xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Službeni list C 287/2018


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-1088 |
| Službeni list Europske unije | | C 287 |
| European flag | | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61. 14. kolovoza 2018. |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Sadržaj | | Stranica |
| | IV.   Obavijesti | |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE | |
| | Europski parlament | |
| 2018/C 287/01 | [LIX. plenarna sjednica COSAC-a — 17.–19. lipnja 2018., Sofija — Doprinos LIX. plenarne sjednice COSAC-a](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2018.287.01.0001.01.HRV.xhtml) | [1](#C_2018287HR.01000101.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| HR | |

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 287/1 |

---

LIX. PLENARNA SJEDNICA COSAC-A —

17.–19. lipnja 2018., Sofija —

DOPRINOS LIX. PLENARNE SJEDNICE COSAC-A

(2018/C 287/01)

1.   PARLAMENTI I GRAĐANI EU-a

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | COSAC naglašava ključnu ulogu nacionalnih parlamenata u funkcioniranju Europske unije i pridaje veliku važnost njihovoj dobroj suradnji s Europskim parlamentom. Oni predstavljaju europske građane i, kao takvi, imaju ključnu ulogu u približavanju europskog programa građanima i jamčenju učinkovitosti u donošenju odluka. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | COSAC naglašava važnost političkog obrazovanja i aktivnog sudjelovanja građana u političkom životu, posebice na regionalnim, nacionalnim i europskim izborima. Nacionalni parlamenti i Europski parlament potiču sve europske građane da iskoriste svoja demokratska prava na svim razinama, uključujući pravo glasovanja na sljedećim europskim izborima koji će se održati od 23. do 26. svibnja 2019. |

2.   SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | COSAC pozdravlja rad Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije” te poziva sve dionike da i dalje ulažu napore u poboljšanje primjene supsidijarnosti i proporcionalnosti u Uniji. Budući da su nacionalni parlamenti aktivno sudjelovali na sastanku radne skupine COSAC-a održanom 26. ožujka 2018. i pridonosili pismenim putem tijekom bugarskog predsjedanja, COSAC potiče parlamentarna izaslanstva da i dalje sudjeluju u budućim raspravama o toj temi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | COSAC poziva na rano savjetovanje s nacionalnim parlamentima na samom početku postupka donošenja odluka na razini EU-a radi što većeg sudjelovanja europskih naroda i njihova boljeg razumijevanja strategija i budućih propisa Unije. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | Iako se Ranim sustavom upozoravanja za supsidijarnost općenito pruža dobra prilika za nacionalne parlamente da iznesu svoje mišljenje, i dalje postoje dijelovi koji bi se trebali i mogli poboljšati bez promjene ugovora, kao što je navedeno u doprinosima LIV. i LV. plenarne sjednice COSAC-a. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Konkretno, COSAC ponovno poziva Europsku komisiju da razmotri izuzimanje određenih razdoblja iz roka od osam tjedana navedenog u ugovorima za provjeru supsidijarnosti, na isti način kao u trenutačnom sporazumu za kolovoz. Takvo bi razdoblje mogla biti stanka od sredine prosinca do početka nove godine, kao što je predloženo u doprinosima LIV. i LV. plenarne sjednice COSAC-a, ali i druga razdoblja stanke o kojima bi se moglo dodatno raspraviti. Usto, potrebno je dodatno istražiti moguće modalitete za produljenje roka od osam tjedana u cilju produljenja roka do 12 tjedana. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Iako COSAC shvaća da svaki parlament/zastupnički dom može osmisliti vlastiti način provedbe analize supsidijarnosti, poziva na jaču suradnju i koordinaciju među nacionalnim parlamentima kako bi rezultati njihova rada bili što bolji. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.6. | COSAC ističe važnost poboljšanja načina na koje parlamenti nadziru svoje vlade i jačanja demokratskih prava građana EU-a te napominje da je potrebno povećati transparentnost donošenja odluka u Vijeću. COSAC potiče nacionalna parlamentarna izaslanstva da sa svojim vladama rasprave o pitanju transparentnosti EU-a, posebice Vijeća, u skladu s nacionalnim ustavnim okvirom i praksama. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Na temelju stavka 2.8 doprinosa LVII. plenarne sjednice COSAC-a o pitanju transparentnosti COSAC poziva Vijeće i povezana tijela da dodatno razmisle odgovarajući na svaku točku prijedloga koje su 26 nacionalnih parlamenata/domova poslali institucijama EU-a o povećavanju otvorenosti zakonodavnog vijećanja na razini EU-a. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.8. | COSAC poziva Europsku komisiju da poboljša kvalitetu svojih odgovora na doprinose nacionalnih parlamenata jasnim i pravovremenim odgovorima na njihove primjedbe. COSAC ponovno poziva Europsku komisiju da odgovori na argumentirana mišljenja nacionalnih parlamenata najkasnije osam tjedana nakon roka za provjeru supsidijarnosti. Potrebno je uzeti u obzir razdoblja navedena u stavku 2.3 ovog doprinosa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.9. | Od suzakonodavaca se očekuje da daju više pozornosti mišljenjima koja su iznijeli nacionalni parlamenti s obzirom na to da aktivno pridonose dobrom funkcioniranju Unije, kako je navedeno u članku 12. Ugovora o Europskoj uniji. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.10. | COSAC poziva Europsku komisiju da provede bolju procjenu učinka u obrazloženjima svojih zakonodavnih prijedloga kako bi ih propisno opravdala. COSAC ujedno poziva Komisiju da, uz analizu načela supsidijarnosti, pobliže objasni svoj izbor pravne osnove i svoje viđenje načela proporcionalnosti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.11. | COSAC podsjeća na svoje prijedloge iz prethodnih doprinosa u pogledu uvođenja mehanizma „zelenog kartona”, kao dijela boljeg dijaloga na temelju kojeg bi se Europskoj komisiji moglo podnositi prijedloge za pokretanje zakonodavstva, uz izmjenu i stavljanje izvan snage postojećeg zakonodavstva EU-a, te potiče nacionalne parlamente da nastave istraživati mogućnosti primjene inicijativa „zelenog kartona”. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.12. | COSAC poziva na bolju primjenu postojećih mehanizama političkog dijaloga između nacionalnih parlamenata i institucija EU-a. |

3.   INTEGRACIJA I POVEZIVANJE ZAPADNOG BALKANA

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | COSAC pozdravlja europsko stajalište zapadnog Balkana koje je snažno usmjereno na povezivanje regije i poboljšanje veza s jedinstvenim tržištem EU-a kao strateškim središnjim prioritetom za vrijeme bugarskog predsjedanja Vijećem EU-a. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | COSAC smatra da je komunikacija Komisije od 6. veljače 2018. naslovljena „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” ulaganje u stabilnu, snažnu i ujedinjenu Europu utemeljenu na zajedničkim vrijednostima i potpunom poštovanju Europske konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | COSAC smatra pozitivnima izvješća partnera sa zapadnog Balkana i Turske od 17. travnja 2018. te zaključke i preporuke povezane s njima. COSAC naglašava važnost pružanja potpore i vodstva partnerima iz regije u provedbi potrebnih reformi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | COSAC ističe da se napredak u pristupanju EU-u temelji na poštovanju vrijednosti EU-a i na pojedinačnoj uspješnosti na temelju zasluga partnera iz regije u sukladnosti s kriterijima iz Kopenhagena i uvjetovanosti procesa stabilizacije i pridruživanja; naglašava važnost potpune sukladnosti sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | Iako COSAC priznaje napredak koji su postigle zemlje zapadnog Balkana, ističe da je potrebno uložiti još napora da bi se ubrzali procesi nacionale reforme i postigli nepovratni i održivi rezultati, posebice u područjima vladavine prava, borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, ljudskih prava, slobode govora i neovisnosti medija, jačanja demokratskih institucija i reforme državne uprave, gospodarskog razvoja i konkurentnosti te dobrosusjedskih odnosa, čime će se povećati stabilnost i zajamčiti blagostanje u regiji. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | COSAC navodi da su potrebna stalna i stabilna nastojanja u pogledu rješavanja otvorenih bilateralnih sporova u regiji, uključujući sporove oko granice, kako bi se zajamčilo da nemaju štetan učinak na proces pristupanja. COSAC ističe da bi neriješene sporove i pitanja trebalo riješiti u skladu s međunarodnim pravom i utvrđenim načelima, među ostalim provedbom pravno obvezujućih sporazuma. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | U skladu s odgovarajućim zaključcima Vijeća od 22. ožujka COSAC pozdravlja nedvojbenu predanost EU-a europskom stajalištu zapadnog Balkana potvrđenu Deklaracijom iz Sofije od 17. svibnja 2018. Parlamenti država EU-a izrazili su svoju potporu u tom pogledu na Međuparlamentarnoj konferenciji za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku/zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku u Sofiji od 15. do 17. veljače 2018. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | COSAC izražava potporu ciljevima, obvezama i ishodima sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana koji je održan u Sofiji, kao i snažan program za bolju i učinkovitiju infrastrukturu i digitalnu povezanost te za kontakte među ljudima i mogućnostima obrazovanja, zbog čega europska budućnost regije postaje opipljivija, s izravnim učinkom i primjetnim prednostima za ljude i poduzeća iz regije i EU-a. Provedba usvojenog Programa prioriteta iz Sofije treba ostati u središtu pozornosti sljedećih predsjedatelja Vijećem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9. | COSAC naglašava da EU i partneri sa zapadnog Balkana trebaju zbog prijetnji koje predstavljaju radikalizam, terorizam i nasilni ekstremizam ojačati suradnju te poboljšati razmjenu informacija i najboljih praksi u područjima oblikovanja zajedničkih vrijednosti radi sprečavanja radikalizacije i reagiranja na terorističke aktivnosti. COSAC također ističe da je potrebno zajedničko djelovanje u području migracija, azila i upravljanja granicama, borbi protiv nezakonitih migracija i trgovine ljudima. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10. | COSAC navodi da se parlamentarnim nadzorom pretpristupnih i pregovaračkih procesa povećava demokratska legitimnost, transparentnost procesa i poboljšanje strateške komunikacije s javnošću o pitanjima EU-a. Uzimajući to u obzir, COSAC izjavljuje da podupire povećano i ojačano sudjelovanje parlamenata sa zapadnog Balkana u budućem radu i aktivnostima COSAC-a. |

4.   KOHEZIJSKA POLITIKA NAKON 2020.

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | COSAC uzima u obzir prijedlog Europske komisije od 2. svibnja 2018.: „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani”, tj. višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. COSAC priznaje da je prijedlog dobra početna točka za pregovore i smatra da je važno da višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. bude povezan sa sveobuhvatnom dugoročnom strategijom politike za razvoj Europske unije i ponovno pokretanje javnih ulaganja na europskoj i nacionalnoj razini. Važno je uzeti u obzir različita stajališta država članica o proračunskom okviru. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | COSAC podupire nastavak provedbe kohezijske politike nakon 2020. uz obvezu održavanja potrebnih razina financiranja za ispunjenje ciljeva. Budući da je kohezijska politika ključan instrument solidarnosti za poticanje konvergencije među državama članicama i njihovim regijama, COSAC ističe da će se primjenom instrumenata te politike postići učinak ubrzavanja i multiplikacijski učinak ulaganja, a regionalne će se razlike smanjiti. Nadalje, važno je da sve regije imaju koristi od kohezijske politike, pri čemu su najmanje razvijene njezin glavni cilj. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | COSAC naglašava da prava ulaganja u rast, zapošljavanje i uravnotežen teritorijalni razvoj moraju biti u središtu kohezijske politike nakon 2020., najviše u obliku bespovratnih sredstava. Novi zadatci i ciljevi ne bi se trebali financirati na štetu kohezijske politike. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | COSAC se za programsko razdoblje 2021. – 2027. zalaže za kohezijsku politiku koja je usmjerena na rezultate, djelotvorna i učinkovita i koja transparentno procjenjuje konkretan učinak i održivost projekata na lokalnoj i regionalnog razini uzimajući u obzir europsku dodanu vrijednost, a ne nadzire samo troškove i produktivnost. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | COSAC poziva na ispravljanje najvećih nedostataka u provedbi kohezijske politike, kao što su dugi i složeni administracijski postupci, manjak fleksibilnosti pri upravljanju projektima i postupak sufinanciranja. |

Makroregionalne strategije EU-a

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | Uzimajući u obzir ulogu makroregija EU-a u postizanju održivog razvoja, sigurnosti i prosperiteta, COSAC ističe da su makroregionalne strategije EU-a važna platforma za suradnju s neprocjenjivim i inovativnim doprinosima te da se trebaju dalje razvijati. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | COSAC prepoznaje potrebu za poboljšanjem povezanosti strategije EU-a za regiju Podunavlja i prekogranične suradnje u crnomorskoj regiji radi prevladavanja uobičajenih izazova u široj regiji. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | COSAC ističe važnost međusobne povezanosti unutar EU-a. Zbog toga COSAC naglašava da je čvrsta predanost uspješnoj i pravovremenoj provedbi svih prekograničnih projekata s tim ciljem iznimno važna za EU i građane EU-a. Posebnu pozornost treba obratiti na razvoj prometne infrastrukture i proširenje prometne mreže EU-a. U tom su pogledu makroregionalne strategije dobar temelj za pojednostavljivanje multilateralnih napora. |

5.   EUROPSKI STUP SOCIJALNIH PRAVA

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.1. | COSAC ističe da je učvršćivanje socijalne dimenzije EU-a ključno za postizanje društvenih ciljeva Ugovora i jamčenje toga da se europski građani poistovjete s europskim projektom i budu svjesni njegovih prednosti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2. | COSAC podupire zamisao da snažan i pouzdan europski stup socijalnih prava, čiji je cilj promicanje i poboljšanje postojećih društvenih standarda i načela, bude zajednička odgovornost EU-a i država članica. Inicijative za postizanje ciljeva stupa trebaju se temeljiti na posebnim alatima, dodatnom zakonodavnom djelovanju, učinkovitim mehanizmima oblikovanja politika i financijskim instrumentima, u skladu sa sljedećim pregovorima o proračunu EU-a. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3. | COSAC naglašava da je u kontekstu starenja i pada broja stanovnika, globalizacije, tehničkog napretka i digitalizacije društava i gospodarstava te posljedične promjene poslova i zadataka koja je u tijeku ključno ulagati u ljudski kapital kako bi se zajamčili rast produktivnosti, visoki socijalni standardi i snažna gospodarstva s velikom ponudom poslova te prikladni sustavi socijalne zaštite. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4. | COSAC ističe važnost pristupa kvalitetnom i uključivom obrazovanju, osposobljavaju i cjeloživotnom učenju radi održavanja i stjecanja odgovarajućih vještina potrebnih za potpuno sudjelovanje u društvu i kretanje na tržištu rada. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5. | COSAC naglašava da se jednakost u postupanju i prilikama, osobito između muškaraca i žena, treba poboljšati u svim područjima, uključujući sudjelovanje na tržištu rada, uvjete zaposlenja, napredovanje u karijeri i jednake plaće za rad jednake vrijednosti te mjere za poboljšanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.6. | COSAC prepoznaje ključnu ulogu socijalnog dijaloga i ističe da socijalni partneri moraju aktivno sudjelovati u osmišljavanju, provedbi i praćenju politika u skladu s nacionalnim odredbama i odredbama EU-a. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.7. | COSAC uzima u obzir 29. dvogodišnje izvješće u kojemu se navodi da su, prema navodima nacionalnih parlamenata/domova, najprikladniji alati za provedbu i praćenje europskog stupa socijalnih prava snažniji europski semestar u kojemu se odražavaju načela stupa i instrumenti financiranja EU-a osmišljeni za pružanje potpore reformama na nacionalnoj razini. |

---