem kategorija zaliha drvnih proizvoda dodatnim proizvodima koji imaju učinak sekvestracije ugljika, na temelju smjernica IPCC-a i jamčenjem ekološkog integriteta, te ažuriranjem zadanih vrijednosti vremena poluraspada iz Priloga V. u cilju njihove prilagodbe tehničkom napretku.

Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 14. kako bi izmijenila ovu Uredbu ažuriranjem kategorija zaliha drvnih proizvoda dodatnim proizvodima koji imaju učinak sekvestracije ugljika, na temelju smjernica IPCC-a i jamčenjem ekološkog integriteta, te ažuriranjem zadanih vrijednosti vremena poluraspada iz Priloga V. u cilju njihove prilagodbe tehničkom napretku.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na kraju razdoblja od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. države članice mogu iz svojih obračuna za
  pošumljeno zemljište i
  šumsko zemljište kojim se gospodari isključiti emisije stakleničkih plinova koje su posljedica prirodnih nepogoda i prelaze prosječne emisije prouzročene prirodnim nepogodama u razdoblju 2001.–2020., isključujući statističke netipične vrijednosti („pozadinska razina”) izračunate u skladu s ovim člankom i Prilogom VI. | 1.   Na kraju razdoblja od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. države članice mogu iz svojih obračuna za šumsko zemljište kojim se gospodari isključiti emisije stakleničkih plinova koje su posljedica prirodnih nepogoda i prelaze prosječne emisije prouzročene prirodnim nepogodama u razdoblju 2001.–2020., isključujući statističke netipične vrijednosti („pozadinska razina”) izračunate u skladu s ovim člankom i Prilogom VI. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Na kraju razdoblja od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. države članice mogu iz svojih obračuna za
  pošumljeno zemljište i
  šumsko zemljište kojim se gospodari isključiti emisije stakleničkih plinova koje su posljedica prirodnih nepogoda i prelaze prosječne emisije prouzročene prirodnim nepogodama u razdoblju 2001.–2020., isključujući statističke netipične vrijednosti („pozadinska razina”) izračunate u skladu s ovim člankom i Prilogom VI.

1.   Na kraju razdoblja od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030. države članice mogu iz svojih obračuna za šumsko zemljište kojim se gospodari isključiti emisije stakleničkih plinova koje su posljedica prirodnih nepogoda i prelaze prosječne emisije prouzročene prirodnim nepogodama u razdoblju 2001.–2020., isključujući statističke netipične vrijednosti („pozadinska razina”) izračunate u skladu s ovim člankom i Prilogom VI.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 5.a (novi)

Članak 11. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Procjena učinka mehanizma fleksibilnosti utvrđenog u ovom članku uključuje se u izvješće iz članka 15. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Procjena učinka mehanizma fleksibilnosti utvrđenog u ovom članku uključuje se u izvješće iz članka 15.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a




  U razdoblju od 2027. do 2032. Komisija izvještava o kumulativnoj bilanci emisija i uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari u Uniji u odnosu na prosječne emisije i uklanjanja u razdoblju od 1990. do 2009. Ako je kumulativna bilanca negativna, Komisija donosi prijedlog za nadoknadu i uklanjanje odgovarajućeg iznosa iz emisijskih kvota država članica u okviru Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

U razdoblju od 2027. do 2032. Komisija izvještava o kumulativnoj bilanci emisija i uklanjanja iz šumskog zemljišta kojim se gospodari u Uniji u odnosu na prosječne emisije i uklanjanja u razdoblju od 1990. do 2009. Ako je kumulativna bilanca negativna, Komisija donosi prijedlog za nadoknadu i uklanjanje odgovarajućeg iznosa iz emisijskih kvota država članica u okviru Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 3., 5., 8., 10. i 13. dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od [datum stupanja na snagu]. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 3., 5., 8.,
  9.,
  10. i 13. dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od [datum stupanja na snagu]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 3., 5., 8., 10. i 13. dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od [datum stupanja na snagu].

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 3., 5., 8.,
  9.,
  10. i 13. dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od [datum stupanja na snagu].

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak - 1. (novi)

Članak 15. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija u roku od šest mjeseci od pospješujućeg dijaloga u okviru UNFCCC-a 2018. objavljuje komunikaciju s ocjenom usklađenosti klimatskih i energetskih zakonodavnih akata Unije s ciljevima Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija u roku od šest mjeseci od pospješujućeg dijaloga u okviru UNFCCC-a 2018. objavljuje komunikaciju s ocjenom usklađenosti klimatskih i energetskih zakonodavnih akata Unije s ciljevima Pariškog sporazuma.

Komisija u roku od šest mjeseci od pospješujućeg dijaloga u okviru UNFCCC-a 2018. objavljuje komunikaciju s ocjenom usklađenosti klimatskih i energetskih zakonodavnih akata Unije s ciljevima Pariškog sporazuma.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do 28. veljače 2024. i nakon toga svakih pet godina izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ove Uredbe, njezinu doprinosu općem cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova EU-a do 2030. i ciljevima iz Pariškog sporazuma
  te
  prema potrebi
  može donositi prijedloge | Komisija do 28. veljače 2024. i nakon toga svakih pet godina izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ove Uredbe, njezinu doprinosu općem cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova EU-a do 2030. i ciljevima iz Pariškog sporazuma
  . Uz izvješća se
  prema potrebi
  prilažu zakonski prijedlozi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 28. veljače 2024. i nakon toga svakih pet godina izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ove Uredbe, njezinu doprinosu općem cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova EU-a do 2030. i ciljevima iz Pariškog sporazuma
  te
  prema potrebi
  može donositi prijedloge

te

može donositi prijedloge

Komisija do 28. veljače 2024. i nakon toga svakih pet godina izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ove Uredbe, njezinu doprinosu općem cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova EU-a do 2030. i ciljevima iz Pariškog sporazuma
  . Uz izvješća se
  prema potrebi
  prilažu zakonski prijedlozi.

. Uz izvješća se

prilažu zakonski prijedlozi.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na ponovne međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0262/2017).

1

(10)  http://www4.unfccc.
  int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx
  .

10

int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

(10)  http://www4.unfccc.
  int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU
  .

10

int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU

(11)  Odluka br. 529/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o pravilima za obračun emisija i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti povezanih s korištenjem zemljišta, prenamjenom zemljišta i šumarstvom te informacijama o mjerama povezanima s tim djelatnostima (SL L 165, 18.6.2013., str. 80.).

11

(11)  Odluka br. 529/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o pravilima za obračun emisija i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti povezanih s korištenjem zemljišta, prenamjenom zemljišta i šumarstvom te informacijama o mjerama povezanima s tim djelatnostima (SL L 165, 18.6.2013., str. 80.).

11

(1a)  
  Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama (SL L ..., ..., str. ...).

1a

Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. za otpornu energetsku uniju i ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama (SL L ..., ..., str. ...).

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/237 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/237

---

P8_TA(2017)0340

Jedinstveni obrazac boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1030/2002 o utvrđivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0434), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0434),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 79. stavak 2.a Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0247/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 79. stavak 2.a Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0247/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0065/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0065/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0198

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1030/2002 o utvrđivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/1954.)

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/238 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/238

---

P8_TA(2017)0343

Nacrt izmjene proračuna br. 3/2017: proračunska sredstva Inicijative za zapošljavanje mladih; ažuriranje planova za ACER i SESAR2

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2017 Europske unije za financijsku godinu 2017. o povećavanju proračunskih sredstva Inicijative za zapošljavanje mladih kako bi se smanjila nezaposlenost mladih diljem Europske unije i ažuriranju planova radnih mjesta decentralizirane agencije ACER i zajedničkog poduzeća SESAR2 (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD))

(2018/C 337/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,






  — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017., konačno donesen 1. prosinca 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017., konačno donesen 1. prosinca 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Tematsko izvješće br. 5/2017 Europskog revizorskog suda „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa „Garancija za mlade” i Inicijative za zapošljavanje mladih”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tematsko izvješće br. 5/2017 Europskog revizorskog suda „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa „Garancija za mlade” i Inicijative za zapošljavanje mladih”,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3/2017, koji je Komisija usvojila 30. svibnja 2017. (COM(2017)0288), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3/2017, koji je Komisija usvojila 30. svibnja 2017. (COM(2017)0288),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2017 koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (11812/2017 – C8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2017 koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (11812/2017 – C8-0303/2017),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0282/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0282/2017),

| A. | budući da se nacrt izmjene proračuna br. 3/2017 odnosi na dodjelu 500 milijuna EUR dodatnih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za Inicijativu za zapošljavanje mladih, kako su Europski parlament i Vijeće dogovorili u sporazumu o proračunu za 2017., kao i na izmjenu planova radnih mjesta decentralizirane agencije ACER i zajedničkoga poduzeća SESAR2, bez ikakvih promjena u cjelokupnom proračunu ili u ukupnom broju radnih mjesta; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrt izmjene proračuna br. 3/2017 odnosi na dodjelu 500 milijuna EUR dodatnih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za Inicijativu za zapošljavanje mladih, kako su Europski parlament i Vijeće dogovorili u sporazumu o proračunu za 2017., kao i na izmjenu planova radnih mjesta decentralizirane agencije ACER i zajedničkoga poduzeća SESAR2, bez ikakvih promjena u cjelokupnom proračunu ili u ukupnom broju radnih mjesta;

| B. | budući da su Europski parlament i Vijeće pozvali Komisiju da predloži izmjenu proračuna za 2017. kako bi se Inicijativi za zapošljavanje mladih u 2017. osiguralo 500 milijuna EUR koji se financiraju iz ukupnih razlika za obveze, čim se usvoji tehnička prilagodba predviđena člankom 6. Uredbe o VFO-u; |
| --- | --- |

B.

budući da su Europski parlament i Vijeće pozvali Komisiju da predloži izmjenu proračuna za 2017. kako bi se Inicijativi za zapošljavanje mladih u 2017. osiguralo 500 milijuna EUR koji se financiraju iz ukupnih razlika za obveze, čim se usvoji tehnička prilagodba predviđena člankom 6. Uredbe o VFO-u;

| C. | budući da nakon usvajanja tehničke prilagodbe Komisija slijedom toga predlaže izmjenu proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. i povećanje stavke 04 02 64 „Inicijativa za zapošljavanje mladih”; |
| --- | --- |

C.

budući da nakon usvajanja tehničke prilagodbe Komisija slijedom toga predlaže izmjenu proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. i povećanje stavke 04 02 64 „Inicijativa za zapošljavanje mladih”;

| D. | budući da su se u kontekstu revizije na sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) Europski parlament i Vijeće složili oko dodatnog iznosa od 1,2 milijarde EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih za razdoblje od 2017. do 2020. te je Europski parlament u svojoj izjavi povezanoj s revizijom VFO-a na sredini razdoblja istaknuo da je to ograničenje političke naravi bez pravnih posljedica; |
| --- | --- |

D.

budući da su se u kontekstu revizije na sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) Europski parlament i Vijeće složili oko dodatnog iznosa od 1,2 milijarde EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih za razdoblje od 2017. do 2020. te je Europski parlament u svojoj izjavi povezanoj s revizijom VFO-a na sredini razdoblja istaknuo da je to ograničenje političke naravi bez pravnih posljedica;

| E. | budući da je u kontekstu revizije VFO-a na sredini razdoblja Komisija u svojoj izjavi također istaknula da bi valjalo razmotriti povećanje sredstava za financiranje Inicijative za zapošljavanje mladih veće od dogovorenog iznosa od 1,2 milijarde EUR s pomoću gornjih granica dostupnih u okviru ukupne razlike za obveze u skladu s člankom 14. Uredbe o VFO-u; |
| --- | --- |

E.

budući da je u kontekstu revizije VFO-a na sredini razdoblja Komisija u svojoj izjavi također istaknula da bi valjalo razmotriti povećanje sredstava za financiranje Inicijative za zapošljavanje mladih veće od dogovorenog iznosa od 1,2 milijarde EUR s pomoću gornjih granica dostupnih u okviru ukupne razlike za obveze u skladu s člankom 14. Uredbe o VFO-u;

| F. | budući da je zahtjev za postupak reklasifikacije u 2017. potreban i za decentraliziranu agenciju ACER i za zajedničko poduzeće SESAR2; |
| --- | --- |

F.

budući da je zahtjev za postupak reklasifikacije u 2017. potreban i za decentraliziranu agenciju ACER i za zajedničko poduzeće SESAR2;

| 1. | naglašava kao prioritetno pitanje hitnu potrebu da se dodatno poveća financijski angažman Unije u borbi protiv nezaposlenosti mladih dodjelom dodatnih sredstava Inicijativi za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali što je došlo do zastoja u izmjeni proračuna Unije za 2017. kojom bi se povećala sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih, kao što je dogovoreno tijekom godišnjeg proračunskog postupka za 2017., jer je Vijeće isprva blokiralo te kasno odobrilo reviziju VFO-a na sredini razdoblja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 3/2017 koji je podnijela Komisija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju brzo reprogramiranje relevantnih operativnih programa kako bi se zajamčilo da cijela dodatna financijska omotnica od 500 milijuna EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih bude potpuno i učinkovito rezervirana do kraja 2017.; poziva također države članice da prije uspostave programa izvrše procjene nedostataka i analize tržišta u cilju optimalnog ostvarivanja koristi od Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje izmjene planova radnih mjesta decentralizirane agencije ACER i zajedničkog poduzeća SESAR2; primjećuje da se tim izmjenama ne mijenja ukupan broj radnih mjesta i da se mogu financirati u okviru godišnjeg proračuna tih tijela za ovu godinu; slaže se da se reklasifikacija radnog mjesta razreda AD15 u zajedničkom poduzeću SESAR2 provodi ad personam i prestaje vrijediti na kraju mandata sadašnjeg izvršnog direktora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2017; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 3/2017 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, Revizorskom sudu te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 51, 28.2.2017.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

Četvrtak 14. rujna 2017.

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/240 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/240

---

P8_TA(2017)0347

Zahtjevi za pristupačnost proizvoda i usluga ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. rujna 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/39)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Pozivanje 1.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 26., |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 26.,

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Svrha je ove Direktive doprinijeti pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta usklađivanjem zakona, propisa i administrativnih odredbi država članica te uklanjanjem prepreka slobodnom kretanju određenih pristupačnih proizvoda i usluga. Time će se povećati dostupnost pristupačnih proizvoda i usluga na unutarnjem tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Svrha je ove Direktive doprinijeti pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta usklađivanjem zakona, propisa i administrativnih odredbi država članica te uklanjanjem prepreka slobodnom kretanju određenih pristupačnih proizvoda i usluga. Time će se povećati dostupnost pristupačnih proizvoda i usluga na unutarnjem tržištu.

| (1) | Svrha je ove Direktive doprinijeti pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta usklađivanjem zakona, propisa i administrativnih odredbi država članica
  te
  uklanjanjem prepreka slobodnom kretanju određenih pristupačnih proizvoda i usluga. Time će se povećati dostupnost pristupačnih proizvoda i usluga na unutarnjem tržištu
  i povećati pristupačnost i praktičnost informacija o tim proizvodima
  . |
| --- | --- |

(1)

Svrha je ove Direktive doprinijeti pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta usklađivanjem zakona, propisa i administrativnih odredbi država članica
  te
  uklanjanjem prepreka slobodnom kretanju određenih pristupačnih proizvoda i usluga. Time će se povećati dostupnost pristupačnih proizvoda i usluga na unutarnjem tržištu
  i povećati pristupačnost i praktičnost informacija o tim proizvodima
  .

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Potražnja za pristupačnim proizvodima i uslugama je velika, a broj
  građana
  s invaliditetom
  i/ili funkcionalnim ograničenjima
  znatno će porasti kako stanovništvo Europske unije bude starjelo. Stvaranjem okruženja s pristupačnijim proizvodima i uslugama omogućuje se veća uključenost u društvo
  i olakšava
  samostalan život. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Potražnja za pristupačnim proizvodima i uslugama je velika, a broj
  građana
  s invaliditetom
  i/ili funkcionalnim ograničenjima
  znatno će porasti kako stanovništvo Europske unije bude starjelo. Stvaranjem okruženja s pristupačnijim proizvodima i uslugama omogućuje se veća uključenost u društvo
  i olakšava
  samostalan život.

| (2) | Potražnja za pristupačnim proizvodima i uslugama je velika, a broj
  osoba
  s 
  funkcionalnim ograničenjima, uključujući osobe s
  invaliditetom
  u značenju iz članka 1. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom („Konvencija”),
  znatno će porasti kako stanovništvo Europske unije bude starjelo. Stvaranjem okruženja s pristupačnijim proizvodima i uslugama omogućuje se veća uključenost u društvo
  , a to je preduvjet za
  samostalan život. |
| --- | --- |

(2)

Potražnja za pristupačnim proizvodima i uslugama je velika, a broj
  osoba
  s 
  funkcionalnim ograničenjima, uključujući osobe s
  invaliditetom
  u značenju iz članka 1. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom („Konvencija”),
  znatno će porasti kako stanovništvo Europske unije bude starjelo. Stvaranjem okruženja s pristupačnijim proizvodima i uslugama omogućuje se veća uključenost u društvo
  , a to je preduvjet za
  samostalan život.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Za proizvode, alate, uređaje i usluge trebalo bi jamčiti „univerzalnu pristupačnost”, „univerzalni dizajn” i „rodnu perspektivu” kako bi ih osobe s invaliditetom mogle učestalo koristiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Za proizvode, alate, uređaje i usluge trebalo bi jamčiti „univerzalnu pristupačnost”, „univerzalni dizajn” i „rodnu perspektivu” kako bi ih osobe s invaliditetom mogle učestalo koristiti.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Razlike u zakonodavstvima i administrativnim mjerama koje su države članice donijele u pogledu pristupačnosti proizvoda i usluga za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, stvaraju prepreke slobodnom kretanju
  takvih proizvoda
  i 
  usluga i
  narušavaju učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Te prepreke ugrožavaju gospodarske subjekte, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ove). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Razlike u zakonodavstvima i administrativnim mjerama koje su države članice donijele u pogledu pristupačnosti proizvoda i usluga za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, stvaraju prepreke slobodnom kretanju
  takvih proizvoda
  i 
  usluga i
  narušavaju učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Te prepreke ugrožavaju gospodarske subjekte, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ove).

| (3) | Razlike u zakonodavstvima i administrativnim mjerama koje su države članice donijele u pogledu pristupačnosti
  nekih
  proizvoda i usluga za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, stvaraju prepreke
  njihovu
  slobodnom kretanju i narušavaju učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.
  Za druge će se proizvode zbog stupanja na snagu Konvencije razlike vjerojatno povećati.
  Te prepreke ugrožavaju gospodarske subjekte, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ove). |
| --- | --- |

(3)

Razlike u zakonodavstvima i administrativnim mjerama koje su države članice donijele u pogledu pristupačnosti
  nekih
  proizvoda i usluga za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, stvaraju prepreke
  njihovu
  slobodnom kretanju i narušavaju učinkovito tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.
  Za druge će se proizvode zbog stupanja na snagu Konvencije razlike vjerojatno povećati.
  Te prepreke ugrožavaju gospodarske subjekte, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP-ove).

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Potrošači pristupačnih proizvoda i primatelji pristupačnih usluga plaćaju visoke cijene zbog ograničenog tržišnog natjecanja među dobavljačima. Zbog neujednačenosti nacionalnih propisa smanjuje se korist koja bi mogla proizaći iz razmjene iskustava na nacionalnoj i međunarodnoj razini o društvenom i tehnološkom razvoju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Potrošači pristupačnih proizvoda i primatelji pristupačnih usluga plaćaju visoke cijene zbog ograničenog tržišnog natjecanja među dobavljačima. Zbog neujednačenosti nacionalnih propisa smanjuje se korist koja bi mogla proizaći iz razmjene iskustava na nacionalnoj i međunarodnoj razini o društvenom i tehnološkom razvoju.

| (5) | Potrošači pristupačnih proizvoda
  , osobito pomoćnih tehnologija,
  i primatelji pristupačnih usluga plaćaju visoke cijene zbog ograničenog tržišnog natjecanja među dobavljačima. Zbog neujednačenosti nacionalnih propisa smanjuje se korist koja bi mogla proizaći iz razmjene iskustava na nacionalnoj i međunarodnoj razini o društvenom i tehnološkom razvoju. |
| --- | --- |

(5)

Potrošači pristupačnih proizvoda
  , osobito pomoćnih tehnologija,
  i primatelji pristupačnih usluga plaćaju visoke cijene zbog ograničenog tržišnog natjecanja među dobavljačima. Zbog neujednačenosti nacionalnih propisa smanjuje se korist koja bi mogla proizaći iz razmjene iskustava na nacionalnoj i međunarodnoj razini o društvenom i tehnološkom razvoju.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Približavanje nacionalnih mjera na razini Unije stoga je potrebno za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta kako bi se smanjila rascjepkanost tržišta pristupačnih proizvoda i usluga, omogućila ekonomija razmjera, olakšala prekogranična trgovina i 
  mobilnost
  te kako bi se pomoglo gospodarskim subjektima pri usmjeravanju
  sredstva
  na inovacije umjesto da ih koriste za
  ispunjavanje raznolikih pravnih zahtjeva diljem Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Približavanje nacionalnih mjera na razini Unije stoga je potrebno za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta kako bi se smanjila rascjepkanost tržišta pristupačnih proizvoda i usluga, omogućila ekonomija razmjera, olakšala prekogranična trgovina i 
  mobilnost
  te kako bi se pomoglo gospodarskim subjektima pri usmjeravanju
  sredstva
  na inovacije umjesto da ih koriste za
  ispunjavanje raznolikih pravnih zahtjeva diljem Unije
  .

| (6) | Približavanje nacionalnih mjera na razini Unije stoga je potrebno za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta kako bi se smanjila rascjepkanost tržišta pristupačnih proizvoda i usluga, omogućila ekonomija razmjera, olakšala prekogranična trgovina
  , sloboda kretanja proizvoda
  i 
  usluga i slobodno kretanje osoba, uključujući osobe s invaliditetom,
  te kako bi se pomoglo gospodarskim subjektima pri usmjeravanju
  sredstava
  na inovacije umjesto da ih koriste za
  pokrivanje troškova do kojih dolazi zbog neusklađenosti zakonodavstva
  . |
| --- | --- |

(6)

Približavanje nacionalnih mjera na razini Unije stoga je potrebno za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta kako bi se smanjila rascjepkanost tržišta pristupačnih proizvoda i usluga, omogućila ekonomija razmjera, olakšala prekogranična trgovina
  , sloboda kretanja proizvoda
  i 
  usluga i slobodno kretanje osoba, uključujući osobe s invaliditetom,
  te kako bi se pomoglo gospodarskim subjektima pri usmjeravanju
  sredstava
  na inovacije umjesto da ih koriste za
  pokrivanje troškova do kojih dolazi zbog neusklađenosti zakonodavstva
  .

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Člankom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Unija se pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti obvezuje na borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta. Na temelju članka 19. UFEU-a Unija ima ovlast donositi pravne akte radi suzbijanja takve diskriminacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Člankom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Unija se pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti obvezuje na borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta. Na temelju članka 19. UFEU-a Unija ima ovlast donositi pravne akte radi suzbijanja takve diskriminacije.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebno nastoji osigurati potpuno poštovanje prava osoba s invaliditetom na mjere čiji je cilj osiguravanje njihove neovisnosti, društvene i profesionalne uključenosti te njihova sudjelovanja u životu zajednice te promicati primjenu
  članka
  26. Povelje o temeljnim pravima Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebno nastoji osigurati potpuno poštovanje prava osoba s invaliditetom na mjere čiji je cilj osiguravanje njihove neovisnosti, društvene i profesionalne uključenosti te njihova sudjelovanja u životu zajednice te promicati primjenu
  članka
  26. Povelje o temeljnim pravima Europske unije.

| (9) | Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebno nastoji osigurati potpuno poštovanje prava osoba s invaliditetom
  i starijih osoba
  na mjere čiji je cilj osiguravanje njihove neovisnosti, društvene i profesionalne uključenosti te njihova sudjelovanja u životu zajednice te promicati primjenu
  članaka 21., 25. i
  26. Povelje o temeljnim pravima Europske unije. |
| --- | --- |

(9)

Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebno nastoji osigurati potpuno poštovanje prava osoba s invaliditetom
  i starijih osoba
  na mjere čiji je cilj osiguravanje njihove neovisnosti, društvene i profesionalne uključenosti te njihova sudjelovanja u životu zajednice te promicati primjenu
  članaka 21., 25. i
  26. Povelje o temeljnim pravima Europske unije.

Amandman 250

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Veća pristupačnost proizvoda i usluga neće unaprijediti samo živote osoba s invaliditetom, nego i osoba s drugim trajno ili privremeno smanjenim funkcionalnim sposobnostima, kao što su starije osobe, trudnice i putnici s prtljagom. Stoga je nužno da ova Direktiva uključuje osobe s invaliditetom kao i osobe s trajno ili privremeno smanjenom funkcionalnom sposobnošću kako bi se većem dijelu društva zajamčila stvarna korist i neovisan život. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Veća pristupačnost proizvoda i usluga neće unaprijediti samo živote osoba s invaliditetom, nego i osoba s drugim trajno ili privremeno smanjenim funkcionalnim sposobnostima, kao što su starije osobe, trudnice i putnici s prtljagom. Stoga je nužno da ova Direktiva uključuje osobe s invaliditetom kao i osobe s trajno ili privremeno smanjenom funkcionalnom sposobnošću kako bi se većem dijelu društva zajamčila stvarna korist i neovisan život.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9b) | U Uniji je prevalencija invaliditeta veća među ženama nego među muškarcima. Žene s invaliditetom suočene su s višestrukim oblicima diskriminacije i suočavaju se sa znatnim preprekama punom ostvarivanju svojih osnovnih prava i sloboda. To obuhvaća fizičko, emocionalno, seksualno, ekonomsko i institucionalno nasilje. Obuhvaća i diskriminaciju u pristupu obrazovanju i zapošljavanju, što može dovesti do društvene izolacije i psihološke traume. Invaliditet također ima nerazmjeran utjecaj na žene jer one skrbe o članovima obitelji s invaliditetom i češće su od muškaraca žrtve diskriminacije na temelju povezanosti. S obzirom na navedeno potrebno je djelovati kako bi se zajamčilo jednako postupanje te pozitivne mjere i politike usmjerene na žene s invaliditetom i majke djece s invaliditetom jer je to temeljno ljudsko pravo i etička obveza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9b)

U Uniji je prevalencija invaliditeta veća među ženama nego među muškarcima. Žene s invaliditetom suočene su s višestrukim oblicima diskriminacije i suočavaju se sa znatnim preprekama punom ostvarivanju svojih osnovnih prava i sloboda. To obuhvaća fizičko, emocionalno, seksualno, ekonomsko i institucionalno nasilje. Obuhvaća i diskriminaciju u pristupu obrazovanju i zapošljavanju, što može dovesti do društvene izolacije i psihološke traume. Invaliditet također ima nerazmjeran utjecaj na žene jer one skrbe o članovima obitelji s invaliditetom i češće su od muškaraca žrtve diskriminacije na temelju povezanosti. S obzirom na navedeno potrebno je djelovati kako bi se zajamčilo jednako postupanje te pozitivne mjere i politike usmjerene na žene s invaliditetom i majke djece s invaliditetom jer je to temeljno ljudsko pravo i etička obveza.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta” usmjerena je na ostvarenje održivih ekonomskih i socijalnih koristi na povezanom jedinstvenom digitalnom tržištu. Potrošači Unije još uvijek ne mogu potpuno iskoristiti prednosti jedinstvenog tržišta u pogledu cijena i izbora jer su prekogranične internetske transakcije i dalje vrlo ograničene. Zbog rascjepkanosti je smanjeno i prekogranično korištenje uslugama e-trgovine. Nadalje je potrebno usklađeno djelovati kako bi se osiguralo da novi elektronički sadržaji budu potpuno dostupni osobama s invaliditetom. Stoga je potrebno uskladiti zahtjeve za pristupačnost diljem jedinstvenog digitalnog tržišta i osigurati da svi građani Unije neovisno o njihovim sposobnostima mogu uživati u pogodnostima takvog tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

„Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta” usmjerena je na ostvarenje održivih ekonomskih i socijalnih koristi na povezanom jedinstvenom digitalnom tržištu. Potrošači Unije još uvijek ne mogu potpuno iskoristiti prednosti jedinstvenog tržišta u pogledu cijena i izbora jer su prekogranične internetske transakcije i dalje vrlo ograničene. Zbog rascjepkanosti je smanjeno i prekogranično korištenje uslugama e-trgovine. Nadalje je potrebno usklađeno djelovati kako bi se osiguralo da novi elektronički sadržaji budu potpuno dostupni osobama s invaliditetom. Stoga je potrebno uskladiti zahtjeve za pristupačnost diljem jedinstvenog digitalnog tržišta i osigurati da svi građani Unije neovisno o njihovim sposobnostima mogu uživati u pogodnostima takvog tržišta.

| (10) | „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta” usmjerena je na ostvarenje održivih ekonomskih i socijalnih koristi na povezanom jedinstvenom digitalnom tržištu
  olakšavanjem trgovine i poticanjem zapošljavanja unutar Unije
  . Potrošači Unije još uvijek ne mogu potpuno iskoristiti prednosti jedinstvenog tržišta u pogledu cijena i izbora jer su prekogranične internetske transakcije i dalje vrlo ograničene. Zbog rascjepkanosti je smanjeno i prekogranično korištenje uslugama e-trgovine. Nadalje je potrebno usklađeno djelovati kako bi se osiguralo da novi elektronički sadržaji budu potpuno dostupni osobama s invaliditetom. Stoga je potrebno uskladiti zahtjeve za pristupačnost diljem jedinstvenog digitalnog tržišta i osigurati da svi građani Unije neovisno o njihovim sposobnostima mogu uživati u pogodnostima takvog tržišta. |
| --- | --- |

(10)

„Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta” usmjerena je na ostvarenje održivih ekonomskih i socijalnih koristi na povezanom jedinstvenom digitalnom tržištu
  olakšavanjem trgovine i poticanjem zapošljavanja unutar Unije
  . Potrošači Unije još uvijek ne mogu potpuno iskoristiti prednosti jedinstvenog tržišta u pogledu cijena i izbora jer su prekogranične internetske transakcije i dalje vrlo ograničene. Zbog rascjepkanosti je smanjeno i prekogranično korištenje uslugama e-trgovine. Nadalje je potrebno usklađeno djelovati kako bi se osiguralo da novi elektronički sadržaji budu potpuno dostupni osobama s invaliditetom. Stoga je potrebno uskladiti zahtjeve za pristupačnost diljem jedinstvenog digitalnog tržišta i osigurati da svi građani Unije neovisno o njihovim sposobnostima mogu uživati u pogodnostima takvog tržišta.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Člankom 4. Konvencije države potpisnice poziva se da provode ili promiču istraživanje i razvoj novih tehnologija te da promiču njihovu dostupnost i upotrebu, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, pomagala za kretanje, uređaje i pomoćne tehnologije prikladne za osobe s invaliditetom. Konvencijom se također poziva na davanje prioriteta pristupačnim tehnologijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Člankom 4. Konvencije države potpisnice poziva se da provode ili promiču istraživanje i razvoj novih tehnologija te da promiču njihovu dostupnost i upotrebu, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, pomagala za kretanje, uređaje i pomoćne tehnologije prikladne za osobe s invaliditetom. Konvencijom se također poziva na davanje prioriteta pristupačnim tehnologijama.

Amandman 232

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.b) | U sektoru željezničkog prijevoza Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Uredba Komisije (EU) br. 1300/2014

   (1 ter)

  (tehničke specifikacije interoperabilnosti za osobe sa smanjenom pokretljivošću) izričito upućuju na zahtjeve za pristupačnost utvrđene člankom 9. Konvencije te ih i provode. Sukladno tomu, pristupačnost za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću u sektoru željezničkog prijevoza regulirane su u okviru tih instrumenata. Kako bi se osigurala dosljednost između Direktive (EU) 2016/797 i Uredbe Komisije (EU) br. 1300/2014, s jedne strane, i ove Direktive s druge strane, u svim budućim revizijama tehničkih specifikacija interoperabilnosti za osobe sa smanjenom pokretljivošću treba uzeti u obzir zahtjeve za pristupačnost koji proizlaze iz Europskog akta o pristupačnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.b)

U sektoru željezničkog prijevoza Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Uredba Komisije (EU) br. 1300/2014

   (1 ter)

  (tehničke specifikacije interoperabilnosti za osobe sa smanjenom pokretljivošću) izričito upućuju na zahtjeve za pristupačnost utvrđene člankom 9. Konvencije te ih i provode. Sukladno tomu, pristupačnost za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću u sektoru željezničkog prijevoza regulirane su u okviru tih instrumenata. Kako bi se osigurala dosljednost između Direktive (EU) 2016/797 i Uredbe Komisije (EU) br. 1300/2014, s jedne strane, i ove Direktive s druge strane, u svim budućim revizijama tehničkih specifikacija interoperabilnosti za osobe sa smanjenom pokretljivošću treba uzeti u obzir zahtjeve za pristupačnost koji proizlaze iz Europskog akta o pristupačnosti.

Amandman 233

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Stupanje na snagu
  Konvencije
  u pravnim poretcima država članica podrazumijeva potrebu za donošenjem dodatnih nacionalnih odredbi o pristupačnosti proizvoda i usluga što bi bez djelovanja Unije dovelo do daljnjeg povećanja razlika među nacionalnim odredbama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Stupanje na snagu
  Konvencije
  u pravnim poretcima država članica podrazumijeva potrebu za donošenjem dodatnih nacionalnih odredbi o pristupačnosti proizvoda i usluga što bi bez djelovanja Unije dovelo do daljnjeg povećanja razlika među nacionalnim odredbama.

| (13) | Stupanje
  Konvencije
  na snagu u pravnim poretcima država članica podrazumijeva potrebu za donošenjem dodatnih nacionalnih odredbi o pristupačnosti proizvoda i usluga
  i izgrađenom okolišu povezanom s pružanjem roba i usluga,
  što bi bez djelovanja Unije dovelo do daljnjeg povećanja razlika među nacionalnim odredbama. |
| --- | --- |

(13)

Stupanje
  Konvencije
  na snagu u pravnim poretcima država članica podrazumijeva potrebu za donošenjem dodatnih nacionalnih odredbi o pristupačnosti proizvoda i usluga
  i izgrađenom okolišu povezanom s pružanjem roba i usluga,
  što bi bez djelovanja Unije dovelo do daljnjeg povećanja razlika među nacionalnim odredbama.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Pored zahtjeva utvrđenih ovom Direktivom, potrebni su napori za provođenje i primjenu zakonodavstva Unije o pravima putnika koji se koriste zračnim, željezničkim i autobusnim prijevozom ili prijevozom unutarnjim plovnim putovima. Ti napori trebali bi biti usredotočeni na intermodalne aspekte s ciljem promicanja dostupnosti bez prepreka, uključujući aspekte kao što su infrastruktura i prijevozna vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Pored zahtjeva utvrđenih ovom Direktivom, potrebni su napori za provođenje i primjenu zakonodavstva Unije o pravima putnika koji se koriste zračnim, željezničkim i autobusnim prijevozom ili prijevozom unutarnjim plovnim putovima. Ti napori trebali bi biti usredotočeni na intermodalne aspekte s ciljem promicanja dostupnosti bez prepreka, uključujući aspekte kao što su infrastruktura i prijevozna vozila.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13b) | Komisija bi trebala poticati gradske vlasti da pristupačnost uslugama gradskog prijevoza bez prepreka integriraju u svoje planove održive gradske mobilnosti i da redovito objavljuju popis najboljih praksi povezanih s pristupačnošću javnom gradskom prijevozu bez prepreka i s mobilnošću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13b)

Komisija bi trebala poticati gradske vlasti da pristupačnost uslugama gradskog prijevoza bez prepreka integriraju u svoje planove održive gradske mobilnosti i da redovito objavljuju popis najboljih praksi povezanih s pristupačnošću javnom gradskom prijevozu bez prepreka i s mobilnošću.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. – obnovljeno opredjeljenje za Europu bez
  barijera

   (33)

  – u skladu s Konvencijom, tom se strategijom izdvaja pristupačnost
  kao jedno od osam područja djelovanja te se nastoji osigurati pristupačnost proizvoda i usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. – obnovljeno opredjeljenje za Europu bez
  barijera

   (33)

  – u skladu s Konvencijom, tom se strategijom izdvaja pristupačnost
  kao jedno od osam područja djelovanja te se nastoji osigurati pristupačnost proizvoda i usluga.

| (15) | U skladu s Konvencijom komunikacijom Komisije od 15. studenoga 2010. pod nazivom „
  Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. – obnovljeno opredjeljenje za Europu bez
  barijera” izdvaja se pristupačnost, koja je osnovni preduvjet za sudjelovanje u društvu,
  kao jedno od osam područja djelovanja te se nastoji osigurati pristupačnost proizvoda i usluga. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s Konvencijom komunikacijom Komisije od 15. studenoga 2010. pod nazivom „
  Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. – obnovljeno opredjeljenje za Europu bez
  barijera” izdvaja se pristupačnost, koja je osnovni preduvjet za sudjelovanje u društvu,
  kao jedno od osam područja djelovanja te se nastoji osigurati pristupačnost proizvoda i usluga.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Proizvodi i usluge iz područja primjene ove Direktive rezultat su analitičkog pregleda provedenog tijekom pripreme procjene učinka u kojem su utvrđeni relevantni proizvodi i usluge za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe
  s invaliditetom
  i starije osobe
  , a za koje su države članice donijele ili će vjerojatno donijeti različite nacionalne zahtjeve za pristupačnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Proizvodi i usluge iz područja primjene ove Direktive rezultat su analitičkog pregleda provedenog tijekom pripreme procjene učinka u kojem su utvrđeni relevantni proizvodi i usluge za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe
  s invaliditetom
  i starije osobe
  , a za koje su države članice donijele ili će vjerojatno donijeti različite nacionalne zahtjeve za pristupačnost.

| (16) | Proizvodi i usluge iz područja primjene ove Direktive rezultat su analitičkog pregleda provedenog tijekom pripreme procjene učinka u kojem su utvrđeni relevantni proizvodi i usluge za osobe s invaliditetom, a za koje su države članice donijele ili će vjerojatno donijeti različite nacionalne zahtjeve za pristupačnost. |
| --- | --- |

(16)

Proizvodi i usluge iz područja primjene ove Direktive rezultat su analitičkog pregleda provedenog tijekom pripreme procjene učinka u kojem su utvrđeni relevantni proizvodi i usluge za osobe s invaliditetom, a za koje su države članice donijele ili će vjerojatno donijeti različite nacionalne zahtjeve za pristupačnost.

Amandman 227

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | Direktivom 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  nameće se niz obveza pružateljima audiovizualnih medijskih usluga. Stoga je primjerenije zahtjeve za pristupačnost uključiti u tu direktivu.




  Međutim, kada je riječ o internetskim stranicama i uslugama na mobilnim uređajima, Direktivom 2010/13/EU obuhvaćen je samo audiovizualni medijski sadržaj. Stoga bi područjem primjene ove Direktive trebalo obuhvatiti arhitekturu internetskih stranica i usluga na mobilnim uređajima te sav sadržaj koji nije u području primjene Direktive 2010/13/EU.




  Ova bi se Direktiva trebala primjenjivati na zahtjeve za pristupačnost za opremu i internetske stranice telefonskih usluga. Ova bi se Direktiva također trebala primjenjivati na zahtjeve za pristupačnost za telefonske usluge, osim ako su obuhvaćene nekim drugim aktom Unije kojim se pruža barem ista razina zaštite kao ovom Direktivom. U tom bi slučaju taj pravni akt Unije trebao imati prednost pred ovom Direktivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

Direktivom 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  nameće se niz obveza pružateljima audiovizualnih medijskih usluga. Stoga je primjerenije zahtjeve za pristupačnost uključiti u tu direktivu.

Međutim, kada je riječ o internetskim stranicama i uslugama na mobilnim uređajima, Direktivom 2010/13/EU obuhvaćen je samo audiovizualni medijski sadržaj. Stoga bi područjem primjene ove Direktive trebalo obuhvatiti arhitekturu internetskih stranica i usluga na mobilnim uređajima te sav sadržaj koji nije u području primjene Direktive 2010/13/EU.

Ova bi se Direktiva trebala primjenjivati na zahtjeve za pristupačnost za opremu i internetske stranice telefonskih usluga. Ova bi se Direktiva također trebala primjenjivati na zahtjeve za pristupačnost za telefonske usluge, osim ako su obuhvaćene nekim drugim aktom Unije kojim se pruža barem ista razina zaštite kao ovom Direktivom. U tom bi slučaju taj pravni akt Unije trebao imati prednost pred ovom Direktivom.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Svi proizvodi i usluge
  moraju
  biti u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3. i navedenima u Prilogu I. kako bi bili pristupačni osobama s invaliditetom
  i starijim osobama
  . Obveza pristupačnosti e-trgovine odnosi se i na internetsku prodaju usluga prema
  članku 1
  .
  stavku 2.
  točkama od (a) do (e) ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Svi proizvodi i usluge
  moraju
  biti u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3. i navedenima u Prilogu I. kako bi bili pristupačni osobama s invaliditetom
  i starijim osobama
  . Obveza pristupačnosti e-trgovine odnosi se i na internetsku prodaju usluga prema
  članku 1
  .
  stavku 2.
  točkama od (a) do (e) ove Direktive.

| (17) | Svi proizvodi i usluge
  obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive koji su stavljeni na tržište nakon datuma primjene ove Direktive trebali bi
  biti u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3. i navedenima u Prilogu I. kako bi bili pristupačni osobama s invaliditetom. Obveza pristupačnosti e-trgovine odnosi se i na internetsku prodaju usluga prema
  članku 1
  .
  stavku 2.
  točkama od (a) do (e) ove Direktive. |
| --- | --- |

(17)

Svi proizvodi i usluge
  obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive koji su stavljeni na tržište nakon datuma primjene ove Direktive trebali bi
  biti u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3. i navedenima u Prilogu I. kako bi bili pristupačni osobama s invaliditetom. Obveza pristupačnosti e-trgovine odnosi se i na internetsku prodaju usluga prema
  članku 1
  .
  stavku 2.
  točkama od (a) do (e) ove Direktive.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Čak i ako se usluga ili dio usluge daje u podugovor trećoj strani, pristupačnost te usluge ne bi smjela biti dovedena u pitanje, a pružatelji usluga trebaju ispuniti obveze iz ove Direktive. Pružatelji usluga također trebaju voditi računa da se njihovo osoblje prikladno i stalno usavršava kako bi se zajamčilo da ima potrebno znanje o upotrebi proizvoda i usluga. Ta bi usavršavanja trebala obuhvaćati teme kao što su pružanje informacija, savjetovanje i reklamiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Čak i ako se usluga ili dio usluge daje u podugovor trećoj strani, pristupačnost te usluge ne bi smjela biti dovedena u pitanje, a pružatelji usluga trebaju ispuniti obveze iz ove Direktive. Pružatelji usluga također trebaju voditi računa da se njihovo osoblje prikladno i stalno usavršava kako bi se zajamčilo da ima potrebno znanje o upotrebi proizvoda i usluga. Ta bi usavršavanja trebala obuhvaćati teme kao što su pružanje informacija, savjetovanje i reklamiranje.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Zahtjeve za pristupačnost treba uvesti na način koji najmanje opterećuje gospodarske subjekte i države članice, primjerice, uključenjem samo pomno odabranih proizvoda i usluga u 
  područje primjene
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Zahtjeve za pristupačnost treba uvesti na način koji najmanje opterećuje gospodarske subjekte i države članice, primjerice, uključenjem samo pomno odabranih proizvoda i usluga u 
  područje primjene
  .

| (18) | S jedne strane,
  zahtjeve za pristupačnost treba uvesti na način koji
  je najučinkovitiji i koji
  najmanje opterećuje gospodarske subjekte i države članice, primjerice, uključenjem
  u područje primjene
  samo pomno odabranih proizvoda i usluga
  koji su stavljeni na tržište nakon datuma primjene ove Direktive. S druge strane, potrebno je gospodarskim subjektima omogućiti učinkovitu provedbu zahtjeva za pristupačnost utvrđenih
  u 
  ovoj Direktivi, uzimajući posebno u obzir životni vijek samoposlužnih terminala, uređaja za naplatu karata i prijavnih uređaja
  .
  U obzir također treba uzeti poseban položaj MSP-ova na unutarnjem tržištu. Nadalje, od mikropoduzeća se zbog njihove veličine, resursa i prirode ne bi smjelo zahtijevati ispunjavanje zahtjeva za pristupačnost iz ove Direktive niti bi ona u cilju izuzeća od obveza ove Direktive trebala biti obvezna koristiti postupak iz članka 12. |
| --- | --- |

(18)

S jedne strane,
  zahtjeve za pristupačnost treba uvesti na način koji
  je najučinkovitiji i koji
  najmanje opterećuje gospodarske subjekte i države članice, primjerice, uključenjem
  u područje primjene
  samo pomno odabranih proizvoda i usluga
  koji su stavljeni na tržište nakon datuma primjene ove Direktive. S druge strane, potrebno je gospodarskim subjektima omogućiti učinkovitu provedbu zahtjeva za pristupačnost utvrđenih
  u 
  ovoj Direktivi, uzimajući posebno u obzir životni vijek samoposlužnih terminala, uređaja za naplatu karata i prijavnih uređaja
  .
  U obzir također treba uzeti poseban položaj MSP-ova na unutarnjem tržištu. Nadalje, od mikropoduzeća se zbog njihove veličine, resursa i prirode ne bi smjelo zahtijevati ispunjavanje zahtjeva za pristupačnost iz ove Direktive niti bi ona u cilju izuzeća od obveza ove Direktive trebala biti obvezna koristiti postupak iz članka 12.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Kako bi se omogućilo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta, nacionalna bi tijela prilikom primjene odredbi o pristupačnosti iz pravnih akata Unije navedenih u ovoj Direktivi trebala iskoristiti zahtjeve za pristupačnost iz ove Direktive. Međutim, ovom se Direktivom ne bi smjela promijeniti obvezna ili dobrovoljna priroda odredaba tih drugih pravnih akata Unije. Stoga ovom Direktivom treba zajamčiti da, kad se zahtjevi za pristupačnost koriste u skladu s tim drugim aktima, ti zahtjevi budu isti u cijeloj Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Kako bi se omogućilo bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta, nacionalna bi tijela prilikom primjene odredbi o pristupačnosti iz pravnih akata Unije navedenih u ovoj Direktivi trebala iskoristiti zahtjeve za pristupačnost iz ove Direktive. Međutim, ovom se Direktivom ne bi smjela promijeniti obvezna ili dobrovoljna priroda odredaba tih drugih pravnih akata Unije. Stoga ovom Direktivom treba zajamčiti da, kad se zahtjevi za pristupačnost koriste u skladu s tim drugim aktima, ti zahtjevi budu isti u cijeloj Uniji.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Komisijin prijedlog Direktive
  Europskog parlamenta i Vijeća (34) uključuje zahtjeve za pristupačnost
  za poseban skup
  internetskih stranica tijela javnog sektora. Nadalje se
  predlaže utvrđivanje temelja
  za metodologiju praćenja i izvješćivanja o sukladnosti relevantnih internetskih stranica sa zahtjevima navedenima u toj Direktivi. I zahtjevi za pristupačnost i metodologija praćenja i izvješćivanja iz te Direktive trebaju se primjenjivati na internetske stranice tijela javnog sektora. Kako bi se osiguralo da nadležna tijela provode iste zahtjeve za pristupačnost neovisno o vrsti regulirane internetske stranice, zahtjevi za pristupačnost iz ove Direktive trebali bi biti usklađeni s onima iz
  prijedloga
  Direktive
  o pristupačnosti internetskih stranica tijela javnog sektora
  . Aktivnosti e-trgovine na internetskim stranicama javnog sektora koje nisu obuhvaćene tom Direktivom potpadaju pod područje primjene
  ovog prijedloga
  kako bi se osiguralo da internetska prodaja proizvoda i usluga bude pristupačna osobama s invaliditetom i starijim osobama, neovisno o tome je li riječ o javnoj ili privatnoj prodaji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Komisijin prijedlog Direktive
  Europskog parlamenta i Vijeća (34) uključuje zahtjeve za pristupačnost
  za poseban skup
  internetskih stranica tijela javnog sektora. Nadalje se
  predlaže utvrđivanje temelja
  za metodologiju praćenja i izvješćivanja o sukladnosti relevantnih internetskih stranica sa zahtjevima navedenima u toj Direktivi. I zahtjevi za pristupačnost i metodologija praćenja i izvješćivanja iz te Direktive trebaju se primjenjivati na internetske stranice tijela javnog sektora. Kako bi se osiguralo da nadležna tijela provode iste zahtjeve za pristupačnost neovisno o vrsti regulirane internetske stranice, zahtjevi za pristupačnost iz ove Direktive trebali bi biti usklađeni s onima iz
  prijedloga
  Direktive
  o pristupačnosti internetskih stranica tijela javnog sektora
  . Aktivnosti e-trgovine na internetskim stranicama javnog sektora koje nisu obuhvaćene tom Direktivom potpadaju pod područje primjene
  ovog prijedloga
  kako bi se osiguralo da internetska prodaja proizvoda i usluga bude pristupačna osobama s invaliditetom i starijim osobama, neovisno o tome je li riječ o javnoj ili privatnoj prodaji.

| (21) | Direktiva (EU) 2016/2102
  Europskog parlamenta i Vijeća (34) uključuje zahtjeve za pristupačnost internetskih stranica
  i mobilnih aplikacija
  tijela javnog sektora.
  Međutim, ta direktiva sadrži točno određen popis iznimaka jer potpuna dostupnost određenog sadržaja internetskih stranica i mobilnih aplikacija te određene vrste internetskih stranica i mobilnih aplikacija stvara nerazmjerno opterećenje.
  Nadalje se
  utvrđuje temelj
  za metodologiju praćenja i izvješćivanja o sukladnosti relevantnih internetskih stranica
  i mobilnih aplikacija
  sa zahtjevima navedenima u toj Direktivi. I zahtjevi za pristupačnost i metodologija praćenja i izvješćivanja iz te Direktive trebaju se primjenjivati na internetske stranice
  i mobilne aplikacije
  tijela javnog sektora. Kako bi se osiguralo da nadležna tijela provode iste zahtjeve za pristupačnost neovisno o vrsti regulirane internetske stranice
  i mobilne aplikacije
  , zahtjevi za pristupačnost iz ove Direktive trebali bi biti usklađeni s onima iz Direktive
  (EU) 2016/2102
  . Aktivnosti e-trgovine na internetskim stranicama
  i mobilnim aplikacijama tijela
  javnog sektora koje nisu obuhvaćene tom Direktivom potpadaju pod područje primjene
  ove Direktive
  kako bi se osiguralo da internetska prodaja proizvoda i usluga bude pristupačna osobama s invaliditetom i starijim osobama, neovisno o tome je li riječ o javnoj ili privatnoj prodaji. |
| --- | --- |

(21)

Direktiva (EU) 2016/2102
  Europskog parlamenta i Vijeća (34) uključuje zahtjeve za pristupačnost internetskih stranica
  i mobilnih aplikacija
  tijela javnog sektora.
  Međutim, ta direktiva sadrži točno određen popis iznimaka jer potpuna dostupnost određenog sadržaja internetskih stranica i mobilnih aplikacija te određene vrste internetskih stranica i mobilnih aplikacija stvara nerazmjerno opterećenje.
  Nadalje se
  utvrđuje temelj
  za metodologiju praćenja i izvješćivanja o sukladnosti relevantnih internetskih stranica
  i mobilnih aplikacija
  sa zahtjevima navedenima u toj Direktivi. I zahtjevi za pristupačnost i metodologija praćenja i izvješćivanja iz te Direktive trebaju se primjenjivati na internetske stranice
  i mobilne aplikacije
  tijela javnog sektora. Kako bi se osiguralo da nadležna tijela provode iste zahtjeve za pristupačnost neovisno o vrsti regulirane internetske stranice
  i mobilne aplikacije
  , zahtjevi za pristupačnost iz ove Direktive trebali bi biti usklađeni s onima iz Direktive
  (EU) 2016/2102
  . Aktivnosti e-trgovine na internetskim stranicama
  i mobilnim aplikacijama tijela
  javnog sektora koje nisu obuhvaćene tom Direktivom potpadaju pod područje primjene
  ove Direktive
  kako bi se osiguralo da internetska prodaja proizvoda i usluga bude pristupačna osobama s invaliditetom i starijim osobama, neovisno o tome je li riječ o javnoj ili privatnoj prodaji.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22a) | Određeni elementi zahtjeva za pristupačnost utvrđeni ovom Direktivom, a posebno oni iz Priloga I. koji se odnose na pružanje informacija, već su obuhvaćeni postojećim zakonodavnim aktima Unije u području prijevoza. Ti akti obuhvaćaju Uredbu (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , Uredbu Komisije (EU) br. 1300/2014

   (1 ter)

  i Uredbu Komisije (EU) br. 454/2011

   (1c)

  u pogledu željezničkog prijevoza; Uredbu (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1d)

  u pogledu gradskog i međugradskog autobusnog prijevoza; Uredbu (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1e)

  u pogledu pomorskog prijevoza. Kako bi se gospodarskim subjektima obuhvaćenima tim aktima osigurala regulatorna dosljednost i predvidljivost, treba smatrati da su relevantni zahtjevi iz ove Direktive ispunjeni ako su u skladu s relevantnim dijelovima tih akata. Međutim, kad zahtjevi za pristupačnost nisu obuhvaćeni tim aktima, primjerice zahtjev da internetske stranice zrakoplovnih kompanija budu dostupne, treba se primjenjivati ova Direktiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22a)

Određeni elementi zahtjeva za pristupačnost utvrđeni ovom Direktivom, a posebno oni iz Priloga I. koji se odnose na pružanje informacija, već su obuhvaćeni postojećim zakonodavnim aktima Unije u području prijevoza. Ti akti obuhvaćaju Uredbu (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , Uredbu Komisije (EU) br. 1300/2014

   (1 ter)

  i Uredbu Komisije (EU) br. 454/2011

   (1c)

  u pogledu željezničkog prijevoza; Uredbu (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1d)

  u pogledu gradskog i međugradskog autobusnog prijevoza; Uredbu (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1e)

  u pogledu pomorskog prijevoza. Kako bi se gospodarskim subjektima obuhvaćenima tim aktima osigurala regulatorna dosljednost i predvidljivost, treba smatrati da su relevantni zahtjevi iz ove Direktive ispunjeni ako su u skladu s relevantnim dijelovima tih akata. Međutim, kad zahtjevi za pristupačnost nisu obuhvaćeni tim aktima, primjerice zahtjev da internetske stranice zrakoplovnih kompanija budu dostupne, treba se primjenjivati ova Direktiva.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22b) | Ovom se Direktivom želi dopuniti postojeće zakonodavstvo Unije za pojedine sektore koje obuhvaća aspekte koji još nisu obuhvaćeni tim zakonodavstvom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22b)

Ovom se Direktivom želi dopuniti postojeće zakonodavstvo Unije za pojedine sektore koje obuhvaća aspekte koji još nisu obuhvaćeni tim zakonodavstvom.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22c) | Određivanje područja primjene ove Direktive u pogledu usluga zrakoplovnog, autobusnog i željezničkog prijevoza putnika te prijevoza putnika vodnim putovima treba se temeljiti na postojećem zakonodavstvu za te sektore koje se odnosi na prava putnika. Ako se ova Direktiva ne primjenjuje na određene vrste usluga prijevoza, države članice trebale bi moći poticati pružatelje usluga da primjenjuju odgovarajuće zahtjeve za pristupačnost predviđene ovom Direktivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22c)

Određivanje područja primjene ove Direktive u pogledu usluga zrakoplovnog, autobusnog i željezničkog prijevoza putnika te prijevoza putnika vodnim putovima treba se temeljiti na postojećem zakonodavstvu za te sektore koje se odnosi na prava putnika. Ako se ova Direktiva ne primjenjuje na određene vrste usluga prijevoza, države članice trebale bi moći poticati pružatelje usluga da primjenjuju odgovarajuće zahtjeve za pristupačnost predviđene ovom Direktivom.

Amandmani 223 i 228

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | U nekim situacijama,
  zajedničkim zahtjevima za
  pristupačnost izgrađenog okoliša
  olakšalo bi se slobodno kretanje povezanih usluga i osoba
  s invaliditetom. Stoga se ovom Direktivom
  omogućuje državama članicama
  da izgrađeni okoliš koji se koristi za pružanje usluga uključe u područje primjene ove Direktive te tako osiguraju sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost iz Priloga X. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

U nekim situacijama,
  zajedničkim zahtjevima za
  pristupačnost izgrađenog okoliša
  olakšalo bi se slobodno kretanje povezanih usluga i osoba
  s invaliditetom. Stoga se ovom Direktivom
  omogućuje državama članicama
  da izgrađeni okoliš koji se koristi za pružanje usluga uključe u područje primjene ove Direktive te tako osiguraju sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost iz Priloga X.

| (23) | U nekim situacijama, pristupačnost izgrađenog okoliša
  preduvjet je da bi osobe
  s invaliditetom
  zaista iskoristile povezane usluge
  . Stoga
  bi
  se ovom Direktivom
  države članice trebalo obvezati
  da izgrađeni okoliš koji se koristi za pružanje usluga uključe u područje primjene ove Direktive te tako osiguraju sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost iz Priloga X.
  Ti zahtjevi za pristupačnost trebali bi se primjenjivati na izgradnju nove infrastrukture ili poduzimanje znatnih renovacija. |
| --- | --- |

(23)

U nekim situacijama, pristupačnost izgrađenog okoliša
  preduvjet je da bi osobe
  s invaliditetom
  zaista iskoristile povezane usluge
  . Stoga
  bi
  se ovom Direktivom
  države članice trebalo obvezati
  da izgrađeni okoliš koji se koristi za pružanje usluga uključe u područje primjene ove Direktive te tako osiguraju sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost iz Priloga X.
  Ti zahtjevi za pristupačnost trebali bi se primjenjivati na izgradnju nove infrastrukture ili poduzimanje znatnih renovacija.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23a) | Nije neophodno ovom Direktivom izmijeniti postojeće pravo Unije kojim je predviđena dobrovoljna usklađenost sa zahtjevima za pristupačnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23a)

Nije neophodno ovom Direktivom izmijeniti postojeće pravo Unije kojim je predviđena dobrovoljna usklađenost sa zahtjevima za pristupačnost.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Kad je riječ o zakonodavnim aktima Unije kojima se utvrđuju obveze pristupačnosti, ali ne i zahtjevi za pristupačnost ili specifikacije, pristupačnost se treba definirati upućivanjem na zahtjeve za pristupačnost iz ove Direktive.
  Primjeri za to su Direktiva
  2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35),
  Direktiva
  2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (36) i 
  Direktiva
  2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (37), kojima se zahtijeva da se kod tehničkih specifikacija i tehničkih ili funkcionalnih zahtjeva s obzirom na koncesije, radove ili usluge koji spadaju u njihovo područje primjene uzmu u obzir kriteriji pristupačnosti za osobe s invaliditetom ili za korisnike „univerzalnog dizajna”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Kad je riječ o zakonodavnim aktima Unije kojima se utvrđuju obveze pristupačnosti, ali ne i zahtjevi za pristupačnost ili specifikacije, pristupačnost se treba definirati upućivanjem na zahtjeve za pristupačnost iz ove Direktive.
  Primjeri za to su Direktiva
  2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35),
  Direktiva
  2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (36) i 
  Direktiva
  2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (37), kojima se zahtijeva da se kod tehničkih specifikacija i tehničkih ili funkcionalnih zahtjeva s obzirom na koncesije, radove ili usluge koji spadaju u njihovo područje primjene uzmu u obzir kriteriji pristupačnosti za osobe s invaliditetom ili za korisnike „univerzalnog dizajna”.

| (24) | Kad je riječ o zakonodavnim aktima Unije kojima se utvrđuju obveze pristupačnosti, ali ne i zahtjevi za pristupačnost ili specifikacije, pristupačnost se treba definirati upućivanjem na zahtjeve za pristupačnost iz ove Direktive.
  Ti akti obuhvaćaju Direktivu
  2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35),
  Direktivu
  2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (36) i
  Direktivu
  2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (37), kojima se zahtijeva da se kod tehničkih specifikacija i tehničkih ili funkcionalnih zahtjeva s obzirom na koncesije, radove ili usluge koji spadaju u njihovo područje primjene uzmu u obzir kriteriji pristupačnosti za osobe s invaliditetom ili za korisnike „univerzalnog dizajna”. |
| --- | --- |

(24)

Kad je riječ o zakonodavnim aktima Unije kojima se utvrđuju obveze pristupačnosti, ali ne i zahtjevi za pristupačnost ili specifikacije, pristupačnost se treba definirati upućivanjem na zahtjeve za pristupačnost iz ove Direktive.
  Ti akti obuhvaćaju Direktivu
  2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35),
  Direktivu
  2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (36) i
  Direktivu
  2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (37), kojima se zahtijeva da se kod tehničkih specifikacija i tehničkih ili funkcionalnih zahtjeva s obzirom na koncesije, radove ili usluge koji spadaju u njihovo područje primjene uzmu u obzir kriteriji pristupačnosti za osobe s invaliditetom ili za korisnike „univerzalnog dizajna”.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24a) | Obveza osiguravanja pristupačnosti prometne infrastrukture transeuropske prometne mreže utvrđena je Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Zahtjevi za pristupačnost predviđeni ovom Direktivom također se trebaju primjenjivati na određene elemente prometne infrastrukture uređene tom Uredbom, u mjeri u kojoj se odnose na proizvode i usluge obuhvaćene ovom Direktivom i u kojoj su infrastruktura i izgrađeni okoliš povezani s tim uslugama namijenjeni za upotrebu putnicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24a)

Obveza osiguravanja pristupačnosti prometne infrastrukture transeuropske prometne mreže utvrđena je Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Zahtjevi za pristupačnost predviđeni ovom Direktivom također se trebaju primjenjivati na određene elemente prometne infrastrukture uređene tom Uredbom, u mjeri u kojoj se odnose na proizvode i usluge obuhvaćene ovom Direktivom i u kojoj su infrastruktura i izgrađeni okoliš povezani s tim uslugama namijenjeni za upotrebu putnicima.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24b) | Nije primjereno, međutim, ovom Direktivom promijeniti obveznu ili dobrovoljnu prirodu odredbi tih drugih zakonodavnih akata Unije, kao što je članak 67. Direktive 2014/24/EU o kriterijima za odabir ponude, koje javni naručitelji mogu koristiti za utvrđivanje ekonomski najpovoljnije ponude. Moguće je uključiti potencijalne socijalne aspekte ako se smatra da su povezani s predmetom dotične nabave. Stoga bi ovom Direktivom trebalo zajamčiti da, kad se zahtjevi za pristupačnost koriste u skladu s tim drugim zakonodavnim aktima Unije, oni budu isti u cijeloj Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24b)

Nije primjereno, međutim, ovom Direktivom promijeniti obveznu ili dobrovoljnu prirodu odredbi tih drugih zakonodavnih akata Unije, kao što je članak 67. Direktive 2014/24/EU o kriterijima za odabir ponude, koje javni naručitelji mogu koristiti za utvrđivanje ekonomski najpovoljnije ponude. Moguće je uključiti potencijalne socijalne aspekte ako se smatra da su povezani s predmetom dotične nabave. Stoga bi ovom Direktivom trebalo zajamčiti da, kad se zahtjevi za pristupačnost koriste u skladu s tim drugim zakonodavnim aktima Unije, oni budu isti u cijeloj Uniji.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Pristupačnost bi se trebala postići uklanjanjem prepreka i sprječavanjem njihova nastanka, po mogućnosti izvedbom prilagođenom svim korisnicima odnosno pristupom univerzalnog dizajna ili „dizajna za sve”. Načelo pristupačnosti ne bi trebalo isključiti omogućivanje razumne prilagodbe ako je potrebna prema nacionalnom zakonodavstvu ili zakonodavstvu Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Pristupačnost bi se trebala postići uklanjanjem prepreka i sprječavanjem njihova nastanka, po mogućnosti izvedbom prilagođenom svim korisnicima odnosno pristupom univerzalnog dizajna ili „dizajna za sve”. Načelo pristupačnosti ne bi trebalo isključiti omogućivanje razumne prilagodbe ako je potrebna prema nacionalnom zakonodavstvu ili zakonodavstvu Unije.

| (25) | Pristupačnost bi se trebala postići uklanjanjem prepreka i sprječavanjem njihova nastanka, po mogućnosti izvedbom prilagođenom svim korisnicima odnosno pristupom univerzalnog dizajna ili „dizajna za sve”.
  Prema Konvenciji taj pristup „označava oblikovanje proizvoda, okruženja, programa i usluga na način da ih mogu koristiti svi ljudi u najvećoj mogućoj mjeri, bez potrebe prilagođavanja ili posebnog oblikovanja”. U skladu s Konvencijom „univerzalni dizajn”„neće isključivati pomoćne naprave za određene skupine osoba s invaliditetom u onim slučajevima kada je to potrebno”.
  Načelo pristupačnosti ne bi trebalo isključiti omogućivanje razumne prilagodbe ako je potrebna prema nacionalnom zakonodavstvu ili zakonodavstvu Unije. |
| --- | --- |

(25)

Pristupačnost bi se trebala postići uklanjanjem prepreka i sprječavanjem njihova nastanka, po mogućnosti izvedbom prilagođenom svim korisnicima odnosno pristupom univerzalnog dizajna ili „dizajna za sve”.
  Prema Konvenciji taj pristup „označava oblikovanje proizvoda, okruženja, programa i usluga na način da ih mogu koristiti svi ljudi u najvećoj mogućoj mjeri, bez potrebe prilagođavanja ili posebnog oblikovanja”. U skladu s Konvencijom „univerzalni dizajn”„neće isključivati pomoćne naprave za određene skupine osoba s invaliditetom u onim slučajevima kada je to potrebno”.
  Načelo pristupačnosti ne bi trebalo isključiti omogućivanje razumne prilagodbe ako je potrebna prema nacionalnom zakonodavstvu ili zakonodavstvu Unije.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | Činjenica da proizvod ili usluga potpadaju pod područje primjene ove Direktive ne znači automatski da potpadaju pod područje primjene Direktive Vijeća 93/42/EEZ

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

Činjenica da proizvod ili usluga potpadaju pod područje primjene ove Direktive ne znači automatski da potpadaju pod područje primjene Direktive Vijeća 93/42/EEZ

   (1a)

  .

Amandman 34

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25b) | Pri utvrđivanju i razvrstavanju onih potreba osoba s invaliditetom koje proizvod ili usluga trebaju ispuniti, načelo univerzalnog dizajna treba tumačiti u skladu s Općom napomenom br. 2(2014) Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o članku 9. Konvencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25b)

Pri utvrđivanju i razvrstavanju onih potreba osoba s invaliditetom koje proizvod ili usluga trebaju ispuniti, načelo univerzalnog dizajna treba tumačiti u skladu s Općom napomenom br. 2(2014) Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o članku 9. Konvencije.

Amandman 35

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Ova bi se Direktiva trebala temeljiti na Odluci br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (38) s obzirom na to da se odnosi na proizvode koji već podliježu drugim aktima Unije te se na taj način osigurava dosljednost zakonodavstva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Ova bi se Direktiva trebala temeljiti na Odluci br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (38) s obzirom na to da se odnosi na proizvode koji već podliježu drugim aktima Unije te se na taj način osigurava dosljednost zakonodavstva Unije.

| (27) | Ova bi se Direktiva trebala temeljiti na Odluci br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (38) s obzirom na to da se odnosi na proizvode koji već podliježu drugim aktima Unije te se na taj način osigurava dosljednost zakonodavstva Unije.
  Međutim, nije prikladno da ova Direktiva sadrži odredbe o sigurnosti iz te Odluke, poput onih koje se odnose na opoziv proizvoda, jer nepristupačan proizvod nije opasan proizvod. |
| --- | --- |

(27)

Ova bi se Direktiva trebala temeljiti na Odluci br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (38) s obzirom na to da se odnosi na proizvode koji već podliježu drugim aktima Unije te se na taj način osigurava dosljednost zakonodavstva Unije.
  Međutim, nije prikladno da ova Direktiva sadrži odredbe o sigurnosti iz te Odluke, poput onih koje se odnose na opoziv proizvoda, jer nepristupačan proizvod nije opasan proizvod.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Svi gospodarski subjekti koji sudjeluju u opskrbnom i distribucijskom lancu trebali bi osigurati da se na tržište stavljaju isključivo proizvodi koji su u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive. Potrebno je osigurati jasnu i razmjernu raspodjelu obveza koje odgovaraju ulozi svakog subjekta u opskrbnom i distribucijskom procesu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Svi gospodarski subjekti koji sudjeluju u opskrbnom i distribucijskom lancu trebali bi osigurati da se na tržište stavljaju isključivo proizvodi koji su u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive. Potrebno je osigurati jasnu i razmjernu raspodjelu obveza koje odgovaraju ulozi svakog subjekta u opskrbnom i distribucijskom procesu.

| (28) | Svi gospodarski subjekti koji
  su obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive i
  sudjeluju u opskrbnom i distribucijskom lancu trebali bi osigurati da se na tržište stavljaju isključivo proizvodi koji su u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive. Potrebno je osigurati jasnu i razmjernu raspodjelu obveza koje odgovaraju ulozi svakog subjekta u opskrbnom i distribucijskom procesu. |
| --- | --- |

(28)

Svi gospodarski subjekti koji
  su obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive i
  sudjeluju u opskrbnom i distribucijskom lancu trebali bi osigurati da se na tržište stavljaju isključivo proizvodi koji su u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive. Potrebno je osigurati jasnu i razmjernu raspodjelu obveza koje odgovaraju ulozi svakog subjekta u opskrbnom i distribucijskom procesu.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Ovisno o njihovoj ulozi u opskrbnom lancu, gospodarski subjekti trebali bi biti odgovorni za sukladnost proizvoda i usluga kako bi se
  osigurala visoka razina zaštite pristupačnosti
  i zajamčilo pošteno tržišno natjecanje na tržištu Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Ovisno o njihovoj ulozi u opskrbnom lancu, gospodarski subjekti trebali bi biti odgovorni za sukladnost proizvoda i usluga kako bi se
  osigurala visoka razina zaštite pristupačnosti
  i zajamčilo pošteno tržišno natjecanje na tržištu Unije.

| (29) | Ovisno o njihovoj ulozi u opskrbnom lancu, gospodarski subjekti trebali bi biti odgovorni za sukladnost proizvoda i usluga kako bi se
  postigla bolja pristupačnost
  i zajamčilo pošteno tržišno natjecanje na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(29)

Ovisno o njihovoj ulozi u opskrbnom lancu, gospodarski subjekti trebali bi biti odgovorni za sukladnost proizvoda i usluga kako bi se
  postigla bolja pristupačnost
  i zajamčilo pošteno tržišno natjecanje na tržištu Unije.

Amandman 38

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Proizvođač koji detaljno poznaje postupak oblikovanja i proizvodnje najprimjereniji je za provedbu
  cijelog postupka ocjenjivanja
  sukladnosti. Proizvođač bi trebao biti odgovoran za ocjenu
  sukladnosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Proizvođač koji detaljno poznaje postupak oblikovanja i proizvodnje najprimjereniji je za provedbu
  cijelog postupka ocjenjivanja
  sukladnosti. Proizvođač bi trebao biti odgovoran za ocjenu
  sukladnosti
  .

| (30) | Proizvođač koji detaljno poznaje postupak oblikovanja i proizvodnje najprimjereniji je za provedbu
  cijele ocjene
  sukladnosti.
  No,
  proizvođač
  ne
  bi trebao biti
  jedini
  odgovoran za
  tu
  ocjenu.
  Ključnu ulogu u postupku ocjene moglo bi imati ojačano tijelo za nadzor tržišta. |
| --- | --- |

(30)

Proizvođač koji detaljno poznaje postupak oblikovanja i proizvodnje najprimjereniji je za provedbu
  cijele ocjene
  sukladnosti.
  No,
  proizvođač
  ne
  bi trebao biti
  jedini
  odgovoran za
  tu
  ocjenu.
  Ključnu ulogu u postupku ocjene moglo bi imati ojačano tijelo za nadzor tržišta.

Amandman 39

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Uvoznici bi trebali osigurati da su proizvodi iz trećih zemalja koji dolaze na tržište Unije u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive
  i osobito da su proizvođači proveli odgovarajuće postupke
  ocjenjivanja sukladnosti s obzirom na te proizvode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Uvoznici bi trebali osigurati da su proizvodi iz trećih zemalja koji dolaze na tržište Unije u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive
  i osobito da su proizvođači proveli odgovarajuće postupke
  ocjenjivanja sukladnosti s obzirom na te proizvode.

| (32) | Uvoznici bi trebali osigurati da su proizvodi iz trećih zemalja koji dolaze na tržište Unije u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive
  te relevantnom tijelu za nadzor tržišta pružiti sve informacije potrebne za provedbu odgovarajućih postupaka
  ocjenjivanja sukladnosti s obzirom na te proizvode. |
| --- | --- |

(32)

Uvoznici bi trebali osigurati da su proizvodi iz trećih zemalja koji dolaze na tržište Unije u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive
  te relevantnom tijelu za nadzor tržišta pružiti sve informacije potrebne za provedbu odgovarajućih postupaka
  ocjenjivanja sukladnosti s obzirom na te proizvode.

Amandman 40

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Zbog proporcionalnosti
  bi se zahtjevi
  za pristupačnost
  trebali primjenjivati samo u mjeri u kojoj se zbog njih ne nameće
  nerazmjerno opterećenje dotičnom gospodarskom subjektu
  , odnosno, ne zahtijeva
  promjena proizvoda i usluga zbog koje bi se oni iz temelja morali promijeniti u skladu s navedenim kriterijima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Zbog proporcionalnosti
  bi se zahtjevi
  za pristupačnost
  trebali primjenjivati samo u mjeri u kojoj se zbog njih ne nameće
  nerazmjerno opterećenje dotičnom gospodarskom subjektu
  , odnosno, ne zahtijeva
  promjena proizvoda i usluga zbog koje bi se oni iz temelja morali promijeniti u skladu s navedenim kriterijima.

| (36) | Zbog proporcionalnosti
  se zahtjevima
  za pristupačnost
  ne bi trebalo nametati
  nerazmjerno opterećenje dotičnom gospodarskom subjektu
  niti zahtijevati
  promjena proizvoda i usluga zbog koje bi se oni iz temelja morali promijeniti u skladu s navedenim kriterijima.
  Ipak, trebaju postojati kontrolni mehanizmi kako bi se provjeravalo pravo na izuzeće od primjenjivosti zahtjeva za pristupačnost. |
| --- | --- |

(36)

Zbog proporcionalnosti
  se zahtjevima
  za pristupačnost
  ne bi trebalo nametati
  nerazmjerno opterećenje dotičnom gospodarskom subjektu
  niti zahtijevati
  promjena proizvoda i usluga zbog koje bi se oni iz temelja morali promijeniti u skladu s navedenim kriterijima.
  Ipak, trebaju postojati kontrolni mehanizmi kako bi se provjeravalo pravo na izuzeće od primjenjivosti zahtjeva za pristupačnost.

Amandman 41

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36a) | Kada se procjenjuje predstavlja li sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost nerazmjerno opterećenje za gospodarske subjekte, u obzir bi se trebale uzeti veličina, resursi i priroda tih gospodarskih subjekata te njihovi procijenjeni troškovi i koristi sukladnosti u usporedbi s procijenjenom koristi za osobe s invaliditetom. U analizi troškova i koristi u obzir bi se među ostalim trebali uzeti učestalost i trajanje uporabe određenog proizvoda ili usluge, uključujući procijenjeni broj osoba s invaliditetom koje koriste određeni proizvod ili uslugu, vijek trajanja infrastrukture i proizvoda koji se koriste u pružanju usluge te razmjer besplatnih alternativa, uključujući usluge pružanja putničkog prijevoza. Kada se procjenjuje bi li sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost predstavljala nerazmjerno opterećenje, u obzir bi trebalo uzimati samo legitimne razloge. Nedostatak prioriteta, vremena ili znanja ne bi trebalo smatrati legitimnim razlozima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36a)

Kada se procjenjuje predstavlja li sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost nerazmjerno opterećenje za gospodarske subjekte, u obzir bi se trebale uzeti veličina, resursi i priroda tih gospodarskih subjekata te njihovi procijenjeni troškovi i koristi sukladnosti u usporedbi s procijenjenom koristi za osobe s invaliditetom. U analizi troškova i koristi u obzir bi se među ostalim trebali uzeti učestalost i trajanje uporabe određenog proizvoda ili usluge, uključujući procijenjeni broj osoba s invaliditetom koje koriste određeni proizvod ili uslugu, vijek trajanja infrastrukture i proizvoda koji se koriste u pružanju usluge te razmjer besplatnih alternativa, uključujući usluge pružanja putničkog prijevoza. Kada se procjenjuje bi li sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost predstavljala nerazmjerno opterećenje, u obzir bi trebalo uzimati samo legitimne razloge. Nedostatak prioriteta, vremena ili znanja ne bi trebalo smatrati legitimnim razlozima.

Amandman 42

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | Kako bi se olakšalo ocjenjivanje sukladnosti s primjenjivim zahtjevima, treba predvidjeti pretpostavku sukladnosti za proizvode i usluge koji su u skladu s dobrovoljnim usklađenim normama donesenima u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (39) u svrhu određivanja detaljnih tehničkih specifikacija tih zahtjeva. Komisija je europskim organizacijama za normizaciju već uputila brojne zahtjeve za normizaciju pristupačnosti koji bi bili relevantni za pripremu usklađenih normi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

Kako bi se olakšalo ocjenjivanje sukladnosti s primjenjivim zahtjevima, treba predvidjeti pretpostavku sukladnosti za proizvode i usluge koji su u skladu s dobrovoljnim usklađenim normama donesenima u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (39) u svrhu određivanja detaljnih tehničkih specifikacija tih zahtjeva. Komisija je europskim organizacijama za normizaciju već uputila brojne zahtjeve za normizaciju pristupačnosti koji bi bili relevantni za pripremu usklađenih normi.

| (39) | Kako bi se olakšalo ocjenjivanje sukladnosti s primjenjivim zahtjevima
  za pristupačnost
  , treba predvidjeti pretpostavku sukladnosti za proizvode i usluge koji su u skladu s dobrovoljnim usklađenim normama donesenima u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (39) u svrhu određivanja detaljnih tehničkih specifikacija tih zahtjeva. Komisija je europskim organizacijama za normizaciju već uputila brojne zahtjeve za normizaciju pristupačnosti koji bi bili relevantni za pripremu usklađenih normi. |
| --- | --- |

(39)

Kako bi se olakšalo ocjenjivanje sukladnosti s primjenjivim zahtjevima
  za pristupačnost
  , treba predvidjeti pretpostavku sukladnosti za proizvode i usluge koji su u skladu s dobrovoljnim usklađenim normama donesenima u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (39) u svrhu određivanja detaljnih tehničkih specifikacija tih zahtjeva. Komisija je europskim organizacijama za normizaciju već uputila brojne zahtjeve za normizaciju pristupačnosti koji bi bili relevantni za pripremu usklađenih normi.

Amandman 43

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 39.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (39a) | Uredbom (EU) br. 1025/2012 uređuje se postupak za službene prigovore na usklađene norme za koje se smatra da ne zadovoljavaju zahtjeve iz ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39a)

Uredbom (EU) br. 1025/2012 uređuje se postupak za službene prigovore na usklađene norme za koje se smatra da ne zadovoljavaju zahtjeve iz ove Direktive.

Amandman 44

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | U
  nedostatku usklađenih normi
  i kada je
  to potrebno radi usklađivanja tržišta, Komisiji bi trebalo biti omogućeno donošenje provedbenih akata o uspostavi zajedničkih tehničkih specifikacija
  za zahtjeve za pristupačnost
  utvrđene ovom Direktivom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

U
  nedostatku usklađenih normi
  i kada je
  to potrebno radi usklađivanja tržišta, Komisiji bi trebalo biti omogućeno donošenje provedbenih akata o uspostavi zajedničkih tehničkih specifikacija
  za zahtjeve za pristupačnost
  utvrđene ovom Direktivom
  .

| (40) | Europske bi norme trebale biti tržišno orijentirane, njima bi se
  u 
  obzir trebao uzimati javni interes, ali
  i 
  ciljevi politika koje je Komisija jasno navela u zahtjevu jednoj ili više europskih organizacija za normizaciju da izrade usklađene norme, i trebale bi se temeljiti na konsenzusu. Stoga bi tehničke specifikacije trebale biti zadnja opcija. Komisija bi trebala imati mogućnost donošenja tehničkih specifikacija na primjer
  kada je
  normizacijski postupak blokiran jer ne postoji konsenzus između dionika zbog čega nepotrebno kasni uspostava zahtjeva kojeg je bez donošenja odgovarajuće norme nemoguće provesti, kao što je interoperabilnost. Komisija bi trebala ostaviti dovoljno vremena od podnošenja zahtjeva jednoj ili više europskih organizacija
  za
  normizaciju za izradu usklađene norme do donošenja tehničke specifikacije koja se odnosi na taj isti zahtjev za pristupačnost. Komisija ne bi smjela moći donositi tehničke specifikacije ako
  zahtjeve za pristupačnost
  prethodno nije pokušala obuhvatiti europskim normizacijskim sustavom
  .
  Komisija ne bi smjela koristiti postupak za donošenje tehničkih specifikacija kako bi zaobišla europski normizacijski sustav. |
| --- | --- |

(40)

Europske bi norme trebale biti tržišno orijentirane, njima bi se
  u 
  obzir trebao uzimati javni interes, ali
  i 
  ciljevi politika koje je Komisija jasno navela u zahtjevu jednoj ili više europskih organizacija za normizaciju da izrade usklađene norme, i trebale bi se temeljiti na konsenzusu. Stoga bi tehničke specifikacije trebale biti zadnja opcija. Komisija bi trebala imati mogućnost donošenja tehničkih specifikacija na primjer
  kada je
  normizacijski postupak blokiran jer ne postoji konsenzus između dionika zbog čega nepotrebno kasni uspostava zahtjeva kojeg je bez donošenja odgovarajuće norme nemoguće provesti, kao što je interoperabilnost. Komisija bi trebala ostaviti dovoljno vremena od podnošenja zahtjeva jednoj ili više europskih organizacija
  za
  normizaciju za izradu usklađene norme do donošenja tehničke specifikacije koja se odnosi na taj isti zahtjev za pristupačnost. Komisija ne bi smjela moći donositi tehničke specifikacije ako
  zahtjeve za pristupačnost
  prethodno nije pokušala obuhvatiti europskim normizacijskim sustavom
  .
  Komisija ne bi smjela koristiti postupak za donošenje tehničkih specifikacija kako bi zaobišla europski normizacijski sustav.

Amandman 45

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 40.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40a) | U cilju uspostavljanja usklađenih normi i tehničkih specifikacija koje na najučinkovitiji način zadovoljavaju zahtjeve za pristupačnost proizvoda i usluga iz ove Direktive, Komisija bi u postupak odlučivanja trebala uključiti, kada je to izvedivo, krovne europske organizacije osoba s invaliditetom i sve druge relevantne dionike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40a)

U cilju uspostavljanja usklađenih normi i tehničkih specifikacija koje na najučinkovitiji način zadovoljavaju zahtjeve za pristupačnost proizvoda i usluga iz ove Direktive, Komisija bi u postupak odlučivanja trebala uključiti, kada je to izvedivo, krovne europske organizacije osoba s invaliditetom i sve druge relevantne dionike.

Amandman 46

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 42.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42a) | Prilikom provedbe tržišnog nadzora proizvoda tijela za nadzor tržišta trebala bi preispitati ocjenu sukladnosti u suradnji s osobama s invaliditetom i organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i njihove interese. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42a)

Prilikom provedbe tržišnog nadzora proizvoda tijela za nadzor tržišta trebala bi preispitati ocjenu sukladnosti u suradnji s osobama s invaliditetom i organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i njihove interese.

Amandman 47

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (44) | Oznaka CE, kojom se označava sukladnost proizvoda sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive, vidljiva je posljedica cijelog postupka koji obuhvaća ocjenjivanje sukladnosti u širem smislu.
  U ovoj bi se Direktivi trebala slijediti opća načela kojima se uređuje oznaka CE iz Uredbe (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (40) o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44)

Oznaka CE, kojom se označava sukladnost proizvoda sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive, vidljiva je posljedica cijelog postupka koji obuhvaća ocjenjivanje sukladnosti u širem smislu.
  U ovoj bi se Direktivi trebala slijediti opća načela kojima se uređuje oznaka CE iz Uredbe (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (40) o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište.

| (44) | U ovoj bi se Direktivi trebala slijediti opća načela iz Uredbe (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (40) o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište.
  Osim izjave o sukladnosti, proizvođač bi potrošače na troškovno učinkovit način trebao informirati o pristupačnosti svojih proizvoda putem naznake na pakiranju. |
| --- | --- |

(44)

U ovoj bi se Direktivi trebala slijediti opća načela iz Uredbe (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (40) o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište.
  Osim izjave o sukladnosti, proizvođač bi potrošače na troškovno učinkovit način trebao informirati o pristupačnosti svojih proizvoda putem naznake na pakiranju.

Amandman 48

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (45) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 , stavljanjem oznake CE na proizvod proizvođač označuje da je proizvod sukladan sa svim primjenjivim zahtjevima za pristupačnost i da stoga preuzima potpunu odgovornost za taj proizvod
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(45)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 , stavljanjem oznake CE na proizvod proizvođač označuje da je proizvod sukladan sa svim primjenjivim zahtjevima za pristupačnost i da stoga preuzima potpunu odgovornost za taj proizvod
  .

| (45) | Nesukladnost proizvoda sa zahtjevima za pristupačnost iz članka 3. ne bi sama po sebi trebala predstavljati ozbiljan rizik u smislu članka 20. Uredbe (EZ) br. 765/2008
  . |
| --- | --- |

(45)

Nesukladnost proizvoda sa zahtjevima za pristupačnost iz članka 3. ne bi sama po sebi trebala predstavljati ozbiljan rizik u smislu članka 20. Uredbe (EZ) br. 765/2008
  .

Amandman 49

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (48) | Očekuje se da će države članice osigurati da tijela za nadzor tržišta provjeravaju usklađenost gospodarskih subjekata s kriterijima iz članka 12. stavka 3. u skladu s poglavljem V. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48)

Očekuje se da će države članice osigurati da tijela za nadzor tržišta provjeravaju usklađenost gospodarskih subjekata s kriterijima iz članka 12. stavka 3. u skladu s poglavljem V.

| (48) | Očekuje se da će države članice osigurati da tijela za nadzor tržišta provjeravaju usklađenost gospodarskih subjekata s kriterijima iz članka 12. stavka 3. u skladu s poglavljem V.
  te da se redovito savjetuju s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

(48)

Očekuje se da će države članice osigurati da tijela za nadzor tržišta provjeravaju usklađenost gospodarskih subjekata s kriterijima iz članka 12. stavka 3. u skladu s poglavljem V.
  te da se redovito savjetuju s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom.

Amandman 50

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 48.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (48a) | Nacionalnim bazama podataka koje sadrže sve relevantne informacije o pristupačnosti proizvoda i usluga iz ove Direktive trebala bi se omogućiti bolja uključenost osoba s invaliditetom i njihovih organizacija u nadzor tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48a)

Nacionalnim bazama podataka koje sadrže sve relevantne informacije o pristupačnosti proizvoda i usluga iz ove Direktive trebala bi se omogućiti bolja uključenost osoba s invaliditetom i njihovih organizacija u nadzor tržišta.

Amandman 51

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Očekuje se da će države članice osigurati da nadležna tijela navedena u članku 22. obavješćuju Komisiju o uporabi iznimaka iz članka 22. stavka 1. te da uključe ocjenu iz stavka 2. u skladu s poglavljem VI. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Očekuje se da će države članice osigurati da nadležna tijela navedena u članku 22. obavješćuju Komisiju o uporabi iznimaka iz članka 22. stavka 1. te da uključe ocjenu iz stavka 2. u skladu s poglavljem VI.

| (49) | Države članice trebale bi osigurati da nadležna tijela obavješćuju Komisiju o uporabi iznimaka iz članka 22.
  Prvotna ocjena koju provedu predmetna nadležna tijela trebala bi se proslijediti Komisiji na njezin zahtjev. Kada se procjenjuje predstavlja li sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost nerazmjerno opterećenje za nadležna tijela, u obzir bi se trebale uzeti veličina, sredstva i narav tih nadležnih tijela te predviđeni troškovi i koristi sukladnosti u usporedbi s procijenjenom koristi za osobe s invaliditetom. U analizi troškova i koristi u obzir bi se među ostalim trebali uzeti učestalost i trajanje uporabe određenog proizvoda ili usluge, uključujući procijenjeni broj osoba s invaliditetom koje koriste određeni proizvod ili uslugu, vijek trajanja infrastrukture i proizvoda koji se koriste u pružanju usluge te razmjer besplatnih alternativa, uključujući i usluge pružatelja usluga putničkog prijevoza. Kada se procjenjuje bi li zahtjevi za pristupačnost predstavljali nerazmjerno opterećenje, u obzir bi se trebali uzeti samo legitimni razlozi. Nedostatak prioriteta, vremena ili znanja ne bi se trebali smatrati legitimnim razlozima. |
| --- | --- |

(49)

Države članice trebale bi osigurati da nadležna tijela obavješćuju Komisiju o uporabi iznimaka iz članka 22.
  Prvotna ocjena koju provedu predmetna nadležna tijela trebala bi se proslijediti Komisiji na njezin zahtjev. Kada se procjenjuje predstavlja li sukladnost sa zahtjevima za pristupačnost nerazmjerno opterećenje za nadležna tijela, u obzir bi se trebale uzeti veličina, sredstva i narav tih nadležnih tijela te predviđeni troškovi i koristi sukladnosti u usporedbi s procijenjenom koristi za osobe s invaliditetom. U analizi troškova i koristi u obzir bi se među ostalim trebali uzeti učestalost i trajanje uporabe određenog proizvoda ili usluge, uključujući procijenjeni broj osoba s invaliditetom koje koriste određeni proizvod ili uslugu, vijek trajanja infrastrukture i proizvoda koji se koriste u pružanju usluge te razmjer besplatnih alternativa, uključujući i usluge pružatelja usluga putničkog prijevoza. Kada se procjenjuje bi li zahtjevi za pristupačnost predstavljali nerazmjerno opterećenje, u obzir bi se trebali uzeti samo legitimni razlozi. Nedostatak prioriteta, vremena ili znanja ne bi se trebali smatrati legitimnim razlozima.

Amandman 52

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Potrebno je uspostaviti zaštitni postupak koji se primjenjuje samo u slučaju neslaganja među državama članicama o mjerama koje poduzima jedna država članica u okviru kojeg se zainteresirane strane izvješćuju o mjerama koje se namjeravaju poduzeti u pogledu proizvoda koji nisu u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive. Tako bi se tijelima za nadzor tržišta omogućilo da u suradnji s relevantnim gospodarskim subjektima djeluju u ranijoj fazi u pogledu navedenih proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Potrebno je uspostaviti zaštitni postupak koji se primjenjuje samo u slučaju neslaganja među državama članicama o mjerama koje poduzima jedna država članica u okviru kojeg se zainteresirane strane izvješćuju o mjerama koje se namjeravaju poduzeti u pogledu proizvoda koji nisu u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive. Tako bi se tijelima za nadzor tržišta omogućilo da u suradnji s relevantnim gospodarskim subjektima djeluju u ranijoj fazi u pogledu navedenih proizvoda.

| (50) | Potrebno je uspostaviti zaštitni postupak koji se primjenjuje samo u slučaju neslaganja među državama članicama o mjerama koje poduzima jedna država članica u okviru kojeg se zainteresirane strane izvješćuju o mjerama koje se namjeravaju poduzeti u pogledu proizvoda koji nisu u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive. Tako bi se tijelima za nadzor tržišta omogućilo da u suradnji s 
  organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i
  relevantnim gospodarskim subjektima djeluju u ranijoj fazi u pogledu navedenih proizvoda. |
| --- | --- |

(50)

Potrebno je uspostaviti zaštitni postupak koji se primjenjuje samo u slučaju neslaganja među državama članicama o mjerama koje poduzima jedna država članica u okviru kojeg se zainteresirane strane izvješćuju o mjerama koje se namjeravaju poduzeti u pogledu proizvoda koji nisu u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz ove Direktive. Tako bi se tijelima za nadzor tržišta omogućilo da u suradnji s 
  organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i
  relevantnim gospodarskim subjektima djeluju u ranijoj fazi u pogledu navedenih proizvoda.

Amandman 53

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 51.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (51a) | Kako bi se zajamčila ispravna primjena načela proporcionalnosti u pogledu obveza pružanja informacija o gospodarskim subjektima i kriterija koji se trebaju koristiti kada se ocjenjuje bi li usklađenost s obvezom iz ove Direktive predstavljala nerazmjerno opterećenje, ovlast usvajanja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebala bi se delegirati na Komisiju kako bi definirala razdoblje tijekom kojega gospodarski subjekti moraju moći pružiti informacije o svim gospodarskim subjektima od kojih su nabavili proizvod ili koji su od njih nabavili proizvod te dodatno pojasnila kriterije koji se moraju uzeti u obzir za sve proizvode i usluge koje obuhvaća ova Direktiva kod ocjenjivanja treba li se opterećenje bez izmjene tih kriterija smatrati nerazmjernim. To bi razdoblje trebalo odrediti razmjerno životnom ciklusu proizvoda. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provodi odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (1a)

  . Kako bi se, posebice, osiguralo ravnomjerno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće zaprimaju sve dokumente u isto vrijeme kad i stručnjaci država članica, a ti stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije zaduženih za pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51a)

Kako bi se zajamčila ispravna primjena načela proporcionalnosti u pogledu obveza pružanja informacija o gospodarskim subjektima i kriterija koji se trebaju koristiti kada se ocjenjuje bi li usklađenost s obvezom iz ove Direktive predstavljala nerazmjerno opterećenje, ovlast usvajanja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebala bi se delegirati na Komisiju kako bi definirala razdoblje tijekom kojega gospodarski subjekti moraju moći pružiti informacije o svim gospodarskim subjektima od kojih su nabavili proizvod ili koji su od njih nabavili proizvod te dodatno pojasnila kriterije koji se moraju uzeti u obzir za sve proizvode i usluge koje obuhvaća ova Direktiva kod ocjenjivanja treba li se opterećenje bez izmjene tih kriterija smatrati nerazmjernim. To bi razdoblje trebalo odrediti razmjerno životnom ciklusu proizvoda. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provodi odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (1a)

  . Kako bi se, posebice, osiguralo ravnomjerno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće zaprimaju sve dokumente u isto vrijeme kad i stručnjaci država članica, a ti stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije zaduženih za pripremu delegiranih akata.

Amandman 54

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 51.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (51b) | Države članice trebale bi osigurati prikladna i učinkovita sredstva za jamčenje usklađenosti s ovom Direktivom i stoga uspostaviti odgovarajuće kontrolne mehanizme, poput naknadne kontrole koju provode tijela za nadzor tržišta, i to kako bi se provjerilo je li iznimka od zahtjeva za pristupačnost opravdana. Kod obrade žalbi povezanih s pristupačnosti, države članice trebale bi djelovati u skladu s općim načelom dobre uprave, a posebno s obvezom dužnosnika da osiguraju da se odluka o svakoj žalbi donese u razumnom roku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51b)

Države članice trebale bi osigurati prikladna i učinkovita sredstva za jamčenje usklađenosti s ovom Direktivom i stoga uspostaviti odgovarajuće kontrolne mehanizme, poput naknadne kontrole koju provode tijela za nadzor tržišta, i to kako bi se provjerilo je li iznimka od zahtjeva za pristupačnost opravdana. Kod obrade žalbi povezanih s pristupačnosti, države članice trebale bi djelovati u skladu s općim načelom dobre uprave, a posebno s obvezom dužnosnika da osiguraju da se odluka o svakoj žalbi donese u razumnom roku.

Amandman 55

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 52.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (52a) | Države članice trebale bi osigurati raspoloživost učinkovitih i brzih pravnih lijekova protiv odluka koje donose javni i drugi naručitelji o tome spada li pojedini ugovor u područje primjene direktiva 2014/24/EU i 2014/25/EU. S obzirom na postojeći pravni okvir za pravne lijekove u područjima obuhvaćenima direktivama 2014/24/EU i 2014/25/EU, ta bi područja trebalo izuzeti iz odredaba ove Direktive koje se odnose na provedbu i kazne. Takvim isključenjem ne dovode se u pitanje obveze koje države članice imaju u skladu s Ugovorima i koje se odnose na poduzimanje svih potrebnih mjera kako bi zajamčile primjenu i učinkovitost prava Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52a)

Države članice trebale bi osigurati raspoloživost učinkovitih i brzih pravnih lijekova protiv odluka koje donose javni i drugi naručitelji o tome spada li pojedini ugovor u područje primjene direktiva 2014/24/EU i 2014/25/EU. S obzirom na postojeći pravni okvir za pravne lijekove u područjima obuhvaćenima direktivama 2014/24/EU i 2014/25/EU, ta bi područja trebalo izuzeti iz odredaba ove Direktive koje se odnose na provedbu i kazne. Takvim isključenjem ne dovode se u pitanje obveze koje države članice imaju u skladu s Ugovorima i koje se odnose na poduzimanje svih potrebnih mjera kako bi zajamčile primjenu i učinkovitost prava Unije.

Amandman 56

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 53.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (53a) | Zahtjevi za pristupačnost iz ove Direktive trebali bi se primjenjivati na proizvode koji se stavljaju na tržište Unije nakon datuma početka primjene nacionalnih mjera kojima se prenosi ova Direktiva, uključujući i rabljene proizvode uvezene iz treće zemlje i stavljene na tržište Unije nakon tog datuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53a)

Zahtjevi za pristupačnost iz ove Direktive trebali bi se primjenjivati na proizvode koji se stavljaju na tržište Unije nakon datuma početka primjene nacionalnih mjera kojima se prenosi ova Direktiva, uključujući i rabljene proizvode uvezene iz treće zemlje i stavljene na tržište Unije nakon tog datuma.

Amandman 57

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 53.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (53b) | Međutim, javni ugovori za robu, radove ili usluge koji podliježu Direktivi 2014/24/EU ili Direktivi 2014/25/EU i koji su dodijeljeni prije datuma početka primjene ove Direktive i dalje bi se trebali izvoditi u skladu sa zahtjevima za pristupačnost koji su navedeni u tim javnim ugovorima, ako takvi zahtjevi postoje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53b)

Međutim, javni ugovori za robu, radove ili usluge koji podliježu Direktivi 2014/24/EU ili Direktivi 2014/25/EU i koji su dodijeljeni prije datuma početka primjene ove Direktive i dalje bi se trebali izvoditi u skladu sa zahtjevima za pristupačnost koji su navedeni u tim javnim ugovorima, ako takvi zahtjevi postoje.

Amandman 58

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 53.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (53c) | Kako bi se pružateljima usluga dalo dovoljno vremena za prilagodbu zahtjevima iz ove Direktive, potrebno je predvidjeti prijelazno razdoblje tijekom kojega proizvodi koji se upotrebljavaju za pružanje usluge ne moraju biti u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u ovoj Direktivi. Uzimajući u obzir cijenu i dug životni ciklus bankomata, uređaja za naplatu karata i prijavnih uređaja, primjereno je predvidjeti da ih se može nastaviti koristiti sve do kraja njihova isplativog vijeka trajanja, ako ih se upotrebljava za pružanje usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53c)

Kako bi se pružateljima usluga dalo dovoljno vremena za prilagodbu zahtjevima iz ove Direktive, potrebno je predvidjeti prijelazno razdoblje tijekom kojega proizvodi koji se upotrebljavaju za pružanje usluge ne moraju biti u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u ovoj Direktivi. Uzimajući u obzir cijenu i dug životni ciklus bankomata, uređaja za naplatu karata i prijavnih uređaja, primjereno je predvidjeti da ih se može nastaviti koristiti sve do kraja njihova isplativog vijeka trajanja, ako ih se upotrebljava za pružanje usluga.

Amandman 59

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 54.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (54a) | Uvođenjem aplikacija kojima se pružaju informacije na temelju usluga prostornih podataka pridonosi se neovisnom i sigurnom kretanju osoba s invaliditetom. Prostornim podacima koje te aplikacije koriste trebalo bi se omogućiti pružanje informacija prilagođenih specifičnim potrebama osoba s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54a)

Uvođenjem aplikacija kojima se pružaju informacije na temelju usluga prostornih podataka pridonosi se neovisnom i sigurnom kretanju osoba s invaliditetom. Prostornim podacima koje te aplikacije koriste trebalo bi se omogućiti pružanje informacija prilagođenih specifičnim potrebama osoba s invaliditetom.

Amandman 60

Prijedlog direktive

Članak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak - 1.




  Predmet




  Ovom Direktivom nastoje se ukloniti i spriječiti prepreke slobodnom kretanju proizvoda i usluga iz ove Direktive, a do kojih može doći zbog različitosti zahtjeva za pristupačnost u državama članicama. Svrha ove Direktive je i doprinijeti pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta približavanjem zakona, propisa i administrativnih odredbi država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost za određene proizvode i usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak - 1.

Predmet

Ovom Direktivom nastoje se ukloniti i spriječiti prepreke slobodnom kretanju proizvoda i usluga iz ove Direktive, a do kojih može doći zbog različitosti zahtjeva za pristupačnost u državama članicama. Svrha ove Direktive je i doprinijeti pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta približavanjem zakona, propisa i administrativnih odredbi država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost za određene proizvode i usluge.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 1. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Poglavlja od I. do V. i poglavlje VII. odnose se na sljedeće proizvode: | 1.   Poglavlja od I. do V. i poglavlje VII. odnose se na sljedeće proizvode
  koji su stavljeni na tržište Unije nakon... [datum primjene ove Direktive]
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Poglavlja od I. do V. i poglavlje VII. odnose se na sljedeće proizvode:

1.   Poglavlja od I. do V. i poglavlje VII. odnose se na sljedeće proizvode
  koji su stavljeni na tržište Unije nakon... [datum primjene ove Direktive]
  :

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | računalnu opremu i operativne sustave opće namjene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

računalnu opremu i operativne sustave opće namjene;

| (a) | računalnu opremu i 
  njezine ugrađene
  operativne sustave opće namjene
  namijenjene potrošačima
  ; |
| --- | --- |

(a)

računalnu opremu i 
  njezine ugrađene
  operativne sustave opće namjene
  namijenjene potrošačima
  ;

njezine ugrađene

namijenjene potrošačima

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka b – podtočka iii.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka b – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.a | terminale za plaćanje, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.a

iii.a

terminale za plaćanje,

terminale za plaćanje,

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka c

Članak 1. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | korisničku opremu terminala
  s naprednim računalnim svojstvima u pogledu telefonskih usluga
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

korisničku opremu terminala
  s naprednim računalnim svojstvima u pogledu telefonskih usluga
  ;

s naprednim računalnim svojstvima u pogledu telefonskih usluga

| (c) | korisničku opremu terminala
  povezanih s telefonskim uslugama
  ; |
| --- | --- |

(c)

korisničku opremu terminala
  povezanih s telefonskim uslugama
  ;

povezanih s telefonskim uslugama

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka d

Članak 1. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | korisničku opremu terminala
  s naprednim računalnim svojstvima u pogledu
  audiovizualnih medijskih usluga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

korisničku opremu terminala
  s naprednim računalnim svojstvima u pogledu
  audiovizualnih medijskih usluga;

s naprednim računalnim svojstvima u pogledu

| (d) | korisničku opremu terminala
  za korištenje
  audiovizualnih medijskih usluga; |
| --- | --- |

(d)

korisničku opremu terminala
  za korištenje
  audiovizualnih medijskih usluga;

za korištenje

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | čitače e-knjiga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

čitače e-knjiga.

čitače e-knjiga.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 1. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Poglavlja
  od I. do V. i poglavlje VII. odnose se na sljedeće usluge: | 2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 27., poglavlja
  od I. do V. i poglavlje VII. odnose se na sljedeće usluge
  koje se pružaju nakon...[datum primjene ove Direktive]
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Poglavlja
  od I. do V. i poglavlje VII. odnose se na sljedeće usluge:

2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 27., poglavlja
  od I. do V. i poglavlje VII. odnose se na sljedeće usluge
  koje se pružaju nakon...[datum primjene ove Direktive]
  :

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2. – točka -a (nova)

Članak 1. – stavak 2. – točka -a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | operativne sustave koji nisu ugrađeni u računalnu opremu i potrošačima su na raspolaganju kao nematerijalna imovina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

operativne sustave koji nisu ugrađeni u računalnu opremu i potrošačima su na raspolaganju kao nematerijalna imovina;

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2. – točka a

Članak 1. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | telefonske usluge i odgovarajuću korisničku opremu terminala
  s naprednim računalnim svojstvima
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

telefonske usluge i odgovarajuću korisničku opremu terminala
  s naprednim računalnim svojstvima
  ;

s naprednim računalnim svojstvima

| (a) | telefonske usluge i odgovarajuću korisničku opremu terminala; |
| --- | --- |

(a)

telefonske usluge i odgovarajuću korisničku opremu terminala;

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2. – točka b

Članak 1. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | audiovizualne medijske usluge i odgovarajuću korisničku opremu s naprednim računalnim svojstvima
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

audiovizualne medijske usluge i odgovarajuću korisničku opremu s naprednim računalnim svojstvima
  ;

audiovizualne medijske usluge i odgovarajuću korisničku opremu s naprednim računalnim svojstvima

| (b) | internetske stranice audovizualnih medijskih usluga i njihove usluge na mobilnim uređajima
  ; |
| --- | --- |

(b)

internetske stranice audovizualnih medijskih usluga i njihove usluge na mobilnim uređajima
  ;

internetske stranice audovizualnih medijskih usluga i njihove usluge na mobilnim uređajima

Amandmani 235, 236, 237, 238, 239 i 253

Amandmani 235, 236, 237, 238, 239 i 253

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2. – točka c

Članak 1. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | zrakoplovne, autobusne, željezničke usluge
  putničkog prijevoza i putničkog prijevoza vodnim putovima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

zrakoplovne, autobusne, željezničke usluge
  putničkog prijevoza i putničkog prijevoza vodnim putovima;

zrakoplovne, autobusne, željezničke usluge

| (c) | usluge zrakoplovnog, autobusnog, željezničkog
  putničkog prijevoza i putničkog prijevoza vodnim putovima
  , mobilnosti i intermodalnih veza, uključujući javni gradski prijevoz poput podzemne željeznice, željeznice, tramvaja, trolejbusa i autobusa u vezi sa sljedećim:










  i. | samoposlužne terminale koji se nalaze na teritoriju Unije, uključujući uređaje za naplatu karata, terminale za plaćanje i prijavne uređaje; |
| --- | --- | --- |

(c)

usluge zrakoplovnog, autobusnog, željezničkog
  putničkog prijevoza i putničkog prijevoza vodnim putovima
  , mobilnosti i intermodalnih veza, uključujući javni gradski prijevoz poput podzemne željeznice, željeznice, tramvaja, trolejbusa i autobusa u vezi sa sljedećim:

usluge zrakoplovnog, autobusnog, željezničkog

, mobilnosti i intermodalnih veza, uključujući javni gradski prijevoz poput podzemne željeznice, željeznice, tramvaja, trolejbusa i autobusa u vezi sa sljedećim:

i.

i.

samoposlužne terminale koji se nalaze na teritoriju Unije, uključujući uređaje za naplatu karata, terminale za plaćanje i prijavne uređaje;

samoposlužne terminale koji se nalaze na teritoriju Unije, uključujući uređaje za naplatu karata, terminale za plaćanje i prijavne uređaje;

| ii. | internetske stranice, usluge na mobilnim uređajima, napredna naplata karata i informacije u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

ii.

ii.

internetske stranice, usluge na mobilnim uređajima, napredna naplata karata i informacije u stvarnom vremenu;

internetske stranice, usluge na mobilnim uređajima, napredna naplata karata i informacije u stvarnom vremenu;

| iii. | vozila, povezana infrastruktura i izgrađeni okoliš, uključujući pristup bez stepenica na svim javnim stanicama; |
| --- | --- |

iii.

iii.

vozila, povezana infrastruktura i izgrađeni okoliš, uključujući pristup bez stepenica na svim javnim stanicama;

vozila, povezana infrastruktura i izgrađeni okoliš, uključujući pristup bez stepenica na svim javnim stanicama;

| iv. | države članice jamče da je odgovarajući dio taksija i automobila koji se iznajmljuju na njihovu teritoriju prilagođen. |
| --- | --- |

iv.

iv.

države članice jamče da je odgovarajući dio taksija i automobila koji se iznajmljuju na njihovu teritoriju prilagođen.

države članice jamče da je odgovarajući dio taksija i automobila koji se iznajmljuju na njihovu teritoriju prilagođen.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2. – točka d

Članak 1. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | bankarske usluge; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

bankarske usluge;

| (d) | bankarske usluge
  za potrošače
  ; |
| --- | --- |

(d)

bankarske usluge
  za potrošače
  ;

za potrošače

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2. – točka e

Članak 1. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | e-knjige; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

e-knjige;

| (e) | e-knjige
  i srodnu opremu koja se koristi za pružanje usluga koje nudi pružatelj usluga i pristup njima
  ; |
| --- | --- |

(e)

e-knjige
  i srodnu opremu koja se koristi za pružanje usluga koje nudi pružatelj usluga i pristup njima
  ;

i srodnu opremu koja se koristi za pružanje usluga koje nudi pružatelj usluga i pristup njima

Amandman 240

Amandman 240

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2. – točka fa (nova)

Članak 1. – stavak 2. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | turističke usluge, uključujući pružanje smještaja i ugostiteljskih usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

turističke usluge, uključujući pružanje smještaja i ugostiteljskih usluga.

turističke usluge, uključujući pružanje smještaja i ugostiteljskih usluga.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 3. – točka a

Članak 1. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | javne ugovore i koncesije koji podliježu Direktivi 2014/23/EU (42), Direktivi 2014/24/EU i Direktivi 2014/25/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

javne ugovore i koncesije koji podliježu Direktivi 2014/23/EU (42), Direktivi 2014/24/EU i Direktivi 2014/25/EU.

42

| (a) | javne ugovore i koncesije koji podliježu Direktivi 2014/23/EU, Direktivi 2014/24/EU i Direktivi 2014/25/EU
  i koji su nastali ili dodijeljeni nakon
  ...
  [datum primjene ove Direktive]: |
| --- | --- |

(a)

javne ugovore i koncesije koji podliježu Direktivi 2014/23/EU, Direktivi 2014/24/EU i Direktivi 2014/25/EU
  i koji su nastali ili dodijeljeni nakon
  ...
  [datum primjene ove Direktive]:

i koji su nastali ili dodijeljeni nakon

[datum primjene ove Direktive]:

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 3. – točka b

Članak 1. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pripreme i provedbe programa u okviru Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
  o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo

   (43), te Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (44). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pripreme i provedbe programa u okviru Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
  o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo

   (43), te Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (44).

o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo

43

44

| (b) | pripreme i provedbe programa u okviru Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (43) te Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (44)

  koji su usvojeni ili provedeni nakon... [datum primjene ove Direktive]; |
| --- | --- |

(b)

pripreme i provedbe programa u okviru Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (43) te Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (44)

  koji su usvojeni ili provedeni nakon... [datum primjene ove Direktive];

43

44

koji su usvojeni ili provedeni nakon... [datum primjene ove Direktive];

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 3. – točka c

Članak 1. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | postupke natječaja
  za usluge javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika u okviru Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (45). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

postupke natječaja
  za usluge javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika u okviru Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (45).

postupke natječaja

45

| (c) | ugovore o javnim uslugama koji se nakon [datum primjene ove Direktive] dodijele bilo konkurentskim postupcima nadmetanja ili izravno
  za usluge javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika u okviru Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (45). |
| --- | --- |

(c)

ugovore o javnim uslugama koji se nakon [datum primjene ove Direktive] dodijele bilo konkurentskim postupcima nadmetanja ili izravno
  za usluge javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika u okviru Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (45).

ugovore o javnim uslugama koji se nakon [datum primjene ove Direktive] dodijele bilo konkurentskim postupcima nadmetanja ili izravno

45

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 3. – točka d

Članak 1. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | prijevoznu infrastrukturu u skladu s Uredbom (EU) br. 1315/2013
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (46). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

prijevoznu infrastrukturu u skladu s Uredbom (EU) br. 1315/2013
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (46).

Europskog parlamenta i Vijeća

46

| (d) | prijevoznu infrastrukturu u skladu s Uredbom (EU) br. 1315/2013
  , osmišljenu ili izgrađenu nakon... [datum primjene ove Direktive]; |
| --- | --- |

(d)

prijevoznu infrastrukturu u skladu s Uredbom (EU) br. 1315/2013
  , osmišljenu ili izgrađenu nakon... [datum primjene ove Direktive];

, osmišljenu ili izgrađenu nakon... [datum primjene ove Direktive];

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 3.a (novi)

Članak 1. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ova se Direktiva ne primjenjuje na sljedeći sadržaj internetskih stranica i aplikacija mobilnih uređaja: |
| | (a) | uredske formate datoteka objavljene prije... [datum primjene ove Direktive]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Ova se Direktiva ne primjenjuje na sljedeći sadržaj internetskih stranica i aplikacija mobilnih uređaja:

(a)

(a)

uredske formate datoteka objavljene prije... [datum primjene ove Direktive];

uredske formate datoteka objavljene prije... [datum primjene ove Direktive];

| (b) | internetske karte i internetske usluge kartiranja, pod uvjetom da se ključne informacije pružaju na pristupačan digitalan način za karte namijenjene uporabi tijekom navigacije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

internetske karte i internetske usluge kartiranja, pod uvjetom da se ključne informacije pružaju na pristupačan digitalan način za karte namijenjene uporabi tijekom navigacije;

internetske karte i internetske usluge kartiranja, pod uvjetom da se ključne informacije pružaju na pristupačan digitalan način za karte namijenjene uporabi tijekom navigacije;

| (c) | sadržaj trećih strana koje gospodarski subjekt ili predmetno nadležno tijelo ne financira ni ne razvija, te koji nije pod njegovim nadzorom; |
| --- | --- |

(c)

(c)

sadržaj trećih strana koje gospodarski subjekt ili predmetno nadležno tijelo ne financira ni ne razvija, te koji nije pod njegovim nadzorom;

sadržaj trećih strana koje gospodarski subjekt ili predmetno nadležno tijelo ne financira ni ne razvija, te koji nije pod njegovim nadzorom;

| (d) | sadržaj internetskih stranica i aplikacija mobilnih uređaja koji se može okarakterizirati kao arhiv, što znači da sadrže samo sadržaj koji nije ažuriran ili uređen nakon... [datum primjene ove Direktive]. |
| --- | --- |

(d)

(d)

sadržaj internetskih stranica i aplikacija mobilnih uređaja koji se može okarakterizirati kao arhiv, što znači da sadrže samo sadržaj koji nije ažuriran ili uređen nakon... [datum primjene ove Direktive].

sadržaj internetskih stranica i aplikacija mobilnih uređaja koji se može okarakterizirati kao arhiv, što znači da sadrže samo sadržaj koji nije ažuriran ili uređen nakon... [datum primjene ove Direktive].

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1.a (novi)

Članak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 1.a




  Isključenje mikropoduzeća




  Ova se Direktiva ne primjenjuje na mikropoduzeća koja proizvode, uvoze ili distribuiraju proizvode i usluge iz područja njezine primjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 1.a

Isključenje mikropoduzeća

Ova se Direktiva ne primjenjuje na mikropoduzeća koja proizvode, uvoze ili distribuiraju proizvode i usluge iz područja njezine primjene.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „pristupačni proizvodi i usluge” znači proizvodi i usluge
  koji su osobama sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , uočljivi
  ,
  uporabljivi
  i 
  razumljivi na ravnopravnoj osnovi kao i ostalim osobama
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

„pristupačni proizvodi i usluge” znači proizvodi i usluge
  koji su osobama sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , uočljivi
  ,
  uporabljivi
  i 
  razumljivi na ravnopravnoj osnovi kao i ostalim osobama
  ;

koji su osobama sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

, uočljivi

uporabljivi

razumljivi na ravnopravnoj osnovi kao i ostalim osobama

| (1) | „pristupačni proizvodi i usluge” znači proizvodi i usluge
  koje
  osobe s invaliditetom
  mogu primijetiti
  ,
  koristiti
  i 
  razumjeti te koji su dovoljno čvrsti kako bi ih one koristile
  ; |
| --- | --- |

(1)

„pristupačni proizvodi i usluge” znači proizvodi i usluge
  koje
  osobe s invaliditetom
  mogu primijetiti
  ,
  koristiti
  i 
  razumjeti te koji su dovoljno čvrsti kako bi ih one koristile
  ;

koje

mogu primijetiti

koristiti

razumjeti te koji su dovoljno čvrsti kako bi ih one koristile

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „univerzalni dizajn”, naveden i kao „dizajn za sve”, znači dizajn proizvoda, okruženja, programa i usluga koje u najvećoj mogućoj mjeri mogu upotrebljavati sve osobe, bez potrebe prilagođavanja ili posebnog dizajna. „Univerzalni dizajn” ne isključuje pomoćne naprave za posebne skupine osoba sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući, ako je potrebno, osobe s invaliditetom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

(2)

„univerzalni dizajn”, naveden i kao „dizajn za sve”, znači dizajn proizvoda, okruženja, programa i usluga koje u najvećoj mogućoj mjeri mogu upotrebljavati sve osobe, bez potrebe prilagođavanja ili posebnog dizajna. „Univerzalni dizajn” ne isključuje pomoćne naprave za posebne skupine osoba sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući, ako je potrebno, osobe s invaliditetom;

Briše se.

Briše se.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | „usluga” znači usluga kako je definirana u članku 4. točki 1. Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.a)

(5.a)

„usluga” znači usluga kako je definirana u članku 4. točki 1. Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

1a

;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | „pružatelj usluge” znači svaka fizička ili pravna osoba koja nudi ili pruža uslugu namijenjenu tržištu Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5b)

(5b)

„pružatelj usluge” znači svaka fizička ili pravna osoba koja nudi ili pruža uslugu namijenjenu tržištu Unije;

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 16.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | „MSP” znači malo ili srednje poduzeće prema definiciji iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ

   (1a)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(16a)

(16a)

„MSP” znači malo ili srednje poduzeće prema definiciji iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ

1a

;

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 19.

Članak 2. – stavak 1. – točka 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | „opoziv” znači svaka mjera kojoj je svrha povrat proizvoda koji je već dostupan krajnjim korisnicima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(19)

(19)

„opoziv” znači svaka mjera kojoj je svrha povrat proizvoda koji je već dostupan krajnjim korisnicima;

Briše se.

Briše se.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 20.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | „bankarske usluge za potrošače” znači usluge koje potrošačima omogućuju otvaranje i korištenje računa za plaćanje s osnovnim uslugama u Uniji u smislu Direktive 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(20a)

(20a)

„bankarske usluge za potrošače” znači usluge koje potrošačima omogućuju otvaranje i korištenje računa za plaćanje s osnovnim uslugama u Uniji u smislu Direktive 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća

1a

;

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | „e-trgovina” znači internetska prodaja proizvoda i usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21)

„e-trgovina” znači internetska prodaja proizvoda i usluga.

| (21) | „e-trgovina” znači internetska prodaja proizvoda i usluga
  poduzeća potrošačima koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a); |
| --- | --- |

(21)

„e-trgovina” znači internetska prodaja proizvoda i usluga
  poduzeća potrošačima koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a);

poduzeća potrošačima koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

1a

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21a) | „usluge zračnog prijevoza putnika” znači usluge koje pružaju zračni prijevoznici, organizatori putovanja i upravna tijela zračne luke definirana u točkama od (b) do (f) članka 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21a)

(21a)

„usluge zračnog prijevoza putnika” znači usluge koje pružaju zračni prijevoznici, organizatori putovanja i upravna tijela zračne luke definirana u točkama od (b) do (f) članka 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća

1a

;

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.b (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21b) | „usluge autobusnog prijevoza putnika” znači usluge obuhvaćene člankom 2. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 181/2011; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21b)

(21b)

„usluge autobusnog prijevoza putnika” znači usluge obuhvaćene člankom 2. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 181/2011;

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.c (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21c) | „usluge željezničkog prijevoza putnika” znači sve usluge željezničkog prijevoza putnika obuhvaćene člankom 2. stavcima 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 1371/2007; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21c)

(21c)

„usluge željezničkog prijevoza putnika” znači sve usluge željezničkog prijevoza putnika obuhvaćene člankom 2. stavcima 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 1371/2007;

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.d (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21d) | „usluge prijevoza putnika vodnim putovima” znači putničke usluge obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1177/2010. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21d)

(21d)

„usluge prijevoza putnika vodnim putovima” znači putničke usluge obuhvaćene člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1177/2010.

Amandman 337

Amandman 337

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.e (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21e) | „pomoćna tehnologija” znači predmet, oprema ili sustav proizvoda koji se upotrebljavaju za povećanje, održavanje ili poboljšanje funkcionalnih sposobnosti pojedinaca sa smanjenim funkcionalnim sposobnostima, uključujući osobe s invaliditetom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21e)

(21e)

„pomoćna tehnologija” znači predmet, oprema ili sustav proizvoda koji se upotrebljavaju za povećanje, održavanje ili poboljšanje funkcionalnih sposobnosti pojedinaca sa smanjenim funkcionalnim sposobnostima, uključujući osobe s invaliditetom;

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Zahtjeve navedene u Odjeljku II. Priloga I. moraju ispuniti sljedeći samoposlužni terminali: bankomati, uređaji za naplatu karata i 
  prijavni uređaji
  . | 3.   Zahtjeve navedene u Odjeljku II. Priloga I. moraju ispuniti sljedeći samoposlužni terminali: bankomati, uređaji za naplatu karata
  , prijavni uređaji
  i 
  terminali za naplatu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Zahtjeve navedene u Odjeljku II. Priloga I. moraju ispuniti sljedeći samoposlužni terminali: bankomati, uređaji za naplatu karata i 
  prijavni uređaji
  .

3.   Zahtjeve navedene u Odjeljku II. Priloga I. moraju ispuniti sljedeći samoposlužni terminali: bankomati, uređaji za naplatu karata
  , prijavni uređaji
  i 
  terminali za naplatu
  .

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 4.

Članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Telefonske usluge uključujući usluge u hitnim slučajevima i odgovarajuća korisnička oprema terminala
  s naprednim računalnim svojstvima
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku III. Priloga I. | 4.   Telefonske usluge uključujući usluge u hitnim slučajevima i odgovarajuća korisnička oprema terminala moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku III. Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Telefonske usluge uključujući usluge u hitnim slučajevima i odgovarajuća korisnička oprema terminala
  s naprednim računalnim svojstvima
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku III. Priloga I.

4.   Telefonske usluge uključujući usluge u hitnim slučajevima i odgovarajuća korisnička oprema terminala moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku III. Priloga I.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 5.

Članak 3. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Audiovizualne medijske usluge i 
  odgovarajuća korisnička oprema s naprednim računalnim svojstvima
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku IV. Priloga I. | 5.   Audiovizualne medijske usluge
  na internetskim stranicama
  i 
  uslugama na mobilnim uređajima i odgovarajuća korisnička oprema terminala
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku IV. Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Audiovizualne medijske usluge i 
  odgovarajuća korisnička oprema s naprednim računalnim svojstvima
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku IV. Priloga I.

5.   Audiovizualne medijske usluge
  na internetskim stranicama
  i 
  uslugama na mobilnim uređajima i odgovarajuća korisnička oprema terminala
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku IV. Priloga I.

Amandman 244

Amandman 244

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 6.

Članak 3. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Zrakoplovne, autobusne, željezničke usluge putničkog prijevoza
  i putničkog prijevoza vodnim putovima
  , internetske stranice, usluge na mobilnim uređajima, terminali napredne naplate karata, terminali za informacije u stvarnom vremenu i samoposlužni terminali,
  uređaji
  za
  naplatu karata i
  prijavni uređaji koji se upotrebljavaju za pružanje usluga
  javnog
  putničkog prijevoza moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku V. Priloga I. | 6.   Zrakoplovne, autobusne, željezničke
  , brodske i intermodalne
  usluge putničkog prijevoza
  , uključujući usluge povezane s gradskim prijevozom, mobilnošću i izgrađenim okolišem
  , internetske stranice, usluge na mobilnim uređajima, terminali napredne naplate karata, terminali za informacije u stvarnom vremenu i samoposlužni terminali,
  poput uređaja
  za
  plaćanje,
  prijavni uređaji koji se upotrebljavaju za pružanje usluga putničkog prijevoza
  , usluge povezane s turizmom, među ostalim usluge smještaja i ugostiteljske usluge,
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku V. Priloga I.
  samo ako ti zahtjevi nisu već uključeni u sljedeće konkretno zakonodavstvo: u vezi sa željezničkim prijevozom Uredba (EZ) br. 1371/2007, Uredba (EU) br. 1300/2014 i Uredba (EU) br. 454/2011, u vezi s autobusnim prijevozom Uredba (EU) br. 181/2011, u vezi s prijevozom morskim i unutarnjim plovnim putovima Uredba (EU) br. 1177/2010 i u vezi sa zračnim prijevozom Uredba (EZ) br. 1107/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Zrakoplovne, autobusne, željezničke usluge putničkog prijevoza
  i putničkog prijevoza vodnim putovima
  , internetske stranice, usluge na mobilnim uređajima, terminali napredne naplate karata, terminali za informacije u stvarnom vremenu i samoposlužni terminali,
  uređaji
  za
  naplatu karata i
  prijavni uređaji koji se upotrebljavaju za pružanje usluga
  javnog
  putničkog prijevoza moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku V. Priloga I.

6.   Zrakoplovne, autobusne, željezničke
  , brodske i intermodalne
  usluge putničkog prijevoza
  , uključujući usluge povezane s gradskim prijevozom, mobilnošću i izgrađenim okolišem
  , internetske stranice, usluge na mobilnim uređajima, terminali napredne naplate karata, terminali za informacije u stvarnom vremenu i samoposlužni terminali,
  poput uređaja
  za
  plaćanje,
  prijavni uređaji koji se upotrebljavaju za pružanje usluga putničkog prijevoza
  , usluge povezane s turizmom, među ostalim usluge smještaja i ugostiteljske usluge,
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku V. Priloga I.
  samo ako ti zahtjevi nisu već uključeni u sljedeće konkretno zakonodavstvo: u vezi sa željezničkim prijevozom Uredba (EZ) br. 1371/2007, Uredba (EU) br. 1300/2014 i Uredba (EU) br. 454/2011, u vezi s autobusnim prijevozom Uredba (EU) br. 181/2011, u vezi s prijevozom morskim i unutarnjim plovnim putovima Uredba (EU) br. 1177/2010 i u vezi sa zračnim prijevozom Uredba (EZ) br. 1107/2006.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 7.

Članak 3. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Bankarske usluge, internetske usluge, bankarske usluge na mobilnim uređajima, samoposlužni terminali uključujući bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku VI. Priloga I. | 7.   Bankarske usluge
  za potrošače
  , internetske usluge, bankarske usluge na mobilnim uređajima, samoposlužni terminali, uključujući
  terminale za plaćanje i
  bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje
  tih
  bankarskih usluga moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku VI. Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Bankarske usluge, internetske usluge, bankarske usluge na mobilnim uređajima, samoposlužni terminali uključujući bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku VI. Priloga I.

7.   Bankarske usluge
  za potrošače
  , internetske usluge, bankarske usluge na mobilnim uređajima, samoposlužni terminali, uključujući
  terminale za plaćanje i
  bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje
  tih
  bankarskih usluga moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku VI. Priloga I.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 8.

Članak 3. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   E-knjige moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku VII. Priloga I. | 8.   E-knjige
  i s njima povezana oprema
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku VII. Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   E-knjige moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku VII. Priloga I.

8.   E-knjige
  i s njima povezana oprema
  moraju ispuniti zahtjeve navedene u odjeljku VII. Priloga I.

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 10.

Članak 3. – stavak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   Države članice
  mogu s obzirom na nacionalne okolnosti odlučiti
  da izgrađeno okruženje koje upotrebljavaju korisnici javnog putničkog prijevoza, uključujući okruženje koje upotrebljavaju pružatelji usluga i infrastrukturni operateri, kao i izgrađeno okruženje koje upotrebljavaju korisnici bankarskih usluga i okruženje centra za korisnike i trgovina telefonskih operatora, moraju ispunjavati zahtjeve za pristupačnost iz
  odjeljka X
  .
  Priloga I.
  u cilju optimiziranja njihove uporabe za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe
  s invaliditetom. | 10.   Države članice
  osiguravaju
  da izgrađeno okruženje koje upotrebljavaju korisnici javnog putničkog prijevoza, uključujući okruženje koje upotrebljavaju pružatelji usluga i infrastrukturni operateri, kao i izgrađeno okruženje koje upotrebljavaju korisnici
  potrošačkih
  bankarskih usluga i okruženje centra za korisnike i trgovina telefonskih operatora, moraju
  , u pogledu izgradnje nove infrastrukture ili znatnog renoviranja postojeće infrastrukture,
  ispunjavati zahtjeve za pristupačnost iz
  odjeljka X
  .
  Priloga I.
  u cilju optimiziranja njihove uporabe za osobe s invaliditetom.
  Navedenim se ne smiju dovoditi u pitanje pravni akti Unije i nacionalni zakoni o zaštiti nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.   Države članice
  mogu s obzirom na nacionalne okolnosti odlučiti
  da izgrađeno okruženje koje upotrebljavaju korisnici javnog putničkog prijevoza, uključujući okruženje koje upotrebljavaju pružatelji usluga i infrastrukturni operateri, kao i izgrađeno okruženje koje upotrebljavaju korisnici bankarskih usluga i okruženje centra za korisnike i trgovina telefonskih operatora, moraju ispunjavati zahtjeve za pristupačnost iz
  odjeljka X
  .
  Priloga I.
  u cilju optimiziranja njihove uporabe za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe
  s invaliditetom.

10.   Države članice
  osiguravaju
  da izgrađeno okruženje koje upotrebljavaju korisnici javnog putničkog prijevoza, uključujući okruženje koje upotrebljavaju pružatelji usluga i infrastrukturni operateri, kao i izgrađeno okruženje koje upotrebljavaju korisnici
  potrošačkih
  bankarskih usluga i okruženje centra za korisnike i trgovina telefonskih operatora, moraju
  , u pogledu izgradnje nove infrastrukture ili znatnog renoviranja postojeće infrastrukture,
  ispunjavati zahtjeve za pristupačnost iz
  odjeljka X
  .
  Priloga I.
  u cilju optimiziranja njihove uporabe za osobe s invaliditetom.
  Navedenim se ne smiju dovoditi u pitanje pravni akti Unije i nacionalni zakoni o zaštiti nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice ne smiju zbog razloga povezanih sa zahtjevima za pristupačnost onemogućivati da se na njihovu državnom području na tržište stavljaju proizvodi i usluge koji ispunjavaju zahtjeve ove Direktive. | Države članice ne smiju zbog razloga povezanih sa zahtjevima za pristupačnost onemogućivati da se na njihovu državnom području na tržište stavljaju proizvodi i usluge koji ispunjavaju zahtjeve ove Direktive.
  Države članice ne smiju zbog razloga povezanih sa zahtjevima za pristupačnost onemogućivati da se na njihovu državnom području pružaju usluge koje ispunjavaju zahtjeve iz ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice ne smiju zbog razloga povezanih sa zahtjevima za pristupačnost onemogućivati da se na njihovu državnom području na tržište stavljaju proizvodi i usluge koji ispunjavaju zahtjeve ove Direktive.

Države članice ne smiju zbog razloga povezanih sa zahtjevima za pristupačnost onemogućivati da se na njihovu državnom području na tržište stavljaju proizvodi i usluge koji ispunjavaju zahtjeve ove Direktive.
  Države članice ne smiju zbog razloga povezanih sa zahtjevima za pristupačnost onemogućivati da se na njihovu državnom području pružaju usluge koje ispunjavaju zahtjeve iz ove Direktive.

Države članice ne smiju zbog razloga povezanih sa zahtjevima za pristupačnost onemogućivati da se na njihovu državnom području pružaju usluge koje ispunjavaju zahtjeve iz ove Direktive.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pri stavljanju svojih proizvoda na tržište proizvođači moraju provjeriti jesu li proizvodi dizajnirani i izrađeni u skladu s primjenjivim zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3. | 1.   Pri stavljanju svojih proizvoda na tržište proizvođači moraju provjeriti jesu li proizvodi dizajnirani i izrađeni u skladu s primjenjivim zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3.
  , osim ako te zahtjeve nije moguće ispuniti jer bi prilagodba predmetnog proizvoda zahtijevala temeljnu promjenu osnovne naravi proizvoda ili bi predstavljala nerazmjerno opterećenje za predmetnog proizvođača, kako je predviđeno člankom 12. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pri stavljanju svojih proizvoda na tržište proizvođači moraju provjeriti jesu li proizvodi dizajnirani i izrađeni u skladu s primjenjivim zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3.

1.   Pri stavljanju svojih proizvoda na tržište proizvođači moraju provjeriti jesu li proizvodi dizajnirani i izrađeni u skladu s primjenjivim zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3.
  , osim ako te zahtjeve nije moguće ispuniti jer bi prilagodba predmetnog proizvoda zahtijevala temeljnu promjenu osnovne naravi proizvoda ili bi predstavljala nerazmjerno opterećenje za predmetnog proizvođača, kako je predviđeno člankom 12.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je tim postupkom potvrđena sukladnost proizvoda s primjenjivim zahtjevima za pristupačnost, proizvođači sastavljaju EU izjavu o sukladnosti
  i stavljaju oznaku CE
  . | Ako je tim postupkom
  ocjene sukladnosti
  potvrđena sukladnost proizvoda s primjenjivim zahtjevima za pristupačnost
  iz članka 3.
  , proizvođači sastavljaju EU izjavu o sukladnosti
  na kojoj će jasno biti naznačeno da je proizvod pristupačan
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je tim postupkom potvrđena sukladnost proizvoda s primjenjivim zahtjevima za pristupačnost, proizvođači sastavljaju EU izjavu o sukladnosti
  i stavljaju oznaku CE
  .

i stavljaju oznaku CE

Ako je tim postupkom
  ocjene sukladnosti
  potvrđena sukladnost proizvoda s primjenjivim zahtjevima za pristupačnost
  iz članka 3.
  , proizvođači sastavljaju EU izjavu o sukladnosti
  na kojoj će jasno biti naznačeno da je proizvod pristupačan
  .

ocjene sukladnosti

iz članka 3.

na kojoj će jasno biti naznačeno da je proizvod pristupačan

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 4.

Članak 5. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Proizvođači vode evidenciju pritužbi, nesukladnih proizvoda i 
  opoziva
  proizvoda
  te obavješćuju distributere o svakom takvom praćenju
  . | 4.   Proizvođači vode evidenciju pritužbi i 
  nesukladnih
  proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Proizvođači vode evidenciju pritužbi, nesukladnih proizvoda i 
  opoziva
  proizvoda
  te obavješćuju distributere o svakom takvom praćenju
  .

4.   Proizvođači vode evidenciju pritužbi i 
  nesukladnih
  proizvoda.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 7.

Članak 5. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Proizvođači moraju osigurati da su proizvodu priložene upute
  i sigurnosne informacije
  na jeziku koji je bez poteškoća razumljiv potrošačima i krajnjim korisnicima, kako je utvrdila predmetna država članica. | 7.   Proizvođači moraju osigurati da su proizvodu priložene upute na jeziku koji je bez poteškoća razumljiv potrošačima i krajnjim korisnicima, kako je utvrdila predmetna država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Proizvođači moraju osigurati da su proizvodu priložene upute
  i sigurnosne informacije
  na jeziku koji je bez poteškoća razumljiv potrošačima i krajnjim korisnicima, kako je utvrdila predmetna država članica.

7.   Proizvođači moraju osigurati da su proizvodu priložene upute na jeziku koji je bez poteškoća razumljiv potrošačima i krajnjim korisnicima, kako je utvrdila predmetna država članica.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 8.

Članak 5. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Proizvođači koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan s ovom Direktivom moraju odmah poduzeti korektivne mjere kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  i
  ako je potrebno, povući
  ili opozvati proizvod
  . Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik u pogledu pristupačnosti
  , proizvođači moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama. | 8.   Proizvođači koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan s ovom Direktivom moraju odmah poduzeti korektivne mjere kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  ili
  ako je potrebno, povući
  ga
  . Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , proizvođači moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Proizvođači koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan s ovom Direktivom moraju odmah poduzeti korektivne mjere kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  i
  ako je potrebno, povući
  ili opozvati proizvod
  . Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik u pogledu pristupačnosti
  , proizvođači moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama.

8.   Proizvođači koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan s ovom Direktivom moraju odmah poduzeti korektivne mjere kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  ili
  ako je potrebno, povući
  ga
  . Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , proizvođači moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 9.

Članak 5. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Proizvođači osim toga na obrazložen zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju na jeziku koji je tom tijelu razumljiv bez poteškoća pružiti sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Proizvođači na zahtjev tog tijela s njim surađuju na svim mjerama za
  uklanjanje rizika koje predstavlja proizvod koji su stavili na tržište i za
  osiguravanje sukladnosti
  sa zahtjevima navedenima u članku 3
  . | 9.   Proizvođači osim toga na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju na jeziku koji je tom tijelu razumljiv bez poteškoća pružiti sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Proizvođači na zahtjev tog tijela s njim surađuju na svim mjerama za osiguravanje sukladnosti
  s ovom Direktivom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Proizvođači osim toga na obrazložen zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju na jeziku koji je tom tijelu razumljiv bez poteškoća pružiti sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Proizvođači na zahtjev tog tijela s njim surađuju na svim mjerama za
  uklanjanje rizika koje predstavlja proizvod koji su stavili na tržište i za
  osiguravanje sukladnosti
  sa zahtjevima navedenima u članku 3
  .

9.   Proizvođači osim toga na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju na jeziku koji je tom tijelu razumljiv bez poteškoća pružiti sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Proizvođači na zahtjev tog tijela s njim surađuju na svim mjerama za osiguravanje sukladnosti
  s ovom Direktivom
  .

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – točka a

Članak 6. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | da na
  obrazložen
  zahtjev nadležnog nacionalnog tijela pruži tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

da na
  obrazložen
  zahtjev nadležnog nacionalnog tijela pruži tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda;

obrazložen

| (a) | da na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela pruži tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

da na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela pruži tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda;

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – točka b

Članak 6. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | da surađuje s nadležnim nacionalnim tijelima, na njihov zahtjev, u svakoj poduzetoj radnji u svrhu
  uklanjanja rizika koje predstavljaju proizvodi obuhvaćeni
  njihovim ovlaštenjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

da surađuje s nadležnim nacionalnim tijelima, na njihov zahtjev, u svakoj poduzetoj radnji u svrhu
  uklanjanja rizika koje predstavljaju proizvodi obuhvaćeni
  njihovim ovlaštenjem.

uklanjanja rizika koje predstavljaju proizvodi obuhvaćeni

| (b) | da surađuje s nadležnim nacionalnim tijelima, na njihov zahtjev, u svakoj poduzetoj radnji u svrhu
  osiguravanja sukladnosti proizvoda obuhvaćenih
  njihovim ovlaštenjem
  s ovom Direktivom
  . |
| --- | --- |

(b)

da surađuje s nadležnim nacionalnim tijelima, na njihov zahtjev, u svakoj poduzetoj radnji u svrhu
  osiguravanja sukladnosti proizvoda obuhvaćenih
  njihovim ovlaštenjem
  s ovom Direktivom
  .

osiguravanja sukladnosti proizvoda obuhvaćenih

s ovom Direktivom

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Prije stavljanja na tržište uvoznici moraju provjeriti je li proizvođač proveo postupak ocjene sukladnosti naveden u Prilogu II. Moraju provjeriti i je li proizvođač sastavio tehničku dokumentaciju propisanu u tom Prilogu,
  nosi li proizvod oznaku CE i
  jesu li proizvodu priloženi potrebni dokumenti te je li proizvođač ispunio zahtjeve iz članka 5. stavaka 5. i 6. | 2.   Prije stavljanja na tržište uvoznici moraju provjeriti je li proizvođač proveo postupak ocjene sukladnosti naveden u Prilogu II. Moraju provjeriti i je li proizvođač sastavio tehničku dokumentaciju propisanu u tom Prilogu, jesu li proizvodu priloženi potrebni dokumenti te je li proizvođač ispunio zahtjeve iz članka 5. stavaka 5. i 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Prije stavljanja na tržište uvoznici moraju provjeriti je li proizvođač proveo postupak ocjene sukladnosti naveden u Prilogu II. Moraju provjeriti i je li proizvođač sastavio tehničku dokumentaciju propisanu u tom Prilogu,
  nosi li proizvod oznaku CE i
  jesu li proizvodu priloženi potrebni dokumenti te je li proizvođač ispunio zahtjeve iz članka 5. stavaka 5. i 6.

2.   Prije stavljanja na tržište uvoznici moraju provjeriti je li proizvođač proveo postupak ocjene sukladnosti naveden u Prilogu II. Moraju provjeriti i je li proizvođač sastavio tehničku dokumentaciju propisanu u tom Prilogu, jesu li proizvodu priloženi potrebni dokumenti te je li proizvođač ispunio zahtjeve iz članka 5. stavaka 5. i 6.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3.

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u članku 3., proizvod ne stavlja na tržište sve dok proizvod ne ispuni zahtjeve sukladnosti. Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik
  , uvoznik o tome mora obavijestiti proizvođača i nadležna tijela za nadzor tržišta. | 3.   Ako uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u članku 3., proizvod ne stavlja na tržište sve dok proizvod ne ispuni zahtjeve sukladnosti. Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , uvoznik o tome mora obavijestiti proizvođača i nadležna tijela za nadzor tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u članku 3., proizvod ne stavlja na tržište sve dok proizvod ne ispuni zahtjeve sukladnosti. Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik
  , uvoznik o tome mora obavijestiti proizvođača i nadležna tijela za nadzor tržišta.

3.   Ako uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u članku 3., proizvod ne stavlja na tržište sve dok proizvod ne ispuni zahtjeve sukladnosti. Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , uvoznik o tome mora obavijestiti proizvođača i nadležna tijela za nadzor tržišta.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 5.

Članak 7. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Uvoznici moraju osigurati da su proizvodu priložene upute
  i sigurnosne informacije
  na jeziku koji je bez poteškoća razumljiv potrošačima i krajnjim korisnicima, kako je utvrdila predmetna država članica. | 5.   Uvoznici moraju osigurati da su proizvodu priložene upute na jeziku koji je bez poteškoća razumljiv potrošačima i krajnjim korisnicima, kako je utvrdila predmetna država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Uvoznici moraju osigurati da su proizvodu priložene upute
  i sigurnosne informacije
  na jeziku koji je bez poteškoća razumljiv potrošačima i krajnjim korisnicima, kako je utvrdila predmetna država članica.

5.   Uvoznici moraju osigurati da su proizvodu priložene upute na jeziku koji je bez poteškoća razumljiv potrošačima i krajnjim korisnicima, kako je utvrdila predmetna država članica.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 7.

Članak 7. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Uvoznici vode evidenciju pritužbi
  , nesukladnih proizvoda
  i 
  opoziva
  proizvoda
  te obavješćuju distributere o takvom praćenju
  . | 7.   Uvoznici vode evidenciju pritužbi i 
  nesukladnih
  proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Uvoznici vode evidenciju pritužbi
  , nesukladnih proizvoda
  i 
  opoziva
  proizvoda
  te obavješćuju distributere o takvom praćenju
  .

7.   Uvoznici vode evidenciju pritužbi i 
  nesukladnih
  proizvoda.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 8.

Članak 7. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Uvoznici koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan
  sa zahtjevima navedenim u članku 3.
  moraju odmah poduzeti korektivne mjere kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  te,
  ako je potrebno, povući
  ili opozvati proizvod
  . Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik
  , uvoznici moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama. | 8.   Uvoznici koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan
  s ovom Direktivom
  moraju odmah poduzeti korektivne mjere kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  ili
  ako je potrebno, povući
  ga
  . Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , uvoznici moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Uvoznici koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan
  sa zahtjevima navedenim u članku 3.
  moraju odmah poduzeti korektivne mjere kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  te,
  ako je potrebno, povući
  ili opozvati proizvod
  . Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik
  , uvoznici moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama.

8.   Uvoznici koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan
  s ovom Direktivom
  moraju odmah poduzeti korektivne mjere kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  ili
  ako je potrebno, povući
  ga
  . Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , uvoznici moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 9.

Članak 7. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Uvoznici osim toga na obrazložen zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju na jeziku koji je tom tijelu razumljiv bez poteškoća pružiti tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Uvoznici moraju na zahtjev tog tijela surađivati na svim mjerama za
  uklanjanje rizika koje predstavlja proizvod koji
  su
  stavili
  na
  tržište
  . | 9.   Uvoznici osim toga na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju na jeziku koji je tom tijelu razumljiv bez poteškoća pružiti tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Uvoznici moraju na zahtjev tog tijela
  s njim
  surađivati na svim mjerama za
  osiguravanje sukladnosti proizvoda čiju
  su
  dostupnost omogućili
  na
  tržištu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Uvoznici osim toga na obrazložen zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju na jeziku koji je tom tijelu razumljiv bez poteškoća pružiti tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Uvoznici moraju na zahtjev tog tijela surađivati na svim mjerama za
  uklanjanje rizika koje predstavlja proizvod koji
  su
  stavili
  na
  tržište
  .

9.   Uvoznici osim toga na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju na jeziku koji je tom tijelu razumljiv bez poteškoća pružiti tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Uvoznici moraju na zahtjev tog tijela
  s njim
  surađivati na svim mjerama za
  osiguravanje sukladnosti proizvoda čiju
  su
  dostupnost omogućili
  na
  tržištu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3
  .

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Prije stavljanja proizvoda na tržište, distributeri provjeravaju posjeduje li proizvod oznaku CE, jesu li uz njega priloženi potrebni dokumenti i upute na jeziku koji je lako razumljiv potrošačima i drugim krajnjim korisnicima u državi članici u kojoj će se proizvod staviti na tržište te jesu li proizvođač i uvoznik ispunili sve zahtjeve utvrđene u članku 5. stavcima 5. i 6. i članku 7. stavku 4. | 2.   Prije stavljanja proizvoda na tržište, distributeri provjeravaju
  je li proizvod sukladan ovoj Direktivi i
  posjeduje li proizvod oznaku CE, jesu li uz njega priloženi potrebni dokumenti i upute na jeziku koji je lako razumljiv potrošačima i drugim krajnjim korisnicima u državi članici u kojoj će se proizvod staviti na tržište te jesu li proizvođač i uvoznik ispunili sve zahtjeve utvrđene u članku 5. stavcima 5. i 6. i članku 7. stavku 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Prije stavljanja proizvoda na tržište, distributeri provjeravaju posjeduje li proizvod oznaku CE, jesu li uz njega priloženi potrebni dokumenti i upute na jeziku koji je lako razumljiv potrošačima i drugim krajnjim korisnicima u državi članici u kojoj će se proizvod staviti na tržište te jesu li proizvođač i uvoznik ispunili sve zahtjeve utvrđene u članku 5. stavcima 5. i 6. i članku 7. stavku 4.

2.   Prije stavljanja proizvoda na tržište, distributeri provjeravaju
  je li proizvod sukladan ovoj Direktivi i
  posjeduje li proizvod oznaku CE, jesu li uz njega priloženi potrebni dokumenti i upute na jeziku koji je lako razumljiv potrošačima i drugim krajnjim korisnicima u državi članici u kojoj će se proizvod staviti na tržište te jesu li proizvođač i uvoznik ispunili sve zahtjeve utvrđene u članku 5. stavcima 5. i 6. i članku 7. stavku 4.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u članku 3., ne smije omogućiti dostupnost proizvoda na tržištu sve dok proizvod ne ispuni zahtjeve sukladnosti. Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik
  , distributer o tome mora obavijestiti proizvođača i nadležna tijela za nadzor tržišta. | 3.   Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u članku 3., ne smije omogućiti dostupnost proizvoda na tržištu sve dok proizvod ne ispuni zahtjeve sukladnosti. Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , distributer o tome mora obavijestiti proizvođača i nadležna tijela za nadzor tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u članku 3., ne smije omogućiti dostupnost proizvoda na tržištu sve dok proizvod ne ispuni zahtjeve sukladnosti. Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik
  , distributer o tome mora obavijestiti proizvođača i nadležna tijela za nadzor tržišta.

3.   Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u članku 3., ne smije omogućiti dostupnost proizvoda na tržištu sve dok proizvod ne ispuni zahtjeve sukladnosti. Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , distributer o tome mora obavijestiti proizvođača i nadležna tijela za nadzor tržišta.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 5.

Članak 8. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Distributeri koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan sa zahtjevima ove Direktive moraju osigurati provedbu korektivnih mjera kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  i
  ako je potrebno, povući
  ili opozvati proizvod
  . Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik
  , distributeri moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama. | 5.   Distributeri koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan sa zahtjevima ove Direktive moraju osigurati provedbu korektivnih mjera kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  ili,
  ako je potrebno, povući
  ga
  . Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , distributeri moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Distributeri koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan sa zahtjevima ove Direktive moraju osigurati provedbu korektivnih mjera kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  i
  ako je potrebno, povući
  ili opozvati proizvod
  . Osim toga, ako proizvod
  predstavlja rizik
  , distributeri moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama.

5.   Distributeri koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije sukladan sa zahtjevima ove Direktive moraju osigurati provedbu korektivnih mjera kojima će proizvod ispuniti zahtjeve sukladnosti
  ili,
  ako je potrebno, povući
  ga
  . Osim toga, ako proizvod
  nije sukladan s ovom Direktivom
  , distributeri moraju odmah o tome obavijestiti nadležna nacionalna tijela u državama članicama u kojima je proizvod dostupan, posebno pružajući detalje o nesukladnosti i svim poduzetim korektivnim mjerama.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 6.

Članak 8. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Distributeri osim toga na
  obrazložen
  zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju pružiti tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Distributeri moraju na zahtjev tog tijela s njim surađivati na svim mjerama za
  uklanjanje rizika koje predstavlja proizvod
  čiju su dostupnost omogućili na tržištu. | 6.   Distributeri osim toga na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju pružiti tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Distributeri moraju na zahtjev tog tijela s njim surađivati na svim mjerama za
  osiguravanje sukladnosti proizvoda
  čiju su dostupnost omogućili na tržištu
  sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Distributeri osim toga na
  obrazložen
  zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju pružiti tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Distributeri moraju na zahtjev tog tijela s njim surađivati na svim mjerama za
  uklanjanje rizika koje predstavlja proizvod
  čiju su dostupnost omogućili na tržištu.

6.   Distributeri osim toga na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju pružiti tom tijelu sve informacije i dokumentaciju potrebne za utvrđivanje sukladnosti proizvoda. Distributeri moraju na zahtjev tog tijela s njim surađivati na svim mjerama za
  osiguravanje sukladnosti proizvoda
  čiju su dostupnost omogućili na tržištu
  sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3
  .

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Gospodarski subjekti moraju čuvati informacije navedene u stavku 1. u razdoblju
  od 10
  godina nakon što im je isporučen proizvod
  i 10 godina
  nakon što su drugom subjektu isporučili proizvod. | 2.   Gospodarski subjekti moraju čuvati informacije navedene u stavku 1. u 
  određenom
  razdoblju
  , i to najmanje pet
  godina, nakon što im je isporučen proizvod
  ili
  nakon što su drugom subjektu isporučili proizvod. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Gospodarski subjekti moraju čuvati informacije navedene u stavku 1. u razdoblju
  od 10
  godina nakon što im je isporučen proizvod
  i 10 godina
  nakon što su drugom subjektu isporučili proizvod.

2.   Gospodarski subjekti moraju čuvati informacije navedene u stavku 1. u 
  određenom
  razdoblju
  , i to najmanje pet
  godina, nakon što im je isporučen proizvod
  ili
  nakon što su drugom subjektu isporučili proizvod.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23.a kojima se dopunjuje ova Direktiva radi utvrđivanja razdoblja iz stavka 2. ovog članka. To razdoblje mora biti razmjerno životnom ciklusu proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23.a kojima se dopunjuje ova Direktiva radi utvrđivanja razdoblja iz stavka 2. ovog članka. To razdoblje mora biti razmjerno životnom ciklusu proizvoda.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Pružatelji usluga moraju pripremiti potrebne informacije u skladu s Prilogom III. kojima se objašnjava način na koji se uslugama ispunjavaju zahtjevi za pristupačnost navedeni u članku 3. Informacije moraju
  u pisanom i usmenom obliku
  biti dostupne javnosti na način koji je pristupačan osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe
  s invaliditetom. Pružatelji usluga moraju čuvati informacije tijekom cijelog razdoblja u kojem se pruža usluga. | 2.   Pružatelji usluga moraju pripremiti potrebne informacije u skladu s Prilogom III. kojima se objašnjava način na koji se
  njihovim
  uslugama ispunjavaju zahtjevi za pristupačnost navedeni u članku 3. Informacije moraju biti dostupne javnosti na način koji je pristupačan osobama s invaliditetom. Pružatelji usluga moraju čuvati informacije tijekom cijelog razdoblja u kojem se pruža usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Pružatelji usluga moraju pripremiti potrebne informacije u skladu s Prilogom III. kojima se objašnjava način na koji se uslugama ispunjavaju zahtjevi za pristupačnost navedeni u članku 3. Informacije moraju
  u pisanom i usmenom obliku
  biti dostupne javnosti na način koji je pristupačan osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe
  s invaliditetom. Pružatelji usluga moraju čuvati informacije tijekom cijelog razdoblja u kojem se pruža usluga.

2.   Pružatelji usluga moraju pripremiti potrebne informacije u skladu s Prilogom III. kojima se objašnjava način na koji se
  njihovim
  uslugama ispunjavaju zahtjevi za pristupačnost navedeni u članku 3. Informacije moraju biti dostupne javnosti na način koji je pristupačan osobama s invaliditetom. Pružatelji usluga moraju čuvati informacije tijekom cijelog razdoblja u kojem se pruža usluga.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 4.

Članak 11. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Pružatelji usluga osim toga na
  obrazložen
  zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju pružiti tom tijelu sve informacije potrebne za utvrđivanje sukladnosti usluge sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3. Pružatelji usluga na zahtjev tih tijela moraju s njima surađivati na svim mjerama za osiguravanje sukladnosti usluga s tim zahtjevima. | 4.   Pružatelji usluga osim toga na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju pružiti tom tijelu sve informacije potrebne za utvrđivanje sukladnosti usluge sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3. Pružatelji usluga na zahtjev tih tijela moraju s njima surađivati na svim mjerama za osiguravanje sukladnosti usluga s tim zahtjevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Pružatelji usluga osim toga na
  obrazložen
  zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju pružiti tom tijelu sve informacije potrebne za utvrđivanje sukladnosti usluge sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3. Pružatelji usluga na zahtjev tih tijela moraju s njima surađivati na svim mjerama za osiguravanje sukladnosti usluga s tim zahtjevima.

4.   Pružatelji usluga osim toga na zahtjev nadležnog nacionalnog tijela moraju pružiti tom tijelu sve informacije potrebne za utvrđivanje sukladnosti usluge sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3. Pružatelji usluga na zahtjev tih tijela moraju s njima surađivati na svim mjerama za osiguravanje sukladnosti usluga s tim zahtjevima.

Amandman 339

Amandman 339

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 3. – točka b

Članak 12. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | procijenjene troškove i koristi za gospodarske subjekte u odnosu na procijenjene koristi za osobe s invaliditetom, uzimajući u obzir učestalost i trajanje uporabe pojedinačnog proizvoda ili usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

procijenjene troškove i koristi za gospodarske subjekte u odnosu na procijenjene koristi za osobe s invaliditetom, uzimajući u obzir učestalost i trajanje uporabe pojedinačnog proizvoda ili usluge.

| (b) | procijenjene
  dodatne
  troškove i koristi za gospodarske subjekte u odnosu na procijenjene koristi za
  osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom, uzimajući u obzir učestalost i trajanje uporabe pojedinačnog proizvoda ili usluge. |
| --- | --- |

(b)

procijenjene
  dodatne
  troškove i koristi za gospodarske subjekte u odnosu na procijenjene koristi za
  osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom, uzimajući u obzir učestalost i trajanje uporabe pojedinačnog proizvoda ili usluge.

dodatne

osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 4.

Članak 12. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Opterećenje se neće smatrati nerazmjernim ako se subjekt na ime tog opterećenja financira iz izvora koji nisu njegovi vlastiti, neovisno jesu li javni ili privatni izvori. | 4.   Opterećenje se neće smatrati nerazmjernim ako se subjekt na ime tog opterećenja financira iz izvora koji nisu njegovi vlastiti,
  a stavljeni su na raspolaganje u svrhu poboljšanja pristupačnosti,
  neovisno
  o tome
  jesu li javni ili privatni izvori. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Opterećenje se neće smatrati nerazmjernim ako se subjekt na ime tog opterećenja financira iz izvora koji nisu njegovi vlastiti, neovisno jesu li javni ili privatni izvori.

4.   Opterećenje se neće smatrati nerazmjernim ako se subjekt na ime tog opterećenja financira iz izvora koji nisu njegovi vlastiti,
  a stavljeni su na raspolaganje u svrhu poboljšanja pristupačnosti,
  neovisno
  o tome
  jesu li javni ili privatni izvori.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 5.

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Gospodarski subjekti ocjenjuju uzrokuju li se usklađivanjem sa zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga temeljne promjene ili nerazmjerno opterećenje. | 5.   Gospodarski subjekti
  inicijalno
  ocjenjuju uzrokuju li se usklađivanjem sa zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga temeljne promjene ili nerazmjerno opterećenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Gospodarski subjekti ocjenjuju uzrokuju li se usklađivanjem sa zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga temeljne promjene ili nerazmjerno opterećenje.

5.   Gospodarski subjekti
  inicijalno
  ocjenjuju uzrokuju li se usklađivanjem sa zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga temeljne promjene ili nerazmjerno opterećenje.

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 5.a (novi)

Članak 12. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi dopunjavanja stavka 3. ovog članka dodatnim navođenjem kriterija koji se moraju uzeti u obzir za sve proizvode i usluge obuhvaćene ovom Direktivom kada se ocjenjuje može li se opterećenje smatrati neproporcionalnim bez izmjene tih kriterija.




  Prilikom dodatnog navođenja kriterija Komisija ne vodi računa samo o mogućim koristima za osobe s invaliditetom već i za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.




  Komisija donosi prvi takav delegirani akt koji se odnosi na sve proizvode i usluge obuhvaćene područjem primjene ove Direktive do ... [jedna godina od dana stupanja na snagu ove Direktive]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi dopunjavanja stavka 3. ovog članka dodatnim navođenjem kriterija koji se moraju uzeti u obzir za sve proizvode i usluge obuhvaćene ovom Direktivom kada se ocjenjuje može li se opterećenje smatrati neproporcionalnim bez izmjene tih kriterija.

Prilikom dodatnog navođenja kriterija Komisija ne vodi računa samo o mogućim koristima za osobe s invaliditetom već i za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.

Komisija donosi prvi takav delegirani akt koji se odnosi na sve proizvode i usluge obuhvaćene područjem primjene ove Direktive do ... [jedna godina od dana stupanja na snagu ove Direktive].

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 6.

Članak 12. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ako gospodarski subjekti za pojedinačni proizvod ili uslugu primijene iznimku predviđenu u stavcima od 1. do 5., o tome moraju izvijestiti nadležno tijelo za nadzor tržišta u državi članici na čije je tržište proizvod ili usluga stavljen ili stavljen na raspolaganje.
  Izvješće mora sadržavati ocjenu navedenu u stavku 3
  . Mikropoduzeća su izuzeta od obveze izvješćivanja no dužna su na zahtjev nadležnog tijela za nadzor tržišta podnijeti relevantnu dokumentaciju tom tijelu. | 6.   Ako gospodarski subjekti za pojedinačni proizvod ili uslugu primijene iznimku predviđenu u stavcima od 1. do 5., o tome moraju izvijestiti nadležno tijelo za nadzor tržišta u državi članici na čije je tržište proizvod ili usluga stavljen ili stavljen na raspolaganje.
  Ocjena navedena u stavku 3. podnosi se tijelu za nadzor tržišta na njegov zahtjev
  .Izvješće mora sadržavati ocjenu navedenu u stavku 3. Mikropoduzeća su izuzeta od obveze izvješćivanja no dužna su na zahtjev nadležnog tijela za nadzor tržišta podnijeti relevantnu dokumentaciju tom tijelu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ako gospodarski subjekti za pojedinačni proizvod ili uslugu primijene iznimku predviđenu u stavcima od 1. do 5., o tome moraju izvijestiti nadležno tijelo za nadzor tržišta u državi članici na čije je tržište proizvod ili usluga stavljen ili stavljen na raspolaganje.
  Izvješće mora sadržavati ocjenu navedenu u stavku 3
  . Mikropoduzeća su izuzeta od obveze izvješćivanja no dužna su na zahtjev nadležnog tijela za nadzor tržišta podnijeti relevantnu dokumentaciju tom tijelu.

6.   Ako gospodarski subjekti za pojedinačni proizvod ili uslugu primijene iznimku predviđenu u stavcima od 1. do 5., o tome moraju izvijestiti nadležno tijelo za nadzor tržišta u državi članici na čije je tržište proizvod ili usluga stavljen ili stavljen na raspolaganje.
  Ocjena navedena u stavku 3. podnosi se tijelu za nadzor tržišta na njegov zahtjev
  .Izvješće mora sadržavati ocjenu navedenu u stavku 3. Mikropoduzeća su izuzeta od obveze izvješćivanja no dužna su na zahtjev nadležnog tijela za nadzor tržišta podnijeti relevantnu dokumentaciju tom tijelu.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 6.a (novi)

Članak 12. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuje obrazac izvješća u svrhu poštovanja odredbi stavka 6. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 24. stavka 1.a. Komisija prvi takav provedbeni akt donosi do... [dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuje obrazac izvješća u svrhu poštovanja odredbi stavka 6. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 24. stavka 1.a. Komisija prvi takav provedbeni akt donosi do... [dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 6.b (novi)

Članak 12. – stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Strukturirani dijalog uspostavlja se među relevantnim dionicima, uključujući osobe s invaliditetom i organizacije koje ih zastupaju i tijela za nadzor tržišta kako bi se osigurala uspostava primjerenih načela za ocjenu izuzeća radi jamčenja njihove usklađenosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6b.
     
  Strukturirani dijalog uspostavlja se među relevantnim dionicima, uključujući osobe s invaliditetom i organizacije koje ih zastupaju i tijela za nadzor tržišta kako bi se osigurala uspostava primjerenih načela za ocjenu izuzeća radi jamčenja njihove usklađenosti.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 6.c (novi)

Članak 12. – stavak 6.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Potiče se države članice da mikropoduzećima osiguraju poticaje i daju smjernice radi lakše provedbe ove Direktive. Procedure i smjernice izrađuju se uz savjetovanje s relevantnim dionicima, uključujući osobe s invaliditetom i organizacije koje ih zastupaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6c.
     
  Potiče se države članice da mikropoduzećima osiguraju poticaje i daju smjernice radi lakše provedbe ove Direktive. Procedure i smjernice izrađuju se uz savjetovanje s relevantnim dionicima, uključujući osobe s invaliditetom i organizacije koje ih zastupaju.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Poglavlje IV. – naslov

Poglavlje IV. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Usklađene norme,
  zajedničke
  tehničke specifikacije i sukladnost proizvoda i usluga | Usklađene norme, tehničke specifikacije i sukladnost proizvoda i usluga |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Usklađene norme,
  zajedničke
  tehničke specifikacije i sukladnost proizvoda i usluga

zajedničke

Usklađene norme, tehničke specifikacije i sukladnost proizvoda i usluga

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Proizvodi i usluge
  sukladni s usklađenim normama
  ili
  njihovim dijelovima
  na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije pretpostavljaju se sukladnima sa zahtjevima za pristupačnost obuhvaćenima tim usklađenim normama ili njihovim dijelovima navedenima u članku 3. | 1.
     Proizvodi i usluge
  koji ispunjavaju zahtjeve usklađenih normi
  ili
  njihovih dijelova
  na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije pretpostavljaju se sukladnima sa zahtjevima za pristupačnost obuhvaćenima tim usklađenim normama ili njihovim dijelovima navedenima u članku 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Proizvodi i usluge
  sukladni s usklađenim normama
  ili
  njihovim dijelovima
  na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije pretpostavljaju se sukladnima sa zahtjevima za pristupačnost obuhvaćenima tim usklađenim normama ili njihovim dijelovima navedenima u članku 3.

sukladni s usklađenim normama

njihovim dijelovima

1.
     Proizvodi i usluge
  koji ispunjavaju zahtjeve usklađenih normi
  ili
  njihovih dijelova
  na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije pretpostavljaju se sukladnima sa zahtjevima za pristupačnost obuhvaćenima tim usklađenim normama ili njihovim dijelovima navedenima u članku 3.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1025/2012 od jedne ili više europskih organizacija za normizaciju traži da sastavi usklađene norme za svaki zahtjev za pristupačnost utvrđen u članku 3. Komisija taj zahtjev upućuje do ... [dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1025/2012 od jedne ili više europskih organizacija za normizaciju traži da sastavi usklađene norme za svaki zahtjev za pristupačnost utvrđen u članku 3. Komisija taj zahtjev upućuje do ... [dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1.b (novi)

Članak 13. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju tehničke specifikacije koje ispunjavaju zahtjeve za pristupačnost utvrđene u članku 3. Međutim, Komisija ih donosi samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: |
| | (a) | ako upućivanja na usklađene norme nisu objavljena u Službenom listu Europske unije u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju tehničke specifikacije koje ispunjavaju zahtjeve za pristupačnost utvrđene u članku 3. Međutim, Komisija ih donosi samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

(a)

ako upućivanja na usklađene norme nisu objavljena u Službenom listu Europske unije u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012;

ako upućivanja na usklađene norme nisu objavljena u Službenom listu Europske unije u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012;

| (b) | ako je Komisija usvojila zahtjev iz stavka 2. ovog članka; i |
| --- | --- |

(b)

(b)

ako je Komisija usvojila zahtjev iz stavka 2. ovog članka; i

ako je Komisija usvojila zahtjev iz stavka 2. ovog članka; i

| (c) | ako Komisija primijeti nepotrebna odgađanja u postupku standardizacije. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ako Komisija primijeti nepotrebna odgađanja u postupku standardizacije.

ako Komisija primijeti nepotrebna odgađanja u postupku standardizacije.

Komisija se prije donošenja provedbenih akata iz prvog podstavka savjetuje s relevantnim dionicima, uključujući organizacije koje zastupaju osobe s invaliditetom.

Komisija se prije donošenja provedbenih akata iz prvog podstavka savjetuje s relevantnim dionicima, uključujući organizacije koje zastupaju osobe s invaliditetom.

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. ove Direktive.

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. ove Direktive.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1.c (novi)

Članak 13. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Ako u Službenom listu Europske unije nisu objavljena upućivanja na usklađene norme iz stavka 1. ovog članka, smatra se da su proizvodi i usluge koji zadovoljavaju tehničke specifikacije iz stavka 1.b ovog članka ili njegovih dijelova sukladni sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3. koji su obuhvaćeni tim tehničkim specifikacijama ili njihovim dijelovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.c
     
  Ako u Službenom listu Europske unije nisu objavljena upućivanja na usklađene norme iz stavka 1. ovog članka, smatra se da su proizvodi i usluge koji zadovoljavaju tehničke specifikacije iz stavka 1.b ovog članka ili njegovih dijelova sukladni sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u članku 3. koji su obuhvaćeni tim tehničkim specifikacijama ili njihovim dijelovima.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14.

Članak 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 14.




  Zajedničke tehničke specifikacije





  1.
     
  Ako upućivanja na usklađene norme nisu objavljena u Službenom listu Europske unije u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 te su za usklađivanje tržišta potrebni dodatni detalji za zahtjeve za pristupačnost određenih proizvoda i usluga, Komisija može donijeti provedbene akte kojima se uspostavljaju zajedničke tehničke specifikacije (CTS) za zahtjeve za pristupačnost navedene u Prilogu I. ovoj Direktivi. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. ove Direktive. | Briše se. |
| 2.
     
  Proizvodi i usluge sukladni sa zajedničkim tehničkim specifikacijama navedenima u stavku 1. ili njegovim dijelovima smatraju se sukladnima sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3. koji je obuhvaćen zajedničkim tehničkim specifikacijama ili njihovim dijelom. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 14.

Zajedničke tehničke specifikacije

1.
     
  Ako upućivanja na usklađene norme nisu objavljena u Službenom listu Europske unije u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 te su za usklađivanje tržišta potrebni dodatni detalji za zahtjeve za pristupačnost određenih proizvoda i usluga, Komisija može donijeti provedbene akte kojima se uspostavljaju zajedničke tehničke specifikacije (CTS) za zahtjeve za pristupačnost navedene u Prilogu I. ovoj Direktivi. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2. ove Direktive.

Briše se.

Briše se.

2.
     
  Proizvodi i usluge sukladni sa zajedničkim tehničkim specifikacijama navedenima u stavku 1. ili njegovim dijelovima smatraju se sukladnima sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 3. koji je obuhvaćen zajedničkim tehničkim specifikacijama ili njihovim dijelom.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Struktura obrasca EU izjave o sukladnosti propisana je Prilogom III. Odluci br. 768/2008/EZ. Izjava mora sadržavati elemente definirane u Prilogu II. ovoj Direktivi i mora se stalno ažurirati. Zahtjevima u pogledu tehničke dokumentaciju izbjegava se uzrokovanje nerazmjernog opterećenja za
  mikropoduzeća te
  mala i srednja poduzeća. Obrazac se prevodi na jezik ili jezike koje zahtijeva država članica na čije se tržište proizvod stavlja ili stavlja na raspolaganje. | 2.   Struktura obrasca EU izjave o sukladnosti propisana je Prilogom III. Odluci br. 768/2008/EZ. Izjava mora sadržavati elemente definirane u Prilogu II. ovoj Direktivi i mora se stalno ažurirati. Zahtjevima u pogledu tehničke dokumentaciju izbjegava se uzrokovanje nerazmjernog opterećenja za mala i srednja poduzeća. Obrazac se prevodi na jezik ili jezike koje zahtijeva država članica na čije se tržište proizvod stavlja ili stavlja na raspolaganje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Struktura obrasca EU izjave o sukladnosti propisana je Prilogom III. Odluci br. 768/2008/EZ. Izjava mora sadržavati elemente definirane u Prilogu II. ovoj Direktivi i mora se stalno ažurirati. Zahtjevima u pogledu tehničke dokumentaciju izbjegava se uzrokovanje nerazmjernog opterećenja za
  mikropoduzeća te
  mala i srednja poduzeća. Obrazac se prevodi na jezik ili jezike koje zahtijeva država članica na čije se tržište proizvod stavlja ili stavlja na raspolaganje.

2.   Struktura obrasca EU izjave o sukladnosti propisana je Prilogom III. Odluci br. 768/2008/EZ. Izjava mora sadržavati elemente definirane u Prilogu II. ovoj Direktivi i mora se stalno ažurirati. Zahtjevima u pogledu tehničke dokumentaciju izbjegava se uzrokovanje nerazmjernog opterećenja za mala i srednja poduzeća. Obrazac se prevodi na jezik ili jezike koje zahtijeva država članica na čije se tržište proizvod stavlja ili stavlja na raspolaganje.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako se na proizvod primjenjuje više od jednog akta Unije kojim se zahtijeva EU izjava o sukladnosti, sastavlja se
  samo jedna
  EU izjava o sukladnosti u vezi sa svim takvim aktima Unije. U toj izjavi navode se predmetni akti uključujući upućivanja na njihove objave. | 3.   Ako se na proizvod primjenjuje više od jednog akta Unije kojim se zahtijeva EU izjava o sukladnosti, sastavlja se EU izjava o sukladnosti u vezi sa svim takvim aktima Unije. U toj izjavi navode se predmetni akti uključujući upućivanja na njihove objave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako se na proizvod primjenjuje više od jednog akta Unije kojim se zahtijeva EU izjava o sukladnosti, sastavlja se
  samo jedna
  EU izjava o sukladnosti u vezi sa svim takvim aktima Unije. U toj izjavi navode se predmetni akti uključujući upućivanja na njihove objave.

3.   Ako se na proizvod primjenjuje više od jednog akta Unije kojim se zahtijeva EU izjava o sukladnosti, sastavlja se EU izjava o sukladnosti u vezi sa svim takvim aktima Unije. U toj izjavi navode se predmetni akti uključujući upućivanja na njihove objave.

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 4.a (novi)

Članak 15. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Osim EU izjave o sukladnosti, proizvođač na pakiranje također stavlja obavijest kojom se potrošače na troškovno učinkovit, jednostavan i precizan način informira da proizvod ima značajke pristupačnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Osim EU izjave o sukladnosti, proizvođač na pakiranje također stavlja obavijest kojom se potrošače na troškovno učinkovit, jednostavan i precizan način informira da proizvod ima značajke pristupačnosti.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16.

Članak 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 16.




  Opća načela oznake CE proizvoda




  Oznake CE podliježu općim načelima navedenima u članku 30. Uredbe (EZ) br. 765/2008. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 16.

Opća načela oznake CE proizvoda

Oznake CE podliježu općim načelima navedenima u članku 30. Uredbe (EZ) br. 765/2008.

Briše se.

Briše se.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak - 17. (novi)

Članak - 17. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak - 17.




  National database




  Svaka država članica sastavlja javno dostupnu bazu podataka za registriranje nepristupačnih proizvoda. Potrošači imaju uvid u podatke o nepristupačnim proizvodima i mogu unositi podatke o njima. Države članice poduzimaju potrebne mjere za obavještavanje potrošača ili drugih dionika o mogućnosti podnošenja žalbi. Potrebno je predvidjeti interaktivni sustav nacionalnih baza podataka za koji bi, po mogućnosti, bila odgovorna Komisija ili relevantne interesne organizacije kako bi informacije o nepristupačnim proizvodima bile poznate u cijeloj Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak - 17.

National database

Svaka država članica sastavlja javno dostupnu bazu podataka za registriranje nepristupačnih proizvoda. Potrošači imaju uvid u podatke o nepristupačnim proizvodima i mogu unositi podatke o njima. Države članice poduzimaju potrebne mjere za obavještavanje potrošača ili drugih dionika o mogućnosti podnošenja žalbi. Potrebno je predvidjeti interaktivni sustav nacionalnih baza podataka za koji bi, po mogućnosti, bila odgovorna Komisija ili relevantne interesne organizacije kako bi informacije o nepristupačnim proizvodima bile poznate u cijeloj Uniji.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 18. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice moraju osigurati informiranost javnosti o postojanju, odgovornostima i identitetu tijela navedenih u prvom podstavku. Ta tijela na zahtjev moraju osigurati dostupnost informacija u pristupačnom obliku. | Države članice moraju osigurati informiranost javnosti o postojanju, odgovornostima i identitetu tijela navedenih u prvom podstavku. Ta tijela na zahtjev
  pripadnika zainteresirane javnosti
  moraju osigurati dostupnost informacija
  o svojem radu i odluka koje su donijela
  u pristupačnom obliku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice moraju osigurati informiranost javnosti o postojanju, odgovornostima i identitetu tijela navedenih u prvom podstavku. Ta tijela na zahtjev moraju osigurati dostupnost informacija u pristupačnom obliku.

Države članice moraju osigurati informiranost javnosti o postojanju, odgovornostima i identitetu tijela navedenih u prvom podstavku. Ta tijela na zahtjev
  pripadnika zainteresirane javnosti
  moraju osigurati dostupnost informacija
  o svojem radu i odluka koje su donijela
  u pristupačnom obliku.

pripadnika zainteresirane javnosti

o svojem radu i odluka koje su donijela

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako tijela za nadzor tržišta države članice poduzmu mjere sukladno članku 20. Uredbe (EZ) br. 765/2008 ili ako opravdano vjeruju da proizvod obuhvaćen ovom Direktivom
  predstavlja rizik u pogledu aspekata pristupačnosti uređenih
  ovom Direktivom, tijela za nadzor tržišta provode evaluaciju predmetnog proizvoda u pogledu svih zahtjeva utvrđenih ovom Direktivom. Relevantni gospodarski subjekti u potpunosti surađuju s tijelima za nadzor tržišta. | Ako tijela za nadzor tržišta države članice poduzmu mjere sukladno članku 20. Uredbe (EZ) br. 765/2008 ili ako opravdano vjeruju da proizvod obuhvaćen ovom Direktivom
  nije sukladan s
  ovom Direktivom, tijela za nadzor tržišta provode evaluaciju predmetnog proizvoda u pogledu svih
  relevantnih
  zahtjeva utvrđenih ovom Direktivom. Relevantni gospodarski subjekti u potpunosti surađuju s tijelima za nadzor tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako tijela za nadzor tržišta države članice poduzmu mjere sukladno članku 20. Uredbe (EZ) br. 765/2008 ili ako opravdano vjeruju da proizvod obuhvaćen ovom Direktivom
  predstavlja rizik u pogledu aspekata pristupačnosti uređenih
  ovom Direktivom, tijela za nadzor tržišta provode evaluaciju predmetnog proizvoda u pogledu svih zahtjeva utvrđenih ovom Direktivom. Relevantni gospodarski subjekti u potpunosti surađuju s tijelima za nadzor tržišta.

predstavlja rizik u pogledu aspekata pristupačnosti uređenih

Ako tijela za nadzor tržišta države članice poduzmu mjere sukladno članku 20. Uredbe (EZ) br. 765/2008 ili ako opravdano vjeruju da proizvod obuhvaćen ovom Direktivom
  nije sukladan s
  ovom Direktivom, tijela za nadzor tržišta provode evaluaciju predmetnog proizvoda u pogledu svih
  relevantnih
  zahtjeva utvrđenih ovom Direktivom. Relevantni gospodarski subjekti u potpunosti surađuju s tijelima za nadzor tržišta.

nije sukladan s

relevantnih

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 19. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako tijela za nadzor tržišta tijekom postupka evaluacije utvrde da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u ovoj Direktivi, od relevantnoga gospodarskog subjekta moraju bez odgode zatražiti da poduzme sve korektivne mjere kako bi se proizvod uskladio sa zahtjevima, povući proizvod s tržišta
  ili opozvati proizvod u razumnom roku
  ,
  razmjerno prirodi rizika i ovisno o njihovoj procjeni
  . | Ako tijela za nadzor tržišta tijekom postupka evaluacije utvrde da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u ovoj Direktivi, od relevantnoga gospodarskog subjekta moraju bez odgode zatražiti da poduzme sve korektivne mjere kako bi se
  dotični
  proizvod uskladio sa zahtjevima
  . Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme adekvatne korektivne mjere
  ,
  tijela za nadzor tržišta od gospodarskog subjekta zahtijevaju da povuče
  proizvod s tržišta u razumnom roku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako tijela za nadzor tržišta tijekom postupka evaluacije utvrde da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u ovoj Direktivi, od relevantnoga gospodarskog subjekta moraju bez odgode zatražiti da poduzme sve korektivne mjere kako bi se proizvod uskladio sa zahtjevima, povući proizvod s tržišta
  ili opozvati proizvod u razumnom roku
  ,
  razmjerno prirodi rizika i ovisno o njihovoj procjeni
  .

ili opozvati proizvod u razumnom roku

razmjerno prirodi rizika i ovisno o njihovoj procjeni

Ako tijela za nadzor tržišta tijekom postupka evaluacije utvrde da proizvod nije sukladan sa zahtjevima navedenima u ovoj Direktivi, od relevantnoga gospodarskog subjekta moraju bez odgode zatražiti da poduzme sve korektivne mjere kako bi se
  dotični
  proizvod uskladio sa zahtjevima
  . Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme adekvatne korektivne mjere
  ,
  tijela za nadzor tržišta od gospodarskog subjekta zahtijevaju da povuče
  proizvod s tržišta u razumnom roku.

dotični

. Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme adekvatne korektivne mjere

tijela za nadzor tržišta od gospodarskog subjekta zahtijevaju da povuče

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 4.

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme odgovarajuće korektivne mjere u roku navedenom u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor tržišta poduzimaju odgovarajuće privremene mjere zabrane ili ograničavanja slobodnog distribuiranja tog proizvoda na svojem nacionalnom tržištu, povlačenja proizvoda s tog tržišta
  ili njegova opoziva
  . Tijela za nadzor tržišta o tome moraju odmah obavijestiti Komisiju i druge države članice. | 4.   Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme odgovarajuće korektivne mjere u roku navedenom u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor tržišta poduzimaju odgovarajuće privremene mjere zabrane ili ograničavanja slobodnog distribuiranja tog proizvoda na svojem nacionalnom tržištu
  ili
  povlačenja proizvoda s tog tržišta. Tijela za nadzor tržišta o tome moraju odmah obavijestiti Komisiju i druge države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme odgovarajuće korektivne mjere u roku navedenom u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor tržišta poduzimaju odgovarajuće privremene mjere zabrane ili ograničavanja slobodnog distribuiranja tog proizvoda na svojem nacionalnom tržištu, povlačenja proizvoda s tog tržišta
  ili njegova opoziva
  . Tijela za nadzor tržišta o tome moraju odmah obavijestiti Komisiju i druge države članice.

4.   Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme odgovarajuće korektivne mjere u roku navedenom u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor tržišta poduzimaju odgovarajuće privremene mjere zabrane ili ograničavanja slobodnog distribuiranja tog proizvoda na svojem nacionalnom tržištu
  ili
  povlačenja proizvoda s tog tržišta. Tijela za nadzor tržišta o tome moraju odmah obavijestiti Komisiju i druge države članice.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 5. – uvodni dio

Članak 19. – stavak 5. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Informacije opisane u stavku 4. moraju sadržavati sve dostupne detalje, posebno podatke potrebne za identifikaciju nesukladnog proizvoda, podatke o njegovu podrijetlu, prirodu navodne nesukladnosti
  i mogućeg rizika
  , prirodu i trajanje poduzetih nacionalnih mjera i argumente koje je dostavio relevantni gospodarski subjekt. Tijela za nadzor tržišta posebno navode je li nesukladnost uzrokovana nekim od sljedećih čimbenika: | 5.   Informacije opisane u stavku 4. moraju sadržavati sve dostupne detalje, posebno podatke potrebne za identifikaciju nesukladnog proizvoda, podatke o njegovu podrijetlu, prirodu navodne nesukladnosti, prirodu i trajanje poduzetih nacionalnih mjera i argumente koje je dostavio relevantni gospodarski subjekt. Tijela za nadzor tržišta posebno navode je li nesukladnost uzrokovana nekim od sljedećih čimbenika: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Informacije opisane u stavku 4. moraju sadržavati sve dostupne detalje, posebno podatke potrebne za identifikaciju nesukladnog proizvoda, podatke o njegovu podrijetlu, prirodu navodne nesukladnosti
  i mogućeg rizika
  , prirodu i trajanje poduzetih nacionalnih mjera i argumente koje je dostavio relevantni gospodarski subjekt. Tijela za nadzor tržišta posebno navode je li nesukladnost uzrokovana nekim od sljedećih čimbenika:

5.   Informacije opisane u stavku 4. moraju sadržavati sve dostupne detalje, posebno podatke potrebne za identifikaciju nesukladnog proizvoda, podatke o njegovu podrijetlu, prirodu navodne nesukladnosti, prirodu i trajanje poduzetih nacionalnih mjera i argumente koje je dostavio relevantni gospodarski subjekt. Tijela za nadzor tržišta posebno navode je li nesukladnost uzrokovana nekim od sljedećih čimbenika:

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 5. – točka a

Članak 19. – stavak 5. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | time što proizvod ne ispunjava
  zahtjeve povezane sa zahtjevima navedenima
  u članku 3.
  ove Direktive
  ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

time što proizvod ne ispunjava
  zahtjeve povezane sa zahtjevima navedenima
  u članku 3.
  ove Direktive
  ili

zahtjeve povezane sa zahtjevima navedenima

ove Direktive

| (a) | time što proizvod ne ispunjava
  relevantne zahtjeve navedene
  u članku 3. ili |
| --- | --- |

(a)

time što proizvod ne ispunjava
  relevantne zahtjeve navedene
  u članku 3. ili

relevantne zahtjeve navedene

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 8.

Članak 19. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Države članice moraju osigurati provedbu
  odgovarajuće mjere
  ograničavanja u pogledu predmetnog proizvoda, poput povlačenja proizvoda s tržišta bez odgađanja. | 8.   Države članice moraju osigurati provedbu
  odgovarajućih i proporcionalnih mjera
  ograničavanja u pogledu predmetnog proizvoda, poput povlačenja proizvoda s tržišta bez odgađanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Države članice moraju osigurati provedbu
  odgovarajuće mjere
  ograničavanja u pogledu predmetnog proizvoda, poput povlačenja proizvoda s tržišta bez odgađanja.

8.   Države članice moraju osigurati provedbu
  odgovarajućih i proporcionalnih mjera
  ograničavanja u pogledu predmetnog proizvoda, poput povlačenja proizvoda s tržišta bez odgađanja.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 20. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 20. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je nakon završetka postupka opisanog u članku 19. stavcima 3. i 4. na mjeru koju je poduzela država članica podnesen prigovor ili Komisija
  smatra
  da nacionalna mjera nije sukladna zakonodavstvu Unije, Komisija bez odlaganja započinje savjetovanje s državama članicama i relevantnim gospodarskim subjektima i provodi evaluaciju nacionalne mjere. Komisija na temelju rezultata te evaluacije odlučuje o opravdanosti nacionalne mjere. | Ako je nakon završetka postupka opisanog u članku 19. stavcima 3. i 4. na mjeru koju je poduzela država članica podnesen prigovor ili Komisija
  ima zadovoljavajuć dokaz na temelju kojeg bi se dalo naslutiti
  da nacionalna mjera nije sukladna zakonodavstvu Unije, Komisija bez odlaganja započinje savjetovanje s državama članicama i relevantnim gospodarskim subjektima i provodi evaluaciju nacionalne mjere. Komisija na temelju rezultata te evaluacije odlučuje o opravdanosti nacionalne mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je nakon završetka postupka opisanog u članku 19. stavcima 3. i 4. na mjeru koju je poduzela država članica podnesen prigovor ili Komisija
  smatra
  da nacionalna mjera nije sukladna zakonodavstvu Unije, Komisija bez odlaganja započinje savjetovanje s državama članicama i relevantnim gospodarskim subjektima i provodi evaluaciju nacionalne mjere. Komisija na temelju rezultata te evaluacije odlučuje o opravdanosti nacionalne mjere.

smatra

Ako je nakon završetka postupka opisanog u članku 19. stavcima 3. i 4. na mjeru koju je poduzela država članica podnesen prigovor ili Komisija
  ima zadovoljavajuć dokaz na temelju kojeg bi se dalo naslutiti
  da nacionalna mjera nije sukladna zakonodavstvu Unije, Komisija bez odlaganja započinje savjetovanje s državama članicama i relevantnim gospodarskim subjektima i provodi evaluaciju nacionalne mjere. Komisija na temelju rezultata te evaluacije odlučuje o opravdanosti nacionalne mjere.

ima zadovoljavajuć dokaz na temelju kojeg bi se dalo naslutiti

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 20.a (novi)

Članak 20.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 20.a




  Radna skupina





  1.
     
  Komisija osniva radnu skupinu.




  Ta radna skupina sastoji se od predstavnika nacionalnih tijela za nadzor tržišta i relevantnih dionika, uključujući osobe s invaliditetom i organizacije koje ih zastupaju. |
| | 2.
     
  Radna skupina vrši sljedeće zadaće:










  (a) | olakšava razmjenu informacija i najboljih praksi među tijelima za nadzor tržišta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 20.a

Radna skupina

1.
     
  Komisija osniva radnu skupinu.

Ta radna skupina sastoji se od predstavnika nacionalnih tijela za nadzor tržišta i relevantnih dionika, uključujući osobe s invaliditetom i organizacije koje ih zastupaju.

2.
     
  Radna skupina vrši sljedeće zadaće:

(a)

olakšava razmjenu informacija i najboljih praksi među tijelima za nadzor tržišta;

| (b) | osigurava usklađenost u primjeni zahtjeva za pristupačnost utvrđenoj u članku 3.; |
| --- | --- |

(b)

osigurava usklađenost u primjeni zahtjeva za pristupačnost utvrđenoj u članku 3.;

| (c) | daje mišljenja o izuzećima od primjene zahtjeva za pristupačnost utvrđenih u članku 3. u slučajevima u kojima se to smatra potrebnim po zaprimanju zahtjeva Komisije. |
| --- | --- |

(c)

daje mišljenja o izuzećima od primjene zahtjeva za pristupačnost utvrđenih u članku 3. u slučajevima u kojima se to smatra potrebnim po zaprimanju zahtjeva Komisije.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – točka c

Članak 21. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | zahtjeve za pristupačnost povezane s društvenim i kvalitativnim kriterijima koje utvrđuju nadležna tijela u postupcima natječaja za usluge javnog željezničkog i cestovnog putničkog prijevoza u okviru Uredbe (EZ) br. 1370/2007; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

(c)

zahtjeve za pristupačnost povezane s društvenim i kvalitativnim kriterijima koje utvrđuju nadležna tijela u postupcima natječaja za usluge javnog željezničkog i cestovnog putničkog prijevoza u okviru Uredbe (EZ) br. 1370/2007;

zahtjeve za pristupačnost povezane s društvenim i kvalitativnim kriterijima koje utvrđuju nadležna tijela u postupcima natječaja za usluge javnog željezničkog i cestovnog putničkog prijevoza u okviru Uredbe (EZ) br. 1370/2007;

Briše se.

Briše se.

Amandmani 247 i 281

Amandmani 247 i 281

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 21. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | gdje je to primjenjivo, svo relevantno zakonodavstvo Unije ili odredbe u zakonodavstvu Unije koje se odnose na pristupačnost za osobe s invaliditetom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

gdje je to primjenjivo, svo relevantno zakonodavstvo Unije ili odredbe u zakonodavstvu Unije koje se odnose na pristupačnost za osobe s invaliditetom;

gdje je to primjenjivo, svo relevantno zakonodavstvo Unije ili odredbe u zakonodavstvu Unije koje se odnose na pristupačnost za osobe s invaliditetom;

Amandman 282

Amandman 282

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – točka db (nova)

Članak 21. – stavak 1. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | Unijino sufinanciranje projekata pristupačnog prijevoza bez prepreka i pristupačne telekomunikacijske infrastrukture bez prepreka u okviru Instrumenta za povezivanje Europe, strukturnih fondova ili EFSU-a, pri čemu se prioritet daje projektima kojima se podržavaju elementi pristupačnosti ili koji sadrže takve elemente. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

Unijino sufinanciranje projekata pristupačnog prijevoza bez prepreka i pristupačne telekomunikacijske infrastrukture bez prepreka u okviru Instrumenta za povezivanje Europe, strukturnih fondova ili EFSU-a, pri čemu se prioritet daje projektima kojima se podržavaju elementi pristupačnosti ili koji sadrže takve elemente.

Unijino sufinanciranje projekata pristupačnog prijevoza bez prepreka i pristupačne telekomunikacijske infrastrukture bez prepreka u okviru Instrumenta za povezivanje Europe, strukturnih fondova ili EFSU-a, pri čemu se prioritet daje projektima kojima se podržavaju elementi pristupačnosti ili koji sadrže takve elemente.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1.

Članak 22. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zahtjevi za pristupačnost navedeni u članku 21. primjenjuju se u mjeri u kojoj u cilju ispunjavanja odredaba tog članka ne uzrokuju nerazmjerno opterećenje nadležnim tijelima. | 1.   Zahtjevi za pristupačnost navedeni u članku 21. primjenjuju se u mjeri u kojoj u cilju ispunjavanja odredaba tog članka ne uzrokuju nerazmjerno opterećenje nadležnim tijelima
  niti subjektima s kojima su sklopila ugovore
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zahtjevi za pristupačnost navedeni u članku 21. primjenjuju se u mjeri u kojoj u cilju ispunjavanja odredaba tog članka ne uzrokuju nerazmjerno opterećenje nadležnim tijelima.

1.   Zahtjevi za pristupačnost navedeni u članku 21. primjenjuju se u mjeri u kojoj u cilju ispunjavanja odredaba tog članka ne uzrokuju nerazmjerno opterećenje nadležnim tijelima
  niti subjektima s kojima su sklopila ugovore
  .

Amandman 226 i 257

Amandman 226 i 257

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 2. – točka b

Članak 22. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | procijenjene troškove i koristi za nadležno tijelo u odnosu na procijenjene koristi za osobe s invaliditetom, uzimajući u obzir učestalost i trajanje uporabe pojedinačnog proizvoda ili usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

procijenjene troškove i koristi za nadležno tijelo u odnosu na procijenjene koristi za osobe s invaliditetom, uzimajući u obzir učestalost i trajanje uporabe pojedinačnog proizvoda ili usluge.

| (b) | procijenjene troškove i koristi za nadležno tijelo u odnosu na procijenjene koristi za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću i osobe
  s invaliditetom, uzimajući u obzir učestalost i trajanje uporabe pojedinačnog proizvoda ili usluge. |
| --- | --- |

(b)

procijenjene troškove i koristi za nadležno tijelo u odnosu na procijenjene koristi za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću i osobe
  s invaliditetom, uzimajući u obzir učestalost i trajanje uporabe pojedinačnog proizvoda ili usluge.

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću i osobe

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 3.

Članak 22. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Predmetna nadležna tijela provode
  ocjenjivanje
  uzrokuje li se usklađivanjem sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 21. nerazmjerno opterećenje. | 3.   Predmetna nadležna tijela provode
  inicijalno ocjenjivanje toga
  uzrokuje li se usklađivanjem sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 21. nerazmjerno opterećenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Predmetna nadležna tijela provode
  ocjenjivanje
  uzrokuje li se usklađivanjem sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 21. nerazmjerno opterećenje.

3.   Predmetna nadležna tijela provode
  inicijalno ocjenjivanje toga
  uzrokuje li se usklađivanjem sa zahtjevima za pristupačnost navedenima u članku 21. nerazmjerno opterećenje.

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 3.a (novi)

Članak 22. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi dopunjavanja stavka 2. ovog članka dodatnim navođenjem kriterija koji se moraju uzeti u obzir za sve proizvode i usluge obuhvaćene ovom Direktivom pri ocjenjivanju toga može li se opterećenje smatrati neproporcionalnim bez izmjene tih kriterija.




  Prilikom dodatnog navođenja kriterija Komisija ne vodi računa samo o mogućim koristima za osobe s invaliditetom već i za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.




  Komisija donosi prvi takav delegirani akt koji se odnosi na sve proizvode i usluge obuhvaćene područjem primjene ove Direktive do ... [jedna godina od dana stupanja na snagu ove Direktive]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi dopunjavanja stavka 2. ovog članka dodatnim navođenjem kriterija koji se moraju uzeti u obzir za sve proizvode i usluge obuhvaćene ovom Direktivom pri ocjenjivanju toga može li se opterećenje smatrati neproporcionalnim bez izmjene tih kriterija.

Prilikom dodatnog navođenja kriterija Komisija ne vodi računa samo o mogućim koristima za osobe s invaliditetom već i za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.

Komisija donosi prvi takav delegirani akt koji se odnosi na sve proizvode i usluge obuhvaćene područjem primjene ove Direktive do ... [jedna godina od dana stupanja na snagu ove Direktive].

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 4.

Članak 22. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako je nadležno tijelo na pojedinačni proizvod ili uslugu primijenilo iznimku predviđenu u stavcima 1., 2. i 3., o tome mora izvijestiti Komisiju.
  Izvješće mora sadržavati ocjenu navedenu
  u stavku 2. | 4.   Ako je nadležno tijelo na pojedinačni proizvod ili uslugu primijenilo iznimku predviđenu u stavcima 1., 2. i 3., o tome mora izvijestiti Komisiju.
  Ocjena navedena
  u stavku 2.
  podnosi se Komisiji na njezin zahtjev
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako je nadležno tijelo na pojedinačni proizvod ili uslugu primijenilo iznimku predviđenu u stavcima 1., 2. i 3., o tome mora izvijestiti Komisiju.
  Izvješće mora sadržavati ocjenu navedenu
  u stavku 2.

4.   Ako je nadležno tijelo na pojedinačni proizvod ili uslugu primijenilo iznimku predviđenu u stavcima 1., 2. i 3., o tome mora izvijestiti Komisiju.
  Ocjena navedena
  u stavku 2.
  podnosi se Komisiji na njezin zahtjev
  .

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 4.a (novi)

Članak 22. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Ako Komisija s razlogom posumnja u odluku dotičnog nadležnog tijela, može od radne skupine iz članka 20.a zatražiti da provjeri ocjenu iz stavka 2. ovog članka i o tome izradi mišljenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Ako Komisija s razlogom posumnja u odluku dotičnog nadležnog tijela, može od radne skupine iz članka 20.a zatražiti da provjeri ocjenu iz stavka 2. ovog članka i o tome izradi mišljenje.

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 4.b (novi)

Članak 22. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuje obrazac izvješća u svrhu ispunjavanja odredbi stavka 4. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 24. stavka 1.a. Komisija prvi takav provedbeni akt donosi do ... [dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4b.
     
  Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuje obrazac izvješća u svrhu ispunjavanja odredbi stavka 4. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 24. stavka 1.a. Komisija prvi takav provedbeni akt donosi do ... [dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Poglavlje VII. – naslov

Poglavlje VII. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| PROVEDBENE OVLASTI I ZAVRŠNE ODREDBE | DELEGIRANI AKTI,
  PROVEDBENE OVLASTI I ZAVRŠNE ODREDBE |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PROVEDBENE OVLASTI I ZAVRŠNE ODREDBE

DELEGIRANI AKTI,
  PROVEDBENE OVLASTI I ZAVRŠNE ODREDBE

DELEGIRANI AKTI,

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23.a (novi)

Članak 23.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | „Članak 23.a




  Izvršavanje delegiranja ovlasti





  1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. |
| | 2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10. stavka 2.a, članka 12. stavka 5.a i članka 22. stavka 3.a dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Direktive]. |
| | 3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. stavka 2.a, članka 12. stavka 5.a i članka 22. stavka 3.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
| | 4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. |
| | 5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. |
| | 6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 10. stavka 2.a, članka 12. stavka 5.a i stavka 22. stavka 3.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Članak 23.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10. stavka 2.a, članka 12. stavka 5.a i članka 22. stavka 3.a dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Direktive].

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. stavka 2.a, članka 12. stavka 5.a i članka 22. stavka 3.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 10. stavka 2.a, članka 12. stavka 5.a i stavka 22. stavka 3.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 1.a (novi)

Članak 24. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 25. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Pravnim sredstvima navedenima u stavku 1. moraju se obuhvatiti: | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Pravnim sredstvima navedenima u stavku 1. moraju se obuhvatiti:

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 2. – točka a

Članak 25. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | odredbe kojima
  se
  potrošaču
  nacionalnim zakonodavstvom
  omogućuje da se
  obrati sudovima ili nadležnim upravnim tijelima kako bi se osiguralo provođenje nacionalnih odredaba kojima se prenosi ova Direktiva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

odredbe kojima
  se
  potrošaču
  nacionalnim zakonodavstvom
  omogućuje da se
  obrati sudovima ili nadležnim upravnim tijelima kako bi se osiguralo provođenje nacionalnih odredaba kojima se prenosi ova Direktiva;

odredbe kojima

potrošaču

omogućuje da se

| (a) | mogućnost da
  se
  potrošač izravno pogođen nesukladnošću proizvoda ili usluge u skladu s
  nacionalnim zakonodavstvom obrati sudovima ili nadležnim upravnim tijelima kako bi se osiguralo provođenje nacionalnih odredaba kojima se prenosi ova Direktiva; |
| --- | --- |

(a)

mogućnost da
  se
  potrošač izravno pogođen nesukladnošću proizvoda ili usluge u skladu s
  nacionalnim zakonodavstvom obrati sudovima ili nadležnim upravnim tijelima kako bi se osiguralo provođenje nacionalnih odredaba kojima se prenosi ova Direktiva;

mogućnost da

potrošač izravno pogođen nesukladnošću proizvoda ili usluge u skladu s

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 2. – točka b

Članak 25. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | odredbe kojima
  se
  javnim tijelima
  ili
  privatnim udruženjima
  ,
  organizacijama
  ili
  drugim pravnim subjektima
  koji imaju legitiman interes
  omogućuje da se
  u 
  potrošačevo
  ime obrate sudovima ili nadležnim upravnim tijelima kako bi se osiguralo provođenje nacionalnih odredaba kojima se prenosi ova Direktiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

odredbe kojima
  se
  javnim tijelima
  ili
  privatnim udruženjima
  ,
  organizacijama
  ili
  drugim pravnim subjektima
  koji imaju legitiman interes
  omogućuje da se
  u 
  potrošačevo
  ime obrate sudovima ili nadležnim upravnim tijelima kako bi se osiguralo provođenje nacionalnih odredaba kojima se prenosi ova Direktiva.

odredbe kojima

javnim tijelima

privatnim udruženjima

organizacijama

drugim pravnim subjektima

omogućuje da se

potrošačevo

| (b) | mogućnost da
  se
  javna tijela
  ili
  privatna udruženja
  ,
  organizacije
  ili
  drugi pravni subjekti
  koji imaju legitiman interes
  da osiguraju poštovanje odredbi ove Direktive
  u 
  skladu s nacionalnim zakonodavstvom u
  ime
  potrošača
  obrate sudovima ili nadležnim upravnim tijelima kako bi se osiguralo provođenje nacionalnih odredaba kojima se prenosi ova Direktiva.
  taj legitiman interes mogao bi biti predstavljanje potrošača koji su izravno pogođeni nesukladnošću proizvoda ili usluge; |
| --- | --- |

(b)

mogućnost da
  se
  javna tijela
  ili
  privatna udruženja
  ,
  organizacije
  ili
  drugi pravni subjekti
  koji imaju legitiman interes
  da osiguraju poštovanje odredbi ove Direktive
  u 
  skladu s nacionalnim zakonodavstvom u
  ime
  potrošača
  obrate sudovima ili nadležnim upravnim tijelima kako bi se osiguralo provođenje nacionalnih odredaba kojima se prenosi ova Direktiva.
  taj legitiman interes mogao bi biti predstavljanje potrošača koji su izravno pogođeni nesukladnošću proizvoda ili usluge;

mogućnost da

javna tijela

privatna udruženja

organizacije

drugi pravni subjekti

da osiguraju poštovanje odredbi ove Direktive

skladu s nacionalnim zakonodavstvom u

potrošača

taj legitiman interes mogao bi biti predstavljanje potrošača koji su izravno pogođeni nesukladnošću proizvoda ili usluge;

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 25. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | mogućnost da se potrošač koji je izravno pogođen nesukladnošću proizvoda ili usluge posluži mehanizmom za podnošenje pritužbi; taj mehanizam moglo bi provoditi postojeće tijelo kao što je nacionalni ombudsman. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

mogućnost da se potrošač koji je izravno pogođen nesukladnošću proizvoda ili usluge posluži mehanizmom za podnošenje pritužbi; taj mehanizam moglo bi provoditi postojeće tijelo kao što je nacionalni ombudsman.

mogućnost da se potrošač koji je izravno pogođen nesukladnošću proizvoda ili usluge posluži mehanizmom za podnošenje pritužbi; taj mehanizam moglo bi provoditi postojeće tijelo kao što je nacionalni ombudsman.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 2.a (novi)

Članak 25. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Prije pokretanja postupka pred sudovima ili nadležnim upravnim tijelima, države članice osiguravaju postojanje alternativnih mehanizama rješavanja sporova iz stavka 1. točaka (a) i (b) kako bi se ispravile eventualne nesukladnosti s ovom Direktivom prijavljene putem mehanizma za podnošenje pritužbu iz stavka 2. točke (ba). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Prije pokretanja postupka pred sudovima ili nadležnim upravnim tijelima, države članice osiguravaju postojanje alternativnih mehanizama rješavanja sporova iz stavka 1. točaka (a) i (b) kako bi se ispravile eventualne nesukladnosti s ovom Direktivom prijavljene putem mehanizma za podnošenje pritužbu iz stavka 2. točke (ba).

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 2.b (novi)

Članak 25. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Ovaj članak ne primjenjuje se na ugovore na koje se primjenjuju direktive 2014/24/EU ili 2014/25/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b
     
  Ovaj članak ne primjenjuje se na ugovore na koje se primjenjuju direktive 2014/24/EU ili 2014/25/EU.

Amandman 288

Amandman 288

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 2.

Članak 26. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne težini prekršaja i odvraćajuće. | 2.   Sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne težini prekršaja i odvraćajuće
  , ali ne smiju gospodarskim subjektima služiti kao alternativa ispunjavanju obveze pružanja pristupačnih proizvoda i usluga
  .
  Ako gospodarski subjekti ne poštuju sankcije, slijede učinkovite korektivne mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne težini prekršaja i odvraćajuće.

2.   Sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne težini prekršaja i odvraćajuće
  , ali ne smiju gospodarskim subjektima služiti kao alternativa ispunjavanju obveze pružanja pristupačnih proizvoda i usluga
  .
  Ako gospodarski subjekti ne poštuju sankcije, slijede učinkovite korektivne mjere.

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 4.

Članak 26. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Pri utvrđivanju sankcija u obzir se mora uzeti
  ozbiljnost
  nesukladnosti, uključujući broj jedinica predmetnog nesukladnog proizvoda ili usluge te broj osoba na koje utječe nesukladnost. | 4.   Pri utvrđivanju sankcija u obzir se mora uzeti
  razmjer
  nesukladnosti, uključujući
  njezinu ozbiljnost, i
  broj jedinica predmetnog nesukladnog proizvoda ili usluge te broj osoba na koje utječe nesukladnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Pri utvrđivanju sankcija u obzir se mora uzeti
  ozbiljnost
  nesukladnosti, uključujući broj jedinica predmetnog nesukladnog proizvoda ili usluge te broj osoba na koje utječe nesukladnost.

4.   Pri utvrđivanju sankcija u obzir se mora uzeti
  razmjer
  nesukladnosti, uključujući
  njezinu ozbiljnost, i
  broj jedinica predmetnog nesukladnog proizvoda ili usluge te broj osoba na koje utječe nesukladnost.

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 2.

Članak 27. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice te odredbe primjenjuju od
  [... unijeti datum – šest
  godina nakon stupanja na snagu ove Direktive]. | 2.   Države članice te odredbe primjenjuju od
  [pet
  godina nakon stupanja na snagu ove Direktive]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice te odredbe primjenjuju od
  [... unijeti datum – šest
  godina nakon stupanja na snagu ove Direktive].

2.   Države članice te odredbe primjenjuju od
  [pet
  godina nakon stupanja na snagu ove Direktive].

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 2.a (novi)

Članak 27. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ne dovodeći u pitanje stavak 2.b ovog članka, države članice određuju prijelazno razdoblje od pet godina nakon ... [šest godina nakon stupanja na snagu ove Direktive], tijekom kojeg pružatelji usluga mogu nastaviti pružati svoje usluge koristeći se proizvodima koje su zakonito koristili da pružaju slične usluge prije tog datuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Ne dovodeći u pitanje stavak 2.b ovog članka, države članice određuju prijelazno razdoblje od pet godina nakon ... [šest godina nakon stupanja na snagu ove Direktive], tijekom kojeg pružatelji usluga mogu nastaviti pružati svoje usluge koristeći se proizvodima koje su zakonito koristili da pružaju slične usluge prije tog datuma.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 2.b (novi)

Članak 27. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Države članice osiguravaju da se samoposlužni terminali kojima su se pružatelji usluga zakonito koristili u pružanju usluga prije ... [šest godina nakon stupanja na snagu ove Direktive] mogu nastaviti koristiti u pružanju sličnih usluga do kraja njihova gospodarski korisnog radnog vijeka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b
     
  Države članice osiguravaju da se samoposlužni terminali kojima su se pružatelji usluga zakonito koristili u pružanju usluga prije ... [šest godina nakon stupanja na snagu ove Direktive] mogu nastaviti koristiti u pružanju sličnih usluga do kraja njihova gospodarski korisnog radnog vijeka.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 5.

Članak 27. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Države članice
  koje primijene mogućnost navedenu u članku 3. stavku 10.
  Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredbi nacionalnog prava koje u 
  tu
  svrhu donesu i izvješćuju Komisiju o napretku njihove provedbe. | 5.   Države članice
  prema potrebi
  Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredbi nacionalnog prava koje u svrhu
  poštovanja odredbi članka 3. stavka 10.
  donesu i izvješćuju Komisiju o napretku njihove provedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Države članice
  koje primijene mogućnost navedenu u članku 3. stavku 10.
  Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredbi nacionalnog prava koje u 
  tu
  svrhu donesu i izvješćuju Komisiju o napretku njihove provedbe.

5.   Države članice
  prema potrebi
  Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredbi nacionalnog prava koje u svrhu
  poštovanja odredbi članka 3. stavka 10.
  donesu i izvješćuju Komisiju o napretku njihove provedbe.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 28. – stavak 1.

Članak 28. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive do [...
  unijeti datum – pet godina nakon
  primjene ove Direktive] te zatim svakih pet godina. | -1.
     Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive do ...
  [tri godine nakon datuma
  primjene ove Direktive] te zatim svakih pet godina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive do [...
  unijeti datum – pet godina nakon
  primjene ove Direktive] te zatim svakih pet godina.

unijeti datum – pet godina nakon

-1.
     Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive do ...
  [tri godine nakon datuma
  primjene ove Direktive] te zatim svakih pet godina.

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 28. – stavak 1.

Članak 28. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Izvješćem
  se,
  među ostalim
  , u kontekstu društvenog, gospodarskog i tehnološkog razvoja obrađuju promjene pristupačnosti proizvoda i usluga i učinak na gospodarske subjekte i osobe s invaliditetom, utvrđivanjem područja u kojima je moguće smanjiti opterećenje, uzimajući u obzir eventualne izmjene ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Izvješćem
  se,
  među ostalim
  , u kontekstu društvenog, gospodarskog i tehnološkog razvoja obrađuju promjene pristupačnosti proizvoda i usluga i učinak na gospodarske subjekte i osobe s invaliditetom, utvrđivanjem područja u kojima je moguće smanjiti opterećenje, uzimajući u obzir eventualne izmjene ove Direktive.

Izvješćem

među ostalim

| 1. | U izvješću
  se
  na temelju izvješća primljenih u skladu s člankom 12. stavkom 6. i člankom 22. stavkom 4. ocjenjuje je li ostvaren cilj Direktive
  ,
  posebice u pogledu jačanja slobodnog kretanja pristupačnih proizvoda i usluga. U izvješćima se isto tako
  , u kontekstu društvenog, gospodarskog i tehnološkog razvoja, obrađuju promjene pristupačnosti proizvoda i usluga
  , potreba za uključivanjem novih proizvoda i usluga u područje primjene ove Direktive ili potreba za isključivanjem određenih proizvoda ili usluga iz područja primjene ove Direktive, kao ove Direktive
  i učinak na gospodarske subjekte i osobe s invaliditetom, utvrđivanjem područja u kojima je moguće smanjiti opterećenje, uzimajući u obzir eventualne izmjene ove Direktive. |
| --- | --- |

1.

U izvješću
  se
  na temelju izvješća primljenih u skladu s člankom 12. stavkom 6. i člankom 22. stavkom 4. ocjenjuje je li ostvaren cilj Direktive
  ,
  posebice u pogledu jačanja slobodnog kretanja pristupačnih proizvoda i usluga. U izvješćima se isto tako
  , u kontekstu društvenog, gospodarskog i tehnološkog razvoja, obrađuju promjene pristupačnosti proizvoda i usluga
  , potreba za uključivanjem novih proizvoda i usluga u područje primjene ove Direktive ili potreba za isključivanjem određenih proizvoda ili usluga iz područja primjene ove Direktive, kao ove Direktive
  i učinak na gospodarske subjekte i osobe s invaliditetom, utvrđivanjem područja u kojima je moguće smanjiti opterećenje, uzimajući u obzir eventualne izmjene ove Direktive.

U izvješću

na temelju izvješća primljenih u skladu s člankom 12. stavkom 6. i člankom 22. stavkom 4. ocjenjuje je li ostvaren cilj Direktive

posebice u pogledu jačanja slobodnog kretanja pristupačnih proizvoda i usluga. U izvješćima se isto tako

, potreba za uključivanjem novih proizvoda i usluga u područje primjene ove Direktive ili potreba za isključivanjem određenih proizvoda ili usluga iz područja primjene ove Direktive, kao ove Direktive

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 28. – stavak 2.

Članak 28. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Države članice pravodobno dostavljaju Komisiji sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje
  tog
  izvješća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Države članice pravodobno dostavljaju Komisiji sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje
  tog
  izvješća.

tog

| 2. | Države članice pravodobno dostavljaju Komisiji sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje
  tih
  izvješća. |
| --- | --- |

2.

Države članice pravodobno dostavljaju Komisiji sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje
  tih
  izvješća.

tih

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 28. – stavak 3.

Članak 28. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Izvješćem Komisije u obzir se uzimaju stajališta gospodarskih dionika i relevantnih nevladinih organizacija, uključujući i stajališta organizacija osoba s invaliditetom
  i organizacija koje predstavljaju starije osobe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Izvješćem Komisije u obzir se uzimaju stajališta gospodarskih dionika i relevantnih nevladinih organizacija, uključujući i stajališta organizacija osoba s invaliditetom
  i organizacija koje predstavljaju starije osobe
  .

i organizacija koje predstavljaju starije osobe

| 3. | Izvješćem Komisije u obzir se uzimaju stajališta gospodarskih dionika i relevantnih nevladinih organizacija, uključujući i stajališta organizacija osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

3.

Izvješćem Komisije u obzir se uzimaju stajališta gospodarskih dionika i relevantnih nevladinih organizacija, uključujući i stajališta organizacija osoba s invaliditetom.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak 3. – dio A (novi)

Prilog I. – odjeljak 3. – dio A (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | A. | Operativni sustavi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

A.

A.

Operativni sustavi

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne razumno predvidive funkcionalnosti za osobe s invaliditetom ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnu učinkovitost iz dijela C, te uključuje:









  (a) | informacije o funkcioniranju dotične usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi; i |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne razumno predvidive funkcionalnosti za osobe s invaliditetom ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnu učinkovitost iz dijela C, te uključuje:

(a)

(a)

informacije o funkcioniranju dotične usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi; i

informacije o funkcioniranju dotične usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi; i

| (b) | elektroničke informacije, uključujući internetske stranice potrebne za pružanje dotične usluge. |
| --- | --- |

(b)

(b)

elektroničke informacije, uključujući internetske stranice potrebne za pružanje dotične usluge.

elektroničke informacije, uključujući internetske stranice potrebne za pružanje dotične usluge.

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak I. – dio B (novi)

Prilog I. – odjeljak I. – dio B (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | B. | Računalna oprema opće namjene i njezini ugrađeni operativni sustavi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

B.

B.

Računalna oprema opće namjene i njezini ugrađeni operativni sustavi

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak I. – točka 2.

Prilog I. – odjeljak I. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak I. – dio C (novi)

Prilog I. – odjeljak I. – dio C (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | C. | Zahtjevi za funkcionalnu učinkovitost |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

C.

C.

Zahtjevi za funkcionalnu učinkovitost

U cilju ostvarivanja pristupačnosti dizajna proizvoda i njihova sučelja proizvodi i usluge moraju se dizajnirati, gdje je to primjenjivo, na sljedeći način:

U cilju ostvarivanja pristupačnosti dizajna proizvoda i njihova sučelja proizvodi i usluge moraju se dizajnirati, gdje je to primjenjivo, na sljedeći način:

| (a) | Uporaba bez vida



  Ako proizvod omogućuje vizualne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji ne zahtijeva vid. |
| --- | --- |

(a)

(a)

Uporaba bez vida

Uporaba bez vida

Ako proizvod omogućuje vizualne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji ne zahtijeva vid.

| (b) | Uporaba s ograničenim vidom



  Ako proizvod omogućuje vizualne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji korisnicima omogućuje da koriste proizvod svojim ograničenim vidom, a to se može postići, primjerice, značajkama kao što su promjenjivi kontrast i osvjetljenje, promjenjivo povećanje bez gubitka sadržaja ili funkcionalnosti, promjenjivi načini odvajanja i kontrole glavnog prikaza od pozadinskih vizualnih elemenata i promjenjiva kontrola potrebnog vidnog polja. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Uporaba s ograničenim vidom

Uporaba s ograničenim vidom

Ako proizvod omogućuje vizualne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji korisnicima omogućuje da koriste proizvod svojim ograničenim vidom, a to se može postići, primjerice, značajkama kao što su promjenjivi kontrast i osvjetljenje, promjenjivo povećanje bez gubitka sadržaja ili funkcionalnosti, promjenjivi načini odvajanja i kontrole glavnog prikaza od pozadinskih vizualnih elemenata i promjenjiva kontrola potrebnog vidnog polja.

| (c) | Uporaba bez opažanja boje



  Ako proizvod omogućuje vizualne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji ne zahtijeva opažanje boje. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Uporaba bez opažanja boje

Uporaba bez opažanja boje

Ako proizvod omogućuje vizualne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji ne zahtijeva opažanje boje.

| (d) | Uporaba bez sluha



  Ako proizvod omogućuje slušne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji ne zahtijeva sluh. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Uporaba bez sluha

Uporaba bez sluha

Ako proizvod omogućuje slušne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji ne zahtijeva sluh.

| (e) | Uporaba za osobe s ograničenim sluhom



  Ako proizvod omogućuje slušne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja s ojačanim auditornim značajkama, a to se može postići, primjerice, korisničkom prilagodbom glasnoće i prilagodljivim načinima izdvajanja i kontrole glavnog zvuka od pozadinskog zvuka kada su glas i pozadina dostupni kao zasebni protoci audiosadržaja. |
| --- | --- |

(e)

(e)

Uporaba za osobe s ograničenim sluhom

Uporaba za osobe s ograničenim sluhom

Ako proizvod omogućuje slušne načine upravljanja, mora omogućivati barem jedan način upravljanja s ojačanim auditornim značajkama, a to se može postići, primjerice, korisničkom prilagodbom glasnoće i prilagodljivim načinima izdvajanja i kontrole glavnog zvuka od pozadinskog zvuka kada su glas i pozadina dostupni kao zasebni protoci audiosadržaja.

| (f) | Uporaba bez sposobnosti govora



  Ako proizvod od korisnika iziskuje govorni unos, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji od njih ne zahtijeva proizvodnju govora. Proizvodnja govora uključuje sve usmeno stvorene zvukove kao što su govor, zvižduci ili kliktanje. |
| --- | --- |

(f)

(f)

Uporaba bez sposobnosti govora

Uporaba bez sposobnosti govora

Ako proizvod od korisnika iziskuje govorni unos, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji od njih ne zahtijeva proizvodnju govora. Proizvodnja govora uključuje sve usmeno stvorene zvukove kao što su govor, zvižduci ili kliktanje.

| (g) | Uporaba pri ograničenoj sposobnosti rukovanja ili snazi



  Ako proizvod iziskuje ručno upravljanje, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji omogućuje da se korisnici koriste proizvodom putem alternativnih načina upravljanja koji ne iziskuju fine motoričke pokrete i rukovanje, snagu u rukama niti istodobno upravljanje putem više od jedne naredbe istodobno. |
| --- | --- |

(g)

(g)

Uporaba pri ograničenoj sposobnosti rukovanja ili snazi

Uporaba pri ograničenoj sposobnosti rukovanja ili snazi

Ako proizvod iziskuje ručno upravljanje, mora omogućivati barem jedan način upravljanja koji omogućuje da se korisnici koriste proizvodom putem alternativnih načina upravljanja koji ne iziskuju fine motoričke pokrete i rukovanje, snagu u rukama niti istodobno upravljanje putem više od jedne naredbe istodobno.

| (h) | Uporaba uz ograničen doseg



  Ako su proizvodi samostojeći ili ugrađeni, operativni elementi moraju biti unutar područja dosega svih korisnika. |
| --- | --- |

(h)

(h)

Uporaba uz ograničen doseg

Uporaba uz ograničen doseg

Ako su proizvodi samostojeći ili ugrađeni, operativni elementi moraju biti unutar područja dosega svih korisnika.

| (i) | Smanjenje opasnosti od fotosenzitivnih napadaja



  Ako proizvod omogućuje vizualne načine upravljanja, moraju se izbjegavati načini upravljanja kojima se potiču fotosenzitivni napadaji. |
| --- | --- |

(i)

(i)

Smanjenje opasnosti od fotosenzitivnih napadaja

Smanjenje opasnosti od fotosenzitivnih napadaja

Ako proizvod omogućuje vizualne načine upravljanja, moraju se izbjegavati načini upravljanja kojima se potiču fotosenzitivni napadaji.

| (j) | Uporaba za osobe s ograničenim spoznajnim funkcijama



  Proizvod mora omogućivati barem jedan način upravljanja sa značajkama koji ga čine jednostavnijim i lakšim za uporabu. |
| --- | --- |

(j)

(j)

Uporaba za osobe s ograničenim spoznajnim funkcijama

Uporaba za osobe s ograničenim spoznajnim funkcijama

Proizvod mora omogućivati barem jedan način upravljanja sa značajkama koji ga čine jednostavnijim i lakšim za uporabu.

| (k) | Poštovanje privatnosti



  Ako proizvod sadrži značajke kojima se postiže pristupačnost, mora omogućivati barem jedan način upravljanja kojim se štiti privatnost pri uporabi tih značajki. |
| --- | --- |

(k)

(k)

Poštovanje privatnosti

Poštovanje privatnosti

Ako proizvod sadrži značajke kojima se postiže pristupačnost, mora omogućivati barem jedan način upravljanja kojim se štiti privatnost pri uporabi tih značajki.

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak I. – dio D. (novi)

Prilog I. – odjeljak I. – dio D. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | D. | Službe za pružanje podrške |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

D.

D.

Službe za pružanje podrške

Ako su dostupne, službe za pružanje podrške daju informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama koristeći se načinima komunikacije koji su pristupačni osobama s invaliditetom.

Ako su dostupne, službe za pružanje podrške daju informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama koristeći se načinima komunikacije koji su pristupačni osobama s invaliditetom.

Amandmani 183 i 291

Amandmani 183 i 291

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak II. – naslov

Prilog I. – odjeljak II. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Samoposlužni terminali: bankomati, uređaji za naplatu karata
  i
  prijavni uređaji | Samoposlužni terminali: bankomati, uređaji za naplatu karata, prijavni uređaji
  i terminali za plaćanje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Samoposlužni terminali: bankomati, uređaji za naplatu karata
  i
  prijavni uređaji

i

Samoposlužni terminali: bankomati, uređaji za naplatu karata, prijavni uređaji
  i terminali za plaćanje

i terminali za plaćanje

Amandmani 184, 291, 299 i 342

Amandmani 184, 291, 299 i 342

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak II. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak II. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Dizajn i proizvodnja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Dizajn i proizvodnja:

| 1. | Dizajn i proizvodnja: |
| --- | --- |

1.

Dizajn i proizvodnja:

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe
  s invaliditetom
  i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje
  se:

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe

i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. U tom se smislu ne zahtijeva da značajka pristupačnosti proizvoda bude aktivirana kako bi je korisnik kojemu je značajka potrebna mogao uključiti.

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. U tom se smislu ne zahtijeva da značajka pristupačnosti proizvoda bude aktivirana kako bi je korisnik kojemu je značajka potrebna mogao uključiti.

Mora se omogućiti dostupnost dizajna i proizvodnje proizvoda, što uključuje:

Mora se omogućiti dostupnost dizajna i proizvodnje proizvoda, što uključuje:

| (a) | informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  : |
| --- | --- |

(a)

informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  :

informacijama

priloženima

koje

| (a) | informacije
  o uporabi
  priložene
  samom proizvodu (označivanje, upute
  i
  upozorenja): |
| --- | --- |

(a)

informacije
  o uporabi
  priložene
  samom proizvodu (označivanje, upute
  i
  upozorenja):

informacije

priložene

i

| | i. | moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju biti razumljive; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju biti razumljive;

moraju biti razumljive;

| | iii. | moraju biti zamjetljive; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

moraju biti zamjetljive;

moraju biti zamjetljive;

| | iv. | moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

| (b) | korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(b)

korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ;

korisničkim sučeljem

sukladno točki 2.

| (b) | korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz); |
| --- | --- |

(b)

korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz);

korisničko sučelje

| (c) | funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.; |
| --- | --- |

(c)

funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.;

funkcionalnošću

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.;

| (c) | funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom, što se mora postići omogućavanjem korištenja osobnih slušalica ako je potreban odziv unutar određenog vremena, uz slanje upozorenja korisniku preko više od jednog osjetila i omogućavanje produživanja dozvoljenog vremena, te postojanjem odgovarajućeg kontrasta i taktilno raspoznatljivih tipki i kontrolnih tipki
  ; |
| --- | --- |

(c)

funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom, što se mora postići omogućavanjem korištenja osobnih slušalica ako je potreban odziv unutar određenog vremena, uz slanje upozorenja korisniku preko više od jednog osjetila i omogućavanje produživanja dozvoljenog vremena, te postojanjem odgovarajućeg kontrasta i taktilno raspoznatljivih tipki i kontrolnih tipki
  ;

funkcionalnost

s invaliditetom, što se mora postići omogućavanjem korištenja osobnih slušalica ako je potreban odziv unutar određenog vremena, uz slanje upozorenja korisniku preko više od jednog osjetila i omogućavanje produživanja dozvoljenog vremena, te postojanjem odgovarajućeg kontrasta i taktilno raspoznatljivih tipki i kontrolnih tipki

| (d) | sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(d)

sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučeljem

| (d) | ako je to relevantno, kompatibilnošću
  s pomoćnim
  uređajima i tehnologijama dostupnima na razini Unije, uključujući slušnu tehnologiju, kao što su slušna pomagala, induktivne petlje (telecoil), umjetne pužnice i pomoćni uređaji za slušanje. |
| --- | --- |

(d)

ako je to relevantno, kompatibilnošću
  s pomoćnim
  uređajima i tehnologijama dostupnima na razini Unije, uključujući slušnu tehnologiju, kao što su slušna pomagala, induktivne petlje (telecoil), umjetne pužnice i pomoćni uređaji za slušanje.

ako je to relevantno, kompatibilnošću

uređajima i tehnologijama dostupnima na razini Unije, uključujući slušnu tehnologiju, kao što su slušna pomagala, induktivne petlje (telecoil), umjetne pužnice i pomoćni uređaji za slušanje.

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak II. – točka 2.

Prilog I. – odjeljak II. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak III. – naslov

Prilog I. – odjeljak III. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Telefonske usluge uključujući usluge u hitnim slučajevima i odgovarajuća korisnička oprema terminala
  s naprednim računalnim svojstvima | Telefonske usluge uključujući usluge u hitnim slučajevima i odgovarajuća korisnička oprema terminala |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Telefonske usluge uključujući usluge u hitnim slučajevima i odgovarajuća korisnička oprema terminala
  s naprednim računalnim svojstvima

s naprednim računalnim svojstvima

Telefonske usluge uključujući usluge u hitnim slučajevima i odgovarajuća korisnička oprema terminala

Amandmani 187, 292 i 300

Amandmani 187, 292 i 300

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak III. – dio A. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak III. – dio A. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se
  :

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

, ostvaruje se

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  : |
| --- | --- |

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  :

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | osiguravanjem pristupačnosti proizvoda
  koje
  te osobe
  upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  točki
  B
  . o „Odgovarajućoj korisničkoj opremi s naprednim računalnim svojstvima koju upotrebljavaju korisnici”
  ; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda
  koje
  te osobe
  upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  točki
  B
  . o „Odgovarajućoj korisničkoj opremi s naprednim računalnim svojstvima koju upotrebljavaju korisnici”
  ;

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda

te osobe

točki

. o „Odgovarajućoj korisničkoj opremi s naprednim računalnim svojstvima koju upotrebljavaju korisnici”

| (a) | proizvode
  koje
  pružatelji usluga
  upotrebljavaju tijekom pružanja
  dotične
  usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  dijelu
  B.
  ovog odjeljka
  ; |
| --- | --- |

(a)

proizvode
  koje
  pružatelji usluga
  upotrebljavaju tijekom pružanja
  dotične
  usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  dijelu
  B.
  ovog odjeljka
  ;

proizvode

pružatelji usluga

dotične

dijelu

ovog odjeljka

| (b) | pružanjem informacija
  o 
  djelovanju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(b)

pružanjem informacija
  o 
  djelovanju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija

djelovanju

, kako je navedeno u nastavku:

| (b) | informacije
  o 
  funkcioniranju dotične
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi; |
| --- | --- |

(b)

informacije
  o 
  funkcioniranju dotične
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi;

informacije

funkcioniranju dotične

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| | iii. | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje
  usluge, moraju biti pružene sukladno točki (c)
  ; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje
  usluge, moraju biti pružene sukladno točki (c)
  ;

usluge, moraju biti pružene sukladno točki (c)

| (ba) | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje
  dotične usluge
  ; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje
  dotične usluge
  ;

dotične usluge

| (c) | s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno
  na njima pružiti i
  pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno
  na njima pružiti i
  pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću

na njima pružiti i

| (c) | internetske stranice
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te, ako je potrebno,
  pružanje
  pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

internetske stranice
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te, ako je potrebno,
  pružanje
  pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

internetske stranice

pružanje

| (ca) | mobilne aplikacije; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

mobilne aplikacije;

mobilne aplikacije;

| (d) | pružanjem pristupačnih informacija
  za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama; |
| --- | --- |

(d)

pružanjem pristupačnih informacija
  za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama;

pružanjem pristupačnih informacija

| (d) | informacije
  za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama; |
| --- | --- |

(d)

informacije
  za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama;

informacije

| (e) | uključujući i pružanjem opcija
  ,
  praksi
  ,
  politika
  ,
  postupaka
  i 
  prilagodbi
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću. |
| --- | --- |

(e)

uključujući i pružanjem opcija
  ,
  praksi
  ,
  politika
  ,
  postupaka
  i 
  prilagodbi
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.

uključujući i pružanjem opcija

praksi

politika

postupaka

prilagodbi

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.

| (e) | opcije
  ,
  prakse
  ,
  politike
  ,
  postupke
  i 
  prilagodbu
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom i osiguravanju interoperabilnosti, što se mora postići podrškom glasovne, tekstualne i video komunikacije u stvarnom vremenu, samostalno ili u kombinaciji (potpuna konverzacija), između dva korisnika ili između korisnika i hitne službe. |
| --- | --- |

(e)

opcije
  ,
  prakse
  ,
  politike
  ,
  postupke
  i 
  prilagodbu
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom i osiguravanju interoperabilnosti, što se mora postići podrškom glasovne, tekstualne i video komunikacije u stvarnom vremenu, samostalno ili u kombinaciji (potpuna konverzacija), između dva korisnika ili između korisnika i hitne službe.

opcije

prakse

politike

postupke

prilagodbu

s invaliditetom i osiguravanju interoperabilnosti, što se mora postići podrškom glasovne, tekstualne i video komunikacije u stvarnom vremenu, samostalno ili u kombinaciji (potpuna konverzacija), između dva korisnika ili između korisnika i hitne službe.

Amandman 344

Amandman 344

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – redak 4. – odjeljak III. – stupac 2. – točka A – podtočka 1.a (nova)

Prilog I. – redak 4. – odjeljak III. – stupac 2. – točka A – podtočka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Usluge podrške



  Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti usluge i njezinoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Usluge podrške

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti usluge i njezinoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti usluge i njezinoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Amandmani 188 i 292

Amandmani 188 i 292

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak III. – dio B. – naslov

Prilog I. – odjeljak III. – dio B. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| B. | Odgovarajuća oprema terminala
  s naprednim računalnim svojstvima
  koju upotrebljavaju korisnici: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

B.

Odgovarajuća oprema terminala
  s naprednim računalnim svojstvima
  koju upotrebljavaju korisnici:

s naprednim računalnim svojstvima

| B. | Odgovarajuća oprema terminala koju upotrebljavaju korisnici: |
| --- | --- |

B.

Odgovarajuća oprema terminala koju upotrebljavaju korisnici:

Amandmani 189 i 292 i 301

Amandmani 189 i 292 i 301

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak III. – dio B. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak III. – dio B. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Dizajn i proizvodnja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Dizajn i proizvodnja:

| 1. | Dizajn i proizvodnja: |
| --- | --- |

1.

Dizajn i proizvodnja:

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se
  :

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. te uključuje
  :

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  : |
| --- | --- |

(a)

informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  :

informacijama

priloženima

koje

| (a) | informacije o uporabi priložene samom proizvodu (označivanje, upute i upozorenja): |
| --- | --- |

(a)

informacije o uporabi priložene samom proizvodu (označivanje, upute i upozorenja):

| | i. | moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju biti razumljive; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju biti razumljive;

moraju biti razumljive;

| | iii. | moraju biti zamjetljive; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

moraju biti zamjetljive;

moraju biti zamjetljive;

| | iv. | moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

| (b) | pakiranjem
  proizvoda uključujući i 
  informacijama sadržanim
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje); |
| --- | --- |

(b)

pakiranjem
  proizvoda uključujući i 
  informacijama sadržanim
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje);

pakiranjem

informacijama sadržanim

| (b) | pakiranje
  proizvoda uključujući i 
  informacije sadržane
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje); |
| --- | --- |

(b)

pakiranje
  proizvoda uključujući i 
  informacije sadržane
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje);

pakiranje

informacije sadržane

| (c) | uputama
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda
  kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti: |
| --- | --- |

(c)

uputama
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda
  kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti:

uputama

kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti:

| (c) | upute
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

upute
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda;

upute

| | i. | sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te |
| --- | --- | --- |

i.

i.

sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te

sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te

| | ii. | upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj;

upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj;

| (d) | korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(d)

korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ;

korisničkim sučeljem

sukladno točki 2.

| (d) | korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz); |
| --- | --- |

(d)

korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz);

korisničko sučelje

| (e) | funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.;

funkcionalnošću

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.;

| (e) | funkcionalnost proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom i osiguravanju interoperabilnosti, što se mora postići podržavanjem visokokvalitetne reprodukcije zvuka, video rezolucije kojom se omogućuje komunikacija znakovnim jezikom, tekstualne komunikacije u stvarnom vremenu koja se koristi samostalno ili u kombinaciji s glasovnom i video komunikacijom ili omogućavanjem učinkovitog bežičnog povezivanja sa slušnim tehnologijama; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnost proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom i osiguravanju interoperabilnosti, što se mora postići podržavanjem visokokvalitetne reprodukcije zvuka, video rezolucije kojom se omogućuje komunikacija znakovnim jezikom, tekstualne komunikacije u stvarnom vremenu koja se koristi samostalno ili u kombinaciji s glasovnom i video komunikacijom ili omogućavanjem učinkovitog bežičnog povezivanja sa slušnim tehnologijama;

s invaliditetom i osiguravanju interoperabilnosti, što se mora postići podržavanjem visokokvalitetne reprodukcije zvuka, video rezolucije kojom se omogućuje komunikacija znakovnim jezikom, tekstualne komunikacije u stvarnom vremenu koja se koristi samostalno ili u kombinaciji s glasovnom i video komunikacijom ili omogućavanjem učinkovitog bežičnog povezivanja sa slušnim tehnologijama;

| (f) | sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(f)

sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučeljem

| (f) | sučelje
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(f)

sučelje
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučelje

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak III. – dio B – točka 2.

Prilog I. – odjeljak III. – dio B – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandman 346rev

Amandman 346rev

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak III. – točka B – podtočka 2.a (nova)

Prilog I. – odjeljak III. – točka B – podtočka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a. | Usluge podrške:



  Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.

2a.

Usluge podrške:

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IV. – naslov

Prilog I. – odjeljak IV. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Audiovizualne medijske usluge
  i odgovarajuća korisnička oprema
  s naprednim računalnim svojstvima | Internetske stranice
  i 
  internetske aplikacije audiovizualnih medijskih usluga
  i odgovarajuća korisnička oprema |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Audiovizualne medijske usluge
  i odgovarajuća korisnička oprema
  s naprednim računalnim svojstvima

Audiovizualne medijske usluge

s naprednim računalnim svojstvima

Internetske stranice
  i 
  internetske aplikacije audiovizualnih medijskih usluga
  i odgovarajuća korisnička oprema

Internetske stranice

internetske aplikacije audiovizualnih medijskih usluga

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IV. – dio A. – naslov

Prilog I. – odjeljak IV. – dio A. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| A. | Usluge
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

A.

Usluge
  :

Usluge

| A. | Internetske stranice i internetske aplikacije
  : |
| --- | --- |

A.

Internetske stranice i internetske aplikacije
  :

Internetske stranice i internetske aplikacije

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IV. – dio A. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak IV. – dio A. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se:

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

, ostvaruje se:

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje: |
| --- | --- |

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje:

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje:

| (a) | osiguravanjem pristupačnosti proizvoda koje te osobe upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u točki B. o „Odgovarajućoj korisničkoj opremi s naprednim računalnim svojstvima koju upotrebljavaju korisnici”; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda koje te osobe upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u točki B. o „Odgovarajućoj korisničkoj opremi s naprednim računalnim svojstvima koju upotrebljavaju korisnici”;

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda koje te osobe upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u točki B. o „Odgovarajućoj korisničkoj opremi s naprednim računalnim svojstvima koju upotrebljavaju korisnici”;

| (a) | internetske stranice s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem i, ako je potrebno, pružanje pristupačne elektroničke alternative; te na način kojim se omogućava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(a)

internetske stranice s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem i, ako je potrebno, pružanje pristupačne elektroničke alternative; te na način kojim se omogućava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

internetske stranice s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem i, ako je potrebno, pružanje pristupačne elektroničke alternative; te na način kojim se omogućava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

| (b) | pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(b)

pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:

| (b) | aplikacije na mobilnim uređajima, |
| --- | --- |

(b)

aplikacije na mobilnim uređajima,

aplikacije na mobilnim uređajima,

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| | iii. | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (c); |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (c);

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (c);

| (c) | s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

(c)

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

| (d) | pružanjem pristupačnih informacija za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama; |
| --- | --- |

(d)

(d)

pružanjem pristupačnih informacija za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama;

pružanjem pristupačnih informacija za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama;

| (e) | uključujući i pružanjem opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću. |
| --- | --- |

(e)

(e)

uključujući i pružanjem opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.

uključujući i pružanjem opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IV. – dio B. – naslov

Prilog I. – odjeljak IV. – dio B. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| B. | Odgovarajuća korisnička oprema
  s naprednim računalnim svojstvima
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

B.

Odgovarajuća korisnička oprema
  s naprednim računalnim svojstvima
  :

s naprednim računalnim svojstvima

| B. | Odgovarajuća korisnička oprema: |
| --- | --- |

B.

Odgovarajuća korisnička oprema:

Amandmani 195 i 293

Amandmani 195 i 293

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IV. – dio B. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak IV. – dio B. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Dizajn i proizvodnja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Dizajn i proizvodnja:

| 1. | Dizajn i proizvodnja: |
| --- | --- |

1.

Dizajn i proizvodnja:

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se
  :

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. te uključuje
  :

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  : |
| --- | --- |

(a)

informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  :

informacijama

priloženima

koje

| (a) | informacije
  o uporabi
  priložene
  samom proizvodu (označivanje, upute
  i
  upozorenja): |
| --- | --- |

(a)

informacije
  o uporabi
  priložene
  samom proizvodu (označivanje, upute
  i
  upozorenja):

informacije

priložene

i

| | i. | moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju biti razumljive; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju biti razumljive;

moraju biti razumljive;

| | iii. | moraju biti zamjetljive; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

moraju biti zamjetljive;

moraju biti zamjetljive;

| | iv. | moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

| (b) | pakiranjem
  proizvoda uključujući i 
  informacijama sadržanim
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje); |
| --- | --- |

(b)

pakiranjem
  proizvoda uključujući i 
  informacijama sadržanim
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje);

pakiranjem

informacijama sadržanim

| (b) | pakiranje
  proizvoda uključujući i 
  informacije sadržane
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje); |
| --- | --- |

(b)

pakiranje
  proizvoda uključujući i 
  informacije sadržane
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje);

pakiranje

informacije sadržane

| (c) | uputama
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda
  kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti: |
| --- | --- |

(c)

uputama
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda
  kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti:

uputama

kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti:

| (c) | upute
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

upute
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda;

upute

| | i. | sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te |
| --- | --- | --- |

i.

i.

sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te

sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te

| | ii. | upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj;

upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj;

| (d) | korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(d)

korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ;

korisničkim sučeljem

sukladno točki 2.

| (d) | korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz); |
| --- | --- |

(d)

korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz);

korisničko sučelje

| (e) | funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.
  ;

funkcionalnošću

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.

| (e) | funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom; što se, primjerice, može postići podržavanjem opcija izbora, personalizacije i prikaza usluga pristupa, kao što su podnaslovi za gluhe i nagluhe, audio opisi, zvučni podnaslovi i tumačenje na znakovni jezik, na način da se omogući učinkovito bežično povezivanje
  sa
  slušnim tehnologijama ili da se korisnicima stave na raspolaganje komande za aktiviranje usluga pristupa za audiovizualne usluge koje su jednako istaknute kao i osnovne medijske komande
  ; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom; što se, primjerice, može postići podržavanjem opcija izbora, personalizacije i prikaza usluga pristupa, kao što su podnaslovi za gluhe i nagluhe, audio opisi, zvučni podnaslovi i tumačenje na znakovni jezik, na način da se omogući učinkovito bežično povezivanje
  sa
  slušnim tehnologijama ili da se korisnicima stave na raspolaganje komande za aktiviranje usluga pristupa za audiovizualne usluge koje su jednako istaknute kao i osnovne medijske komande
  ;

funkcionalnost

s invaliditetom; što se, primjerice, može postići podržavanjem opcija izbora, personalizacije i prikaza usluga pristupa, kao što su podnaslovi za gluhe i nagluhe, audio opisi, zvučni podnaslovi i tumačenje na znakovni jezik, na način da se omogući učinkovito bežično povezivanje

slušnim tehnologijama ili da se korisnicima stave na raspolaganje komande za aktiviranje usluga pristupa za audiovizualne usluge koje su jednako istaknute kao i osnovne medijske komande

| (f) | sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(f)

sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučeljem

| (f) | sučelje
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(f)

sučelje
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučelje

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IV. – dio B. – točka 2.

Prilog I. – odjeljak IV. – dio B. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandmani 197 i 308

Amandmani 197 i 308

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak V. – naslov

Prilog I. – odjeljak V. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zrakoplovne, autobusne, željezničke usluge putničkog prijevoza i putničkog prijevoza vodnim putevima, internetske stranice na kojima se pružaju usluge putničkog prijevoza, usluge na mobilnim uređajima, napredna naplata karata i informacije u stvarnom vremenu, samoposlužni terminali, uređaji za naplatu karata i prijavni uređaji za pružanje usluga putničkog prijevoza | Zrakoplovne, autobusne, gradske i međugradske željezničke usluge putničkog prijevoza i putničkog prijevoza vodnim putevima, internetske stranice na kojima se pružaju usluge putničkog prijevoza, usluge na mobilnim uređajima, napredna naplata karata i informacije u stvarnom vremenu, samoposlužni terminali,
  uključujući terminale za plaćanje,
  uređaji za naplatu karata i prijavni uređaji za pružanje usluga putničkog prijevoza, mobilnosti i turizma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zrakoplovne, autobusne, željezničke usluge putničkog prijevoza i putničkog prijevoza vodnim putevima, internetske stranice na kojima se pružaju usluge putničkog prijevoza, usluge na mobilnim uređajima, napredna naplata karata i informacije u stvarnom vremenu, samoposlužni terminali, uređaji za naplatu karata i prijavni uređaji za pružanje usluga putničkog prijevoza

Zrakoplovne, autobusne, gradske i međugradske željezničke usluge putničkog prijevoza i putničkog prijevoza vodnim putevima, internetske stranice na kojima se pružaju usluge putničkog prijevoza, usluge na mobilnim uređajima, napredna naplata karata i informacije u stvarnom vremenu, samoposlužni terminali,
  uključujući terminale za plaćanje,
  uređaji za naplatu karata i prijavni uređaji za pružanje usluga putničkog prijevoza, mobilnosti i turizma.

uključujući terminale za plaćanje,

Amandmani 198, 294/rev, 303, 311, 315 i 316

Amandmani 198, 294/rev, 303, 311, 315 i 316

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak V. – dio A. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak V. – dio A. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se:

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

, ostvaruje se:

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje: |
| --- | --- |

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje:

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje:

| (a) | pružanjem informacija
  o 
  djelovanju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(a)

pružanjem informacija
  o 
  djelovanju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija

djelovanju

, kako je navedeno u nastavku:

| (a) | informacije
  o 
  funkcioniranju dotične
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi; |
| --- | --- |

(a)

informacije
  o 
  funkcioniranju dotične
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi;

informacije

funkcioniranju dotične

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| (aa) | informacije o tome kako se upotrebljavaju funkcije pristupačnosti usluge, uključujući pristupačnost vozila, okolne infrastrukture i izgrađenog okruženja te se pružaju informacije o pomoći u skladu s uredbama (EZ) br. 1107/2006, (EU) br. 1177/2010, (EZ) br. 1371/2007 i (EU) br. 181/2011
  ; |
| --- | --- |

(aa)

informacije o tome kako se upotrebljavaju funkcije pristupačnosti usluge, uključujući pristupačnost vozila, okolne infrastrukture i izgrađenog okruženja te se pružaju informacije o pomoći u skladu s uredbama (EZ) br. 1107/2006, (EU) br. 1177/2010, (EZ) br. 1371/2007 i (EU) br. 181/2011
  ;

informacije o tome kako se upotrebljavaju funkcije pristupačnosti usluge, uključujući pristupačnost vozila, okolne infrastrukture i izgrađenog okruženja te se pružaju informacije o pomoći u skladu s uredbama (EZ) br. 1107/2006, (EU) br. 1177/2010, (EZ) br. 1371/2007 i (EU) br. 181/2011

| | iii. | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b); |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

| (ab) | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje
  dotične
  usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b); |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje
  dotične
  usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

dotične

| (b) | s pomoću internetskih stranica
  s odgovarajućom pristupačnošću
  za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike
  , uključujući
  prilagođavanje prikaza i interakcije
  sa sadržajem te ako
  je potrebno
  na njima pružiti i
  pristupačne elektroničke alternative
  te
  na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

s pomoću internetskih stranica
  s odgovarajućom pristupačnošću
  za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike
  , uključujući
  prilagođavanje prikaza i interakcije
  sa sadržajem te ako
  je potrebno
  na njima pružiti i
  pristupačne elektroničke alternative
  te
  na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s odgovarajućom pristupačnošću

, uključujući

sa sadržajem te ako

na njima pružiti i

te

| (b) | s pomoću internetskih stranica
  , uključujući internetske aplikacije potrebne
  za
  pružanje usluga putničkog prijevoza, turizma, smještaja i ugostiteljstva, koje imaju odgovarajuću pristupačnost za
  olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike
  ; to uključuje
  prilagođavanje prikaza i interakcije
  sadržaja, te, kad
  je
  to
  potrebno
  , pružanje
  pristupačne elektroničke alternative, na
  pouzdan
  način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i 
  na
  međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

s pomoću internetskih stranica
  , uključujući internetske aplikacije potrebne
  za
  pružanje usluga putničkog prijevoza, turizma, smještaja i ugostiteljstva, koje imaju odgovarajuću pristupačnost za
  olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike
  ; to uključuje
  prilagođavanje prikaza i interakcije
  sadržaja, te, kad
  je
  to
  potrebno
  , pružanje
  pristupačne elektroničke alternative, na
  pouzdan
  način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i 
  na
  međunarodnoj razini;

, uključujući internetske aplikacije potrebne

pružanje usluga putničkog prijevoza, turizma, smještaja i ugostiteljstva, koje imaju odgovarajuću pristupačnost za

; to uključuje

sadržaja, te, kad

to

, pružanje

pouzdan

na

| (ba) | s pomoću mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje pristupačnih usluga na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje, uključujući prilagodljivost prikaza i interakcije sadržaja te, kad je to potrebno, pružajući pristupačnu elektroničku alternativu, te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

s pomoću mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje pristupačnih usluga na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje, uključujući prilagodljivost prikaza i interakcije sadržaja te, kad je to potrebno, pružajući pristupačnu elektroničku alternativu, te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i na međunarodnoj razini;

s pomoću mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje pristupačnih usluga na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje, uključujući prilagodljivost prikaza i interakcije sadržaja te, kad je to potrebno, pružajući pristupačnu elektroničku alternativu, te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i na međunarodnoj razini;

| (c) | uključujući i pružanjem opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću
  . |
| --- | --- |

(c)

uključujući i pružanjem opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću
  .

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću

| (c) | uključujući i pružanjem opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom, između ostalog ostvarivanjem pristupačnosti mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje usluga, na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje, uključujući prilagodljivost prikaza i interakcije sadržaja te, kad je to potrebno, pružajući pristupačnu elektroničku alternativu; te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;



  To se odnosi na usluge kao što su pametno izdavanje karata (elektroničke rezervacije, rezervacija karata, itd.), pružanje informacija za putnike u stvarnom vremenu (vozni red, informacije o poremećajima u prometu, vezama, nastavku putovanja drugim vrstama prijevoza itd.) i dodatne informacije o uslugama (npr. osoblje na stanicama, dizala koja ne rade i privremeno nedostupne usluge). |
| --- | --- |

(c)

uključujući i pružanjem opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom, između ostalog ostvarivanjem pristupačnosti mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje usluga, na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje, uključujući prilagodljivost prikaza i interakcije sadržaja te, kad je to potrebno, pružajući pristupačnu elektroničku alternativu; te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s invaliditetom, između ostalog ostvarivanjem pristupačnosti mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje usluga, na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje, uključujući prilagodljivost prikaza i interakcije sadržaja te, kad je to potrebno, pružajući pristupačnu elektroničku alternativu; te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

To se odnosi na usluge kao što su pametno izdavanje karata (elektroničke rezervacije, rezervacija karata, itd.), pružanje informacija za putnike u stvarnom vremenu (vozni red, informacije o poremećajima u prometu, vezama, nastavku putovanja drugim vrstama prijevoza itd.) i dodatne informacije o uslugama (npr. osoblje na stanicama, dizala koja ne rade i privremeno nedostupne usluge).

| (ca) | usluge na mobilnim uređajima, pametno izdavanje karata i informacije u stvarnom vremenu. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

usluge na mobilnim uređajima, pametno izdavanje karata i informacije u stvarnom vremenu.

usluge na mobilnim uređajima, pametno izdavanje karata i informacije u stvarnom vremenu.

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak V. – dio B.

Prilog I. – odjeljak V. – dio B.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| B. | Internetske stranice na kojima se pružaju usluge putničkog prijevoza: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

B.

B.

Internetske stranice na kojima se pružaju usluge putničkog prijevoza:

Briše se.

Briše se.

| (a) | s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

(a)

(a)

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i na međunarodnoj razini.

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i na međunarodnoj razini.

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak V. – dio C.

Prilog I. – odjeljak V. – dio C.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| C. | Usluge na mobilnim uređajima, terminali napredne naplate karata, terminali za informacije u stvarnom vremenu: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

C.

C.

Usluge na mobilnim uređajima, terminali napredne naplate karata, terminali za informacije u stvarnom vremenu:

Briše se.

Briše se.

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se: |
| --- | --- |

1.

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se:

| (a) | pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(a)

(a)

pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| | iii. | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b); |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

| (b) | s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

(b)

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak V. – dio D. – naslov

Prilog I. – odjeljak V. – dio D. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| D. | Samoposlužni terminali, uređaji za naplatu karata i prijavni uređaji za pružanje usluga putničkog prijevoza: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

D.

Samoposlužni terminali, uređaji za naplatu karata i prijavni uređaji za pružanje usluga putničkog prijevoza:

| D. | Samoposlužni terminali,
  uključujući terminale za plaćanje,
  uređaji za naplatu karata i prijavni uređaji za pružanje usluga putničkog prijevoza: |
| --- | --- |

D.

Samoposlužni terminali,
  uključujući terminale za plaćanje,
  uređaji za naplatu karata i prijavni uređaji za pružanje usluga putničkog prijevoza:

uključujući terminale za plaćanje,

Amandmani 202 i 327

Amandmani 202 i 327

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak V. – dio D. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak V. – dio D. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Dizajn i proizvodnja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Dizajn i proizvodnja:

| 1. | Dizajn i proizvodnja: |
| --- | --- |

1.

Dizajn i proizvodnja:

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom
  funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se
  :

funkcionalnom sposobnošću, uključujući

i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. te uključuje
  :

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  : |
| --- | --- |

(a)

informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  :

informacijama

priloženima

koje

| (a) | informacije
  o uporabi
  priložene
  samom proizvodu (označivanje, upute
  i
  upozorenja): |
| --- | --- |

(a)

informacije
  o uporabi
  priložene
  samom proizvodu (označivanje, upute
  i
  upozorenja):

informacije

priložene

i

| | i. | moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju biti razumljive; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju biti razumljive;

moraju biti razumljive;

| | iii. | moraju biti zamjetljive; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

moraju biti zamjetljive;

moraju biti zamjetljive;

| | iv. | moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

| (b) | korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(b)

korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ;

korisničkim sučeljem

sukladno točki 2.

| (b) | korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz); |
| --- | --- |

(b)

korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz);

korisničko sučelje

| (c) | funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(c)

funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.
  ;

funkcionalnošću

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.

| (c) | funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom
  ; |
| --- | --- |

(c)

funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom
  ;

funkcionalnost

s invaliditetom

| (d) | sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(d)

sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučeljem

| (d) | kompatibilnošću
  proizvoda s pomoćnim uređajima
  i tehnologijama, uključujući tehnološke uređaje za sluh, kao što su slušna pomagala, induktivne petlje (telecoil), umjetne pužnice i pomoćni uređaji za slušanje
  .
  Proizvodom se također mora omogućiti uporaba osobnih slušalica. |
| --- | --- |

(d)

kompatibilnošću
  proizvoda s pomoćnim uređajima
  i tehnologijama, uključujući tehnološke uređaje za sluh, kao što su slušna pomagala, induktivne petlje (telecoil), umjetne pužnice i pomoćni uređaji za slušanje
  .
  Proizvodom se također mora omogućiti uporaba osobnih slušalica.

kompatibilnošću

i tehnologijama, uključujući tehnološke uređaje za sluh, kao što su slušna pomagala, induktivne petlje (telecoil), umjetne pužnice i pomoćni uređaji za slušanje

Proizvodom se također mora omogućiti uporaba osobnih slušalica.

Amandman 352

Amandman 352

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak V. – stupac 2. – točka D – podtočka 1.a (nova)

Prilog I. – odjeljak V. – stupac 2. – točka D – podtočka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Usluge podrške



  Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Usluge podrške

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak V. – dio D. – točka 2.

Prilog I. – odjeljak V. – dio D. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VI. – naslov

Prilog I. – odjeljak VI. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Bankarske usluge, internetske stranice za pružanje bankarskih usluga, bankarske usluge na mobilnim uređajima, samoposlužni terminali uključujući bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga | Bankarske usluge
  za potrošače
  , internetske stranice za pružanje bankarskih usluga, bankarske usluge na mobilnim uređajima, samoposlužni terminali uključujući
  terminale za plaćanje i
  bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Bankarske usluge, internetske stranice za pružanje bankarskih usluga, bankarske usluge na mobilnim uređajima, samoposlužni terminali uključujući bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga

Bankarske usluge
  za potrošače
  , internetske stranice za pružanje bankarskih usluga, bankarske usluge na mobilnim uređajima, samoposlužni terminali uključujući
  terminale za plaćanje i
  bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga

za potrošače

terminale za plaćanje i

Amandmani 205, 295 i 304

Amandmani 205, 295 i 304

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VI. – dio A. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak VI. – dio A. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se
  :

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

, ostvaruje se

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  : |
| --- | --- |

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  :

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | osiguravanjem pristupačnosti proizvoda
  koje
  te osobe
  upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  točki
  D.: |
| --- | --- |

(a)

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda
  koje
  te osobe
  upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  točki
  D.:

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda

te osobe

točki

| (a) | proizvode
  koje
  pružatelji usluga
  upotrebljavaju tijekom pružanja
  dotične
  usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  dijelu
  D.
  ovog odjeljka; |
| --- | --- |

(a)

proizvode
  koje
  pružatelji usluga
  upotrebljavaju tijekom pružanja
  dotične
  usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  dijelu
  D.
  ovog odjeljka;

proizvode

pružatelji usluga

dotične

dijelu

ovog odjeljka;

| (b) | pružanjem informacija
  o 
  djelovanju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(b)

pružanjem informacija
  o 
  djelovanju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija

djelovanju

, kako je navedeno u nastavku:

| (b) | informacije
  o 
  funkcioniranju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  . Te su informacije razumljive i ne prelaze razinu složenosti B2 (viši srednji stupanj) Zajedničkog europskog referentnog okvira za jezike Vijeća Europe. |
| --- | --- |

(b)

informacije
  o 
  funkcioniranju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  . Te su informacije razumljive i ne prelaze razinu složenosti B2 (viši srednji stupanj) Zajedničkog europskog referentnog okvira za jezike Vijeća Europe.

informacije

funkcioniranju

. Te su informacije razumljive i ne prelaze razinu složenosti B2 (viši srednji stupanj) Zajedničkog europskog referentnog okvira za jezike Vijeća Europe.

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| | (iii) | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge
  , moraju biti pružene sukladno točki (c); |
| --- | --- | --- |

(iii)

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge
  , moraju biti pružene sukladno točki (c);

, moraju biti pružene sukladno točki (c);

| (
  ba
  ) | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske
  stranice i internetske
  aplikacije potrebne za pružanje
  dotične
  usluge
  i uključujući informacije o elektroničkoj identifikaciji, sigurnosti i metodama plaćanja. |
| --- | --- |

(
  ba
  )

ba

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske
  stranice i internetske
  aplikacije potrebne za pružanje
  dotične
  usluge
  i uključujući informacije o elektroničkoj identifikaciji, sigurnosti i metodama plaćanja.

stranice i internetske

dotične

i uključujući informacije o elektroničkoj identifikaciji, sigurnosti i metodama plaćanja.

| (c) | s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

(c)

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

| (d) | uključujući i pružanjem opcija
  ,
  praksi
  ,
  politika
  ,
  postupaka
  i 
  prilagodbi
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću. |
| --- | --- |

(d)

uključujući i pružanjem opcija
  ,
  praksi
  ,
  politika
  ,
  postupaka
  i 
  prilagodbi
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.

uključujući i pružanjem opcija

praksi

politika

postupaka

prilagodbi

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću.

| (d) | opcije
  ,
  prakse
  ,
  politike
  ,
  postupke
  i 
  prilagodbe
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom; |
| --- | --- |

(d)

opcije
  ,
  prakse
  ,
  politike
  ,
  postupke
  i 
  prilagodbe
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom;

opcije

prakse

politike

postupke

prilagodbe

s invaliditetom;

| (da) | bankarske usluge na mobilnim uređajima. |
| --- | --- |

(da)

(da)

bankarske usluge na mobilnim uređajima.

bankarske usluge na mobilnim uređajima.

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VI. – dio B.

Prilog I. – odjeljak VI. – dio B.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| B. | Internetske stranice za pružanje bankarskih usluga: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

B.

B.

Internetske stranice za pružanje bankarskih usluga:

Briše se.

Briše se.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se:

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se:

| (a) | s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(a)

(a)

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VI. – dio C.

Prilog I. – odjeljak VI. – dio C.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| C. | Bankarske usluge na mobilnim uređajima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

C.

C.

Bankarske usluge na mobilnim uređajima:

Briše se.

Briše se.

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se: |
| --- | --- |

1.

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se:

| (a) | pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(a)

(a)

pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| | iii. | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b); |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

| (b) | s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

(b)

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VI. – dio D. – naslov

Prilog I. – odjeljak VI. – dio D. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| D. | Samoposlužni terminali uključujući bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

D.

Samoposlužni terminali uključujući bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga

| D. | Samoposlužni terminali uključujući
  terminale za plaćanje i
  bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga
  za potrošače |
| --- | --- |

D.

Samoposlužni terminali uključujući
  terminale za plaćanje i
  bankomate koji se upotrebljavaju za pružanje bankarskih usluga
  za potrošače

terminale za plaćanje i

za potrošače

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VI. – dio D. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak VI. – dio D. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Dizajn i proizvodnja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Dizajn i proizvodnja

| 1. | Dizajn i proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Dizajn i proizvodnja

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se
  :

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. te uključuje
  :

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost utvrđenih u dijelu C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  : |
| --- | --- |

(a)

informacijama
  o uporabi
  priloženima
  samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje
  :

informacijama

priloženima

koje

| (a) | informacije
  o uporabi
  priložene
  samom proizvodu (označivanje, upute
  i
  upozorenja): |
| --- | --- |

(a)

informacije
  o uporabi
  priložene
  samom proizvodu (označivanje, upute
  i
  upozorenja):

informacije

priložene

i

| | i. | moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju biti razumljive; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju biti razumljive;

moraju biti razumljive;

| | iii. | moraju biti zamjetljive; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

moraju biti zamjetljive;

moraju biti zamjetljive;

| | iv. | moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

| (b) | korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(b)

korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ;

korisničkim sučeljem

sukladno točki 2.

| (b) | korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz); |
| --- | --- |

(b)

korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz);

korisničko sučelje

| (c) | funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(c)

funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.
  ;

funkcionalnošću

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.

| (c) | funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom
  ; |
| --- | --- |

(c)

funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom
  ;

funkcionalnost

s invaliditetom

| (d) | sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(d)

sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučeljem

| (d) | sučelje
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(d)

sučelje
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučelje

Amandman 356

Amandman 356

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VI. – dio D – podtočka 1.a (nova)

Prilog I. – odjeljak VI. – dio D – podtočka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Usluge podrške



  Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Usluge podrške

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti proizvoda i njegovoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VI. – dio D. – točka 2.

Prilog I. – odjeljak VI. – dio D. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VII. – naslov

Prilog I. – odjeljak VII. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| E-knjige | E-knjige
  i povezana oprema |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

E-knjige

E-knjige
  i povezana oprema

i povezana oprema

Amandman 305

Amandman 305

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VII. – dio A – točka 1.

Prilog I. – odjeljak VII. – dio A – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom
  ,
  ostvaruje se
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom
  ,
  ostvaruje se
  :

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom

ostvaruje se

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe
  s invaliditetom ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnu učinkovitost iz ove Direktive
  ,
  te uključuje
  : |
| --- | --- |

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe
  s invaliditetom ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnu učinkovitost iz ove Direktive
  ,
  te uključuje
  :

razumno predvidive

s invaliditetom ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnu učinkovitost iz ove Direktive

te uključuje

| (a) | osiguravanjem pristupačnosti proizvoda
  koje
  te osobe
  upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  točki
  B.
  o „Proizvodima”
  ; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda
  koje
  te osobe
  upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  točki
  B.
  o „Proizvodima”
  ;

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda

te osobe

točki

o „Proizvodima”

| (a) | proizvode
  koje
  pružatelji usluga
  upotrebljavaju tijekom pružanja
  dotične
  usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  dijelu
  B.
  ovog odjeljka
  ; |
| --- | --- |

(a)

proizvode
  koje
  pružatelji usluga
  upotrebljavaju tijekom pružanja
  dotične
  usluge, u skladu s pravilima definiranim u 
  dijelu
  B.
  ovog odjeljka
  ;

proizvode

pružatelji usluga

dotične

dijelu

ovog odjeljka

| (b) | pružanjem informacija
  o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(b)

pružanjem informacija
  o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija

, kako je navedeno u nastavku:

| (b) | informacije
  o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  te pružanje raspoloživih informacija
  (
  metapodataka
  )
  o značajkama pristupačnosti proizvoda
  i 
  usluga
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije
  o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  te pružanje raspoloživih informacija
  (
  metapodataka
  )
  o značajkama pristupačnosti proizvoda
  i 
  usluga
  ;

informacije

te pružanje raspoloživih informacija

metapodataka

o značajkama pristupačnosti proizvoda

usluga

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| | iii. | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije
  potrebne
  za
  pružanje usluge
  ,
  moraju biti pružene sukladno točki (c)
  ; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije
  potrebne
  za
  pružanje usluge
  ,
  moraju biti pružene sukladno točki (c)
  ;

potrebne

pružanje usluge

moraju biti pružene sukladno točki (c)

| (ba) | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije
  i uređaje
  za
  čitanje e-knjiga
  ,
  potrebne za pružanje dotične usluge
  ; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije
  i uređaje
  za
  čitanje e-knjiga
  ,
  potrebne za pružanje dotične usluge
  ;

i uređaje

čitanje e-knjiga

potrebne za pružanje dotične usluge

| (c) | s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike
  , uključujući
  prilagođavanje
  prikaza i interakcije sa sadržajem te
  ako
  je potrebno
  na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative
  te na način kojim se omogućava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike
  , uključujući
  prilagođavanje
  prikaza i interakcije sa sadržajem te
  ako
  je potrebno
  na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative
  te na način kojim se omogućava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike

prilagođavanje

ako

na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative

| (c) | ostvarivanje pristupačnosti internetskih stranica i aplikacija mobilnih uređaja na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje,
  uključujući
  prilagodljivost
  prikaza i interakcije
  sadržaja
  te
  , kad
  je
  to
  potrebno
  , pružajući pristupačnu elektroničku alternativu;
  te na način kojim se omogućava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

ostvarivanje pristupačnosti internetskih stranica i aplikacija mobilnih uređaja na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje,
  uključujući
  prilagodljivost
  prikaza i interakcije
  sadržaja
  te
  , kad
  je
  to
  potrebno
  , pružajući pristupačnu elektroničku alternativu;
  te na način kojim se omogućava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

ostvarivanje pristupačnosti internetskih stranica i aplikacija mobilnih uređaja na dosljedan i primjeren način za korisnikovu percepciju, upravljanje i razumijevanje,

prilagodljivost

sadržaja

, kad

to

, pružajući pristupačnu elektroničku alternativu;

| (d) | pružanjem
  pristupačnih informacija za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama; |
| --- | --- |

(d)

pružanjem
  pristupačnih informacija za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama;

pružanjem

| (d) | pružanje
  pristupačnih informacija za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama; |
| --- | --- |

(d)

pružanje
  pristupačnih informacija za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama;

pružanje

| (e) | uključujući i 
  pružanjem
  opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba sa
  smanjenom funkcionalnom sposobnošću
  . |
| --- | --- |

(e)

uključujući i 
  pružanjem
  opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba sa
  smanjenom funkcionalnom sposobnošću
  .

pružanjem

smanjenom funkcionalnom sposobnošću

| (e) | uključujući i 
  pružanje
  opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom, što se mora ostvariti osiguravanjem navigacije kroz cijeli dokument, kao što je s pomoću dinamičkih formata, mogućnosti sinkronizacije teksta i zvučnog sadržaja, tehnologije za pretvaranje teksta u govor, mogućnosti alternativnog prenošenja sadržaja i njegove interoperabilnosti
  sa
  širokim rasponom pomoćnih tehnologija na način koji je uočljiv, razumljiv i funkcionalan i koji omogućava maksimalnu kompatibilnost s korisničkim alatima
  . |
| --- | --- |

(e)

uključujući i 
  pružanje
  opcija, praksi, politika, postupaka i prilagodbi djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom, što se mora ostvariti osiguravanjem navigacije kroz cijeli dokument, kao što je s pomoću dinamičkih formata, mogućnosti sinkronizacije teksta i zvučnog sadržaja, tehnologije za pretvaranje teksta u govor, mogućnosti alternativnog prenošenja sadržaja i njegove interoperabilnosti
  sa
  širokim rasponom pomoćnih tehnologija na način koji je uočljiv, razumljiv i funkcionalan i koji omogućava maksimalnu kompatibilnost s korisničkim alatima
  .

pružanje

s invaliditetom, što se mora ostvariti osiguravanjem navigacije kroz cijeli dokument, kao što je s pomoću dinamičkih formata, mogućnosti sinkronizacije teksta i zvučnog sadržaja, tehnologije za pretvaranje teksta u govor, mogućnosti alternativnog prenošenja sadržaja i njegove interoperabilnosti

širokim rasponom pomoćnih tehnologija na način koji je uočljiv, razumljiv i funkcionalan i koji omogućava maksimalnu kompatibilnost s korisničkim alatima

Amandman 358

Amandman 358

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VII. – dio B – podtočka 1.

Prilog I. – odjeljak VII. – dio B – podtočka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Dizajn i proizvodnja: Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Dizajn i proizvodnja: Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se:

| 1. | Dizajn i proizvodnja: Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se
  poštovanjem sljedećih zahtjeva za pristupačnost
  : |
| --- | --- |

1.

Dizajn i proizvodnja: Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se
  poštovanjem sljedećih zahtjeva za pristupačnost
  :

poštovanjem sljedećih zahtjeva za pristupačnost

| (a) | informacijama o uporabi priloženima samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja) koje: |
| --- | --- |

(a)

informacijama o uporabi priloženima samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja) koje:

| (a) | informacijama o uporabi priloženima samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja),
  koje su dostupne u više pristupačnih oblika i koje su: |
| --- | --- |

(a)

informacijama o uporabi priloženima samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja),
  koje su dostupne u više pristupačnih oblika i koje su:

koje su dostupne u više pristupačnih oblika i koje su:

| | i. | moraju biti
  dostupne putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

moraju biti
  dostupne putem više od jednog osjetila;

moraju biti

| | i. | dostupne putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

dostupne putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju biti
  razumljive; |
| --- | --- | --- |

ii.

moraju biti
  razumljive;

moraju biti

| | ii. | razumljive; |
| --- | --- | --- |

ii.

razumljive;

| | iii. | moraju biti
  zamjetljive; |
| --- | --- | --- |

iii.

moraju biti
  zamjetljive;

moraju biti

| | iii. | zamjetljive; |
| --- | --- | --- |

iii.

zamjetljive;

| | iv. | moraju imati odgovarajuću veličinu
  natpisa za predviđene uvjete uporabe; |
| --- | --- | --- |

iv.

moraju imati odgovarajuću veličinu
  natpisa za predviđene uvjete uporabe;

moraju imati odgovarajuću veličinu

| | iv. | odgovarajuće veličine natpisa s dovoljnim kontrastom između znakova i pozadine kako bi se postigla maksimalna čitljivost
  za predviđene uvjete uporabe; |
| --- | --- | --- |

iv.

odgovarajuće veličine natpisa s dovoljnim kontrastom između znakova i pozadine kako bi se postigla maksimalna čitljivost
  za predviđene uvjete uporabe;

odgovarajuće veličine natpisa s dovoljnim kontrastom između znakova i pozadine kako bi se postigla maksimalna čitljivost

| (b) | pakiranjem proizvoda uključujući i informacijama sadržanim u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje); |
| --- | --- |

(b)

pakiranjem proizvoda uključujući i informacijama sadržanim u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje);

| (b) | pakiranjem proizvoda uključujući i informacijama sadržanim u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje)
  i navođenjem marke, naziva i vrste proizvoda kojima se: |
| --- | --- |

(b)

pakiranjem proizvoda uključujući i informacijama sadržanim u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje)
  i navođenjem marke, naziva i vrste proizvoda kojima se:

i navođenjem marke, naziva i vrste proizvoda kojima se:

| | i. | poštuju zahtjevi iz točke (a); |
| --- | --- | --- |

i.

i.

poštuju zahtjevi iz točke (a);

poštuju zahtjevi iz točke (a);

| | ii. | na jednostavan i precizan način informira korisnike o tome da proizvod sadrži značajke pristupačnosti i da je kompatibilan s pomoćnom tehnologijom; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

na jednostavan i precizan način informira korisnike o tome da proizvod sadrži značajke pristupačnosti i da je kompatibilan s pomoćnom tehnologijom;

na jednostavan i precizan način informira korisnike o tome da proizvod sadrži značajke pristupačnosti i da je kompatibilan s pomoćnom tehnologijom;

| (c) | uputama za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti: |
| --- | --- |

(c)

uputama za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti:

| (c) | uputama za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda
  , bez obzira jesu li odvojene ili na samom proizvodu
  , kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti: |
| --- | --- |

(c)

uputama za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda
  , bez obzira jesu li odvojene ili na samom proizvodu
  , kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti:

, bez obzira jesu li odvojene ili na samom proizvodu

| | i. | sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila;

sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila;

| | i. | moraju biti dostupne u pristupačnom internetskom formatu i dokumentu koji nije u elektroničkom internetskom formatu koji je i uočljiv i uporabljiv;
  i |
| --- | --- | --- |

i.

moraju biti dostupne u pristupačnom internetskom formatu i dokumentu koji nije u elektroničkom internetskom formatu koji je i uočljiv i uporabljiv;
  i

moraju biti dostupne u pristupačnom internetskom formatu i dokumentu koji nije u elektroničkom internetskom formatu koji je i uočljiv i uporabljiv;

| | ii. | upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj; |
| --- | --- | --- |

ii.

upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj;

upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj;

| | ii. | proizvođač navodi i objašnjava kako upotrebljavati značajke pristupačnosti proizvoda i njegovu kompatibilnost s različitim pomoćnim tehnologijama; |
| --- | --- | --- |

ii.

proizvođač navodi i objašnjava kako upotrebljavati značajke pristupačnosti proizvoda i njegovu kompatibilnost s različitim pomoćnim tehnologijama;

proizvođač navodi i objašnjava kako upotrebljavati značajke pristupačnosti proizvoda i njegovu kompatibilnost s različitim pomoćnim tehnologijama;

| (d) | korisničkim sučeljem proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz) sukladno točki 2.; |
| --- | --- |

(d)

korisničkim sučeljem proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz) sukladno točki 2.;

| (d) | korisničkim sučeljem proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz) sukladno točki 2.; |
| --- | --- |

(d)

korisničkim sučeljem proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz) sukladno točki 2.;

| (e) | funkcionalnošću proizvoda s opcijama namijenjenim osobama sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnošću proizvoda s opcijama namijenjenim osobama sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.;

| (e) | funkcionalnošću proizvoda s opcijama namijenjenim osobama sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnošću proizvoda s opcijama namijenjenim osobama sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.;

| (f) | sučelje proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(f)

sučelje proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučelje proizvoda s pomoćnim uređajima.

| (f) | ako je to primjenjivo, kompatibilnošću s pomoćnim uređajima i tehnologijama. |
| --- | --- |

(f)

ako je to primjenjivo, kompatibilnošću s pomoćnim uređajima i tehnologijama.

ako je to primjenjivo, kompatibilnošću s pomoćnim uređajima i tehnologijama.

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VII. – dio B. – točka 2.

Prilog I. – odjeljak VII. – dio B. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandmani 215, 296, 306 i 359

Amandmani 215, 296, 306 i 359

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VIII. – dio A. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak VIII. – dio A. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom
  , ostvaruje se
  :

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

, ostvaruje se

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  : |
| --- | --- |

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom
  ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  :

razumno predvidive

ostvaruje se ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | pružanjem informacija
  o 
  djelovanju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(a)

pružanjem informacija
  o 
  djelovanju
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija

djelovanju

, kako je navedeno u nastavku:

| (a) | informacije
  o 
  funkcioniranju dotične
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi; |
| --- | --- |

(a)

informacije
  o 
  funkcioniranju dotične
  usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi;

informacije

funkcioniranju dotične

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| | iii. | elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b); |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

elektroničke informacije, uključujući s njima povezane internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

| (aa) | elektroničke informacije, uključujući internetske i mobilne aplikacije i internetske stranice potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b); |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

elektroničke informacije, uključujući internetske i mobilne aplikacije i internetske stranice potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

elektroničke informacije, uključujući internetske i mobilne aplikacije i internetske stranice potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (b);

| (b) | s pomoću internetskih stranica
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno
  na njima pružiti i
  pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

s pomoću internetskih stranica
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno
  na njima pružiti i
  pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica

na njima pružiti i

| (b) | internetske stranice
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te, ako je
  to
  potrebno
  , pružanje
  pristupačne elektroničke alternative; te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

internetske stranice
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te, ako je
  to
  potrebno
  , pružanje
  pristupačne elektroničke alternative; te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

internetske stranice

to

, pružanje

| (ba) | bankarske usluge na mobilnim uređajima. |
| --- | --- |

(ba)

bankarske usluge na mobilnim uređajima.

Amandman 360

Amandman 360

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VIII. – točka A – podtočka 1.a (nova

Prilog I. – odjeljak VIII. – točka A – podtočka 1.a (nova

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Usluge podrške: Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti usluge i njezinoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Usluge podrške: Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti usluge i njezinoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Amandman 335

Amandman 335

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak VIII.a (novi)

Prilog I. – odjeljak VIII.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ODJELJAK VIII.a |
| | Usluge smještaja |
| | Usluge |
| | 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ODJELJAK VIII.a

ODJELJAK VIII.a

Usluge smještaja

Usluge smještaja

Usluge

Usluge

1.

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom, ostvaruje se:

| | (a) | pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:










  i. | informacije su dostupne u pristupačnom internetskom obliku te su zamjetljive, uporabljive, razumljive i pouzdane u skladu s točkom (b); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

(a)

pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi, kako je navedeno u nastavku:

i.

i.

informacije su dostupne u pristupačnom internetskom obliku te su zamjetljive, uporabljive, razumljive i pouzdane u skladu s točkom (b);

informacije su dostupne u pristupačnom internetskom obliku te su zamjetljive, uporabljive, razumljive i pouzdane u skladu s točkom (b);

| ii. | informacijama se navodi i objašnjava kako koristiti značajke pristupačnosti usluge i njezinu komplementarnost s različitim pomoćnim tehnologijama. |
| --- | --- |

ii.

ii.

informacijama se navodi i objašnjava kako koristiti značajke pristupačnosti usluge i njezinu komplementarnost s različitim pomoćnim tehnologijama.

informacijama se navodi i objašnjava kako koristiti značajke pristupačnosti usluge i njezinu komplementarnost s različitim pomoćnim tehnologijama.

| | (b) | s pomoću internetskih stranica i aplikacija koje su potrebne za pružanje usluge, s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

s pomoću internetskih stranica i aplikacija koje su potrebne za pružanje usluge, s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica i aplikacija koje su potrebne za pružanje usluge, s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

| | (c) | s pomoću mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje usluga e-trgovine, s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

s pomoću mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje usluga e-trgovine, s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću mobilnih usluga, uključujući mobilne aplikacije potrebne za pružanje usluga e-trgovine, s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno na njima pružiti i pristupačne elektroničke alternative te na pouzdan način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

| | (d) | razumljivim, zamjetljivim, operabilnim i pouzdanim metodama elektroničke identifikacije, sigurnosti i plaćanja potrebnim za pružanje usluge, kojima se ne ugrožavaju sigurnost i privatnost korisnika; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

razumljivim, zamjetljivim, operabilnim i pouzdanim metodama elektroničke identifikacije, sigurnosti i plaćanja potrebnim za pružanje usluge, kojima se ne ugrožavaju sigurnost i privatnost korisnika;

razumljivim, zamjetljivim, operabilnim i pouzdanim metodama elektroničke identifikacije, sigurnosti i plaćanja potrebnim za pružanje usluge, kojima se ne ugrožavaju sigurnost i privatnost korisnika;

| | (e) | izgrađenim okolišem koji je dostupan osobama s invaliditetom u skladu s uvjetima navedenim u odjeljku X. i koji uključuje:










  i. | sve zajedničke prostore (recepcija, ulaz, prostori za odmor i razonodu, konferencijske dvorane itd.) |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

(e)

izgrađenim okolišem koji je dostupan osobama s invaliditetom u skladu s uvjetima navedenim u odjeljku X. i koji uključuje:

izgrađenim okolišem koji je dostupan osobama s invaliditetom u skladu s uvjetima navedenim u odjeljku X. i koji uključuje:

i.

i.

sve zajedničke prostore (recepcija, ulaz, prostori za odmor i razonodu, konferencijske dvorane itd.)

sve zajedničke prostore (recepcija, ulaz, prostori za odmor i razonodu, konferencijske dvorane itd.)

| ii. | sobe, u skladu sa zahtjevima iz odjeljka X.; minimalan broj pristupačnih soba po objektu:








  — | 1 pristupačna soba za objekte s ukupno manje od 20 soba |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

sobe, u skladu sa zahtjevima iz odjeljka X.; minimalan broj pristupačnih soba po objektu:

sobe, u skladu sa zahtjevima iz odjeljka X.; minimalan broj pristupačnih soba po objektu:

—

1 pristupačna soba za objekte s ukupno manje od 20 soba

1 pristupačna soba za objekte s ukupno manje od 20 soba

| — | 2 pristupačne sobe za objekte s više od 20, a manje od 50 soba |
| --- | --- |

—

2 pristupačne sobe za objekte s više od 20, a manje od 50 soba

2 pristupačne sobe za objekte s više od 20, a manje od 50 soba

| — | 1 dodatna pristupačna soba na svakih dodatnih 50 soba. |
| --- | --- |

—

1 dodatna pristupačna soba na svakih dodatnih 50 soba.

1 dodatna pristupačna soba na svakih dodatnih 50 soba.

| 2. | Službe za pružanje podrške



  Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti usluge i njezinoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama i uslugama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

2.

2.

Službe za pružanje podrške

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti usluge i njezinoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama i uslugama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Ako su dostupne, u okviru usluga podrške (službe za pomoć korisnicima, pozivni centri, tehnička podrška, usluge posredovanja i usluge obuke) pružaju se informacije o pristupačnosti usluge i njezinoj kompatibilnosti s pomoćnim tehnologijama i uslugama, u dostupnim načinima komunikacije za korisnike sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe s invaliditetom.

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IX. – dio A. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak IX. – dio A. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Dizajn i proizvodnja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Dizajn i proizvodnja

| 1. | Dizajn i proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Dizajn i proizvodnja

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe
  s invaliditetom i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se:

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobe

Dizajniranje i proizvodnja proizvoda u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe s invaliditetom i osobe s poteškoćama povezanim sa starenjem, ostvaruje se
  ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  :

ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | informacijama
  o uporabi priloženima samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje: |
| --- | --- |

(a)

informacijama
  o uporabi priloženima samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja)
  koje:

informacijama

koje:

| (a) | informacije
  o uporabi priloženima samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja); |
| --- | --- |

(a)

informacije
  o uporabi priloženima samom proizvodu (označivanje, upute, upozorenja);

informacije

| | i. | moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

moraju biti dostupne putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju biti razumljive; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju biti razumljive;

moraju biti razumljive;

| | iii. | moraju biti zamjetljive; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

moraju biti zamjetljive;

moraju biti zamjetljive;

| | iv. | moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

moraju imati odgovarajuću veličinu natpisa za predviđene uvjete uporabe;

| (b) | pakiranjem
  proizvoda uključujući i 
  informacijama sadržanim
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje); |
| --- | --- |

(b)

pakiranjem
  proizvoda uključujući i 
  informacijama sadržanim
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje);

pakiranjem

informacijama sadržanim

| (b) | pakiranje
  proizvoda uključujući i 
  informacije sadržane
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje); |
| --- | --- |

(b)

pakiranje
  proizvoda uključujući i 
  informacije sadržane
  u pakiranju (otvaranje, zatvaranje, uporaba, zbrinjavanje);

pakiranje

informacije sadržane

| (c) | uputama
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda
  kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti: |
| --- | --- |

(c)

uputama
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda
  kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti:

uputama

kojima se moraju ispuniti sljedeći uvjeti:

| (c) | upute
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

upute
  za uporabu, ugradnju, održavanje, čuvanje i zbrinjavanje proizvoda;

upute

| | i. | sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te |
| --- | --- | --- |

i.

i.

sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te

sadržaj uputa mora biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate prikazane na različite načine i putem više od jednog osjetila te

| | ii. | upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj;

upute moraju sadržavati alternative za netekstualni sadržaj;

| (d) | korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(d)

korisničkim sučeljem
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz)
  sukladno točki 2.
  ;

korisničkim sučeljem

sukladno točki 2.

| (d) | korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz); |
| --- | --- |

(d)

korisničko sučelje
  proizvoda (rukovanje, kontrole i odziv, unos i izlaz);

korisničko sučelje

| (e) | funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.
  ; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnošću
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.
  ;

funkcionalnošću

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću sukladno točki 2.

| (e) | funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom
  ; |
| --- | --- |

(e)

funkcionalnost
  proizvoda s opcijama namijenjenim osobama
  s invaliditetom
  ;

funkcionalnost

s invaliditetom

| (f) | sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(f)

sučeljem
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučeljem

| (f) | sučelje
  proizvoda s pomoćnim uređajima. |
| --- | --- |

(f)

sučelje
  proizvoda s pomoćnim uređajima.

sučelje

Amandman 217 i 297rev

Amandman 217 i 297rev

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IX. – dio A. – točka 2.

Prilog I. – odjeljak IX. – dio A. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

[...]

Briše se.

Briše se.

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IX. – dio B. – točka 1.

Prilog I. – odjeljak IX. – dio B. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom, ostvaruje se: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne funkcionalnosti za osobe
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući
  osobe s invaliditetom, ostvaruje se:

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući

| 1. | Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom ostvaruje se
  ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  : |
| --- | --- |

1.

Pružanje usluga u cilju njihove optimalne
  razumno predvidive
  funkcionalnosti za osobe s invaliditetom ostvaruje se
  ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje
  :

razumno predvidive

ispunjavanjem zahtjeva za funkcionalnost iz dijela C. odjeljka I. te uključuje

| (a) | ostvarivanjem pristupačnosti izgrađenog okruženja
  u kojem se pruža usluga, uključujući prijevoznu infrastrukturu, u skladu s dijelom C., ne dovodeći u pitanje nacionalne zakone i zakonodavstvo Unije o zaštiti nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

ostvarivanjem pristupačnosti izgrađenog okruženja
  u kojem se pruža usluga, uključujući prijevoznu infrastrukturu, u skladu s dijelom C., ne dovodeći u pitanje nacionalne zakone i zakonodavstvo Unije o zaštiti nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti;

ostvarivanjem pristupačnosti izgrađenog okruženja

| (a) | izgrađeno okruženje
  u kojem se pruža usluga, uključujući prijevoznu infrastrukturu, u skladu s dijelom C., ne dovodeći u pitanje nacionalne zakone i zakonodavstvo Unije o zaštiti nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

izgrađeno okruženje
  u kojem se pruža usluga, uključujući prijevoznu infrastrukturu, u skladu s dijelom C., ne dovodeći u pitanje nacionalne zakone i zakonodavstvo Unije o zaštiti nacionalnog blaga umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti;

izgrađeno okruženje

| (b) | ostvarivanjem pristupačnosti infrastrukture
  , uključujući vozila, plovila i opremu potrebnu za pružanje usluge, kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(b)

ostvarivanjem pristupačnosti infrastrukture
  , uključujući vozila, plovila i opremu potrebnu za pružanje usluge, kako je navedeno u nastavku:

ostvarivanjem pristupačnosti infrastrukture

| (b) | infrastrukturu
  , uključujući vozila, plovila i opremu potrebnu za pružanje usluge, kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturu
  , uključujući vozila, plovila i opremu potrebnu za pružanje usluge, kako je navedeno u nastavku:

infrastrukturu

| | i. | dizajn izgrađenog okruženja mora ispunjavati zahtjeve
  navedene
  u dijelu C. kad je riječ o ukrcavanju, iskrcavanju, prometovanju i uporabi; |
| --- | --- | --- |

i.

dizajn izgrađenog okruženja mora ispunjavati zahtjeve
  navedene
  u dijelu C. kad je riječ o ukrcavanju, iskrcavanju, prometovanju i uporabi;

navedene

| | i. | dizajn izgrađenog okruženja mora ispunjavati zahtjeve
  utvrđene
  u dijelu C. kad je riječ o ukrcavanju, iskrcavanju, prometovanju i uporabi; |
| --- | --- | --- |

i.

dizajn izgrađenog okruženja mora ispunjavati zahtjeve
  utvrđene
  u dijelu C. kad je riječ o ukrcavanju, iskrcavanju, prometovanju i uporabi;

utvrđene

| | ii. | informacije moraju biti dostupne na različite načine i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

informacije moraju biti dostupne na različite načine i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti dostupne na različite načine i putem više od jednog osjetila;

| | iii. | moraju se osigurati alternative vizualnom netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

moraju se osigurati alternative vizualnom netekstualnom sadržaju;

moraju se osigurati alternative vizualnom netekstualnom sadržaju;

| (c) | osiguravanjem pristupačnosti proizvoda
  koji se upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u dijelu A; |
| --- | --- |

(c)

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda
  koji se upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u dijelu A;

osiguravanjem pristupačnosti proizvoda

| (c) | proizvode
  koji se upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u dijelu A; |
| --- | --- |

(c)

proizvode
  koji se upotrebljavaju tijekom pružanja usluge, u skladu s pravilima definiranim u dijelu A;

proizvode

| (d) | pružanjem informacija
  o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku: |
| --- | --- |

(d)

pružanjem informacija
  o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi
  , kako je navedeno u nastavku:

pružanjem informacija

, kako je navedeno u nastavku:

| (d) | informacije
  o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi; |
| --- | --- |

(d)

informacije
  o djelovanju usluge i o njezinim svojstvima pristupačnosti i infrastrukturi;

informacije

| | i. | informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

informacije moraju biti u tekstualnom obliku koji se može upotrebljavati za alternativne pomoćne formate koje na različite načine prikazuju korisnici i putem više od jednog osjetila;

| | ii. | moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

moraju se pružiti alternative netekstualnom sadržaju;

| | iii. | elektroničke informacije, uključujući internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (e); |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

elektroničke informacije, uključujući internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (e);

elektroničke informacije, uključujući internetske aplikacije potrebne za pružanje usluge, moraju biti pružene sukladno točki (e);

| (e) | s pomoću internetskih stranica
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno
  na njima pružiti i
  pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(e)

s pomoću internetskih stranica
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te ako je potrebno
  na njima pružiti i
  pristupačne elektroničke alternative te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

s pomoću internetskih stranica

na njima pružiti i

| (e) | internetske stranice i mobilne uređaje
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te, ako je
  to
  potrebno
  , pružanje
  pristupačne elektroničke alternative; te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(e)

internetske stranice i mobilne uređaje
  s odgovarajućom pristupačnošću za olakšavanje percepcije, upravljanja i razumijevanja za korisnike, uključujući prilagođavanje prikaza i interakcije sa sadržajem te, ako je
  to
  potrebno
  , pružanje
  pristupačne elektroničke alternative; te na način kojim se poboljšava interoperabilnost s različitim korisničkim alatima i pomoćnim tehnologijama dostupnim na razini Unije i međunarodnoj razini;

internetske stranice i mobilne uređaje

to

, pružanje

| (f) | pružanjem pristupačnih informacija
  za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama; |
| --- | --- |

(f)

pružanjem pristupačnih informacija
  za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama;

pružanjem pristupačnih informacija

| (f) | informacije
  za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama; |
| --- | --- |

(f)

informacije
  za poboljšavanje komplementarnosti s pomoćnim uslugama;

informacije

| (g) | uključujući i pružanjem opcija
  ,
  praksi
  ,
  politika
  ,
  postupaka
  i 
  prilagodbi
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću
  . |
| --- | --- |

(g)

uključujući i pružanjem opcija
  ,
  praksi
  ,
  politika
  ,
  postupaka
  i 
  prilagodbi
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću
  .

uključujući i pružanjem opcija

praksi

politika

postupaka

prilagodbi

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću

| (g) | opcije
  ,
  prakse
  ,
  politike
  ,
  postupke
  i 
  prilagodbu
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom
  . |
| --- | --- |

(g)

opcije
  ,
  prakse
  ,
  politike
  ,
  postupke
  i 
  prilagodbu
  djelovanja usluge namijenjene potrebama osoba
  s invaliditetom
  .

opcije

prakse

politike

postupke

prilagodbu

s invaliditetom

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak IX. – dio C. – točka 1. – uvodni dio

Prilog I. – odjeljak IX. – dio C. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Kad je riječ o pristupačnosti izgrađenog okruženja u kojem se pružaju usluge osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću uključujući osobama
  s invaliditetom, točnije njegove predviđene neovisne uporabe, u obzir se moraju uzeti sljedeći aspekti aspekti javnih prostora: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Kad je riječ o pristupačnosti izgrađenog okruženja u kojem se pružaju usluge osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću uključujući osobama
  s invaliditetom, točnije njegove predviđene neovisne uporabe, u obzir se moraju uzeti sljedeći aspekti aspekti javnih prostora:

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću uključujući osobama

| 1. | Kad je riječ o pristupačnosti izgrađenog okruženja u kojem se pružaju usluge osobama s invaliditetom, točnije njegove predviđene neovisne uporabe, u obzir se moraju uzeti sljedeći aspekti aspekti javnih prostora: |
| --- | --- |

1.

Kad je riječ o pristupačnosti izgrađenog okruženja u kojem se pružaju usluge osobama s invaliditetom, točnije njegove predviđene neovisne uporabe, u obzir se moraju uzeti sljedeći aspekti aspekti javnih prostora:

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – odjeljak X. – točka 1. – uvodni dio

Prilog I. – odjeljak X. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad je riječ o pristupačnosti izgrađenog okruženja u kojem se pružaju usluge osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobama
  s invaliditetom, kako je navedeno u članku 3. stavku 10., točnije njegove predviđene neovisne uporabe, u obzir se moraju uzeti sljedeći aspekti aspekti javnih prostora: | Kad je riječ o pristupačnosti izgrađenog okruženja u kojem se pružaju usluge osobama s invaliditetom, kako je navedeno u članku 3. stavku 10., točnije njegove predviđene neovisne uporabe, u obzir se moraju uzeti sljedeći aspekti aspekti javnih prostora: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad je riječ o pristupačnosti izgrađenog okruženja u kojem se pružaju usluge osobama
  sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobama
  s invaliditetom, kako je navedeno u članku 3. stavku 10., točnije njegove predviđene neovisne uporabe, u obzir se moraju uzeti sljedeći aspekti aspekti javnih prostora:

sa smanjenom funkcionalnom sposobnošću, uključujući osobama

Kad je riječ o pristupačnosti izgrađenog okruženja u kojem se pružaju usluge osobama s invaliditetom, kako je navedeno u članku 3. stavku 10., točnije njegove predviđene neovisne uporabe, u obzir se moraju uzeti sljedeći aspekti aspekti javnih prostora:

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II. – stavak 4. – točka 4.1.

Prilog II. – stavak 4. – točka 4.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.1. | Proizvođač postavlja oznaku CE navedenu u ovoj Direktivi na svaki pojedinačni proizvod koji ispunjava primjenjive zahtjeve ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.1.

4.1.

Proizvođač postavlja oznaku CE navedenu u ovoj Direktivi na svaki pojedinačni proizvod koji ispunjava primjenjive zahtjeve ove Direktive.

Briše se.

Briše se.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0188/2017).

1

(1a)  
  Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 138, 26.5.2016., str. 44.).

1a

Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 138, 26.5.2016., str. 44.).

(1 ter)  
  Uredba Komisije (EU) br. 1300/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (SL L 356, 12.12.2014., str. 110.).

1 ter

Uredba Komisije (EU) br. 1300/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (SL L 356, 12.12.2014., str. 110.).

(33)  
  COM(2010) 636.

33

COM(2010) 636.

(1a)  
  Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.).

1a

Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.).

(34)  
  Prijedlog Direktive
  Europskog parlamenta i Vijeća o pristupačnosti internetskih stranica tijela javnog sektora
  COM(2012) 721
  .

34

Prijedlog Direktive

COM(2012) 721

(34)  
  Direktiva (EU) 2016/2102
  Europskog parlamenta i Vijeća
  od 26. listopada 2016.
  o pristupačnosti internetskih stranica
  i mobilnih aplikacija
  tijela javnog sektora

  (SL L 327,


  2.12.2016
  .
  , str. 1.).

34

Direktiva (EU) 2016/2102

od 26. listopada 2016.

i mobilnih aplikacija

(SL L 327,

2.12.2016

, str. 1.).

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (SL L 315, 3.12.2007., str. 14.).

1a

Uredba (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (SL L 315, 3.12.2007., str. 14.).

(1 ter)  
  Uredba (EU) br. 1300/2014 Europskog parlamenta i Vijeća оd 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (SL L 356, 12.12.2014., str. 110.).

1 ter

Uredba (EU) br. 1300/2014 Europskog parlamenta i Vijeća оd 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (SL L 356, 12.12.2014., str. 110.).

(1c)  
  Uredba Komisije (EU) br. 454/2011 od 5. svibnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s podsustavom „telematskih aplikacija za putnički promet” transeuropskog željezničkog sustava (SL L 123, 12.5.2011., str. 11.).

1c

Uredba Komisije (EU) br. 454/2011 od 5. svibnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s podsustavom „telematskih aplikacija za putnički promet” transeuropskog željezničkog sustava (SL L 123, 12.5.2011., str. 11.).

(1d)  
  Uredba (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravima putnika u autobusnom prijevozu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 55, 28.2.2011., str. 1.).

1d

Uredba (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravima putnika u autobusnom prijevozu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 55, 28.2.2011., str. 1.).

(1e)  
  Uredba (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 334, 17.12.2010., str. 1.).

1e

Uredba (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 334, 17.12.2010., str. 1.).

(35)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
  26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

35

26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

(36)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

36

(37)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
  26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

37

26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

(35)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
  26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

35

26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

(36)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

36

(37)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
  26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

37

26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

(1a)  
  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

1a

Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

(1a)  
  Direktiva Vijeća 93/42/EEZ od 14. lipnja 1993. o medicinskim proizvodima (SL L 169, 12.7.1993., str. 1.).

1a

Direktiva Vijeća 93/42/EEZ od 14. lipnja 1993. o medicinskim proizvodima (SL L 169, 12.7.1993., str. 1.).

(38)  Odluka br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
  9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje na tržište proizvoda i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 93/465/EEZ (SL L 218, 13.8.2008., str. 82.).

38

9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje na tržište proizvoda i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 93/465/EEZ (SL L 218, 13.8.2008., str. 82.).

(38)  Odluka br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
  9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje na tržište proizvoda i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 93/465/EEZ (SL L 218, 13.8.2008., str. 82.).

38

9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje na tržište proizvoda i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 93/465/EEZ (SL L 218, 13.8.2008., str. 82.).

(39)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.).

39

(39)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.).

39

(40)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).

40

(40)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).

40

(1a)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

1a

SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(42)  
  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovora o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

42

Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovora o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

(43)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

43

(44)  Uredba (EU) br. 1304/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006

44

(43)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

43

(44)  Uredba (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006
  (SL L 347, 20.12.2013., str. 470.).

44

(SL L 347, 20.12.2013., str. 470.).

(45)  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1.).

45

(45)  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1.).

45

(46)  
  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

46

Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

(1a)  
  Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (SL L 376, 27.12.2006., str. 36.).

1a

Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (SL L 376, 27.12.2006., str. 36.).

(1a)  
  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

1a

Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

(1a)  
  Direktiva 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada povezanih s računima za plaćanje, prebacivanju računa za plaćanje i pristupu računima za plaćanje s osnovnim uslugama (SL L 257, 28.8.2014., str. 214.)

1a

Direktiva 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada povezanih s računima za plaćanje, prebacivanju računa za plaćanje i pristupu računima za plaćanje s osnovnim uslugama (SL L 257, 28.8.2014., str. 214.)

(1a)  
  Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.).

1a

Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.).

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu (SL L 204, 26.7.2006., str. 1.).

1a

Uredba (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu (SL L 204, 26.7.2006., str. 1.).

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/341 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/341

---

P8_TA(2017)0352

Sporazum između EU-a i Čilea o trgovini ekološkim proizvodima ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 337/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05530/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05530/2017),

| — | uzimajući u obzir Nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima (05551/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima (05551/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0144/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0144/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0257/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0257/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Čilea. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/342 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/342

---

P8_TA(2017)0353

Protokol uz Sporazum o pridruživanju između EU-a i Čilea (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Trećeg dodatnog protokola uz Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 337/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06750/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06750/2017),

| — | uzimajući u obzir Treći dodatni protokol uz Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06905/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Treći dodatni protokol uz Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (06905/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0225/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0225/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0277/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0277/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Čilea. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/343 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/343

---

P8_TA(2017)0355

Produljenje europskog statističkog programa do 2020 ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. njegovim produljenjem na razdoblje od 2018. do 2020. (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0557), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0557),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0367/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0367/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 uz Ugovore o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 uz Ugovore o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 uz Ugovore o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 uz Ugovore o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 14. prosinca 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 14. prosinca 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0158/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 75, 10.3.2017., str. 53.

---

P8_TC1-COD(2016)0265

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. njegovim produljenjem do 2020.

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/1951.)

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/344 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/344

---

P8_TA(2017)0356

Europski fondovi poduzetničkog kapitala i europski fondovi za socijalno poduzetništvo ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 337/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016) 0461), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016) 0461),

| — | uzimajući u obzir članak 114. i članak 294. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0320/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114. i članak 294. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0320/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 12. rujna 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 12. rujna 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. prosinca 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. prosinca 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0120/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0120/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 394, 26.10.2016., str. 2.

(2)  SL C 75, 10.3.2017., str. 48.

---

P8_TC1-COD(2016)0221

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/1991.)

---

| 20.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 337/345 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 337/345

---

P8_TA(2017)0357

Višegodišnji plan za pridnene stokove u Sjevernome moru i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi ***I

Amandmani koje je Europski parlament usvojio 14. rujna 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za pridnene stokove u Sjevernome moru i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 676/2007 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2018/C 337/44)

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Ciljevi su
  ZRP-a
  , među ostalim, osigurati da
  ribarstvo
  i akvakultura budu dugoročno ekološki održivi, da se na upravljanje ribarstvom primjenjuje načelo
  opreznog
  pristupa te provodi pristup upravljanja ribarstvom koji se temelji na ekosustavu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Ciljevi su
  ZRP-a
  , među ostalim, osigurati da
  ribarstvo
  i akvakultura budu dugoročno ekološki održivi, da se na upravljanje ribarstvom primjenjuje načelo
  opreznog
  pristupa te provodi pristup upravljanja ribarstvom koji se temelji na ekosustavu.

| (4) | Ciljevi
  ZRP-a
  su, među ostalim, osigurati da
  ribolov
  i akvakultura budu dugoročno ekološki održivi, da se na upravljanje ribarstvom primjenjuje načelo
  predostrožnog
  pristupa
  kako bi se zajamčilo da su stokovi vrsta koje se love obnovljeni i da se održavaju na razinama iznad onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos
  te
  da se
  provodi pristup upravljanja ribarstvom koji se temelji na ekosustavu. |
| --- | --- |

(4)

Ciljevi
  ZRP-a
  su, među ostalim, osigurati da
  ribolov
  i akvakultura budu dugoročno ekološki održivi, da se na upravljanje ribarstvom primjenjuje načelo
  predostrožnog
  pristupa
  kako bi se zajamčilo da su stokovi vrsta koje se love obnovljeni i da se održavaju na razinama iznad onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos
  te
  da se
  provodi pristup upravljanja ribarstvom koji se temelji na ekosustavu.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | U pogledu iskorištavanja živih morskih bioloških resursa Uredba (EU) br. 1380/2013 obuhvaća kao izričit cilj obnavljanje i održavanje populacije vrsta koje se love iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Stoga u skladu s člankom 2. stavkom 2. te Uredbe odgovarajuću stopu iskorištavanja treba postići do 2015., gdje je to moguće i, na postupnoj, progresivnoj osnovi, najkasnije do 2020. za sve stokove, a potom se ona treba održavati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

U pogledu iskorištavanja živih morskih bioloških resursa Uredba (EU) br. 1380/2013 obuhvaća kao izričit cilj obnavljanje i održavanje populacije vrsta koje se love iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Stoga u skladu s člankom 2. stavkom 2. te Uredbe odgovarajuću stopu iskorištavanja treba postići do 2015., gdje je to moguće i, na postupnoj, progresivnoj osnovi, najkasnije do 2020. za sve stokove, a potom se ona treba održavati.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti niz mjera očuvanja, pojedinačno ili u kombinaciji ako je primjenjivo, primjerice u obliku višegodišnjih planova i tehničkih mjera ili pri utvrđivanju i dodjeli ribolovnih mogućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti niz mjera očuvanja, pojedinačno ili u kombinaciji ako je primjenjivo, primjerice u obliku višegodišnjih planova i tehničkih mjera ili pri utvrđivanju i dodjeli ribolovnih mogućnosti.

| (5) | Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti niz mjera očuvanja, pojedinačno ili u kombinaciji ako je primjenjivo, primjerice u obliku višegodišnjih planova i tehničkih mjera ili pri utvrđivanju i dodjeli ribolovnih mogućnosti
  potpuno u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjem
  . |
| --- | --- |

(5)

Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti niz mjera očuvanja, pojedinačno ili u kombinaciji ako je primjenjivo, primjerice u obliku višegodišnjih planova i tehničkih mjera ili pri utvrđivanju i dodjeli ribolovnih mogućnosti
  potpuno u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjem
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (
  EZ
  ) br. 1380/2013, višegodišnji se planovi trebaju temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim mišljenjima te sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja i zaštitne mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (
  EZ
  ) br. 1380/2013, višegodišnji se planovi trebaju temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim mišljenjima te sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja i zaštitne mjere.

| (6) | U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (
  EU
  ) br. 1380/2013 višegodišnji se planovi trebaju temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim mišljenjima te sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja
  , ciljeve
  i zaštitne mjere
  , ciljeve za očuvanje stokova i tehničke mjere koje treba poduzeti kako bi se postigli ciljevi za što je moguće veće izbjegavanje i smanjenje neželjenog ulova kako je utvrđeno u članku 15
  .
  te Uredbe. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (
  EU
  ) br. 1380/2013 višegodišnji se planovi trebaju temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim mišljenjima te sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja
  , ciljeve
  i zaštitne mjere
  , ciljeve za očuvanje stokova i tehničke mjere koje treba poduzeti kako bi se postigli ciljevi za što je moguće veće izbjegavanje i smanjenje neželjenog ulova kako je utvrđeno u članku 15
  .
  te Uredbe.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Povrh toga, Komisija može biti ovlaštena da u višegodišnjem planu utvrdi područja za oporavak ribljih stokova u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Povrh toga, Komisija može biti ovlaštena da u višegodišnjem planu utvrdi područja za oporavak ribljih stokova u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Neke stokove od zajedničkog interesa iskorištavaju i treće zemlje, zbog čega je vrlo važno da se Unija savjetuje s tim trećim zemljama kako bi se zajamčilo održivo upravljanje tim stokovima. Ako ne postoji formalni sporazum, Unija bi trebala poduzeti sve što je u njezinoj moći da se donesu zajednička pravila o ribolovu tih stokova kako bi se omogućilo održivo upravljanje, a pritom bi trebalo jamčiti, primjenjivati i promicati jednake uvjete za subjekte na tržištu Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Neke stokove od zajedničkog interesa iskorištavaju i treće zemlje, zbog čega je vrlo važno da se Unija savjetuje s tim trećim zemljama kako bi se zajamčilo održivo upravljanje tim stokovima. Ako ne postoji formalni sporazum, Unija bi trebala poduzeti sve što je u njezinoj moći da se donesu zajednička pravila o ribolovu tih stokova kako bi se omogućilo održivo upravljanje, a pritom bi trebalo jamčiti, primjenjivati i promicati jednake uvjete za subjekte na tržištu Unije.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Cilj tog plana trebao bi biti doprinos ostvarivanju ciljeva ZRP-a, posebno
  postizanja i održavanja MSY-ja za predmetne stokove, provedbe
  obveze iskrcavanja za pridnene stokove koji podliježu ograničenjima ulova i 
  provedbe
  pristupa upravljanja ribarstvom temeljenog na ekosustavu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Cilj tog plana trebao bi biti doprinos ostvarivanju ciljeva ZRP-a, posebno
  postizanja i održavanja MSY-ja za predmetne stokove, provedbe
  obveze iskrcavanja za pridnene stokove koji podliježu ograničenjima ulova i 
  provedbe
  pristupa upravljanja ribarstvom temeljenog na ekosustavu.

| (10) | Cilj tog plana trebao bi biti doprinos ostvarivanju ciljeva ZRP-a, posebno
  obnavljanju i održavanju ribljih stokova iznad razina biomase koje mogu proizvesti MSY, provedbi
  obveze iskrcavanja za pridnene stokove koji podliježu ograničenjima ulova i 
  kao i provedbi i postizanju socioekonomskih aspekata ZRP-a i doprinos provedbi
  pristupa upravljanja ribarstvom temeljenog na ekosustavu
  smanjenjem negativnih učinaka ribarstva na morske ekosustave
  . |
| --- | --- |

(10)

Cilj tog plana trebao bi biti doprinos ostvarivanju ciljeva ZRP-a, posebno
  obnavljanju i održavanju ribljih stokova iznad razina biomase koje mogu proizvesti MSY, provedbi
  obveze iskrcavanja za pridnene stokove koji podliježu ograničenjima ulova i 
  kao i provedbi i postizanju socioekonomskih aspekata ZRP-a i doprinos provedbi
  pristupa upravljanja ribarstvom temeljenog na ekosustavu
  smanjenjem negativnih učinaka ribarstva na morske ekosustave
  .

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Plan bi trebao doprinijeti i postizanju dobrog stanja okoliša kako je utvrđen u Direktivi 2008/56/EZ te ostvarivanju povoljnog stanja očuvanosti staništa i vrsta kako se zahtijeva Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1bis)

  i Direktivom Vijeća 92/43/EEZ

   (1ter)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Plan bi trebao doprinijeti i postizanju dobrog stanja okoliša kako je utvrđen u Direktivi 2008/56/EZ te ostvarivanju povoljnog stanja očuvanosti staništa i vrsta kako se zahtijeva Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1bis)

  i Direktivom Vijeća 92/43/EEZ

   (1ter)

  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 propisano je da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 propisano je da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima.

| (11) | Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 propisano je da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima navedenima u 
  članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 te u skladu s ciljevima, vremenskim okvirima i granicama utvrđenima u
  višegodišnjim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 propisano je da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima navedenima u 
  članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 te u skladu s ciljevima, vremenskim okvirima i granicama utvrđenima u
  višegodišnjim planovima.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | U skladu s člankom 33. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, kad se stokovima zajednički upravlja s trećim zemljama, tim stokovima u mjeri u kojoj je to moguće treba upravljati u okviru zajedničkih sporazuma, u skladu s ciljevima iz članka 2. stavka 2. te Uredbe. Povrh toga, na takve sporazume trebali bi se primjenjivati ciljevi utvrđeni u člancima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kao i definicije iz njezina članka 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

U skladu s člankom 33. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, kad se stokovima zajednički upravlja s trećim zemljama, tim stokovima u mjeri u kojoj je to moguće treba upravljati u okviru zajedničkih sporazuma, u skladu s ciljevima iz članka 2. stavka 2. te Uredbe. Povrh toga, na takve sporazume trebali bi se primjenjivati ciljevi utvrđeni u člancima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kao i definicije iz njezina članka 4.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Ako ciljevi koji se odnose na
  MSY
  nisu dostupni,
  treba primjenjivati načelo
  predostrožnog pristupa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Ako ciljevi koji se odnose na
  MSY
  nisu dostupni,
  treba primjenjivati načelo
  predostrožnog pristupa.

| (14) | Ako ciljevi koji se odnose na
  najviši održivi prinos
  nisu dostupni,
  višegodišnjim planom trebale bi se uspostaviti mjere na temelju
  predostrožnog pristupa
  upravljanju ribarstvom kako je utvrđeno u članku 4
  .
  stavku 1. točki (8) Uredbe (EU) br. 1380/2013. Tim se mjerama treba jamčiti stupanj očuvanja relevantnih stokova koji je barem usporediv sa stopama iskorištavanja u skladu s najvišim održivim prinosom kako je utvrđeno u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

Ako ciljevi koji se odnose na
  najviši održivi prinos
  nisu dostupni,
  višegodišnjim planom trebale bi se uspostaviti mjere na temelju
  predostrožnog pristupa
  upravljanju ribarstvom kako je utvrđeno u članku 4
  .
  stavku 1. točki (8) Uredbe (EU) br. 1380/2013. Tim se mjerama treba jamčiti stupanj očuvanja relevantnih stokova koji je barem usporediv sa stopama iskorištavanja u skladu s najvišim održivim prinosom kako je utvrđeno u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Rekreacijski ribolov može imati znatan utjecaj na riblje resurse. Države članice trebaju prikupljati podatke o ulovu u okviru rekreacijskog ribolova u skladu s pravnim zahtjevima za prikupljanje podataka. Ako takav ribolov ima znatan negativan utjecaj na resurse, planom bi se trebala predvidjeti mogućnost za donošenje odluke o posebnim mjerama upravljanja u skladu s načelom proporcionalnosti. Sve mjere upravljanja i tehničke mjere koje se odnose na rekreacijski ribolov na razini Unije trebale bi biti proporcionalne ciljevima za koje su namijenjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Rekreacijski ribolov može imati znatan utjecaj na riblje resurse. Države članice trebaju prikupljati podatke o ulovu u okviru rekreacijskog ribolova u skladu s pravnim zahtjevima za prikupljanje podataka. Ako takav ribolov ima znatan negativan utjecaj na resurse, planom bi se trebala predvidjeti mogućnost za donošenje odluke o posebnim mjerama upravljanja u skladu s načelom proporcionalnosti. Sve mjere upravljanja i tehničke mjere koje se odnose na rekreacijski ribolov na razini Unije trebale bi biti proporcionalne ciljevima za koje su namijenjene.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Za funkcionalne jedinice škampa za koje su oni dostupni treba upotrebljavati
  sljedeće razine granične brojnosti: minimalna
  brojnost (Abundancebuffer)
  koja odgovara referentnoj točki Bbuffer u Dugoročnom planu upravljanja za škampe Nephrops iz Sjevernog mora koji je izradilo Savjetodavno vijeće za Sjeverno more

   (42)

  i granična
  brojnost (Abundancelimit)
  koja odgovara MSY-u Btrigger
  brojnosti
  (jednaka Blim) po definiciji ICES-a7

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Za funkcionalne jedinice škampa za koje su oni dostupni treba upotrebljavati
  sljedeće razine granične brojnosti: minimalna
  brojnost (Abundancebuffer)
  koja odgovara referentnoj točki Bbuffer u Dugoročnom planu upravljanja za škampe Nephrops iz Sjevernog mora koji je izradilo Savjetodavno vijeće za Sjeverno more

   (42)

  i granična
  brojnost (Abundancelimit)
  koja odgovara MSY-u Btrigger
  brojnosti
  (jednaka Blim) po definiciji ICES-a7

  .

| (16) | Za funkcionalne jedinice škampa za koje su oni dostupni treba upotrebljavati
  minimalnu
  brojnost (Abundancebuffer)
  i graničnu
  brojnost (Abundancelimit)
  koje preporučuje ICES kao razine granične
  brojnosti. |
| --- | --- |

(16)

Za funkcionalne jedinice škampa za koje su oni dostupni treba upotrebljavati
  minimalnu
  brojnost (Abundancebuffer)
  i graničnu
  brojnost (Abundancelimit)
  koje preporučuje ICES kao razine granične
  brojnosti.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Trebalo bi predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere za slučaj da veličina stoka padne ispod tih razina. Zaštitne mjere trebale bi obuhvaćati smanjenje ribolovnih mogućnosti i konkretne mjere očuvanja kad se u znanstvenom mišljenju navede da su potrebne korektivne mjere. Te bi mjere trebalo nadopuniti ostalim prikladnim mjerama, kao što su mjere Komisije u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjere država članica u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Trebalo bi predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere za slučaj da veličina stoka padne ispod tih razina. Zaštitne mjere trebale bi obuhvaćati smanjenje ribolovnih mogućnosti i konkretne mjere očuvanja kad se u znanstvenom mišljenju navede da su potrebne korektivne mjere. Te bi mjere trebalo nadopuniti ostalim prikladnim mjerama, kao što su mjere Komisije u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjere država članica u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

| (17) | Trebalo bi predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere za slučaj da veličina stoka padne ispod tih razina. Zaštitne mjere trebale bi obuhvaćati smanjenje ribolovnih mogućnosti i konkretne mjere očuvanja kad se u 
  najboljem dostupnom
  znanstvenom mišljenju navede da su potrebne korektivne mjere. Te bi mjere trebalo nadopuniti ostalim prikladnim mjerama, kao što su mjere Komisije u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjere država članica u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(17)

Trebalo bi predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere za slučaj da veličina stoka padne ispod tih razina. Zaštitne mjere trebale bi obuhvaćati smanjenje ribolovnih mogućnosti i konkretne mjere očuvanja kad se u 
  najboljem dostupnom
  znanstvenom mišljenju navede da su potrebne korektivne mjere. Te bi mjere trebalo nadopuniti ostalim prikladnim mjerama, kao što su mjere Komisije u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjere država članica u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | TAC
  za
  škampe u zonama ICES-a II.a i IV. trebalo bi odrediti kao zbroj ograničenja ulova utvrđenih za
  svaku funkcionalnu jedinicu
  i statističkih pravokutnika izvan funkcionalnih jedinica u okviru tog područja TAC-a. Međutim, to ne isključuje donošenje mjera
  za zaštitu
  određenih
  funkcionalnih jedinica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

TAC
  za
  škampe u zonama ICES-a II.a i IV. trebalo bi odrediti kao zbroj ograničenja ulova utvrđenih za
  svaku funkcionalnu jedinicu
  i statističkih pravokutnika izvan funkcionalnih jedinica u okviru tog područja TAC-a. Međutim, to ne isključuje donošenje mjera
  za zaštitu
  određenih
  funkcionalnih jedinica.

| (19) | Za svaku funkcionalnu jedinicu
  trebalo bi po mogućnosti odrediti zasebni TAC
  za
  škampe. Moguće je donijeti posebne mjere za
  zaštitu
  pojedinih
  funkcionalnih jedinica. |
| --- | --- |

(19)

Za svaku funkcionalnu jedinicu
  trebalo bi po mogućnosti odrediti zasebni TAC
  za
  škampe. Moguće je donijeti posebne mjere za
  zaštitu
  pojedinih
  funkcionalnih jedinica.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Planom bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja,
  kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Planom bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja,
  kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013,

| (20) | Kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  planom bi trebalo predvidjeti druge mjere očuvanja
  ,
  osobito mjere za postupno eliminiranje odbačenog ulova, uzimajući u obzir najbolje dostupno znanstveno mišljenje, ili mjere za smanjenje negativnog učinka ribarstva na ekosustav, koje će se po potrebi utvrditi u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi bio u skladu s obvezom iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  planom bi trebalo predvidjeti druge mjere očuvanja
  ,
  osobito mjere za postupno eliminiranje odbačenog ulova, uzimajući u obzir najbolje dostupno znanstveno mišljenje, ili mjere za smanjenje negativnog učinka ribarstva na ekosustav, koje će se po potrebi utvrditi u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Trebalo bi utvrditi pragove za pridnene stokove koje ribarsko plovilo mora iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, kod određivanja tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola
  stokova iz ove Uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Trebalo bi utvrditi pragove za pridnene stokove koje ribarsko plovilo mora iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, kod određivanja tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola
  stokova iz ove Uredbe
  .

| (25) | Trebalo bi utvrditi pragove za pridnene stokove koje ribarsko plovilo mora iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, kod određivanja tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola
  iskrcaja ulova na koji se primjenjuje ova Uredba
  . |
| --- | --- |

(25)

Trebalo bi utvrditi pragove za pridnene stokove koje ribarsko plovilo mora iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, kod određivanja tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola
  iskrcaja ulova na koji se primjenjuje ova Uredba
  .

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013 trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu procjenu Komisije o primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva procjena trebala bi uslijediti nakon periodične evaluacije plana utemeljenog na znanstvenom mišljenju i temeljiti se na toj evaluaciji. Plan bi trebalo evaluirati svakih pet godina. To razdoblje omogućuje potpunu provedbu obveze iskrcavanja te donošenje i provedbu regionaliziranih mjera i utvrđivanje njihova učinka na stokove i ribarstvo. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013 trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu procjenu Komisije o primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva procjena trebala bi uslijediti nakon periodične evaluacije plana utemeljenog na znanstvenom mišljenju i temeljiti se na toj evaluaciji. Plan bi trebalo evaluirati svakih pet godina. To razdoblje omogućuje potpunu provedbu obveze iskrcavanja te donošenje i provedbu regionaliziranih mjera i utvrđivanje njihova učinka na stokove i ribarstvo. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela.

| (26) | U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013 trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu procjenu Komisije o primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva procjena trebala bi uslijediti nakon periodične evaluacije plana utemeljenog na
  najboljem dostupnom
  znanstvenom mišljenju i temeljiti se na toj evaluaciji. Plan bi trebalo evaluirati
  u razdoblju od ... [tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe], a nakon toga
  svakih pet godina. To razdoblje omogućuje potpunu provedbu obveze iskrcavanja te donošenje i provedbu regionaliziranih mjera i utvrđivanje njihova učinka na stokove i ribarstvo. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013 trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu procjenu Komisije o primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva procjena trebala bi uslijediti nakon periodične evaluacije plana utemeljenog na
  najboljem dostupnom
  znanstvenom mišljenju i temeljiti se na toj evaluaciji. Plan bi trebalo evaluirati
  u razdoblju od ... [tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe], a nakon toga
  svakih pet godina. To razdoblje omogućuje potpunu provedbu obveze iskrcavanja te donošenje i provedbu regionaliziranih mjera i utvrđivanje njihova učinka na stokove i ribarstvo. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za pridnene stokove u vodama Unije u zonama ICES-a II.a, III.a i IV. („Sjeverno more”) i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi. | 1.   Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za pridnene stokove u vodama Unije u zonama ICES-a II.a, III.a i IV. („Sjeverno more”
  odnosi se na te tri zone
  ) i za ribarstvo
  , uključujući rekreacijski ribolov,
  kojim se iskorištavaju ti stokovi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za pridnene stokove u vodama Unije u zonama ICES-a II.a, III.a i IV. („Sjeverno more”) i za ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi.

1.   Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za pridnene stokove u vodama Unije u zonama ICES-a II.a, III.a i IV. („Sjeverno more”
  odnosi se na te tri zone
  ) i za ribarstvo
  , uključujući rekreacijski ribolov,
  kojim se iskorištavaju ti stokovi.

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.a (novi)

Članak 1. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ako na temelju znanstvenog mišljenja ili zahtjeva predmetnih država članica smatra da je popis iz stavka 2. potrebno prilagoditi, Komisija može podnijeti prijedlog za izmjenu tog popisa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Ako na temelju znanstvenog mišljenja ili zahtjeva predmetnih država članica smatra da je popis iz stavka 2. potrebno prilagoditi, Komisija može podnijeti prijedlog za izmjenu tog popisa.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.b (novi)

Članak 1. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ovom Uredbom utvrđuju se i pojedinosti za provedbu obveze iskrcavanja za sve vrste predviđene člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 osim za stokove koji su već navedeni u stavku 1. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2b.
     
  Ovom Uredbom utvrđuju se i pojedinosti za provedbu obveze iskrcavanja za sve vrste predviđene člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 osim za stokove koji su već navedeni u stavku 1. ovog članka.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „pridneni stokovi” znači ribe okruglog tijela i 
  plosnatice
  te škampi koji žive na dnu ili pri dnu vodenog stupca; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

„pridneni stokovi” znači ribe okruglog tijela i 
  plosnatice
  te škampi koji žive na dnu ili pri dnu vodenog stupca;

plosnatice

| (1) | „pridneni stokovi” znači ribe okruglog tijela
  , plosnatice
  i 
  hrskavičnjače
  te škampi
  (nephrops norvegicus) i sjeverne kozice (pandalus borealis)
  koji žive na dnu ili pri dnu vodenog stupca; |
| --- | --- |

(1)

„pridneni stokovi” znači ribe okruglog tijela
  , plosnatice
  i 
  hrskavičnjače
  te škampi
  (nephrops norvegicus) i sjeverne kozice (pandalus borealis)
  koji žive na dnu ili pri dnu vodenog stupca;

, plosnatice

hrskavičnjače

(nephrops norvegicus) i sjeverne kozice (pandalus borealis)

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | „najbolje dostupno znanstveno mišljenje” znači znanstveno mišljenje koje je preispitao ICES (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) ili STECF (Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo), a koje se temelji na najnovijim dostupnim podacima i ispunjava sve zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 1380/2013, naročito iz njezina članka 25.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1a)

(1a)

„najbolje dostupno znanstveno mišljenje” znači znanstveno mišljenje koje je preispitao ICES (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) ili STECF (Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo), a koje se temelji na najnovijim dostupnim podacima i ispunjava sve zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 1380/2013, naročito iz njezina članka 25.;

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | „raspon FMSY” znači raspon koji je izračunao ICES i koji bi trebao osigurati da se dugoročno gledajući prinos ne smanji za više od 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Takozvano ICES-ovo pravilo za izdavanje mišljenja navodi da, kad je biomasa stoka u mrijestu ispod najmanje referentne točke biomase stoka u mrijestu (MSY Btrigger), F treba smanjiti na vrijednost koja ne prelazi gornju granicu jednaku najvišoj vrijednosti FMSY pomnoženoj s biomasom stoka u mrijestu u godini za ukupni dopušteni ulov (TAC) podijeljenoj s vrijednošću MSY Btrigger; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1b)

(1b)

„raspon FMSY

trigger

MSY

trigger

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.c (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1c) | „MSY Flower” i „MSY Fupper” znači najniža i najviša vrijednost u rasponu FMSY; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1c)

(1c)

„MSY Flower

upper

MSY

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „skupina 1.”: znači pridneni stokovi za koje su ciljevi, kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s biomasom, utvrđeni u ovom planu kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

„skupina 1.”: znači pridneni stokovi za koje su ciljevi, kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s biomasom, utvrđeni u ovom planu kako slijedi:

| (2) | „skupina 1.” znači pridneni stokovi za koje su ciljevi, kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s biomasom, utvrđeni u ovom planu
  i navedeni u prilozima I. i II.
  kako slijedi: |
| --- | --- |

(2)

„skupina 1.” znači pridneni stokovi za koje su ciljevi, kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s biomasom, utvrđeni u ovom planu
  i navedeni u prilozima I. i II.
  kako slijedi:

i navedeni u prilozima I. i II.

| (a) | bakalar (Gadus morhua) u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad
  (Sjeverno more, istočni dio kanala La Manche, Skagerrak), dalje u tekstu „bakalar u Sjevernome moru
  ”; |
| --- | --- |

(a)

bakalar (Gadus morhua) u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad
  (Sjeverno more, istočni dio kanala La Manche, Skagerrak), dalje u tekstu „bakalar u Sjevernome moru
  ”;

(Sjeverno more, istočni dio kanala La Manche, Skagerrak), dalje u tekstu „bakalar u Sjevernome moru

| (a) | bakalar (Gadus morhua) u potpodručju IV.
  (Sjeverno more)
  i zonama VII.d
  (istočni dio kanala La Manche)
  i III.a zapad
  (Skagerrak), dalje u tekstu „bakalar u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad
  ”; |
| --- | --- |

(a)

bakalar (Gadus morhua) u potpodručju IV.
  (Sjeverno more)
  i zonama VII.d
  (istočni dio kanala La Manche)
  i III.a zapad
  (Skagerrak), dalje u tekstu „bakalar u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad
  ”;

(Sjeverno more)

(istočni dio kanala La Manche)

(Skagerrak), dalje u tekstu „bakalar u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad

| (b) | koljak (Melanogrammus aeglefinus) u potpodručju IV. i zonama VI. a i III. a zapad
  (Sjeverno more, zapadno od Škotske, Skagerrak), dalje u tekstu „koljak
  ”; |
| --- | --- |

(b)

koljak (Melanogrammus aeglefinus) u potpodručju IV. i zonama VI. a i III. a zapad
  (Sjeverno more, zapadno od Škotske, Skagerrak), dalje u tekstu „koljak
  ”;

(Sjeverno more, zapadno od Škotske, Skagerrak), dalje u tekstu „koljak

| (b) | koljak (Melanogrammus aeglefinus) u potpodručju IV.
  (Sjeverno more)
  i zonama VI.a
  (zapadna Škotska)
  i III.a zapad
  (Skagerrak), dalje u tekstu „koljak u potpodručju IV. i zonama VI.a i III.a zapad
  ”; |
| --- | --- |

(b)

koljak (Melanogrammus aeglefinus) u potpodručju IV.
  (Sjeverno more)
  i zonama VI.a
  (zapadna Škotska)
  i III.a zapad
  (Skagerrak), dalje u tekstu „koljak u potpodručju IV. i zonama VI.a i III.a zapad
  ”;

(Sjeverno more)

(zapadna Škotska)

(Skagerrak), dalje u tekstu „koljak u potpodručju IV. i zonama VI.a i III.a zapad

| (c) | iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) u potpodručju IV. (Sjeverno more) i zoni III. a (Skagerrak), dalje u tekstu „iverak u 
  Sjevernome moru
  ”; |
| --- | --- |

(c)

iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) u potpodručju IV. (Sjeverno more) i zoni III. a (Skagerrak), dalje u tekstu „iverak u 
  Sjevernome moru
  ”;

Sjevernome moru

| (c) | iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) u potpodručju IV. (Sjeverno more) i zoni III.a (Skagerrak), dalje u tekstu „iverak u 
  potpodručju IV. i zoni III.a
  ”; |
| --- | --- |

(c)

iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) u potpodručju IV. (Sjeverno more) i zoni III.a (Skagerrak), dalje u tekstu „iverak u 
  potpodručju IV. i zoni III.a
  ”;

potpodručju IV. i zoni III.a

| (d) | koljuška (Pollachius virens) u potpodručjima IV. i VI. i zoni III. a (
  Sjeverno more, Rockall i zapadno od Škotske,
  Skagerrak i Kattegat), dalje u tekstu „koljuška”; |
| --- | --- |

(d)

koljuška (Pollachius virens) u potpodručjima IV. i VI. i zoni III. a (
  Sjeverno more, Rockall i zapadno od Škotske,
  Skagerrak i Kattegat), dalje u tekstu „koljuška”;

Sjeverno more, Rockall i zapadno od Škotske,

| (d) | koljuška (Pollachius virens) u potpodručjima IV.
  (Sjeverno more)
  i VI.
  (zapadna Škotska
  i 
  Rockall) i
  zoni III.a (Skagerrak i Kattegat), dalje u tekstu „koljuška
  u potpodručjima IV. i VI. i zoni III.a
  ”; |
| --- | --- |

(d)

koljuška (Pollachius virens) u potpodručjima IV.
  (Sjeverno more)
  i VI.
  (zapadna Škotska
  i 
  Rockall) i
  zoni III.a (Skagerrak i Kattegat), dalje u tekstu „koljuška
  u potpodručjima IV. i VI. i zoni III.a
  ”;

(Sjeverno more)

(zapadna Škotska

Rockall) i

u potpodručjima IV. i VI. i zoni III.a

| (e) | list (Solea solea) u potpodručju IV. (Sjeverno more), dalje u tekstu „list u 
  Sjevernome moru
  ”; |
| --- | --- |

(e)

list (Solea solea) u potpodručju IV. (Sjeverno more), dalje u tekstu „list u 
  Sjevernome moru
  ”;

Sjevernome moru

| (e) | list (Solea solea) u potpodručju IV. (Sjeverno more), dalje u tekstu „list u 
  potpodručju IV.
  ”; |
| --- | --- |

(e)

list (Solea solea) u potpodručju IV. (Sjeverno more), dalje u tekstu „list u 
  potpodručju IV.
  ”;

potpodručju IV.

| (f) | list (Solea solea) u zoni III. a i podzonama 22 – 24 (
  Skagerrak i Kattegat,
  zapadno Baltičko more), dalje u tekstu „list
  iz Kattegata
  ”; |
| --- | --- |

(f)

list (Solea solea) u zoni III. a i podzonama 22 – 24 (
  Skagerrak i Kattegat,
  zapadno Baltičko more), dalje u tekstu „list
  iz Kattegata
  ”;

Skagerrak i Kattegat,

iz Kattegata

| (f) | list (Solea solea) u zoni III.a
  (Skagerrak
  i 
  Kattegat) i
  podzonama 22 – 24 (zapadno Baltičko more), dalje u tekstu „list
  u zoni III.a i podzonama 22 – 24
  ”; |
| --- | --- |

(f)

list (Solea solea) u zoni III.a
  (Skagerrak
  i 
  Kattegat) i
  podzonama 22 – 24 (zapadno Baltičko more), dalje u tekstu „list
  u zoni III.a i podzonama 22 – 24
  ”;

(Skagerrak

Kattegat) i

u zoni III.a i podzonama 22 – 24

| (g) | pišmolj (Merlangius merlangus) u potpodručju IV. i zoni VII.d (
  Sjeverno more i
  istočni dio kanala La Manche), dalje u tekstu „pišmolj u 
  Sjevernome moru”. |
| --- | --- |

(g)

pišmolj (Merlangius merlangus) u potpodručju IV. i zoni VII.d (
  Sjeverno more i
  istočni dio kanala La Manche), dalje u tekstu „pišmolj u 
  Sjevernome moru”.

Sjeverno more i

Sjevernome moru”.

| (g) | pišmolj (Merlangius merlangus) u potpodručju IV.
  (Sjeverno more)
  i zoni VII.d (istočni dio kanala La Manche), dalje u tekstu „pišmolj u 
  potpodručju IV. i zoni VII.d”; |
| --- | --- |

(g)

pišmolj (Merlangius merlangus) u potpodručju IV.
  (Sjeverno more)
  i zoni VII.d (istočni dio kanala La Manche), dalje u tekstu „pišmolj u 
  potpodručju IV. i zoni VII.d”;

(Sjeverno more)

potpodručju IV. i zoni VII.d”;

| (ga) | grdobina (Lophius piscatorius) u zoni III.a (Skagerrak i Kattegat) i potpodručjima IV. (Sjeverno more) i VI. (zapadna Škotska i Rockall); |
| --- | --- |

(ga)

(ga)

grdobina (Lophius piscatorius) u zoni III.a (Skagerrak i Kattegat) i potpodručjima IV. (Sjeverno more) i VI. (zapadna Škotska i Rockall);

grdobina (Lophius piscatorius) u zoni III.a (Skagerrak i Kattegat) i potpodručjima IV. (Sjeverno more) i VI. (zapadna Škotska i Rockall);

| (gb) | sjeverna kozica (Pandalus borealis) u zonama IV.a istok i III.a; |
| --- | --- |

(gb)

(gb)

sjeverna kozica (Pandalus borealis) u zonama IV.a istok i III.a;

sjeverna kozica (Pandalus borealis) u zonama IV.a istok i III.a;

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 da bi se izmijenio popis stokova iz skupine 1. kako je utvrđeno u prvom stavku ove točke i u prilozima I. i II. ovoj Uredbi te u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjem.

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 da bi se izmijenio popis stokova iz skupine 1. kako je utvrđeno u prvom stavku ove točke i u prilozima I. i II. ovoj Uredbi te u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjem.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 3. – uvodni dio

Članak 2. – stavak 1. – točka 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | „skupina 2.” znači funkcionalne jedinice (FU) škampa (Nephrops norvegicus) za koje su ciljevi, kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s brojnošću, utvrđeni u ovom planu koji se sastoji od sljedećeg: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

„skupina 2.” znači funkcionalne jedinice (FU) škampa (Nephrops norvegicus) za koje su ciljevi, kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s brojnošću, utvrđeni u ovom planu koji se sastoji od sljedećeg:

| (3) | „skupina 2.” znači funkcionalne jedinice (FU) škampa (Nephrops norvegicus) za koje su ciljevi kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s brojnošću utvrđeni u ovom planu
  , te navedeni u prilozima I. i II.,
  koji se sastoji od sljedećeg: |
| --- | --- |

(3)

„skupina 2.” znači funkcionalne jedinice (FU) škampa (Nephrops norvegicus) za koje su ciljevi kao što su rasponi FMSY i zaštitne mjere povezane s brojnošću utvrđeni u ovom planu
  , te navedeni u prilozima I. i II.,
  koji se sastoji od sljedećeg:

, te navedeni u prilozima I. i II.,

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Ti se stokovi mogu izmijeniti samo na osnovi najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8a)

(8a)

Ti se stokovi mogu izmijeniti samo na osnovi najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 10.

Članak 2. – stavak 1. – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10. | „MSY Btrigger” znači referentna točka za biomasu stoka u mrijestu ispod koje se moraju početi poduzimati konkretne i odgovarajuće mjere upravljanja kako bi se osiguralo da stope iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama dovedu do obnove stokova iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti
  MSY
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.

„MSY Btrigger” znači referentna točka za biomasu stoka u mrijestu ispod koje se moraju početi poduzimati konkretne i odgovarajuće mjere upravljanja kako bi se osiguralo da stope iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama dovedu do obnove stokova iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti
  MSY
  .

MSY

| 10. | „MSY Btrigger” znači referentna točka za biomasu stoka u mrijestu ispod koje se moraju početi poduzimati konkretne i odgovarajuće mjere upravljanja kako bi se osiguralo da stope iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama dovedu do obnove stokova iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti
  najviši održivi prinos
  . |
| --- | --- |

10.

„MSY Btrigger” znači referentna točka za biomasu stoka u mrijestu ispod koje se moraju početi poduzimati konkretne i odgovarajuće mjere upravljanja kako bi se osiguralo da stope iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama dovedu do obnove stokova iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti
  najviši održivi prinos
  .

najviši održivi prinos

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 10.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | „rekreacijski ribolov” znači nekomercijalne ribolovne aktivnosti kojima se živi morski biološki resursi iskorištavaju u svrhu rekreacije, turizma ili sporta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(10a)

(10a)

„rekreacijski ribolov” znači nekomercijalne ribolovne aktivnosti kojima se živi morski biološki resursi iskorištavaju u svrhu rekreacije, turizma ili sporta.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Planom se pridonosi ostvarenju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a posebno primjenom načela
  opreznog
  pristupa za upravljanje ribarstvom, te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa oni obnavljaju i da se populacija ulovljenih vrsta održava iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. | 1.   Planom se pridonosi ostvarenju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a posebno primjenom načela
  predostrožnog
  pristupa za upravljanje ribarstvom
  kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki (8) Uredbe (EU) br. 1380/2013
  ,
  a doprinosi se i pravednom životnom standardu za one koji ovise o ribolovnim aktivnostima, imajući na umu socioekonomske aspekte,
  te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa oni obnavljaju i da se populacija ulovljenih vrsta održava iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos.
  Razinu iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos treba ostvariti što prije, u svakom slučaju postupno za sve stokove obuhvaćene ovom Uredbom najkasnije do 2020., a potom održavati. Za stokove za koje ne postoje znanstveno mišljenje i podaci, trebaju se ispuniti ciljevi utvrđeni u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Ti ciljevi osiguravaju da će relevantni stokovi biti očuvani na razini koja je barem usporediva s ciljevima za najviši održivi prinos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Planom se pridonosi ostvarenju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a posebno primjenom načela
  opreznog
  pristupa za upravljanje ribarstvom, te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa oni obnavljaju i da se populacija ulovljenih vrsta održava iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos.

1.   Planom se pridonosi ostvarenju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a posebno primjenom načela
  predostrožnog
  pristupa za upravljanje ribarstvom
  kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki (8) Uredbe (EU) br. 1380/2013
  ,
  a doprinosi se i pravednom životnom standardu za one koji ovise o ribolovnim aktivnostima, imajući na umu socioekonomske aspekte,
  te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa oni obnavljaju i da se populacija ulovljenih vrsta održava iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos.
  Razinu iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos treba ostvariti što prije, u svakom slučaju postupno za sve stokove obuhvaćene ovom Uredbom najkasnije do 2020., a potom održavati. Za stokove za koje ne postoje znanstveno mišljenje i podaci, trebaju se ispuniti ciljevi utvrđeni u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Ti ciljevi osiguravaju da će relevantni stokovi biti očuvani na razini koja je barem usporediva s ciljevima za najviši održivi prinos.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U okviru plana provodi se pristup upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavu kako bi se negativni učinci ribolovnih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju mjeru.
  On
  je u skladu
  sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, a posebno
  s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020.,
  što
  je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ. | 3.   U okviru plana provodi se pristup upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavu kako bi se negativni učinci ribolovnih aktivnosti na morski ekološki sustav
  , posebno na ugrožena staništa i zaštićene vrste, uključujući morske sisavce i morske ptice,
  sveli na najmanju mjeru.
  Plan
  je
  dopuna pristupu upravljanju ribarstvom temeljenom na ekosustavu, kako je utvrđeno
  u 
  članku 4. stavku 1. točki (9) Uredbe (EU) br. 1380/2013 i zakonodavstvu Unije u području zaštite okoliša te je s njima u
  skladu
  , a posebno je u skladu
  s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020.,
  kako
  je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ
  , i s ciljevima i pravilima utvrđenima u direktivama 2009/147/EZ i 92/43/EEZ
  .
  Osim toga, planom se predviđaju mjere osmišljene za ublažavanje negativnih socioekonomskih utjecaja i omogućavanje subjektima da dugoročno steknu veću gospodarsku prepoznatljivost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U okviru plana provodi se pristup upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavu kako bi se negativni učinci ribolovnih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju mjeru.
  On
  je u skladu
  sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, a posebno
  s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020.,
  što
  je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ.

3.   U okviru plana provodi se pristup upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavu kako bi se negativni učinci ribolovnih aktivnosti na morski ekološki sustav
  , posebno na ugrožena staništa i zaštićene vrste, uključujući morske sisavce i morske ptice,
  sveli na najmanju mjeru.
  Plan
  je
  dopuna pristupu upravljanju ribarstvom temeljenom na ekosustavu, kako je utvrđeno
  u 
  članku 4. stavku 1. točki (9) Uredbe (EU) br. 1380/2013 i zakonodavstvu Unije u području zaštite okoliša te je s njima u
  skladu
  , a posebno je u skladu
  s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020.,
  kako
  je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ
  , i s ciljevima i pravilima utvrđenima u direktivama 2009/147/EZ i 92/43/EEZ
  .
  Osim toga, planom se predviđaju mjere osmišljene za ublažavanje negativnih socioekonomskih utjecaja i omogućavanje subjektima da dugoročno steknu veću gospodarsku prepoznatljivost.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.a (novi)

Članak 3. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Planom se doprinosi tome da se stokovima kojima se upravlja zajedno s trećim zemljama u skladu s člankom 33. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 upravlja u skladu s ciljevima utvrđenim u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i da ukupne ribolovne mogućnosti ne prelaze raspone utvrđene u Prilogu I. ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Planom se doprinosi tome da se stokovima kojima se upravlja zajedno s trećim zemljama u skladu s člankom 33. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 upravlja u skladu s ciljevima utvrđenim u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i da ukupne ribolovne mogućnosti ne prelaze raspone utvrđene u Prilogu I. ovoj Uredbi.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.b (novi)

Članak 3. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Planom se uzimaju u obzir bilateralni odnosi Unije s trećim zemljama. Budući bilateralnim sporazumima s trećim zemljama uzima se u obzir taj plan. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3b.
     
  Planom se uzimaju u obzir bilateralni odnosi Unije s trećim zemljama. Budući bilateralnim sporazumima s trećim zemljama uzima se u obzir taj plan.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 4. – točka b

Članak 3. – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pridonijeti ispunjenju
  drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribarstvo ima u njihovu ispunjavanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pridonijeti ispunjenju
  drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribarstvo ima u njihovu ispunjavanju.

pridonijeti ispunjenju

| (b) | ispunjenje
  drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribarstvo ima u njihovu ispunjavanju. |
| --- | --- |

(b)

ispunjenje
  drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribarstvo ima u njihovu ispunjavanju.

ispunjenje

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 4.a (novi)

Članak 3. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Sve mjere u okviru plana provode se na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja kako je navedeno u članku 2. točki 1.a ove Uredbe. Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) ili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STCEF) pregledavaju to najbolje dostupno znanstveno mišljenje najkasnije u trenutku kada Komisija predlaže mjere u skladu s člancima 4., 5., 6. i 18. ove Uredbe te člankom 16. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Sve mjere u okviru plana provode se na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja kako je navedeno u članku 2. točki 1.a ove Uredbe. Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) ili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STCEF) pregledavaju to najbolje dostupno znanstveno mišljenje najkasnije u trenutku kada Komisija predlaže mjere u skladu s člancima 4., 5., 6. i 18. ove Uredbe te člankom 16. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ciljane vrijednosti ribolovne smrtnosti za stokove iz skupina 1. i 2. moraju se postići što prije, progresivno i postupno do 2020., a potom se održavati unutar raspona utvrđenih u Prilogu I. | 1.   Ciljane vrijednosti ribolovne smrtnosti za stokove iz skupina 1. i 2. moraju se postići što prije, progresivno i postupno do 2020., a potom se održavati unutar raspona utvrđenih u Prilogu I.
  i odgovarati ciljevima navedenima u članku 3. stavku 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ciljane vrijednosti ribolovne smrtnosti za stokove iz skupina 1. i 2. moraju se postići što prije, progresivno i postupno do 2020., a potom se održavati unutar raspona utvrđenih u Prilogu I.

1.   Ciljane vrijednosti ribolovne smrtnosti za stokove iz skupina 1. i 2. moraju se postići što prije, progresivno i postupno do 2020., a potom se održavati unutar raspona utvrđenih u Prilogu I.
  i odgovarati ciljevima navedenima u članku 3. stavku 1.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti moraju biti u skladu s ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca A Priloga I. ovoj Uredbi. | 2.   U skladu s člankom 16. stavkom 4.
  i člankom 17.
  Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti
  utvrđuju se u skladu s ciljevima i ciljanim vrijednostima plana i najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjem i
  moraju biti u skladu s ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca A Priloga I. ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti moraju biti u skladu s ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca A Priloga I. ovoj Uredbi.

2.   U skladu s člankom 16. stavkom 4.
  i člankom 17.
  Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti
  utvrđuju se u skladu s ciljevima i ciljanim vrijednostima plana i najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjem i
  moraju biti u skladu s ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca A Priloga I. ovoj Uredbi.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., ribolovne mogućnosti mogu se utvrditi na razinama koje odgovaraju nižim razinama ribolovne smrtnosti od onih određenih u 
  stupcu A Priloga
  I. | 3.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., ribolovne mogućnosti mogu se utvrditi na razinama koje odgovaraju nižim razinama ribolovne smrtnosti od onih određenih u 
  Prilogu
  I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., ribolovne mogućnosti mogu se utvrditi na razinama koje odgovaraju nižim razinama ribolovne smrtnosti od onih određenih u 
  stupcu A Priloga
  I.

3.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., ribolovne mogućnosti mogu se utvrditi na razinama koje odgovaraju nižim razinama ribolovne smrtnosti od onih određenih u 
  Prilogu
  I.

Amandmani 83 i 99

Amandmani 83 i 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3., ribolovne mogućnosti za pojedini se stok mogu utvrditi u skladu s rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca B Priloga I. uz uvjet da je predmetni stok iznad referentne točke za minimalnu biomasu u mrijestu iz stupca A Priloga II.: | Briše se. |
| (a) | ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za ostvarenje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3., ribolovne mogućnosti za pojedini se stok mogu utvrditi u skladu s rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca B Priloga I. uz uvjet da je predmetni stok iznad referentne točke za minimalnu biomasu u mrijestu iz stupca A Priloga II.:

Briše se.

Briše se.

(a)

(a)

ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za ostvarenje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova,

ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za ostvarenje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova,

| (b) | ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se izbjegla ozbiljna šteta za pojedini stok zbog dinamike unutar stoka ili među stokovima različitih vrsta; ili |
| --- | --- |

(b)

(b)

ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se izbjegla ozbiljna šteta za pojedini stok zbog dinamike unutar stoka ili među stokovima različitih vrsta; ili

ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se izbjegla ozbiljna šteta za pojedini stok zbog dinamike unutar stoka ili među stokovima različitih vrsta; ili

| (c) | kako bi se ograničile promjene ribolovnih mogućnosti između dviju uzastopnih godina na najviše 20 %. |
| --- | --- |

(c)

(c)

kako bi se ograničile promjene ribolovnih mogućnosti između dviju uzastopnih godina na najviše 20 %.

kako bi se ograničile promjene ribolovnih mogućnosti između dviju uzastopnih godina na najviše 20 %.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ribolovne mogućnosti utvrđuju se na način kojim se osigurava da postoji manje od 5 % mogućnosti da će biomasa stoka u mrijestu pasti ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim), utvrđene posebno u stupcu B Priloga II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Ribolovne mogućnosti utvrđuju se na način kojim se osigurava da postoji manje od 5 % mogućnosti da će biomasa stoka u mrijestu pasti ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim), utvrđene posebno u stupcu B Priloga II.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.b (novi)

Članak 4. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Ako na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja smatra da rasponi ribolovne smrtnosti utvrđeni u Prilogu I. više nisu primjereni ciljevima plana, Komisija može hitno podnijeti prijedlog za izmjenu tih raspona. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4b.
     
  Ako na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja smatra da rasponi ribolovne smrtnosti utvrđeni u Prilogu I. više nisu primjereni ciljevima plana, Komisija može hitno podnijeti prijedlog za izmjenu tih raspona.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ribolovne mogućnosti za stokove iz skupina 3. i 4. moraju biti u skladu
  sa
  znanstvenim mišljenjem u pogledu najvišeg održivog prinosa. | 1.   Ribolovne mogućnosti za stokove iz skupina 3. i 4. moraju biti u skladu
  s najboljim dostupnim
  znanstvenim mišljenjem u pogledu najvišeg održivog prinosa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ribolovne mogućnosti za stokove iz skupina 3. i 4. moraju biti u skladu
  sa
  znanstvenim mišljenjem u pogledu najvišeg održivog prinosa.

1.   Ribolovne mogućnosti za stokove iz skupina 3. i 4. moraju biti u skladu
  s najboljim dostupnim
  znanstvenim mišljenjem u pogledu najvišeg održivog prinosa.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U nedostatku znanstvenog mišljenja o stopi ribolovne smrtnosti u skladu s najvišim održivim prinosom,
  ribolovne mogućnosti moraju biti
  u skladu
  sa znanstvenim mišljenjem kako bi se osigurala održivost stokova u skladu
  s 
  načelom opreznog pristupa
  . | 2.   U nedostatku znanstvenog mišljenja
  i podataka
  o stopi ribolovne smrtnosti u skladu s najvišim održivim prinosom,
  odluke o ribolovnim mogućnostima i mjerama donose se
  u skladu s 
  predostrožnim pristupom upravljanju ribarstvom koji je definiran u članku 4
  .
  stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i s ciljanim vrijednostima utvrđenima u članku 3. stavku 1. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U nedostatku znanstvenog mišljenja o stopi ribolovne smrtnosti u skladu s najvišim održivim prinosom,
  ribolovne mogućnosti moraju biti
  u skladu
  sa znanstvenim mišljenjem kako bi se osigurala održivost stokova u skladu
  s 
  načelom opreznog pristupa
  .

2.   U nedostatku znanstvenog mišljenja
  i podataka
  o stopi ribolovne smrtnosti u skladu s najvišim održivim prinosom,
  odluke o ribolovnim mogućnostima i mjerama donose se
  u skladu s 
  predostrožnim pristupom upravljanju ribarstvom koji je definiran u članku 4
  .
  stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i s ciljanim vrijednostima utvrđenima u članku 3. stavku 1. ove Uredbe.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stokovima iz skupine 5. upravlja se
  primjenom načela opreznog
  pristupa u skladu
  sa
  znanstvenim mišljenjem. | Stokovima iz skupine 5. upravlja se
  na temelju predostrožnog
  pristupa
  upravljanju ribarstvom kako je definiran
  u 
  članku 4. stavku 1. točki (8) Uredbe (EU) br. 1380/2013, u
  skladu
  s najboljim dostupnim
  znanstvenim mišljenjem
  i s ciljanim vrijednostima utvrđenim u članku 3
  .
  stavcima 1. i 3. ove Uredbe. Nepostojanje odgovarajućih znanstvenih podataka ne opravdava odgađanje ili nepoduzimanje mjera upravljanja za očuvanje morskih bioloških resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stokovima iz skupine 5. upravlja se
  primjenom načela opreznog
  pristupa u skladu
  sa
  znanstvenim mišljenjem.

primjenom načela opreznog

sa

Stokovima iz skupine 5. upravlja se
  na temelju predostrožnog
  pristupa
  upravljanju ribarstvom kako je definiran
  u 
  članku 4. stavku 1. točki (8) Uredbe (EU) br. 1380/2013, u
  skladu
  s najboljim dostupnim
  znanstvenim mišljenjem
  i s ciljanim vrijednostima utvrđenim u članku 3
  .
  stavcima 1. i 3. ove Uredbe. Nepostojanje odgovarajućih znanstvenih podataka ne opravdava odgađanje ili nepoduzimanje mjera upravljanja za očuvanje morskih bioloških resursa.

na temelju predostrožnog

upravljanju ribarstvom kako je definiran

članku 4. stavku 1. točki (8) Uredbe (EU) br. 1380/2013, u

s najboljim dostupnim

i s ciljanim vrijednostima utvrđenim u članku 3

stavcima 1. i 3. ove Uredbe. Nepostojanje odgovarajućih znanstvenih podataka ne opravdava odgađanje ili nepoduzimanje mjera upravljanja za očuvanje morskih bioloških resursa.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je u određenoj godini biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg stoka iz skupine 1. ispod točke MSY Btrigger ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice iz skupine 2. ispod točke Abundancebuffer iz stupca A Priloga II. ovoj Uredbi donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da se odstupajući od članka 4. stavka 2. ribolovne mogućnosti utvrđuju na
  razinama u skladu s ribolovnom smrtnosti
  , uzimajući u obzir smanjenje biomase ili brojnosti ispod raspona utvrđenog u stupcu A Priloga I. | 1.   Ako se u 
  najboljem dostupnom
  znanstvenom mišljenju upućuje na to da je u određenoj godini biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg stoka iz skupine 1. ispod točke MSY Btrigger ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice iz skupine 2. ispod točke Abundancebuffer iz stupca A Priloga II. ovoj Uredbi donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da se odstupajući od članka 4. stavka 2. ribolovne mogućnosti utvrđuju na
  razini koja
  , uzimajući u obzir smanjenje biomase ili brojnosti
  , odgovara ribolovnoj smrtnosti koja se, razmjerno sa smanjenjem biomase i prema ICES-ovom pravilu za izdavanje mišljenja smanjuje
  ispod raspona utvrđenog u stupcu A Priloga I.
  Pritom se primjenjuje ICES-ovo pravilo za izdavanje mišljenja navedeno u članku 2. točki 1.b. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je u određenoj godini biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg stoka iz skupine 1. ispod točke MSY Btrigger ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice iz skupine 2. ispod točke Abundancebuffer iz stupca A Priloga II. ovoj Uredbi donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da se odstupajući od članka 4. stavka 2. ribolovne mogućnosti utvrđuju na
  razinama u skladu s ribolovnom smrtnosti
  , uzimajući u obzir smanjenje biomase ili brojnosti ispod raspona utvrđenog u stupcu A Priloga I.

1.   Ako se u 
  najboljem dostupnom
  znanstvenom mišljenju upućuje na to da je u određenoj godini biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg stoka iz skupine 1. ispod točke MSY Btrigger ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice iz skupine 2. ispod točke Abundancebuffer iz stupca A Priloga II. ovoj Uredbi donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da se odstupajući od članka 4. stavka 2. ribolovne mogućnosti utvrđuju na
  razini koja
  , uzimajući u obzir smanjenje biomase ili brojnosti
  , odgovara ribolovnoj smrtnosti koja se, razmjerno sa smanjenjem biomase i prema ICES-ovom pravilu za izdavanje mišljenja smanjuje
  ispod raspona utvrđenog u stupcu A Priloga I.
  Pritom se primjenjuje ICES-ovo pravilo za izdavanje mišljenja navedeno u članku 2. točki 1.b.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa u mrijestu bilo kojeg predmetnog stoka ispod točke Blim ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice škampa ispod točke Abundancelimit iz stupca B Priloga II. ovoj Uredbi, donose se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da odstupajući od stavaka 2. i 4. članka 4. te korektivne mjere uključuju obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti. | 2.   Ako se u 
  najboljem dostupnom
  znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa u mrijestu bilo kojeg predmetnog stoka ispod točke Blim ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice škampa ispod točke Abundancelimit iz stupca B Priloga II. ovoj Uredbi, donose se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da odstupajući od stavaka 2. i 4. članka 4. te korektivne mjere uključuju obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa u mrijestu bilo kojeg predmetnog stoka ispod točke Blim ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice škampa ispod točke Abundancelimit iz stupca B Priloga II. ovoj Uredbi, donose se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da odstupajući od stavaka 2. i 4. članka 4. te korektivne mjere uključuju obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti.

2.   Ako se u 
  najboljem dostupnom
  znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa u mrijestu bilo kojeg predmetnog stoka ispod točke Blim ili da je brojnost bilo koje funkcionalne jedinice škampa ispod točke Abundancelimit iz stupca B Priloga II. ovoj Uredbi, donose se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine koje su iznad razine koja može proizvesti najviši održivi prinos. Treba napomenuti da odstupajući od stavaka 2. i 4. članka 4. te korektivne mjere uključuju obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ako se u najboljem dostupnom znanstvenom mišljenju upućuje na to da je u određenoj godini biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg stoka na koji se primjenjuje ova Uredba ispod točke MSY Btrigger, donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na razine veće od one koja može proizvesti najviši održivi prinos, a ribolovna smrtnost linearno se smanjuje u odnosu na smanjenje biomase i u skladu s ICES-ovim pravilom za izdavanje mišljenja. Pritom se primjenjuje ICES-ovo pravilo za izdavanje mišljenja navedeno u članku 2. stavku 1. točki 1.b. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Ako se u najboljem dostupnom znanstvenom mišljenju upućuje na to da je u određenoj godini biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg stoka na koji se primjenjuje ova Uredba ispod točke MSY Btrigger, donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na razine veće od one koja može proizvesti najviši održivi prinos, a ribolovna smrtnost linearno se smanjuje u odnosu na smanjenje biomase i u skladu s ICES-ovim pravilom za izdavanje mišljenja. Pritom se primjenjuje ICES-ovo pravilo za izdavanje mišljenja navedeno u članku 2. stavku 1. točki 1.b.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.b (novi)

Članak 8. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kada se u najboljem dostupnom znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa stoka u mrijestu jednog od predmetnih stokova na koji se primjenjuje ova Uredba ispod referentne točke Blim ili odgovarajuće gornje granice, donose se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na razine iznad one koja može proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, te korektivne mjere mogu uključivati odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti i obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2b.
     
  Kada se u najboljem dostupnom znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa stoka u mrijestu jednog od predmetnih stokova na koji se primjenjuje ova Uredba ispod referentne točke Blim ili odgovarajuće gornje granice, donose se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na razine iznad one koja može proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, te korektivne mjere mogu uključivati odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti i obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.c (novi)

Članak 8. – stavak 2.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Korektivne mjere iz ovog članka mogu obuhvaćati: |
| | (a) | hitne mjere u skladu s člancima 12. i 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2c.
     
  Korektivne mjere iz ovog članka mogu obuhvaćati:

(a)

(a)

hitne mjere u skladu s člancima 12. i 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

hitne mjere u skladu s člancima 12. i 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (b) | mjere u skladu s člancima 11. i 11.a ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

(b)

mjere u skladu s člancima 11. i 11.a ove Uredbe.

mjere u skladu s člancima 11. i 11.a ove Uredbe.

Mjere iz ovog članka odabiru se u skladu s prirodom, ozbiljnošću, trajanjem i ponavljanjem stanja u kojem je biomasa stoka u mrijestu ispod razina iz stavka 1.

Mjere iz ovog članka odabiru se u skladu s prirodom, ozbiljnošću, trajanjem i ponavljanjem stanja u kojem je biomasa stoka u mrijestu ispod razina iz stavka 1.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – naslov

Članak 9. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Posebne mjere očuvanja
  za skupine od 3. do 7. | Posebne mjere očuvanja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Posebne mjere očuvanja
  za skupine od 3. do 7.

za skupine od 3. do 7.

Posebne mjere očuvanja

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da
  je za očuvanje bilo kojeg pridnenog stoka iz skupina 3. do 7. potrebno korektivno djelovati ili ako su biomasa
  u 
  mrijestu ijednog od predmetnih stokova iz skupine 1. ili brojnost ijedne od funkcionalnih jedinica iz skupine 2
  .
  u određenoj godini ispod referentnih točaka očuvanja utvrđenih
  u 
  stupcu A Priloga II
  .
  ovoj Uredbi
  , Komisija
  je ovlaštena
  donijeti delegirane akte
  u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18
  .
  Uredbe (EU) br. 1380/2013
  u vezi sa sljedećim: | Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da
  su potrebne dodatne mjere kako bi se osiguralo da se svakom vrstom ribarstva na koje se primjenjuje ova Uredba upravlja
  u 
  skladu s člankom 3. ove Uredbe, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18
  .
  ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Ne dovodeći
  u 
  pitanje članak 18. stavke 1
  .
  i 3.
  , Komisija
  može
  donijeti delegirane akte
  ako ne postoji zajednička preporuka na koju se upućuje u tim stavcima
  .
  Ti delegirani akti obuhvaćaju mjere
  u vezi sa sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da
  je za očuvanje bilo kojeg pridnenog stoka iz skupina 3. do 7. potrebno korektivno djelovati ili ako su biomasa
  u 
  mrijestu ijednog od predmetnih stokova iz skupine 1. ili brojnost ijedne od funkcionalnih jedinica iz skupine 2
  .
  u određenoj godini ispod referentnih točaka očuvanja utvrđenih
  u 
  stupcu A Priloga II
  .
  ovoj Uredbi
  , Komisija
  je ovlaštena
  donijeti delegirane akte
  u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18
  .
  Uredbe (EU) br. 1380/2013
  u vezi sa sljedećim:

je za očuvanje bilo kojeg pridnenog stoka iz skupina 3. do 7. potrebno korektivno djelovati ili ako su biomasa

mrijestu ijednog od predmetnih stokova iz skupine 1. ili brojnost ijedne od funkcionalnih jedinica iz skupine 2

u određenoj godini ispod referentnih točaka očuvanja utvrđenih

stupcu A Priloga II

ovoj Uredbi

je ovlaštena

u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18

Uredbe (EU) br. 1380/2013

Ako se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da
  su potrebne dodatne mjere kako bi se osiguralo da se svakom vrstom ribarstva na koje se primjenjuje ova Uredba upravlja
  u 
  skladu s člankom 3. ove Uredbe, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18
  .
  ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Ne dovodeći
  u 
  pitanje članak 18. stavke 1
  .
  i 3.
  , Komisija
  može
  donijeti delegirane akte
  ako ne postoji zajednička preporuka na koju se upućuje u tim stavcima
  .
  Ti delegirani akti obuhvaćaju mjere
  u vezi sa sljedećim:

su potrebne dodatne mjere kako bi se osiguralo da se svakom vrstom ribarstva na koje se primjenjuje ova Uredba upravlja

skladu s člankom 3. ove Uredbe, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18

ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Ne dovodeći

pitanje članak 18. stavke 1

i 3.

može

ako ne postoji zajednička preporuka na koju se upućuje u tim stavcima

Ti delegirani akti obuhvaćaju mjere

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka a

Članak 9. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | karakteristikama
  ribolovnih alata, osobito
  veličinom
  oka mrežnog tega,
  veličinom
  udice,
  konstrukcijom
  ribolovnog alata,
  debljinom
  konca,
  veličinom
  alata ili
  upotrebom
  selektivnih uređaja kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

karakteristikama
  ribolovnih alata, osobito
  veličinom
  oka mrežnog tega,
  veličinom
  udice,
  konstrukcijom
  ribolovnog alata,
  debljinom
  konca,
  veličinom
  alata ili
  upotrebom
  selektivnih uređaja kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost;

karakteristikama

veličinom

veličinom

konstrukcijom

debljinom

veličinom

upotrebom

| (a) | određivanjem karakteristika i specifikacija
  ribolovnih alata, osobito
  veličine
  oka mrežnog tega,
  veličine
  udice,
  konstrukcije
  ribolovnog alata,
  debljine
  konca,
  veličine
  alata ili
  upotrebe
  selektivnih uređaja kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost
  , posebno radi smanjenja neželjenog usputnog ulova
  ; |
| --- | --- |

(a)

određivanjem karakteristika i specifikacija
  ribolovnih alata, osobito
  veličine
  oka mrežnog tega,
  veličine
  udice,
  konstrukcije
  ribolovnog alata,
  debljine
  konca,
  veličine
  alata ili
  upotrebe
  selektivnih uređaja kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost
  , posebno radi smanjenja neželjenog usputnog ulova
  ;

određivanjem karakteristika i specifikacija

veličine

veličine

konstrukcije

debljine

veličine

upotrebe

, posebno radi smanjenja neželjenog usputnog ulova

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a |
| | Označivanje područja mriještenja i područja za oporavak stokova |
| | Države članice najkasnije do 2020. označuju područja mriještenja i područja za koja postoje jasni dokazi o visokim koncentracijama ribe ispod najmanje referentne točke za očuvanje stoka te u skladu s člankom 12. stavkom 2. ove Uredbe izrađuju zajedničke preporuke o uspostavi područja za oporavak stokova na koje se primjenjuje ova Uredba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Članak 9.a

Označivanje područja mriještenja i područja za oporavak stokova

Označivanje područja mriještenja i područja za oporavak stokova

Države članice najkasnije do 2020. označuju područja mriještenja i područja za koja postoje jasni dokazi o visokim koncentracijama ribe ispod najmanje referentne točke za očuvanje stoka te u skladu s člankom 12. stavkom 2. ove Uredbe izrađuju zajedničke preporuke o uspostavi područja za oporavak stokova na koje se primjenjuje ova Uredba.

Države članice najkasnije do 2020. označuju područja mriještenja i područja za koja postoje jasni dokazi o visokim koncentracijama ribe ispod najmanje referentne točke za očuvanje stoka te u skladu s člankom 12. stavkom 2. ove Uredbe izrađuju zajedničke preporuke o uspostavi područja za oporavak stokova na koje se primjenjuje ova Uredba.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – naslov

Članak 10. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ukupni dopušteni ulov | Ribolovne mogućnosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ukupni dopušteni ulov

Ukupni dopušteni ulov

Ribolovne mogućnosti

Ribolovne mogućnosti

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pri dodjeli kvota države članice u obzir uzimaju objektivne i transparentne kriterije u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Pri dodjeli kvota države članice u obzir uzimaju objektivne i transparentne kriterije u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.b (novi)

Članak 10. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Države članice omogućuju razmjenu kvota u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u kontekstu zajedničkog upravljanja stokovima s trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1b.
     
  Države članice omogućuju razmjenu kvota u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u kontekstu zajedničkog upravljanja stokovima s trećim zemljama.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 8., TAC
  za stok škampa u zonama ICES-a II.a i IV.
  mora biti zbroj ograničenja
  ulova za funkcionalne jedinice
  i statističkih pravokutnika
  izvan funkcionalnih jedinica. | 2.   Za stok škampa u zonama ICES-a II.a i IV.
  određuje se ograničenje
  ulova za
  pojedine
  funkcionalne jedinice
  te zajednički TAC za statističke pravokutnike
  izvan funkcionalnih jedinica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 8., TAC
  za stok škampa u zonama ICES-a II.a i IV.
  mora biti zbroj ograničenja
  ulova za funkcionalne jedinice
  i statističkih pravokutnika
  izvan funkcionalnih jedinica.

2.   Za stok škampa u zonama ICES-a II.a i IV.
  određuje se ograničenje
  ulova za
  pojedine
  funkcionalne jedinice
  te zajednički TAC za statističke pravokutnike
  izvan funkcionalnih jedinica.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10.a (novi)

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a |
| | Utjecaj rekreacijskog ribolova |
| | 1.
     
  Svi raspoloživi podaci o ulovu iz rekreacijskog ribolova ispitat će se kako bi se ocijenio njegov potencijalni utjecaj na stokove reguliranih vrsta. |
| | 2.
     
  Vijeće uzima u obzir ocjenu predviđenu u prvom stavku. Za stokove u kojima se ulov ostvaren rekreacijskim ribolovom smatra značajnim, Vijeće pri utvrđivanju ribolovnih mogućnosti u obzir uzima ulov ostvaren rekreacijskim ribolovom koristeći se, među ostalim, sljedećim metodama: |
| | (a) | razmatranjem ukupnih procjena ulova u okviru rekreacijskog ribolova na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja i najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja o komercijalnim ribolovnim mogućnostima kao ukupnog ulova koji odgovara ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Članak 10.a

Utjecaj rekreacijskog ribolova

Utjecaj rekreacijskog ribolova

1.
     
  Svi raspoloživi podaci o ulovu iz rekreacijskog ribolova ispitat će se kako bi se ocijenio njegov potencijalni utjecaj na stokove reguliranih vrsta.

2.
     
  Vijeće uzima u obzir ocjenu predviđenu u prvom stavku. Za stokove u kojima se ulov ostvaren rekreacijskim ribolovom smatra značajnim, Vijeće pri utvrđivanju ribolovnih mogućnosti u obzir uzima ulov ostvaren rekreacijskim ribolovom koristeći se, među ostalim, sljedećim metodama:

(a)

(a)

razmatranjem ukupnih procjena ulova u okviru rekreacijskog ribolova na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja i najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja o komercijalnim ribolovnim mogućnostima kao ukupnog ulova koji odgovara ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti;

razmatranjem ukupnih procjena ulova u okviru rekreacijskog ribolova na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja i najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja o komercijalnim ribolovnim mogućnostima kao ukupnog ulova koji odgovara ciljanim rasponima ribolovne smrtnosti;

| (b) | nametanjem ograničenja za rekreacijski ribolov, uključujući količinska ograničenja po danu i sezone zabrane ribolova; ili |
| --- | --- |

(b)

(b)

nametanjem ograničenja za rekreacijski ribolov, uključujući količinska ograničenja po danu i sezone zabrane ribolova; ili

nametanjem ograničenja za rekreacijski ribolov, uključujući količinska ograničenja po danu i sezone zabrane ribolova; ili

| (c) | drugim načinima koji se smatraju primjerenima. |
| --- | --- |

(c)

(c)

drugim načinima koji se smatraju primjerenima.

drugim načinima koji se smatraju primjerenima.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – naslov

Članak 11. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odredbe koje se odnose na obvezu iskrcavanja
  za skupine 1. do 7. | Odredbe koje se odnose na obvezu iskrcavanja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odredbe koje se odnose na obvezu iskrcavanja
  za skupine 1. do 7.

za skupine 1. do 7.

Odredbe koje se odnose na obvezu iskrcavanja

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – točka a

Članak 11. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izuzećima od primjene obveze iskrcavanja za vrste za koje se znanstvenim
  dokazima
  potvrde visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarskih praksi i ekosustava kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izuzećima od primjene obveze iskrcavanja za vrste za koje se znanstvenim
  dokazima
  potvrde visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarskih praksi i ekosustava kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja; i

dokazima

| (a) | izuzećima od primjene obveze iskrcavanja za vrste za koje se
  najboljim dostupnim
  znanstvenim
  mišljenjem
  potvrde visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarskih praksi i ekosustava kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja; i |
| --- | --- |

(a)

izuzećima od primjene obveze iskrcavanja za vrste za koje se
  najboljim dostupnim
  znanstvenim
  mišljenjem
  potvrde visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarskih praksi i ekosustava kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja; i

najboljim dostupnim

mišljenjem

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – točka c

Članak 11. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | posebnim odredbama o dokumentaciji o ulovu, osobito radi praćenja
  provedbe
  obveze iskrcavanja; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

posebnim odredbama o dokumentaciji o ulovu, osobito radi praćenja
  provedbe
  obveze iskrcavanja; i

provedbe

| (c) | posebnim odredbama o dokumentaciji o ulovu, osobito radi praćenja
  i kontrole kako bi se osigurali jednaki uvjeti jamčenjem potpunog poštovanja
  obveze iskrcavanja; i |
| --- | --- |

(c)

posebnim odredbama o dokumentaciji o ulovu, osobito radi praćenja
  i kontrole kako bi se osigurali jednaki uvjeti jamčenjem potpunog poštovanja
  obveze iskrcavanja; i

i kontrole kako bi se osigurali jednaki uvjeti jamčenjem potpunog poštovanja

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.a (novi)

Članak 11. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Mjerama utvrđenim u prvom stavku ovog članka doprinosi se postizanju ciljeva iz članka 3. ove Uredbe, osobito u pogledu zaštite nedorasle ribe i ribe u mrijestu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Mjerama utvrđenim u prvom stavku ovog članka doprinosi se postizanju ciljeva iz članka 3. ove Uredbe, osobito u pogledu zaštite nedorasle ribe i ribe u mrijestu.

Mjerama utvrđenim u prvom stavku ovog članka doprinosi se postizanju ciljeva iz članka 3. ove Uredbe, osobito u pogledu zaštite nedorasle ribe i ribe u mrijestu.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a |
| | Tehničke mjere |
| | 1.
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u vezi sa sljedećim tehničkim mjerama: |
| | (a) | specifikacijama karakteristika ribolovnog alata i pravilima kojima se uređuje njihova upotreba kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjeni ulov ili smanjio negativan utjecaj na ekosustav; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.a

Članak 11.a

Tehničke mjere

Tehničke mjere

1.
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 18. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u vezi sa sljedećim tehničkim mjerama:

(a)

(a)

specifikacijama karakteristika ribolovnog alata i pravilima kojima se uređuje njihova upotreba kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjeni ulov ili smanjio negativan utjecaj na ekosustav;

specifikacijama karakteristika ribolovnog alata i pravilima kojima se uređuje njihova upotreba kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjeni ulov ili smanjio negativan utjecaj na ekosustav;

| (b) | specifikacijama modifikacija ili dodatnih uređaja za ribolovne alate kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjeni ulov ili smanjio negativan utjecaj na ekosustav; |
| --- | --- |

(b)

(b)

specifikacijama modifikacija ili dodatnih uređaja za ribolovne alate kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjeni ulov ili smanjio negativan utjecaj na ekosustav;

specifikacijama modifikacija ili dodatnih uređaja za ribolovne alate kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjeni ulov ili smanjio negativan utjecaj na ekosustav;

| (c) | ograničenjima ili zabranama upotrebe određenih ribolovnih alata i ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima kako bi se zaštitila riba u mrijestu, riba ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili kako bi se smanjio negativan utjecaj na ekosustav; i |
| --- | --- |

(c)

(c)

ograničenjima ili zabranama upotrebe određenih ribolovnih alata i ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima kako bi se zaštitila riba u mrijestu, riba ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili kako bi se smanjio negativan utjecaj na ekosustav; i

ograničenjima ili zabranama upotrebe određenih ribolovnih alata i ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima kako bi se zaštitila riba u mrijestu, riba ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili kako bi se smanjio negativan utjecaj na ekosustav; i

| (d) | određivanjem najmanjih referentnih veličina za očuvanje za bilo koji od stokova na koje se primjenjuje ova Uredba kako bi se osigurala zaštita nedoraslih morskih organizama. |
| --- | --- |

(d)

(d)

određivanjem najmanjih referentnih veličina za očuvanje za bilo koji od stokova na koje se primjenjuje ova Uredba kako bi se osigurala zaštita nedoraslih morskih organizama.

određivanjem najmanjih referentnih veličina za očuvanje za bilo koji od stokova na koje se primjenjuje ova Uredba kako bi se osigurala zaštita nedoraslih morskih organizama.

2.
     
  Mjere iz ovog stavka 1. ovog članka doprinose postizanju ciljeva iz članka 3.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i potom dvanaest mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u skladu s člankom 17. Države članice takve preporuke mogu podnijeti i kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke u pogledu mjera za određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine. | 2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i potom dvanaest mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u skladu s člankom 17. Države članice takve preporuke mogu podnijeti i kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke u pogledu mjera za određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine. |
| | Ne dovodeći u pitanje članak 18. stavke 1. i 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Komisija može također donijeti delegirane akte ako ne postoji zajednička preporuka na koju se upućuje u tim stavcima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i potom dvanaest mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u skladu s člankom 17. Države članice takve preporuke mogu podnijeti i kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke u pogledu mjera za određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine.

2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i potom dvanaest mjeseci nakon svakog podnošenja evaluacije plana u skladu s člankom 17. Države članice takve preporuke mogu podnijeti i kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke u pogledu mjera za određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine.

Ne dovodeći u pitanje članak 18. stavke 1. i 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Komisija može također donijeti delegirane akte ako ne postoji zajednička preporuka na koju se upućuje u tim stavcima.

Ne dovodeći u pitanje članak 18. stavke 1. i 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Komisija može također donijeti delegirane akte ako ne postoji zajednička preporuka na koju se upućuje u tim stavcima.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Najmanje
  pet godina
  nakon stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga, Komisija osigurava evaluaciju učinka plana na stokove na koje se ova Uredba primjenjuje i na ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi. Rezultate te evaluacije Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću. | Najmanje
  tri godine
  nakon stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga, Komisija osigurava evaluaciju učinka plana na stokove na koje se ova Uredba primjenjuje i na ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi
  kao i mjere u kojoj su ostvareni ciljevi iz ove Uredbe, uključujući oporavak ribljih stokova iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos i napredak prema dobrom stanju okoliša
  . Rezultate te evaluacije Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.
  Komisija može izvješće podnijeti i ranije ako se to smatra potrebnim. |
| | Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku u postizanju ciljeva ove Uredbe i o stanju ribljih stokova u vodama i za stokove obuhvaćene ovom Uredbom, što je prije moguće nakon donošenja godišnje regulative kojom se određuju ribolovne mogućnosti raspoložive u vodama Unije i u određenim vodama koje ne pripadaju Uniji. To izvješće prilaže se godišnjem izvješću iz članka 50. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| | To izvješće sadržava sljedeće: |
| | (a) | sveobuhvatna znanstvena mišljenja na temelju kojih su utvrđene ribolovne mogućnosti i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Najmanje
  pet godina
  nakon stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga, Komisija osigurava evaluaciju učinka plana na stokove na koje se ova Uredba primjenjuje i na ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi. Rezultate te evaluacije Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.

pet godina

Najmanje
  tri godine
  nakon stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga, Komisija osigurava evaluaciju učinka plana na stokove na koje se ova Uredba primjenjuje i na ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi
  kao i mjere u kojoj su ostvareni ciljevi iz ove Uredbe, uključujući oporavak ribljih stokova iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos i napredak prema dobrom stanju okoliša
  . Rezultate te evaluacije Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.
  Komisija može izvješće podnijeti i ranije ako se to smatra potrebnim.

tri godine

kao i mjere u kojoj su ostvareni ciljevi iz ove Uredbe, uključujući oporavak ribljih stokova iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos i napredak prema dobrom stanju okoliša

Komisija može izvješće podnijeti i ranije ako se to smatra potrebnim.

Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku u postizanju ciljeva ove Uredbe i o stanju ribljih stokova u vodama i za stokove obuhvaćene ovom Uredbom, što je prije moguće nakon donošenja godišnje regulative kojom se određuju ribolovne mogućnosti raspoložive u vodama Unije i u određenim vodama koje ne pripadaju Uniji. To izvješće prilaže se godišnjem izvješću iz članka 50. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku u postizanju ciljeva ove Uredbe i o stanju ribljih stokova u vodama i za stokove obuhvaćene ovom Uredbom, što je prije moguće nakon donošenja godišnje regulative kojom se određuju ribolovne mogućnosti raspoložive u vodama Unije i u određenim vodama koje ne pripadaju Uniji. To izvješće prilaže se godišnjem izvješću iz članka 50. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

To izvješće sadržava sljedeće:

To izvješće sadržava sljedeće:

(a)

(a)

sveobuhvatna znanstvena mišljenja na temelju kojih su utvrđene ribolovne mogućnosti i

sveobuhvatna znanstvena mišljenja na temelju kojih su utvrđene ribolovne mogućnosti i

| (b) | znanstveno obrazloženje koje pokazuje da su utvrđene ribolovne mogućnosti u skladu s ciljevima i odredbama ove Uredbe, posebno u pogledu ciljanih vrijednosti u vezi s ribolovnom smrtnošću. |
| --- | --- |

(b)

(b)

znanstveno obrazloženje koje pokazuje da su utvrđene ribolovne mogućnosti u skladu s ciljevima i odredbama ove Uredbe, posebno u pogledu ciljanih vrijednosti u vezi s ribolovnom smrtnošću.

znanstveno obrazloženje koje pokazuje da su utvrđene ribolovne mogućnosti u skladu s ciljevima i odredbama ove Uredbe, posebno u pogledu ciljanih vrijednosti u vezi s ribolovnom smrtnošću.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18.a (novi)

Članak 18.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 18.a |
| | Potpora Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo |
| | Mjere privremenog prestanka donesene kako bi se ostvarili ciljevi plana smatraju se privremenim prestankom ribolovnih aktivnosti u smislu članka 33. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) br. 508/2014. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 18.a

Članak 18.a

Potpora Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo

Potpora Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo

Mjere privremenog prestanka donesene kako bi se ostvarili ciljevi plana smatraju se privremenim prestankom ribolovnih aktivnosti u smislu članka 33. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) br. 508/2014.

Mjere privremenog prestanka donesene kako bi se ostvarili ciljevi plana smatraju se privremenim prestankom ribolovnih aktivnosti u smislu članka 33. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) br. 508/2014.

(Ovaj članak trebao bi se objaviti u poglavlju X.)

(Ovaj članak trebao bi se objaviti u poglavlju X.)

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1.

Prilog 1.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

1.   Skupina 1.

| Stok | Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY) |
| --- | --- |
| Stupac A | Stupac B |
| Bakalar u Sjevernome moru | 0,22  – 0,33 | 0,33  – 0,49 |
| Koljak | 0,25  – 0,37 | 0,37  – 0,52 |
| Iverak zlatopjeg u Sjevernome moru | 0,13  – 0,19 | 0,19  – 0,27 |
| Ugljenar | 0,20  – 0,32 | 0,32  – 0,43 |
| List u Sjevernome moru | 0,11  – 0,20 | 0,20  – 0,37 |
| List u Kattegatu | 0,19  – 0,22 | 0,22  – 0,26 |
| Pišmolj u Sjevernome moru | Nije definirano | Nije definirano |

Stok

Stok

Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY)

Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY

Stupac A

Stupac A

Stupac B

Stupac B

Bakalar u Sjevernome moru

0,22  – 0,33

0,22  – 0,33

0,33  – 0,49

0,33  – 0,49

Koljak

0,25  – 0,37

0,25  – 0,37

0,37  – 0,52

0,37  – 0,52

Iverak zlatopjeg u Sjevernome moru

0,13  – 0,19

0,13  – 0,19

0,19  – 0,27

0,19  – 0,27

Ugljenar

0,20  – 0,32

0,20  – 0,32

0,32  – 0,43

0,32  – 0,43

List u Sjevernome moru

0,11  – 0,20

0,11  – 0,20

0,20  – 0,37

0,20  – 0,37

List u Kattegatu

0,19  – 0,22

0,19  – 0,22

0,22  – 0,26

0,22  – 0,26

Pišmolj u Sjevernome moru

Nije definirano

Nije definirano

Nije definirano

Nije definirano

2.   Skupina 2.

| Funkcionalna jedinica škamp | Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY) (kao stopa izlova) |
| --- | --- |
| Stupac A | Stupac B |
| Zona III.a, funkcionalne jedinice 3 i 4 | 0,056  – 0,079 | 0,079  – 0,079 |
| Područje brazde kod otoka Farn, funkcionalna jedinica 6 | 0,07  – 0,081 | 0,081  – 0,081 |
| Područje Fladen Ground, funkcionalna jedinica 7 | 0,066  – 0,075 | 0,075  – 0,075 |
| Područje Firth of Forth, funkcionalna jedinica 8 | 0,106  – 0,163 | 0,163  – 0,163 |
| Područje Moray Firth, funkcionalna jedinica 9 | 0,091  – 0,118 | 0,118  – 0,118 |

Funkcionalna jedinica škamp

Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY) (kao stopa izlova)

MSY

Stupac A

Stupac B

Stupac B

Zona III.a, funkcionalne jedinice 3 i 4

Zona III.a, funkcionalne jedinice 3 i 4

0,056  – 0,079

0,056  – 0,079

0,079  – 0,079

0,079  – 0,079

Područje brazde kod otoka Farn, funkcionalna jedinica 6

Područje brazde kod otoka Farn, funkcionalna jedinica 6

0,07  – 0,081

0,07  – 0,081

0,081  – 0,081

0,081  – 0,081

Područje Fladen Ground, funkcionalna jedinica 7

Područje Fladen Ground, funkcionalna jedinica 7

0,066  – 0,075

0,066  – 0,075

0,075  – 0,075

0,075  – 0,075

Područje Firth of Forth, funkcionalna jedinica 8

Područje Firth of Forth, funkcionalna jedinica 8

0,106  – 0,163

0,106  – 0,163

0,163  – 0,163

0,163  – 0,163

Područje Moray Firth, funkcionalna jedinica 9

Područje Moray Firth, funkcionalna jedinica 9

0,091  – 0,118

0,091  – 0,118

0,118  – 0,118

0,118  – 0,118

Izmjena

Izmjena

1.   Skupina 1.

| Vrijednosti u tablici preuzete su iz najnovijeg, posebno zatraženog znanstvenog mišljenja ICES-a naslovljenog „Zahtjev EU-a ICES-u da osigura raspone FMSY -a za odabrane stokove iz Sjevernog i Baltičkog mora”. |
| --- |
| Stok | Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY) |
| Bakalar u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad | FMSY lower – FMSY | |
| Koljak
  u potpodručju IV. i zonama VI.a i III.a zapad | FMSY lower – FMSY | |
| Iverak zalotpjeg
  u potpodručju IV. i zoni III.a | FMSY lower – FMSY | |
| Ugljenar
  u potpodručjima IV. i VI. i zoni III.a | FMSY lower – FMSY | |
| List
  u potpodručju IV. | FMSY lower – FMSY | |
| List
  u zoni III.a i podzonama 22. – 24. | FMSY lower – FMSY | |
| Pišmolj
  u potpodručju IV. i zoni VII.d | FMSY lower – FMSY | |
| Grdobina u zoni III.a i potpodručjima IV. i VI. | FMSY lower – FMSY | |
| Sjeverna kozica u zonama IV.a istok i III.a | FMSY lower – FMSY | |

Vrijednosti u tablici preuzete su iz najnovijeg, posebno zatraženog znanstvenog mišljenja ICES-a naslovljenog „Zahtjev EU-a ICES-u da osigura raspone FMSY -a za odabrane stokove iz Sjevernog i Baltičkog mora”.

Vrijednosti u tablici preuzete su iz najnovijeg, posebno zatraženog znanstvenog mišljenja ICES-a naslovljenog „Zahtjev EU-a ICES-u da osigura raspone FMSY

Stok

Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY)

MSY

Bakalar u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Koljak
  u potpodručju IV. i zonama VI.a i III.a zapad

u potpodručju IV. i zonama VI.a i III.a zapad

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Iverak zalotpjeg
  u potpodručju IV. i zoni III.a

u potpodručju IV. i zoni III.a

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Ugljenar
  u potpodručjima IV. i VI. i zoni III.a

u potpodručjima IV. i VI. i zoni III.a

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

List
  u potpodručju IV.

u potpodručju IV.

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

List
  u zoni III.a i podzonama 22. – 24.

u zoni III.a i podzonama 22. – 24.

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Pišmolj
  u potpodručju IV. i zoni VII.d

u potpodručju IV. i zoni VII.d

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Grdobina u zoni III.a i potpodručjima IV. i VI.

Grdobina u zoni III.a i potpodručjima IV. i VI.

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Sjeverna kozica u zonama IV.a istok i III.a

Sjeverna kozica u zonama IV.a istok i III.a

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

2.   Skupina 2.

| Vrijednosti u tablici preuzete su iz najnovijeg, posebno zatraženog znanstvenog mišljenja ICES-a naslovljenog „Zahtjev EU-a ICES-u da osigura raspone FMSY -a za odabrane stokove iz Sjevernog i Baltičkog mora”. |
| --- |
| Funkcionalna jedinica škamp | Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY) (kao stopa izlova) |
| | Stupac A | |
| Zona III.a, funkcionalne jedinice 3 i 4 | FMSY lower – FMSY | |
| Područje brazde kod otoka Farn, funkcionalna jedinica 6 | FMSY lower – FMSY | |
| Područje Fladen Ground, funkcionalna jedinica 7 | FMSY lower – FMSY | |
| Područje Firth of Forth, funkcionalna jedinica 8 | FMSY lower – FMSY | |
| Područje Moray Firth, funkcionalna jedinica 9 | FMSY lower – FMSY | |

Vrijednosti u tablici preuzete su iz najnovijeg, posebno zatraženog znanstvenog mišljenja ICES-a naslovljenog „Zahtjev EU-a ICES-u da osigura raspone FMSY -a za odabrane stokove iz Sjevernog i Baltičkog mora”.

Vrijednosti u tablici preuzete su iz najnovijeg, posebno zatraženog znanstvenog mišljenja ICES-a naslovljenog „Zahtjev EU-a ICES-u da osigura raspone FMSY

Funkcionalna jedinica škamp

Ciljani raspon ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa (FMSY) (kao stopa izlova)

MSY

Stupac A

Zona III.a, funkcionalne jedinice 3 i 4

Zona III.a, funkcionalne jedinice 3 i 4

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Područje brazde kod otoka Farn, funkcionalna jedinica 6

Područje brazde kod otoka Farn, funkcionalna jedinica 6

FMSY lower – FMSY

FMSY lower – FMSY

Područje Fladen Ground, funkcionalna jedinica 7

Područje Fladen Ground, funkcionalna jedinica 7

FMSY lower – FMSY

FMSY lower – FMSY

Područje Firth of Forth, funkcionalna jedinica 8

Područje Firth of Forth, funkcionalna jedinica 8

FMSY lower – FMSY

FMSY lower – FMSY

Područje Moray Firth, funkcionalna jedinica 9

Područje Moray Firth, funkcionalna jedinica 9

FMSY lower – FMSY

FMSY lower – FMSY

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II.

Prilog II.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prilog II. | Prilog II. |
| Referentne točke očuvanja | Referentne točke očuvanja |
| (članak 7.) | (članak 7.) |
| 1. | Skupina 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prilog II.

Prilog II.

Referentne točke očuvanja

Referentne točke očuvanja

(članak 7.)

(članak 7.)

1.

Skupina 1.

| 1. | Skupina 1. |
| --- | --- |

1.

Skupina 1.

Stok

Referentna točka za najmanju biomasu stoka u mrijestu (u tonama) (MSY Btrigger)

Granična referentna točka biomase (u tonama) (Blim)

Stok

Referentna točka za najmanju biomasu stoka u mrijestu (u tonama) (MSY Btrigger)

Granična referentna točka biomase (u tonama) (Blim)

Stupac A

Stupac A

Stupac B

Stupac B

Bakalar u Sjevernome moru

165 000

118 000

Bakalar u potpodručju IV. i zonama VII.d i III.a zapad

165 000

118 000

Koljak

88 000

63 000

Koljak u potpodručju IV. i zonama VI.a i III.a zapa
  d

d

88 000

63 000

Iverak zlatopjeg u Sjevernome moru

230 000

160 000

Iverak zalotpjeg u potpodručju IV. i zoni III.a

230 000

160 000

Ugljenar

200 000

200 000

106 000

Ugljenar u potpodručjima IV. i VI. i zoni III.a

150 000

150 000

106 000

List u Sjevernome moru

37 000

26 300

List u potpodručju IV.

37 000

26 300

List u Kattegatu

2 600

1 850

List u zoni III.a i podzonama 22. – 24.

2 600

1 850

Pišmolj u Sjevernome moru

Nije definirano

Nije definirano

Pišmolj u potpodručju IV. i zoni VII.d

Nije definirano

Nije definirano

Grdobina u zoni III.a i potpodručjima IV. i VI.

Grdobina u zoni III.a i potpodručjima IV. i VI.

Nije definirano

Nije definirano

Nije definirano

Nije definirano

Sjeverna kozica u zonama IV.a istok i III.a

Sjeverna kozica u zonama IV.a istok i III.a

Nije definirano

Nije definirano

Nije definirano

Nije definirano

| 2. | Skupina 2. |
| --- | --- |

2.

Skupina 2.

| 2. | Skupina 2. |
| --- | --- |

2.

Skupina 2.

Funkcionalna jedinica škamp

Referentna točka najmanje brojnosti (u milijunima) (Abundancebuffer)

Granična referentna točka brojnosti (u milijunima) (Abundancelimit)

Funkcionalna jedinica škamp

Referentna točka najmanje brojnosti (u milijunima) (Abundancebuffer)

Granična referentna točka brojnosti (u milijunima) (Abundancelimit)

Stupac A

Stupac A

Stupac B

Stupac B

Zona III.a, funkcionalne jedinice 3 i 4

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Zona III.a, funkcionalne jedinice 3 i 4

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

Područje brazde kod otoka Farn (funkcionalna jedinica 6)

999

858

Područje brazde kod otoka Farn, funkcionalna jedinica 6

999

858

Područje Fladen Ground, funkcionalna jedinica 7

3 583

2 767

Područje Fladen Ground, funkcionalna jedinica 7

3 583

2 767

Područje Firth of Forth, funkcionalna jedinica 8

362

292

Područje Firth of Forth, funkcionalna jedinica 8

362

292

Područje Moray Firth, funkcionalna jedinica 9

262

262

Područje Moray Firth, funkcionalna jedinica 9

262

262

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II.a (novi)

Prilog II.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Prilog II.a |
| | Zabranjene vrste |
| | (a) | zvjezdasta raža glatica (Amblyraja radiata) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prilog II.a

Prilog II.a

Zabranjene vrste

Zabranjene vrste

(a)

(a)

zvjezdasta raža glatica (Amblyraja radiata)

zvjezdasta raža glatica (Amblyraja radiata)

| (b) | sljedeće vrste porodice pilašica: |
| --- | --- |

(b)

(b)

sljedeće vrste porodice pilašica:

sljedeće vrste porodice pilašica:

| | i. | Anoxypristis cuspidata; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

Anoxypristis cuspidata;

Anoxypristis cuspidata;

| | ii. | Pristis clavata; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

Pristis clavata;

Pristis clavata;

| | iii. | Pristis pectinata; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

Pristis pectinata;

Pristis pectinata;

| | iv. | Pristis pristis; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

Pristis pristis;

Pristis pristis;

| | v. | Pristis zijsron; |
| --- | --- | --- |

v.

v.

Pristis zijsron;

Pristis zijsron;

| (c) | psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias); |
| --- | --- |

(c)

(c)

psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias);

psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias);

| (d) | kompleks raže (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. Intermedia); |
| --- | --- |

(d)

(d)

kompleks raže (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. Intermedia);

kompleks raže (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. Intermedia);

| (e) | glatki kostelj crnac (Etmopterus pusillus) u vodama Unije u potpodručju IV. i zoni III.a ICES-a; |
| --- | --- |

(e)

(e)

glatki kostelj crnac (Etmopterus pusillus) u vodama Unije u potpodručju IV. i zoni III.a ICES-a;

glatki kostelj crnac (Etmopterus pusillus) u vodama Unije u potpodručju IV. i zoni III.a ICES-a;

| (f) | grebenska manta (Manta alfredi); |
| --- | --- |

(f)

(f)

grebenska manta (Manta alfredi);

grebenska manta (Manta alfredi);

| (g) | divovska manta (Manta birostris); |
| --- | --- |

(g)

(g)

divovska manta (Manta birostris);

divovska manta (Manta birostris);

| (h) | sljedeće vrste raža roda Mobula: |
| --- | --- |

(h)

(h)

sljedeće vrste raža roda Mobula:

sljedeće vrste raža roda Mobula:

| | i. | golub uhan (Mobula mobular); |
| --- | --- | --- |

i.

i.

golub uhan (Mobula mobular);

golub uhan (Mobula mobular);

| | ii. | Mobula rochebrunei; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

Mobula rochebrunei;

Mobula rochebrunei;

| | iii. | Mobula japanica; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

Mobula japanica;

Mobula japanica;

| | iv. | Mobula thurstoni; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

Mobula thurstoni;

Mobula thurstoni;

| | v. | v. Mobula eregoodootenkee; |
| --- | --- | --- |

v.

v.

v. Mobula eregoodootenkee;

v. Mobula eregoodootenkee;

| | vi. | Mobula munkiana; |
| --- | --- | --- |

vi.

vi.

Mobula munkiana;

Mobula munkiana;

| | vii. | Mobula tarapacana; |
| --- | --- | --- |

vii.

vii.

Mobula tarapacana;

Mobula tarapacana;

| | viii. | Mobula kuhlii; |
| --- | --- | --- |

viii.

viii.

Mobula kuhlii;

Mobula kuhlii;

| | ix. | Mobula hypostoma; |
| --- | --- | --- |

ix.

ix.

Mobula hypostoma;

Mobula hypostoma;

| (i) | raža kamenica (Raja clavata) u vodama Unije u zoni ICES-a III.a; |
| --- | --- |

(i)

(i)

raža kamenica (Raja clavata) u vodama Unije u zoni ICES-a III.a;

raža kamenica (Raja clavata) u vodama Unije u zoni ICES-a III.a;

| (j) | ražopsi (Rhinobatidae); |
| --- | --- |

(j)

(j)

ražopsi (Rhinobatidae);

ražopsi (Rhinobatidae);

| (k) | sklat sivac (Squatina squatina); |
| --- | --- |

(k)

(k)

sklat sivac (Squatina squatina);

sklat sivac (Squatina squatina);

| (l) | losos (Salmo salar) i morska pastrva (Salmo trutta) pri ribolovu svim povlačnim mrežama u vodama izvan granice od šest milja mjereno od polaznih crta država članica na potpodručjima ICES-a II. i IV.(vode Unije); |
| --- | --- |

(l)

(l)

losos (Salmo salar) i morska pastrva (Salmo trutta) pri ribolovu svim povlačnim mrežama u vodama izvan granice od šest milja mjereno od polaznih crta država članica na potpodručjima ICES-a II. i IV.(vode Unije);

losos (Salmo salar) i morska pastrva (Salmo trutta) pri ribolovu svim povlačnim mrežama u vodama izvan granice od šest milja mjereno od polaznih crta država članica na potpodručjima ICES-a II. i IV.(vode Unije);

| (m) | ženka jastoga (Palinuridae spp) i ženka hlapa (Homarus gammarus) u svim vodama Unije osim ako se rabe u svrhe neposrednog poribljavanja ili premještanja. |
| --- | --- |

(m)

(m)

ženka jastoga (Palinuridae spp) i ženka hlapa (Homarus gammarus) u svim vodama Unije osim ako se rabe u svrhe neposrednog poribljavanja ili premještanja.

ženka jastoga (Palinuridae spp) i ženka hlapa (Homarus gammarus) u svim vodama Unije osim ako se rabe u svrhe neposrednog poribljavanja ili premještanja.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na ponovne međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0263/2017).

1

(1bis)  
  Direktiva 2009/147/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

1bis

Direktiva 2009/147/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(1ter)  
  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

1ter

Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

(42)  
  Dugoročni plan upravljanja za škampe iz Sjevernog mora Nephrops

42

Dugoročni plan upravljanja za škampe iz Sjevernog mora Nephrops

---