# Úřední věstník C 334/19.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 334 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6119. září2018 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 334

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6119. září2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2017–2018Dílčí zasedání od 3. do 6. července 2017
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v  Úř. věst. C 78, 1.3.2018
  PŘIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2017–2018Dílčí zasedání od 3. do 6. července 2017
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v  Úř. věst. C 78, 1.3.2018
  PŘIJATÉ TEXTY

EVROPSKÝ PARLAMENT

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v  Úř. věst. C 78, 1.3.2018

1

---

| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| --- | --- |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlament |
| | Úterý, 4. července 2017 |
| 2018/C 334/01 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o Evropských normách pro 21. století (2016/2274(INI)) | 2 |
| 2018/C 334/02 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 Směrem k celoevropskému rámci pro kryté dluhopisy (2017/2005(INI)) | 13 |
| 2018/C 334/03 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o úloze cestovního ruchu spjatého s rybolovem v diverzifikaci odvětví rybolovu (2016/2035(INI)) | 20 |
| 2018/C 334/04 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 obsahující doporučení Komisi o promlčecích lhůtách u dopravních nehod (2015/2087(INL)) | 30 |
| 2018/C 334/05 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 obsahující doporučení Komisi o společných minimálních normách pro občanskoprávní řízení v Evropské unii (2015/2084(INL)) | 39 |
| 2018/C 334/06 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o delší životnosti výrobků: přínosy pro spotřebitele a společnosti (2016/2272(INI)) | 60 |
| 2018/C 334/07 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o řešení případů porušování lidských práv v kontextu válečných zločinů a zločinů proti lidskosti, včetně genocidy (2016/2239(INI)) | 69 |
| 2018/C 334/08 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o soukromých bezpečnostních společnostech (2016/2238(INI)) | 80 |
| 2018/C 334/09 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o pracovních podmínkách a nejistém zaměstnání (2016/2221(INI)) | 88 |
| | Středa, 5. července 2017 |
| 2018/C 334/10 | Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI)) | 99 |
| 2018/C 334/11 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o reakci EU na HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitidu C (2017/2576(RSP)) | 106 |
| 2018/C 334/12 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy (2016/2240(INI)) | 112 |
| 2018/C 334/13 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o vypracování ambiciózní průmyslové strategie EU jako strategické prioritě pro růst, zaměstnanost a inovace v Evropě (2017/2732(RSP)) | 124 |
| | Čtvrtek, 6. července 2017 |
| 2018/C 334/14 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o zprávě Komise o Turecku za rok 2016 (2016/2308(INI)) | 128 |
| 2018/C 334/15 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o případech nositelů Nobelovy ceny Liou Siao-poa a Li Ming-č’e (2017/2754(RSP)) | 137 |
| 2018/C 334/16 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o Eritreji, zejména o případu Abuneho Antoniose a Dawita Isaaka (2017/2755(RSP)) | 140 |
| 2018/C 334/17 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o situaci v Burundi (2017/2756(RSP)) | 146 |
| 2018/C 334/18 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o úsilí EU v oblasti udržitelnosti (2017/2009(INI)) | 151 |
| 2018/C 334/19 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o podpoře soudržnosti a rozvoje v nejvzdálenějších regionech EU: doplnění článku 349 Smlouvy o fungování EU (2016/2250(INI)) | 168 |
| | DOPORUČENĺ |
| | Evropský parlament |
| | Středa, 5. července 2017 |
| 2018/C 334/20 | Doporučení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 Radě k 72. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2017/2041(INI)) | 178 |

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Úterý, 4. července 2017

2018/C 334/01

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o Evropských normách pro 21. století (2016/2274(INI))

2

2018/C 334/02

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 Směrem k celoevropskému rámci pro kryté dluhopisy (2017/2005(INI))

13

2018/C 334/03

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o úloze cestovního ruchu spjatého s rybolovem v diverzifikaci odvětví rybolovu (2016/2035(INI))

20

2018/C 334/04

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 obsahující doporučení Komisi o promlčecích lhůtách u dopravních nehod (2015/2087(INL))

30

2018/C 334/05

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 obsahující doporučení Komisi o společných minimálních normách pro občanskoprávní řízení v Evropské unii (2015/2084(INL))

39

2018/C 334/06

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o delší životnosti výrobků: přínosy pro spotřebitele a společnosti (2016/2272(INI))

60

2018/C 334/07

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o řešení případů porušování lidských práv v kontextu válečných zločinů a zločinů proti lidskosti, včetně genocidy (2016/2239(INI))

69

2018/C 334/08

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o soukromých bezpečnostních společnostech (2016/2238(INI))

80

2018/C 334/09

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o pracovních podmínkách a nejistém zaměstnání (2016/2221(INI))

88

Středa, 5. července 2017

2018/C 334/10

Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI))

99

2018/C 334/11

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o reakci EU na HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitidu C (2017/2576(RSP))

106

2018/C 334/12

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy (2016/2240(INI))

112

2018/C 334/13

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o vypracování ambiciózní průmyslové strategie EU jako strategické prioritě pro růst, zaměstnanost a inovace v Evropě (2017/2732(RSP))

124

Čtvrtek, 6. července 2017

2018/C 334/14

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o zprávě Komise o Turecku za rok 2016 (2016/2308(INI))

128

2018/C 334/15

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o případech nositelů Nobelovy ceny Liou Siao-poa a Li Ming-č’e (2017/2754(RSP))

137

2018/C 334/16

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o Eritreji, zejména o případu Abuneho Antoniose a Dawita Isaaka (2017/2755(RSP))

140

2018/C 334/17

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o situaci v Burundi (2017/2756(RSP))

146

2018/C 334/18

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o úsilí EU v oblasti udržitelnosti (2017/2009(INI))

151

2018/C 334/19

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o podpoře soudržnosti a rozvoje v nejvzdálenějších regionech EU: doplnění článku 349 Smlouvy o fungování EU (2016/2250(INI))

168

DOPORUČENĺ

Evropský parlament

Středa, 5. července 2017

2018/C 334/20

Doporučení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 Radě k 72. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2017/2041(INI))

178

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| | Středa, 5. července 2017 |
| 2018/C 334/21 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 týkající se přístupu k důvěrným informacím (výklad čl. 5 odst. 5 a článku 210a jednacího řádu) (2017/2095(REG)) | 188 |
| | Čtvrtek, 6. července 2017 |
| 2018/C 334/22 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o zřízení zvláštního výboru pro terorismus, jeho působnosti, složení a funkčním období (2017/2758(RSO)) | 189 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Středa, 5. července 2017

2018/C 334/21

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 týkající se přístupu k důvěrným informacím (výklad čl. 5 odst. 5 a článku 210a jednacího řádu) (2017/2095(REG))

188

Čtvrtek, 6. července 2017

2018/C 334/22

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o zřízení zvláštního výboru pro terorismus, jeho působnosti, složení a funkčním období (2017/2758(RSO))

189

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Úterý, 4. července 2017 |
| 2018/C 334/23 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017, kterým se schvaluje jmenování Mariye Gabrielové členem Komise (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE)) | 193 |
| 2018/C 334/24 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření rámcové dohody mezi Evropskou unií a Kosovem o obecných zásadách účasti Kosova na programech Unie (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE)) | 194 |
| 2018/C 334/25 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Španělska – EGF/2017/001 ES/Castilla y León – těžba) (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD)) | 195 |
| 2018/C 334/26 | P8_TA(2017)0283Makrofinanční pomoc Moldavské republice ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))P8_TC1-COD(2017)0007Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 4. července 2017 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice | 199 |
| 2018/C 334/27 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 4. července 2017 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, pokud jde o zveřejňování informací o dani z příjmu ze strany některých podniků a poboček (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD)) | 201 |
| 2018/C 334/28 | P8_TA(2017)0285Zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady na zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu, která doplňují obchodní koncese v rámci dohody o přidružení (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))P8_TC1-COD(2016)0308Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 4. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu, která doplňují obchodní koncese v rámci dohody o přidružení | 227 |
| 2018/C 334/29 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 2/2017 na rozpočtový rok 2017: zahrnutí přebytku za rozpočtový rok 2016 (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD)) | 229 |
| | Středa, 5. července 2017 |
| 2018/C 334/30 | Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku proti nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 19. června 2017, kterým se nahrazuje příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006, kterým se zavádí řízení o evropském platebním rozkazu (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA)) | 231 |
| 2018/C 334/31 | Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku proti nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 19. června 2017, kterým se nahrazují přílohy I, II, III a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA)) | 232 |
| 2018/C 334/32 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření kigalské změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, jménem Evropské unie (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE)) | 233 |
| 2018/C 334/33 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Evropské unie (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE)) | 234 |
| 2018/C 334/34 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření jménem Evropské unie dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE)) | 235 |
| 2018/C 334/35 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu prováděcího rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření memoranda o porozumění mezi Evropskou agenturou pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a Eurojustem ze strany Eurojustu (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS)) | 236 |
| 2018/C 334/36 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD)) | 237 |
| 2018/C 334/37 | P8_TA(2017)0300Právní rámec Unie pro porušení celních předpisů a sankcíLegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))P8_TC1-COD(2013)0432Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 5. července 2017 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí | 238 |
| 2018/C 334/38 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o mandátu pro třístranná jednání o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2018 (2017/2043(BUD)) | 253 |
| | Čtvrtek, 6. července 2017 |
| 2018/C 334/39 | P8_TA(2017)0311Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD) a zřízení záruky EFSD a záručního fondu EFSD ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD) a o zřízení záruky EFSD a záručního fondu EFSD (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))P8_TC1-COD(2016)0281Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o zřízení Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD), záruky EFSD a záručního fondu EFSD | 263 |
| 2018/C 334/40 | P8_TA(2017)0312Povolené způsoby užití některých děl a jiných chráněných předmětů ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o některých povolených způsobech užití některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení a o změně směrnice 2001/29/ES o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))P8_TC1-COD(2016)0278Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o některých povolených způsobech užití některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení a o změně směrnice 2001/29/ES o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti | 264 |
| 2018/C 334/41 | P8_TA(2017)0313Přeshraniční výměna rozmnoženin některých děl a jiných chráněných předmětů v přístupném formátu ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení mezi Unií a třetími zeměmi ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přeshraniční výměně formátově přístupných rozmnoženin některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení mezi Unií a třetími zeměmi (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))P8_TC1-COD(2016)0279Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o přeshraniční výměně formátově přístupných rozmnoženin některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími mezi Unií a třetími zeměmi ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení | 265 |
| 2018/C 334/42 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu směrnice Rady o mechanismech řešení sporů týkajících se dvojího zdanění v Evropské unii (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS)) | 266 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 4. července 2017

2018/C 334/23

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017, kterým se schvaluje jmenování Mariye Gabrielové členem Komise (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE))

193

2018/C 334/24

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření rámcové dohody mezi Evropskou unií a Kosovem o obecných zásadách účasti Kosova na programech Unie (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE))

194

2018/C 334/25

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Španělska – EGF/2017/001 ES/Castilla y León – těžba) (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD))

195

2018/C 334/26

P8_TA(2017)0283Makrofinanční pomoc Moldavské republice ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))P8_TC1-COD(2017)0007Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 4. července 2017 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice

199

2018/C 334/27

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 4. července 2017 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, pokud jde o zveřejňování informací o dani z příjmu ze strany některých podniků a poboček (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD))

201

2018/C 334/28

P8_TA(2017)0285Zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady na zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu, která doplňují obchodní koncese v rámci dohody o přidružení (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))P8_TC1-COD(2016)0308Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 4. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu, která doplňují obchodní koncese v rámci dohody o přidružení

227

2018/C 334/29

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 2/2017 na rozpočtový rok 2017: zahrnutí přebytku za rozpočtový rok 2016 (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD))

229

Středa, 5. července 2017

2018/C 334/30

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku proti nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 19. června 2017, kterým se nahrazuje příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006, kterým se zavádí řízení o evropském platebním rozkazu (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA))

231

2018/C 334/31

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku proti nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 19. června 2017, kterým se nahrazují přílohy I, II, III a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA))

232

2018/C 334/32

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření kigalské změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, jménem Evropské unie (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE))

233

2018/C 334/33

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Evropské unie (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE))

234

2018/C 334/34

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření jménem Evropské unie dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE))

235

2018/C 334/35

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu prováděcího rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření memoranda o porozumění mezi Evropskou agenturou pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a Eurojustem ze strany Eurojustu (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS))

236

2018/C 334/36

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD))

237

2018/C 334/37

P8_TA(2017)0300Právní rámec Unie pro porušení celních předpisů a sankcíLegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))P8_TC1-COD(2013)0432Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 5. července 2017 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí

238

2018/C 334/38

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o mandátu pro třístranná jednání o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2018 (2017/2043(BUD))

253

Čtvrtek, 6. července 2017

2018/C 334/39

P8_TA(2017)0311Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD) a zřízení záruky EFSD a záručního fondu EFSD ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD) a o zřízení záruky EFSD a záručního fondu EFSD (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))P8_TC1-COD(2016)0281Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o zřízení Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD), záruky EFSD a záručního fondu EFSD

263

2018/C 334/40

P8_TA(2017)0312Povolené způsoby užití některých děl a jiných chráněných předmětů ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o některých povolených způsobech užití některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení a o změně směrnice 2001/29/ES o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))P8_TC1-COD(2016)0278Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o některých povolených způsobech užití některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení a o změně směrnice 2001/29/ES o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti

264

2018/C 334/41

P8_TA(2017)0313Přeshraniční výměna rozmnoženin některých děl a jiných chráněných předmětů v přístupném formátu ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení mezi Unií a třetími zeměmi ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přeshraniční výměně formátově přístupných rozmnoženin některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení mezi Unií a třetími zeměmi (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))P8_TC1-COD(2016)0279Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o přeshraniční výměně formátově přístupných rozmnoženin některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími mezi Unií a třetími zeměmi ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení

265

2018/C 334/42

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu směrnice Rady o mechanismech řešení sporů týkajících se dvojího zdanění v Evropské unii (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS))

266

---

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Postup konzultace |
| --- | --- |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Řádný legislativní postup: první čtení |
| ***II | Řádný legislativní postup: druhé čtení |
| ***III | Řádný legislativní postup: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Postup konzultace

***

Postup souhlasu

***I

Řádný legislativní postup: první čtení

***II

Řádný legislativní postup: druhé čtení

***III

Řádný legislativní postup: třetí čtení

(Druh postupu závisí na právním základu navrženém v návrhu aktu)

Pozměňovací návrhy Parlamentu:

Nové části textu jsou označeny
  tučně kurzivou
  . Vypuštěné části textu jsou označeny buď symbolem ▌nebo přeškrtnuty. Nahrazení se vyznačují tak, že nový text se označí
  tučně kurzivou
  a nahrazený text se vymaže nebo přeškrtne.

tučně kurzivou

tučně kurzivou

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

19.9.2018

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/1

---

EVROPSKÝ PARLAMENT

ZASEDÁNÍ 2017–2018

Dílčí zasedání od 3. do 6. července 2017

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 78, 1.3.2018

PŘIJATÉ TEXTY

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Úterý, 4. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/2

---

P8_TA(2017)0278

Evropské normy pro 21. století

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o Evropských normách pro 21. století (2016/2274(INI))

(2018/C 334/01)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na nařízení (EU) č. 1025/2012 Evropského parlamentu a Rady (EU) ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení (EU) č. 1025/2012 Evropského parlamentu a Rady (EU) ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních pro zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (směrnice o bezpečnosti sítí a informací), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních pro zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (směrnice o bezpečnosti sítí a informací),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 1. června 2016 o provádění nařízení (EU) č. 1025/2012 v letech 2013 až 2015 (COM(2016)0212), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 1. června 2016 o provádění nařízení (EU) č. 1025/2012 v letech 2013 až 2015 (COM(2016)0212),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 1. června 2016 nazvaný „Analýza provádění nařízení (EU) č. 1025/2012 v letech 2013 až 2015 a informační přehledy“ (SWD(2016)0126), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 1. června 2016 nazvaný „Analýza provádění nařízení (EU) č. 1025/2012 v letech 2013 až 2015 a informační přehledy“ (SWD(2016)0126),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. června 2016 nazvané „Evropské normy pro 21. století“ (COM(2016)0358), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. června 2016 nazvané „Evropské normy pro 21. století“ (COM(2016)0358),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 1. června 2016 nazvaný „Využití potenciálu evropských norem v oblasti služeb na pomoc spotřebitelům a podnikům v Evropě“ (SWD(2016)0186), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 1. června 2016 nazvaný „Využití potenciálu evropských norem v oblasti služeb na pomoc spotřebitelům a podnikům v Evropě“ (SWD(2016)0186),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. června 2016 nazvané „Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2017“ (COM(2016)0357), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. června 2016 nazvané „Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2017“ (COM(2016)0357),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 1. června 2016 nazvaný „Provádění opatření předpokládaných v pracovním programu Unie na rok 2016 v oblasti evropské normalizace, včetně prováděcích aktů a mandátů zaslaných evropským normalizačním organizacím“ (SWD(2016)0185), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 1. června 2016 nazvaný „Provádění opatření předpokládaných v pracovním programu Unie na rok 2016 v oblasti evropské normalizace, včetně prováděcích aktů a mandátů zaslaných evropským normalizačním organizacím“ (SWD(2016)0185),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. dubna 2016 nazvané „Priority pro normalizaci IKT pro jednotný digitální trh“ (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. dubna 2016 nazvané „Priority pro normalizaci IKT pro jednotný digitální trh“ (COM(2016)0176),

| — | s ohledem na společnou iniciativu v oblasti normalizace v rámci strategie pro jednotný trh, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 28. října 2015 nazvaném „Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou iniciativu v oblasti normalizace v rámci strategie pro jednotný trh, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 28. října 2015 nazvaném „Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky“ (COM(2015)0550),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2010 k budoucnosti evropské normalizace (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2010 k budoucnosti evropské normalizace (1),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru nazvané „Evropské normy pro 21. století“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru nazvané „Evropské normy pro 21. století“,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru nazvané „Evropská normalizace v roce 2016“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru nazvané „Evropská normalizace v roce 2016“,

| — | s ohledem na strategii Komise týkající se softwaru s otevřeným zdrojovým kódem na období 2014–2017 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii Komise týkající se softwaru s otevřeným zdrojovým kódem na období 2014–2017 (2),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0213/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že evropský systém normalizace je ústředním prvkem při vytváření jednotného trhu; vzhledem k tomu, že opatření Komise stanovující společnou vizi evropské normalizace jsou přímým výsledkem deseti priorit Junckerovy Komise, a zejména priorit týkajících se propojeného jednotného digitálního trhu a strategie pro jednotný trh; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že evropský systém normalizace je ústředním prvkem při vytváření jednotného trhu; vzhledem k tomu, že opatření Komise stanovující společnou vizi evropské normalizace jsou přímým výsledkem deseti priorit Junckerovy Komise, a zejména priorit týkajících se propojeného jednotného digitálního trhu a strategie pro jednotný trh;

| B. | vzhledem k tomu, že otevřený, inkluzivní, transparentní a primárně tržně orientovaný evropský systém normalizace založený na důvěře a řádném dodržování předpisů hraje klíčovou úlohu při pozitivní reakci na rostoucí potřebu norem v rámci evropské průmyslové, hospodářské, sociální a environmentální politiky a legislativy, které by mohly přispět k bezpečnosti výrobků, inovacím, interoperabilitě, udržitelnosti a přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a zlepšit kvalitu života občanů, spotřebitelů a pracovníků; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že otevřený, inkluzivní, transparentní a primárně tržně orientovaný evropský systém normalizace založený na důvěře a řádném dodržování předpisů hraje klíčovou úlohu při pozitivní reakci na rostoucí potřebu norem v rámci evropské průmyslové, hospodářské, sociální a environmentální politiky a legislativy, které by mohly přispět k bezpečnosti výrobků, inovacím, interoperabilitě, udržitelnosti a přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a zlepšit kvalitu života občanů, spotřebitelů a pracovníků;

| C. | vzhledem k tomu, že účinný evropský systém normalizace by se měl opírat o těsné partnerství a spolupráci mezi průmyslem, veřejnými orgány, normalizačními orgány a ostatními zúčastněnými stranami, například organizacemi uznanými podle přílohy III nařízení (EU) č. 1025/2012; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že účinný evropský systém normalizace by se měl opírat o těsné partnerství a spolupráci mezi průmyslem, veřejnými orgány, normalizačními orgány a ostatními zúčastněnými stranami, například organizacemi uznanými podle přílohy III nařízení (EU) č. 1025/2012;

| D. | vzhledem k tomu, že evropské normy je třeba vytvářet v otevřeném, inkluzivním a transparentním systému, jenž je založen na konsenzu všech zúčastněných stran, s cílem vymezit strategické technické nebo kvalitativní požadavky, které mohou současné nebo budoucí výrobky, výrobní postupy, služby či metody splňovat; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že evropské normy je třeba vytvářet v otevřeném, inkluzivním a transparentním systému, jenž je založen na konsenzu všech zúčastněných stran, s cílem vymezit strategické technické nebo kvalitativní požadavky, které mohou současné nebo budoucí výrobky, výrobní postupy, služby či metody splňovat;

| E. | vzhledem k tomu, že se ve sdělení Komise o prioritách pro normalizaci IKT pro jednotný digitální trh uznává hodnota otevřených norem, ale není zde stanovena definice pojmu otevřená norma; vzhledem k tomu, že se otevřené normy ukázaly jako důležité pro vytvoření a rozvoj internetu a internetových služeb, které na oplátku podpořily inovace a společenské i hospodářské vyhlídky; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že se ve sdělení Komise o prioritách pro normalizaci IKT pro jednotný digitální trh uznává hodnota otevřených norem, ale není zde stanovena definice pojmu otevřená norma; vzhledem k tomu, že se otevřené normy ukázaly jako důležité pro vytvoření a rozvoj internetu a internetových služeb, které na oplátku podpořily inovace a společenské i hospodářské vyhlídky;

| F. | vzhledem k tomu, že řešení v oblasti udělování licencí na otevřený software a hardware by evropským společnostem a veřejným správám mělo a mohlo pomoci zabezpečit lepší přístup k digitálnímu zboží a službám; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že řešení v oblasti udělování licencí na otevřený software a hardware by evropským společnostem a veřejným správám mělo a mohlo pomoci zabezpečit lepší přístup k digitálnímu zboží a službám;

| G. | vzhledem k tomu, že moderní a flexibilní evropský systém normalizace je užitečným prvkem ambiciózní a obnovené evropské průmyslové politiky a fungování jednotného trhu; vzhledem k tomu, že normy mohou posílit globální konkurenceschopnost EU, růst, spravedlivou hospodářskou soutěž a inovace a podpořit kvalitu, podniky a zejména výkonnost malých a středních podniků (MSP) a ochranu spotřebitelů, pracovníků a životního prostředí; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že moderní a flexibilní evropský systém normalizace je užitečným prvkem ambiciózní a obnovené evropské průmyslové politiky a fungování jednotného trhu; vzhledem k tomu, že normy mohou posílit globální konkurenceschopnost EU, růst, spravedlivou hospodářskou soutěž a inovace a podpořit kvalitu, podniky a zejména výkonnost malých a středních podniků (MSP) a ochranu spotřebitelů, pracovníků a životního prostředí;

| H. | vzhledem k tomu, že v Evropě vedle sebe existují dva různé systémy tvorby norem, z nichž jeden je prováděn Evropským výborem pro normalizaci (CEN) a Evropským výborem pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) na základě zásady delegování pravomocí vnitrostátních orgánů a druhý je založen na placeném členství zúčastněných stran vytvořeném Evropským ústavem pro telekomunikační normy (ETSI); vzhledem k tomu, že je potřeba vyhodnotit systémy tvorby norem v souvislosti s nařízením (EU) č. 1025/2012, aby se určily stávající problémy a osvědčené postupy; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v Evropě vedle sebe existují dva různé systémy tvorby norem, z nichž jeden je prováděn Evropským výborem pro normalizaci (CEN) a Evropským výborem pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) na základě zásady delegování pravomocí vnitrostátních orgánů a druhý je založen na placeném členství zúčastněných stran vytvořeném Evropským ústavem pro telekomunikační normy (ETSI); vzhledem k tomu, že je potřeba vyhodnotit systémy tvorby norem v souvislosti s nařízením (EU) č. 1025/2012, aby se určily stávající problémy a osvědčené postupy;

| I. | vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1025/2012 přineslo zlepšení procesu normalizace tím, že poprvé začlenilo zúčastněné společenské subjekty a MSP do právního základu evropského systému normalizace; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1025/2012 přineslo zlepšení procesu normalizace tím, že poprvé začlenilo zúčastněné společenské subjekty a MSP do právního základu evropského systému normalizace;

| J. | vzhledem k tomu, že normy v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT), které jsou tvořeny převážně na globální úrovni, umožňují vyvíjet interoperabilní řešení pro doplňkové výrobky a pro různé části konkrétního výrobku, což je zvláště důležité pro rozvoj „internetu věcí“; vzhledem k tomu, že roztříštěnost norem a patentovaná nebo polouzavřená řešení brzdí růst a využívání internetu věcí, a proto je nezbytné vypracovat strategický přístup k normalizaci v oblasti IKT v zájmu zajištění úspěšné reakce na potřeby nadcházejícího desetiletí, což umožní Evropské unii udržet si vedoucí úlohu v celosvětovém systému normalizace; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že normy v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT), které jsou tvořeny převážně na globální úrovni, umožňují vyvíjet interoperabilní řešení pro doplňkové výrobky a pro různé části konkrétního výrobku, což je zvláště důležité pro rozvoj „internetu věcí“; vzhledem k tomu, že roztříštěnost norem a patentovaná nebo polouzavřená řešení brzdí růst a využívání internetu věcí, a proto je nezbytné vypracovat strategický přístup k normalizaci v oblasti IKT v zájmu zajištění úspěšné reakce na potřeby nadcházejícího desetiletí, což umožní Evropské unii udržet si vedoucí úlohu v celosvětovém systému normalizace;

| K. | vzhledem k tomu, že zveřejňování dokumentů a údajů slouží ke splnění vládních úkolů a cílů v oblasti transparentnosti, včetně odpovědnosti, reprodukovatelnosti, udržitelnosti a spolehlivosti vládních opatření; vzhledem k tomu, že zveřejněné dokumenty nebo údaje musí být v otevřených a standardizovaných formátech, aby se předešlo situacím tzv. „uzamčení“, kdy by softwarový produkt nebo prodejce již nemuseli být komerčně dostupní, a aby byly nezávislé subjekty schopny zavádět tyto formáty v rámci různých rozvojových a obchodních modelů, včetně otevřeného zdroje, ve snaze zajistit kontinuitu vládních a správních procesů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že zveřejňování dokumentů a údajů slouží ke splnění vládních úkolů a cílů v oblasti transparentnosti, včetně odpovědnosti, reprodukovatelnosti, udržitelnosti a spolehlivosti vládních opatření; vzhledem k tomu, že zveřejněné dokumenty nebo údaje musí být v otevřených a standardizovaných formátech, aby se předešlo situacím tzv. „uzamčení“, kdy by softwarový produkt nebo prodejce již nemuseli být komerčně dostupní, a aby byly nezávislé subjekty schopny zavádět tyto formáty v rámci různých rozvojových a obchodních modelů, včetně otevřeného zdroje, ve snaze zajistit kontinuitu vládních a správních procesů;

| L. | vzhledem k tomu, že odvětví dopravy je v čele vývoje a zavádění norem, které jsou potřebné pro vytvoření jednotného evropského dopravního prostoru; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že odvětví dopravy je v čele vývoje a zavádění norem, které jsou potřebné pro vytvoření jednotného evropského dopravního prostoru;

Obecné úvahy

| 1. | vítá jednotící normalizační balíček Komise, který je spolu se sdělením týkajícím se norem v oblasti IKT a společnou iniciativou v oblasti normalizace zaměřen na stanovení soudržné a jednoduché evropské politiky normalizace a usiluje o zachování jejích četných úspěšných prvků, zlepšení jejích nedostatků a nalezení správné rovnováhu mezi evropským, vnitrostátním a mezinárodním rozměrem; zdůrazňuje, že jakýkoli budoucí přezkum evropského systému normalizace by měl být postaven na silných stránkách stávajícího systému tvořících pevný základ pro zlepšení a zároveň je třeba upustit od jakýchkoli radikálních změn, které by ohrozily základní hodnoty tohoto systému; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává specifičnost a důležitost evropského systému normalizace pro všechny zúčastněné strany, včetně průmyslu, MSP, spotřebitelů a pracovníků, a vyzývá Komisi, aby zajistila, aby evropský systém nadále existoval a udržel si dostatečné zdroje pro plnění cílů nařízení (EU) č. 1025/2012, čímž přispěje mimo jiné k interoperabilitě, právní jistotě a uplatňování odpovídajících záruk pro podniky a spotřebitele a pro volný pohyb informačních technologií; vyzývá Komisi, aby v rámci revize víceletého finančního rámce zaručila udržitelný rozpočet pro evropský systém normalizace; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá kulatý stůl na téma významu norem pro trh (SMARRT) v rámci společné iniciativy v oblasti normalizace, který umožňuje dialog mezi Komisí a průmyslem a plnou transparentnost pro zúčastněné strany, pokud jde o pořad jednání výboru pro normy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že normy jsou dobrovolným, trhem určovaným nástrojem, který stanoví technické požadavky a pokyny, jejichž používání usnadňuje soulad zboží a služeb s evropskými právními předpisy a podporuje evropské politiky, pokud jsou připravovány odpovědně, transparentně a inkluzivně; zdůrazňuje však, že normy nemohou být považovány za právo EU, neboť právní předpisy a politiky týkající se úrovně ochrany spotřebitelů, zdraví, bezpečnosti, životního prostředí a údajů a úroveň sociálního začlenění určuje normotvůrce; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uznává úlohu otevřených, standardizovaných formátů, pokud jde o povinnost transparentnosti pro vlády, správu a evropské orgány; vyzývá členské státy, aby se pokusily uplatňovat společné normy s ohledem na digitální správu, zejména se zaměřením na soudní orgány a místní samosprávy; zdůrazňuje, že otevřené normy mají zásadní význam pro další rozvoj politik otevřených údajů státní správy a inteligentních měst a že se proto dokumenty a údaje musí zveřejňovat v otevřených, standardizovaných formátech, které lze snadno uplatnit tak, aby se usnadnilo opětovné využívání údajů; zdůrazňuje úlohu veřejného zadávání a řešení spočívajících na otevřených normách při předcházení odkázanosti na určitého dodavatele (tzv. uzamčení); |
| --- | --- |

5.

| 6. | je pevně přesvědčen, že otevřená data jsou zejména v odvětví dopravy i nadále klíčovým prvkem pro využití všech výhod jednotného digitálního trhu, jako je např. podpora a rozvoj multimodální dopravy; zdůrazňuje, že je proto třeba zvýšit míru právní jistoty, hlavně pokud jde o vlastnictví a odpovědnost; vyzývá proto Komisi, aby neprodleně zveřejnila plán tvorby norem zaměřených na harmonizaci programovacích rozhraní a údajů o dopravě financované z veřejných zdrojů s cílem podpořit inovace náročné na data a poskytování nových dopravních služeb; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že současný systém akreditace zkušebních institucí vždy nezaručuje, že výrobky a služby na trhu, které dobrovolně uplatňují evropské normy, jsou s těmito normami v souladu; vyjadřuje politování nad tím, že společná iniciativa v oblasti normalizace a roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace nevěnují žádnou pozornost akreditaci zkušebních institucí a norem, a vyzývá Komisi, aby tento aspekt při navrhování nových iniciativ zohlednila; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnívá se, že otevřené normy musí být založeny na otevřenosti procesu normalizace a na rozvoji a dostupnosti norem pro provádění a používání v souladu s nařízením (EU) č. 1025/2012 a zásadami WTO; bere na vědomí záměr Komise, vyjádřený v plánu pro patenty nezbytné k dodržení technických norem, objasnit otázky týkající se zásad FRAND a udělování licencí k těmto patentům; vybízí Komisi, aby spolu s evropskými normalizačními organizacemi a uživateli otevřených zdrojů přezkoumala vhodné způsoby vzájemné spolupráce; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že evropský systém normalizace musí přispívat k evropským inovacím, zvyšovat konkurenceschopnost Unie, posilovat místo Evropy v mezinárodním obchodu a zkvalitňovat životní podmínky jejích občanů; považuje proto za důležité, aby Evropa potvrdila svou klíčovou úlohu v mezinárodním systému normalizace, a zdůrazňuje význam prosazování evropských norem na globální úrovni při jednáních o obchodních dohodách s třetími zeměmi; zdůrazňuje, že evropský systém normalizace může mít prospěch také z dohod o partnerství, které uzavřely evropské normalizační organizace s normalizačními organizacemi z třetích zemí, a konstatuje, že články 13 a 14 nařízení (EU) č. 1025/2012 již předpokládají zapojení mnohých organizací, které vytvářejí normy, do veřejného zadávání v oblasti IKT; doporučuje, aby evropské normalizační organizace zvážily užší spolupráci s vnitrostátními normalizačními orgány třetích zemí, včetně partnerských normalizačních orgánů, jestliže existují možnosti důkladného sladění; vybízí Komisi, členské státy a evropské normalizační organizace, aby nadále pracovaly na vytváření globálních norem a zároveň věnovaly pozornost i regionálnímu kontextu a významu normy při zapojování do normalizační činnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že mezinárodní spolupráce na normách pomáhá zajišťovat transparentnost, účinnost a soudržnost a v odvětví průmyslu vytváří prostředí podporující hospodářskou soutěž – dobrým příkladem je Světové fórum pro sladění předpisů pro motorová vozidla (WP. 29) Evropské hospodářské komise OSN, které bylo ustaveno pro odvětví IKT; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že normy, které přijímají mezinárodní organizace, jsou obvykle tvořeny mimo oblast působnosti nařízení (EU) č. 1025/2012, a doporučuje, aby je evropské normalizační organizace potvrzovaly až po interním schvalovacím procesu, ve kterém budou zastoupeny zúčastněné strany, jako jsou organizace uznané podle přílohy III, zejména pokud jde o harmonizované normy podporující provádění evropských právních předpisů; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zastává názor, že evropské normalizační organizace by měly za všech okolností vytvářet inkluzivní, udržitelné, bezpečné a vysoce kvalitní normy se spravedlivým přístupem a zacházením vůči všem zúčastněným stranám, s minimalizovaným dopadem na životní prostředí a přiměřenou ochranou osobních údajů a soukromí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnívá se, že zapojení Komise a členských států do průmyslu EU je zásadním prostředkem pro přijímání globálních norem s evropským otiskem, pokud jde o definice a rozšíření technologií páté generace; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadřuje politování nad tím, že rozdíly mezi vnitrostátními normami, např. v odvětví nákladní dopravy a logistiky, i nadále představují překážku pro vnitřní trh, a vyzývá proto Komisi a evropské normalizační organizace, aby vytvářely, kdykoli to bude považováno za nutné, odpovídající normy pro harmonizaci podmínek na vnitrostátní úrovni s cílem odstranit veškeré případné překážky pro vnitřní trh; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je třeba usilovat o harmonizaci norem napříč různými druhy dopravy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje dále na to, že normalizace nejenže může zabránit roztříštěnosti trhu, ale může také významně přispět ke snížení administrativní zátěže a nákladů na dopravu pro všechny podniky (např. prostřednictvím elektronických dokumentů), a především MSP, a usnadnit řádné prosazování právních předpisů EU (např. pomocí digitálních tachografů či elektronických systémů výběru mýtného); |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatuje, že nařízení (EU) č. 1025/2012 zlepšilo začlenění evropského systému normalizace, který umožňuje aktivní účast MSP, spotřebitelů, pracovníků a organizací na ochranu životního prostředí v procesu normalizace, a vybízí k pokračování v tomto trendu, aby byli všichni přiměřeně zastoupeni a mohli se účastnit systému normalizace, a využívat tak plně výhod, které z ní vyplývají; vyzývá Komisi, evropské normalizační organizace a vnitrostátní normalizační orgány, aby určily nejlepší způsoby pro dosažení tohoto cíle a řešení problémů, včetně nedostatku informovanosti, které brání většímu zapojení; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vítá úsilí ETSI o zajištění snadného přístupu pro evropské MSP a rovněž jeho dlouhodobou strategii na období 2016–2021 týkající se zejména mezioborové spolupráce; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uznává, že rychlost vytváření norem se zlepšila, a připomíná, jak je důležité dosáhnout správné rovnováhy mezi potřebou zajistit včasnou tvorbu norem a potřebou vysoké kvality norem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zastává názor, že kromě stávajících osvědčených postupů používaných normalizačními komunitami může zvyšování povědomí veřejnosti o navrhovaných normách, řádné a včasné zapojení všech zúčastněných stran a zlepšení kvality normalizačních požadavků ještě více zvýšit transparentnost a odpovědnost systému normalizace; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá kromě toho Komisi, aby věnovala pozornost úsilí kandidátských zemí o harmonizaci svých norem s evropskými normami a poskytla jim v této oblasti pomoc v zájmu minimalizace stávajících překážek; |
| --- | --- |

20.

Normy v oblasti IKT

| 21. | vítá sdělení o prioritách v oblasti normalizace IKT, které vymezuje strategický přístup k normalizaci v oblasti IKT, vyzývá však Komisi, aby jasně stanovila souvislost mezi tímto sdělením a průběžným plánem pro normalizaci IKT, balíčkem „Normy pro 21. století“ a ročním pracovním programem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatuje, že nedávná konvergence technologií a digitalizace společnosti, podniků a veřejných služeb stírá tradiční rozdíly mezi všeobecnou normalizací a normalizací informačních a komunikačních technologií; domnívá se, že normalizace IKT by měla být součástí evropské digitální strategie pro vytvoření úspor z rozsahu, rozpočtových úspor a lepší konkurenceschopnosti a inovace pro evropské podniky a pro zvýšení meziodvětvové a přeshraniční interoperability zboží a služeb prostřednictvím rychlejšího vymezení – otevřeným a konkurenčním způsobem – dobrovolných norem, které MSP snadno zavedou; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje nutnost užší spolupráce v normalizační komunitě v oblasti IKT, zejména mezi evropskými normalizačními organizacemi, a vyzývá evropské normalizační organizace, aby vypracovaly společný roční pracovní program, v němž stanoví průřezové oblasti společného zájmu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že otevřené, dobrovolné a inkluzivní procesy normalizace orientované na dosažení konsenzu byly dosud účinné, protože představují hybnou sílu inovací, vzájemného propojení a zavádění technologií, a připomíná, že je rovněž důležité zajistit řádné investice, odborné znalosti a rozvoj v oblasti špičkových technologií a podpořit malé a střední podniky; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naléhavě vyzývá Komisi, aby požádala evropské normalizační organizace, aby přispěly k vysoce kvalitním, interoperabilním a otevřeným normám v zájmu boje proti roztříštěnosti a vybízely k jejich širokému přijetí, a aby uznala stávající ekosystém a rozmanité obchodní modely, které podporují rozvoj digitálních technologií, jelikož to přispěje k sociální, hospodářské a environmentální udržitelnosti hodnotových řetězců IKT a potvrdí závazek k veřejnému zájmu spočívajícímu v zajištění ochrany soukromí a osobních údajů; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje naléhavou potřebu přizpůsobit politiku normalizace v oblasti IKT trhu a vývoji politik, což povede k dosažení důležitých evropských politických cílů, které vyžadují interoperabilitu, jako je dostupnost, bezpečnost, elektronický obchod, elektronická veřejná správa, elektronické zdravotnictví a doprava; doporučuje, aby Komise a evropské normalizační organizace zařadily mezi své priority normy v oblasti 5G, cloud computingu, internetu věcí, dat a kybernetické bezpečnosti a rovněž ve vertikálních oblastech, jako jsou „propojené a automatické řízení a inteligentní dopravní systémy“, „inteligentní města“, „inteligentní energie“, „vyspělá výroba“ a „inteligentní životní prostředí“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že je třeba vytvořit otevřený interoperabilní ekosystém IKT, založený na pěti prioritních normách IKT, podporující konkurenceschopnost při tvorbě hodnot a příznivé prostředí pro inovace; domnívá se, že:






  — | normy v oblasti 5G by měly umožnit skutečný generační posun z hlediska kapacity, spolehlivosti a latence, což umožní technologiím 5G vypořádat se s očekávaným nárůstem provozu a s různými požadavky služeb, jež budou založeny na této technologii; |
| --- | --- | --- |

27.

—

normy v oblasti 5G by měly umožnit skutečný generační posun z hlediska kapacity, spolehlivosti a latence, což umožní technologiím 5G vypořádat se s očekávaným nárůstem provozu a s různými požadavky služeb, jež budou založeny na této technologii;

| — | normy kybernetické bezpečnosti by měly umožnit bezpečnost již v konstrukčním návrhu a splňovat zásady ochrany soukromí již od návrhu, podporovat odolnost sítí a řízení rizika a být schopné se vypořádat s rychlým rozvojem kybernetických hrozeb během celého vývoje IKT; |
| --- | --- |

—

normy kybernetické bezpečnosti by měly umožnit bezpečnost již v konstrukčním návrhu a splňovat zásady ochrany soukromí již od návrhu, podporovat odolnost sítí a řízení rizika a být schopné se vypořádat s rychlým rozvojem kybernetických hrozeb během celého vývoje IKT;

| — | normy v oblasti cloud computingu by se měly sbližovat, aby se umožnila interoperabilita ve všech aspektech cloudových služeb, a tím i přenositelnost; |
| --- | --- |

—

normy v oblasti cloud computingu by se měly sbližovat, aby se umožnila interoperabilita ve všech aspektech cloudových služeb, a tím i přenositelnost;

| — | datové normy by měly podporovat meziodvětvové interdisciplinární datové toky, dosáhnout větší interoperability dat a metadat, včetně sémantifikace, a přispívat k rozvoji referenční struktury velkých údajů; |
| --- | --- |

—

datové normy by měly podporovat meziodvětvové interdisciplinární datové toky, dosáhnout větší interoperability dat a metadat, včetně sémantifikace, a přispívat k rozvoji referenční struktury velkých údajů;

| — | normy v oblasti internetu věcí by měly řešit současnou roztříštěnost, aniž by omezovaly inovace v odvětví, které se v současnosti velmi rychle rozvíjí; |
| --- | --- |

—

normy v oblasti internetu věcí by měly řešit současnou roztříštěnost, aniž by omezovaly inovace v odvětví, které se v současnosti velmi rychle rozvíjí;

| 28. | uznává, že sítě pro účinnou komunikaci 5G rozhodujícím způsobem závisejí na společných normách zajišťujících interoperabilitu a bezpečnost, a připomíná, že rozvoj velkokapacitních sítí tvoří páteř spolehlivé sítě 5G; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatuje, že úspěch hospodářství orientovaného na data, pokud jde o odstranění digitální propasti a digitálního vyloučení, závisí na širším ekosystému v oblasti IKT, který zahrnuje také vysoce vzdělané odborníky a kvalifikované lidi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vybízí Komisi, aby shromažďovala statistické údaje za účelem lepšího posuzování dopadu digitalizace a IKT na dopravu a cestovní ruch; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je si vědom narůstajícího počtu platforem, skupin, setkání a kanálů souvisejících s normami IKT; vyzývá Komisi, aby počet platforem a mechanismů koordinace zabývajících se normalizací usměrňovala a aby do nových iniciativ zapojila normalizační organizace, aby se tak zabránilo zdvojování úsilí zúčastněných stran; zdůrazňuje, že mezi jednotlivými organizacemi je zapotřebí lépe koordinovat normy v oblasti IKT a priority pro normalizaci, a naléhavě žádá Komisi, aby neprodleně informovala zúčastněné strany o stavu probíhajících iniciativ spojených s normami v oblasti IKT; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že digitalizace postupuje rychlým tempem a je jedním z hlavních motorů hospodářství; podtrhuje význam účinné digitalizace vertikálních průmyslových odvětví tak, aby z ní těžily MSP a zvláště spotřebitelé na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni, a potřebu náležitě zastupovat zájmy těchto odvětví v rámci mezinárodní normalizace IKT; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podporuje záměr Komise prozkoumat iniciativy, jako jsou bezpečná značka a systém certifikace internetu věcí, které mohou přispět k posílení důvěry v úrovně soukromí a celkového zabezpečení zařízení pro internet věcí tím, že poskytnou měřitelné a porovnatelné ratingy ohledně možných rizik spojených s provozem a používáním zařízení nebo služeb pro internet věcí; domnívá se, že tyto iniciativy by se měly rozvíjet ve vhodných případech a v případech, kdy by zařízení pro internet věcí mohla mít vliv na příslušnou infrastrukturu na základě požadavků formulovaných ve směrnici o bezpečnosti sítí a informací, jež by mohla sloužit jako základ pro vymezování bezpečnostních požadavků; poznamenává, že každá taková značka musí být přizpůsobitelná změnám budoucí technologie a v případě potřeby musí zohledňovat globální standardy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá Komisi, aby zaujala vedoucí postavení v oblasti prosazování mezioborových, vícejazyčných norem a podpory spolehlivých a zabezpečených služeb umožňujících ochranu soukromí; |
| --- | --- |

34.

| 35. | za tímto účelem podporuje definici konkrétních a měřitelných minimálních požadavků, které budou brát v úvahu dlouhodobou udržitelnost a spolehlivost zařízení nebo služeb pro internet věcí, jakož i standardní průmyslové normy počítačové bezpečnosti a udržitelnosti; takový seznam by měl zahrnovat například závazek k zajištění dostupnosti aktualizací po dobu minimálního časového období po pořízení, závazek výrobce či poskytovatele k časovému období, během něhož bude poskytovat aktualizaci po objevení zranitelného místa a po oznámení takového místa; za tímto účelem by měla Komise vyhodnotit možnost samoregulace tohoto odvětví s přihlédnutím k rychlosti, jakou se normy a technologie v oblasti IKT vyvíjejí, a k rozmanitosti vývoje a obchodních modelů, včetně otevřeného zdrojového kódu, začínajících podniků a MSP; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bere na vědomí obavy v souvislosti s kybernetickou bezpečností a specifické hrozby v odvětví dopravy; naléhavě vyzývá Komisi, aby se těmito specifiky zabývala při přijímání svých doporučení týkajících se norem kybernetické bezpečnosti, která by měla vydat do konce roku 2017, neboť se jedná o první krok směrem ke komplexní strategii pro kybernetickou bezpečnost v odvětví dopravy; |
| --- | --- |

36.

| 37. | konstatuje, že normalizace IKT bude prospěšná pro rozvoj služeb souvisejících s dopravou a cestovním ruchem i multimodální dopravy; vyzývá Komisi, aby společně s evropskými normalizačními organizacemi přikládala této oblasti větší význam při provádění svého prioritního akčního plánu pro normalizaci IKT a aby zejména posoudila, jakou úlohu může normalizace hrát při podpoře technologických změn a nových obchodních modelů, které v odvětví cestovního ruchu vznikají; vyzývá Komisi, aby neprodleně přijala opatření na podporu rozvoje integrovaného a inteligentního prodeje jízdenek a informačních služeb a nových konceptů mobility, jako je „mobilita jako služba“ (Mobility-as-a-Service); |
| --- | --- |

37.

| 38. | konstatuje, že při zvýšeném využívání internetu, internetového bankovnictví, sociálních sítí a iniciativ v oblasti elektronického zdraví mají lidé rostoucí obavy o bezpečnost a ochranu soukromí a že normy v oblasti IKT musí odrážet zásady ochrany fyzických osob, pokud jde o zpracování osobních údajů a volný pohyb těchto údajů; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá Komisi, aby jako prioritu normalizace v oblasti IKT začlenila digitální integraci zpracovatelského průmyslu, a podporuje rozvoj otevřených norem pro komunikační protokol a datové formáty pro digitální integraci výrobních zařízení, jejichž cílem je zajistit plnou interoperabilitu mezi stroji a zařízeními; |
| --- | --- |

39.

| 40. | bere na vědomí jisté obavy, zejména v souvislosti s IKT a patenty, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, a uznává, že řádná, spravedlivá a přiměřená politika v oblasti práv duševního vlastnictví podnítí investice a inovace a usnadní využívání jednotného digitálního trhu a nových technologií, obzvlášť pokud jde o zavádění sítě 5G a internetu věcí, neboť tyto závisí do značné míry na normalizaci; zdůrazňuje, že je zásadní zachovat vyvážený normalizační rámec a účinné postupy udělování licencí k patentům, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek (FRAND) a rovněž řešit oprávněné obavy poskytovatelů licencí i nabyvatelů licencí k patentům, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, a současně zajistit, aby proces normalizace nabízel rovné podmínky a aby společnosti všech velikostí, včetně MSP, mohly spolupracovat vzájemně prospěšným způsobem; vybízí Komisi, aby usilovala o zajištění toho, aby interoperability mezi digitálními složkami bylo možné dosáhnout prostřednictvím různých modelů udělování licencí a různých obchodních modelů; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naléhavě žádá Komisi, aby neprodleně vyjasnila hlavní prvky spravedlivé, účinné a vymahatelné metodiky udělování licencí strukturované podle zásad FRAND, aby při tom zohlednila zájmy jak držitelů patentů, tak i prováděcích subjektů v oblasti norem, které se vztahují rovněž na patenty, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, a aby dále zohlednila spravedlivou návratnost investic a širokou dostupnost technologií vyvinutých v rámci udržitelného otevřeného normalizačního procesu; vyzývá Komisi, aby vzala na vědomí rozsudek Soudního dvora Evropské unie ve věci C-170/13 (Huawei vs. ZTE), které vytváří rovnováhu mezi držiteli patentů, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, a prováděcími subjekty v oblasti norem ve snaze odstranit porušování patentových práv a zajistit účinné urovnávání sporů; dále vyzývá Komisi, aby lépe vymezila informace o rozsahu platnosti patentu a řešila problémy související s nesouměrností informací mezi MSP a velkými společnostmi, aby zvýšila transparentnost prohlášení o patentu, jehož využití je nezbytné k dodržení technických norem, i kvalitu informací o spojitosti patentů, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, s produkty; zastává názor, že každá kompenzace pro tvůrce patentů, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, se musí zakládat na spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínkách a rovněž na transparentních, přiměřených, předvídatelných a udržitelných sazbách licenčních poplatků, pokud se tvůrci nerozhodnou poskytnout normu k dispozici bez finanční kompenzace; bere však na vědomí, že existují i jiné obchodní modely, jako je bezplatné udělování licencí a zavádění softwaru s otevřeným zdrojovým kódem, a že v souladu s tím by měly právní předpisy a diskuse nadále uznávat využívání všech modelů na základě, který zahrnuje práva všech oblastí trhu a vlastníků práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bere na vědomí, že ke kontrole a dalšímu rozvoji rámce pro udělování licencí je třeba zaujmout přístup založený na důkazech, a zajistit tak dynamický ekosystém, který vytvoří přidanou hodnotu a pracovní místa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá Komisi, aby vždy jednou za dva roky zveřejnila zprávu, ve které budou uvedeny skutečné případy: a) bez licence (tj. porušení předpisů) s dobou trvání 18 nebo více měsíců; a b) týkající se přístupu k normám v důsledku neplnění povinností v rámci systému FRAND; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá Komisi, aby uzavřela debatu o „pociťované potřebě“ vědeckého cloudu a aby v úzké spolupráci s členskými státy přijala okamžitá opatření pro evropský cloud pro otevřenou vědu, který by měl hladce integrovat stávající sítě, údaje a vysoce výkonné výpočetní systémy a služby elektronické infrastruktury napříč vědeckými obory, a to v rámci sdílených politik a norem v oblasti IKT; |
| --- | --- |

44.

Evropské normy pro 21. století

| 45. | vítá normalizační balíček Komise „Normy pro 21. století“ a zastává názor, že systém normalizace by měl být transparentnější, otevřenější a inkluzivnější, aby plně začlenil zájmy občanů, spotřebitelů a MSP; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyjadřuje politování nad tím, že před přijetím balíčku nebyl konzultován, a naléhavě žádá evropské orgány, aby jednotlivé iniciativy sladily do jediného strategického a komplexního pracovního programu a vyhnuly se tak zdvojování opatření a politik; zdůrazňuje, že příslušný výbor Evropského parlamentu může hrát důležitou úlohu veřejného kontrolora harmonizovaných norem, které zadala vypracovat Komise; |
| --- | --- |

46.

| 47. | požaduje větší posílení, soudržnost a zlepšení přesnosti ročního pracovního programu Unie; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdůrazňuje, že příští roční pracovní program Unie musí konkrétně řešit opatření ke zkvalitnění koordinace mezi systémy norem v oblasti IKT a mimo oblast IKT, musí přispět ke zlepšení pravidel různých vnitrostátních normalizačních orgánů a urychlit začlenění evropských normalizačních organizací tím, že bude věnovat větší pozornost úloze zúčastněných stran uvedených v článku 5; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdůrazňuje význam interinstitucionálního dialogu pro přípravu ročního pracovního programu Unie a povzbuzuje snahy o to, aby byly před přijetím ročního pracovního programu Unie zapojeny všechny příslušné zúčastněné strany do výročního fóra pro normalizaci, kde by jednaly o nových oblastech, stávajících problémech a potřebných zdokonaleních procesu normalizace; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vybízí členské státy, aby investovaly do vnitrostátních normalizačních strategií, které budou rovněž podporovat veřejný sektor, normalizační orgány, společenské zúčastněné subjekty, MSP a akademickou obec a pomáhat jim rozvíjet a realizovat individuální normalizační akční plány na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vítá společnou iniciativu v oblasti normalizace a doporučuje vyzvat také Parlament, aby se této společné iniciativy zúčastnil a přispěl k ní, přičemž zdůrazňuje, že pravidla takovýchto partnerství veřejného a soukromého sektoru musí respektovat všechny zúčastněné strany, včetně orgánů EU; vyzývá Komisi, aby převzala vedoucí úlohu při provádění klíčových akcí a doporučení v rámci iniciativy v oblasti normalizace a aby do konce roku 2017 podala Parlamentu zprávu o dosaženém pokroku; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vítá závazek, vyslovený v rámci společné iniciativy v oblasti normalizace, vypracovat studii hospodářského a sociálního dopadu norem, která by zahrnovala informace o politikách, rizicích a výsledcích, pokud jde o kvalitu života, sociální aspekty a aspekty týkající se zaměstnanců a o kvalitu norem a jejich využívání; vyzývá Komisi, aby tuto studii provedla na základě kvalitativních a kvantitativních údajů a aby analyzovala jak obchodní modely procesu normalizace, tak i jednotlivé finanční modely – včetně příležitostí a výzev – za účelem zajištění snadné dostupnosti harmonizovaných norem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdůrazňuje, že normalizace je stále více považována za důležitý faktor, který přispívá k výzkumu a vývoji a hraje důležitou úlohu při přemostění propasti mezi výzkumem a trhem, podporuje rozšiřování a využívání výsledků výzkumu a vytváří základnu pro další inovace; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzývá Komisi, aby přijala politiky, které odstraní nadměrné překážky v inovativních odvětvích, aby vytvořila pobídky k investování do výzkumu a vývoje a do normalizace v EU; konstatuje, že vertikální průmyslová odvětví by měla vypracovat svůj vlastní plán normalizace a spoléhat na procesy, v jejichž čele stojí průmyslová odvětví, které by se mohly stát celosvětovými normami, pokud by byly vedeny s rozhodným odhodláním dosáhnout společných norem; je přesvědčen, že normalizační organizace EU by v tomto procesu měly hrát zvláštní úlohu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | žádá smluvní strany společné iniciativy, aby zajistily účinnější sladění výzkumu a inovací s prioritami v oblasti stanovování norem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | domnívá se, že otevřené znalosti a licence jsou nejlepšími nástroji na podporu inovací a technologického rozvoje; vybízí výzkumné instituce, které jsou příjemci prostředků z EU, aby používaly otevřené patenty a licence, a zajistily si tak větší úlohu při stanovování norem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podporuje opatření zaměřená na zlepšování součinnosti mezi normalizačními a výzkumnými obcemi a na podporu norem v rané fázi výzkumných projektů; vybízí vnitrostátní normalizační orgány, aby k normalizaci podněcovaly výzkumné a inovační obce, včetně příslušných vládních organizací a agentur pro financování, a doporučuje, aby se v rámci programu Horizont 2020 zavedla zvláštní kapitola týkající se normalizace; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naléhavě žádá Komisi, aby vyzvala evropské normalizační organizace k zajištění toho, aby normy v oblasti služeb souvisejících s trhem odrážely zvýšenou servitizaci hospodářství službám a byly vypracovávány tak, aby zaručily bezpečnost a kvalitu služeb a věnovaly se nejvíce oblastem, v nichž dochází k největšímu poškozování spotřebitelů, aniž by zasahovaly do stávajících vnitrostátních regulačních požadavků, zejména ustanovení pracovněprávních předpisů nebo kolektivních smluv a kolektivního vyjednávání; dále uznává, že normy v oblasti služeb často reagují na vnitrostátní specifika a že jejich vývoj souvisí s potřebami trhu, zájmy spotřebitelů a veřejným zájmem; zdůrazňuje, že tvorba evropských norem v oblasti služeb by měla přispět k fungování vnitřního trhu služeb a zároveň zvýšit transparentnost, kvalitu a konkurenceschopnost a podpořit hospodářskou soutěž, inovace a ochranu spotřebitelů; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poukazuje na to, že je nezbytné, aby proces evropské normalizace zahrnoval normy, které zlepší bezbariérovou dostupnost dopravy a dopravních služeb pro osoby se zdravotním postižením a starší osoby; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zastává názor, že moderní svět, který se rychle mění a z technického hlediska je stále složitější, vede k tvorbě stále vyššího počtu norem a platforem pro zpracování specifikací, jež neodpovídají normalizačním orgánům uznávaným podle nařízení (EU) č. 1025/2012, a že na MSP a mikropodniky se dnes kladou větší nároky, pokud jde o jejich zapojení; zdůrazňuje, že je důležité podporovat opatření, která zlepší přístup malých a středních podniků k prostředkům pro tvorbu a využívání norem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdůrazňuje význam propojování platforem a databází na evropské úrovni, které umožňuje větší interoperabilitu sítí a systémů; |
| --- | --- |

61.

| 62. | je přesvědčen, že normalizace v oblasti IKT se týká nejen stanovování požadavků na výrobky, ale i rozvoje inovativních technologií; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdůrazňuje, že jednotná (technická) opatření pomáhají snížit náklady na vývoj, výrobu a certifikaci a vyhnout se zdvojování úkolů; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdůrazňuje, že demografické stárnutí v Evropě vyžaduje systematické zahrnování potřeb starších osob a osob se zdravotním postižením a dalších zranitelných členů společnosti do tvorby norem, které jsou vhodným nástrojem k vytvoření aktivní a zdravé společnosti v Evropě a ke zvýšení dostupnosti produktů a služeb pro lidi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poukazuje na to, že inovace v odvětví dopravy a cestovního ruchu přinášejí ohromné příležitosti a mají příznivý vliv na společnost i podniky v EU, zejména na MSP a začínající podniky, a trvá na tom, že je zapotřebí vytvořit nové normy, pokud možno na základě průřezového přístupu, a prosadit normalizaci, aby se zajistilo náležité provádění iniciativ EU v oblasti digitalizace, jako jsou spolupracující inteligentní dopravní systémy (C-ITS) a vývoj dopravních aplikací v rámci evropských systémů družicové navigace (Galileo a EGNOS); |
| --- | --- |

65.

Evropské normalizační organizace

| 66. | vítá úlohu, kterou hrají evropské normalizační organizace, povzbuzuje však i další iniciativy ke zlepšení jejich otevřenosti, přístupnosti a transparentnosti a doporučuje, aby se jejich práce řídila evropskými zájmy; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uznává, že zásada vnitrostátního delegování pravomocí je nezbytnou součástí evropského systému, varuje však, že na vnitrostátní úrovni existují rozdíly z hlediska zdrojů, technické odbornosti a zapojení zúčastněných stran, a doporučuje, aby byla činnost národních delegací doplňována; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uznává význam včasného vypracování norem a v případě harmonizovaných norem rovněž uvádění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie; je si vědom toho, že v Úředním věstníku Evropské unie se stále méně uvádějí odkazy na normy, a vyzývá Komisi, aby tuto skutečnost prošetřila, vyřešila její důvody a odstranila zbytečné překážky; doporučuje v tomto ohledu, aby se do procesu normalizace více zapojili odborníci z Komise a také konzultanti nového přístupu, a vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s evropskými normalizačními orgány vytvořila pokyny pro hodnocení normalizace, aby tak různým oddělením v rámci Komise, evropským normalizačním organizacím a konzultantům nového přístupu pomohla hodnotit normy soudržným způsobem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opakuje, že transparentní a přístupné odvolací mechanismy budují důvěru v evropské normalizační organizace a v normalizační procesy; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vybízí k využívání nových IKT, díky nimž se zlepší přístupnost a transparentnost normalizačních procesů, jako je například nástroj elektronické výuky pro MSP Evropského výboru pro normalizaci a Evropského výboru pro normalizaci v elektrotechnice; domnívá se, že využívání digitálních nástrojů může usnadnit zapojení zúčastněných stran do tvorby norem a poskytnout informace o nadcházející, probíhající a dokončené normalizační práci; |
| --- | --- |

70.

Strategická doporučení

| 71. | žádá Komisi, aby posílila součinnost a koordinaci mezi evropskými orgány, evropskými normalizačními organizacemi, vnitrostátními normalizačními orgány a všemi příslušnými organizacemi zúčastněných stran prostřednictvím výročního fóra pro normalizaci, a aby při tom zároveň vzala v potaz mezinárodní hledisko v oblasti norem; uznává, že drtivá většina norem je tvořena dobrovolně v reakci na potřeby trhu a spotřebitelů, a tuto situaci podporuje; |
| --- | --- |

71.

| 72. | žádá, aby bylo důsledně uplatňováno nařízení (EU) č. 1025/2012, pokud jde o uznávání organizací uvedených v příloze III, a aby byly zveřejňovány zprávy podle článku 24 nařízení; |
| --- | --- |

72.

| 73. | naléhavě žádá Komisi, aby plně harmonizovala podmínky pro organizace uvedené v příloze III a aby zajistila odstranění faktických překážek bránících jejich účinnému zapojení do normalizace; |
| --- | --- |

73.

| 74. | doporučuje, aby se v rámci evropských normalizačních organizací přezkoumaly u organizací uvedených v příloze III status členství, práva a povinnosti, jako například právo na odvolání, konzultační pravomoci, právo na stanovisko před přijetím normy a přístup do technických výborů a pracovních skupin, a aby se zjistilo, zda tyto organizace splňují požadavky nařízení (EU) č. 1025/2012; |
| --- | --- |

74.

| 75. | žádá evropské normalizační organizace, aby zajistily, aby vídeňská dohoda o spolupráci Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) a Evropského výboru pro normalizaci (CEN) a frankfurtská dohoda o spolupráci Mezinárodní elektrotechnické komise (IEC) a Evropského výboru pro normalizace v elektrotechnice (CENELEC) nebránily organizacím uvedeným v příloze III nebo vnitrostátním normalizačním orgánům v účasti na normalizačních procesech a ani jejich účast neohrozily; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vyzývá Komisi a členské státy, aby mj. prostřednictvím modernizace, přebudování či dovybavení podporovaly a urychlovaly budování infrastruktury nezbytné pro to, aby se nové technologie podporované evropskými normami (např. infrastruktury pro alternativní paliva) ujaly na trhu, a aby usnadňovaly její financování, a to v souladu s požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví a životního prostředí; zdůrazňuje, že infrastruktura je dlouhodobou investicí, a její normalizace by proto měla zajišťovat co největší interoperabilitu a poskytovat prostor pro budoucí technologický vývoj a jeho uplatnění; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s evropskými normalizačními organizacemi a vnitrostátními normalizačními orgány prosazovala snadno využitelná kontaktní místa pro přístup k normám, která budou schopna poskytovat uživatelům norem pomoc a informace o dostupných normách a jejich obecných specifikacích a budou jim schopna pomoci vyhledávat normy nejlépe vyhovující jejich potřebám a rovněž pokyny pro uplatňování těchto norem; dále doporučuje informační a osvětové kampaně na podporu úlohy norem na vnitrostátní úrovni a úrovni EU a vybízí členské státy, aby zahrnuly příslušné odborné vzdělávací kurzy o normách do svých vnitrostátních systémů vzdělávání; |
| --- | --- |

77.

| 78. | žádá Komisi, aby sledovala technologický vývoj, a mohla tak identifikovat budoucí vývoj IKT, které by bylo třeba normalizovat, a aby usnadnila tok a transparentnost informací nezbytných k průniku na trh a k činnosti výzkumu a vývoje a aby v této souvislosti podporovala snadno přístupné a použitelné hodnotící mechanismy prostřednictvím internetu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | doporučuje, aby národní normalizační orgány zkoumaly, zda je možné poskytnout přístup k normám do té míry, aby uživatel normy mohl posoudit její relevantnost; důrazně doporučuje, aby vnitrostátní normalizační orgány a evropské normalizační organizace zohledňovaly při určování poplatků za normy potřeby MSP a zúčastněných stran, které nejsou komerčními uživateli; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyzývá Komisi, aby vypracovala evropský registr, který bude zahrnovat seznam stávajících evropských norem ve všech úředních jazycích EU a také informace o probíhající normalizační práci evropských normalizačních organizací, o stávajících normalizačních mandátech, o pokroku a rozhodnutích, která obsahují formální námitky; |
| --- | --- |

80.

| 81. | žádá Komisi, aby monitorovala mezinárodní vývoj v oblasti normalizace IKT a v případě nutnosti podporovala účast a koordinaci evropských zúčastněných stran ve vedoucích funkcích příslušných normalizačních orgánů a ve strategicky důležitých normalizačních projektech, čímž podpoří evropský regulační model a evropské zájmy; vybízí k využívání mnohostranné platformy pro normalizaci v oblasti IKT, která propojí evropské normalizační organizace s mezinárodními normalizačními orgány v oblasti IKT; |
| --- | --- |

81.

| 82. | vybízí k tomu, aby EU přijala model referenční architektury pro průmysl 4.0 zajišťující digitalizaci evropského průmyslu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzývá členské státy, aby v zájmu zlepšení kvality veřejných služeb a podpory inovativních technologií využívaly při zadávání veřejných zakázek evropské normy v oblasti IKT; zdůrazňuje však, že využívání norem by nemělo mít za následek další překážky, zejména pro malé a střední podniky usilující o účast v řízeních o veřejných zakázkách; |
| --- | --- |

83.

| 84. | žádá orgány EU, vlády členských států a evropské normalizační organizace, aby vypracovaly pokyny k odborné přípravě pro tvůrce politik, a pomohly jim tak překonat nesrovnalosti vyplývající z používání nesourodých metod práce v různých útvarech a institucích, a vytvořily kulturu normalizace a dosáhly pochopení toho, jak normalizační procesy fungují a kdy je lze využít; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  Úř. věst. C 70 E, 8.3.2012, s. 56.

(2)  https://ec.europa.eu/info/european-commissions-open-source-strategy_en

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/13

---

P8_TA(2017)0279

Směrem k celoevropskému rámci pro kryté dluhopisy

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 Směrem k celoevropskému rámci pro kryté dluhopisy (2017/2005(INI))

(2018/C 334/02)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na zprávu orgánu EBA ze dne 20. prosince 2016 o krytých dluhopisech: doporučení k harmonizaci rámců pro kryté dluhopisy v EU (EBA-Op-2016-23), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu orgánu EBA ze dne 20. prosince 2016 o krytých dluhopisech: doporučení k harmonizaci rámců pro kryté dluhopisy v EU (EBA-Op-2016-23),

| — | s ohledem na konzultační dokument Komise ze dne 30. září 2015 o krytých dluhopisech v Evropské unii a nedatovaný dokument Komise „Souhrn příspěvků k veřejné konzultaci o krytých dluhopisech“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konzultační dokument Komise ze dne 30. září 2015 o krytých dluhopisech v Evropské unii a nedatovaný dokument Komise „Souhrn příspěvků k veřejné konzultaci o krytých dluhopisech“,

| — | s ohledem na zprávu Komise ze dne 20. října 2015 o článku 503 nařízení (EU) č. 575/2013: kapitálové požadavky pro kryté dluhopisy (COM(2015)0509), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise ze dne 20. října 2015 o článku 503 nařízení (EU) č. 575/2013: kapitálové požadavky pro kryté dluhopisy (COM(2015)0509),

| — | s ohledem na stanovisko orgánu EBA ze dne 1. července 2014 o preferenčním kapitálovém zacházení s krytými dluhopisy (EBA/Op/2014/04), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko orgánu EBA ze dne 1. července 2014 o preferenčním kapitálovém zacházení s krytými dluhopisy (EBA/Op/2014/04),

| — | s ohledem na zprávu orgánu EBA ze dne 1. července 2014 o rámcích EU pro kryté dluhopisy a kapitálovém zacházení: reakce na žádost Komise o poradenství z prosince 2013 v souvislosti s článkem 503 nařízení (EU) č. 575/2013 a na doporučení rady ESRB ohledně financování úvěrových institucí z prosince 2012 „(ESRB/12/2)“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu orgánu EBA ze dne 1. července 2014 o rámcích EU pro kryté dluhopisy a kapitálovém zacházení: reakce na žádost Komise o poradenství z prosince 2013 v souvislosti s článkem 503 nařízení (EU) č. 575/2013 a na doporučení rady ESRB ohledně financování úvěrových institucí z prosince 2012 „(ESRB/12/2)“,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/91/EU ze dne 23. července 2014, kterou se mění směrnice 2009/65/ES o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), pokud jde o činnost depozitářů, politiku odměňování a sankce (1), a zejména na čl. 52 odst. 4 této směrnice (dále jen „směrnice SKIPCP“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/91/EU ze dne 23. července 2014, kterou se mění směrnice 2009/65/ES o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), pokud jde o činnost depozitářů, politiku odměňování a sankce (1), a zejména na čl. 52 odst. 4 této směrnice (dále jen „směrnice SKIPCP“),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (2), a zejména na článek 129 tohoto nařízení (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (2), a zejména na článek 129 tohoto nařízení (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích“),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (3), a zejména na čl. 44 odst. 2 této směrnice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (3), a zejména na čl. 44 odst. 2 této směrnice,

| — | s ohledem na čl. 1 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2205 ze dne 6. srpna 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy pro povinnost clearingu (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 1 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2205 ze dne 6. srpna 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy pro povinnost clearingu (4),

| — | s ohledem na čl. 1 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1178 ze dne 10. června 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy pro povinnost clearingu (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 1 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1178 ze dne 10. června 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy pro povinnost clearingu (5),

| — | s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o požadavek na úvěrové instituce týkající se krytí likvidity (6) (dále jen „akt v přenesené pravomoci týkající se požadavku krytí likvidity“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o požadavek na úvěrové instituce týkající se krytí likvidity (6) (dále jen „akt v přenesené pravomoci týkající se požadavku krytí likvidity“),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0235/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy existují již dlouho a jsou známy nízkými mírami selhání a spolehlivými platbami a pomáhají financovat zhruba 20 % evropských hypoték a v roce 2015 představovaly více než 2 000 miliard EUR závazků v Evropě; vzhledem k tomu, že přibližně 90 % krytých dluhopisů na celém světě je vydáváno v devíti evropských zemích; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy existují již dlouho a jsou známy nízkými mírami selhání a spolehlivými platbami a pomáhají financovat zhruba 20 % evropských hypoték a v roce 2015 představovaly více než 2 000 miliard EUR závazků v Evropě; vzhledem k tomu, že přibližně 90 % krytých dluhopisů na celém světě je vydáváno v devíti evropských zemích;

| B. | vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy hrály klíčovou úlohu při financování úvěrových institucí, zejména během krize; vzhledem k tomu, že během krize si kryté dluhopisy zachovaly vysokou míru bezpečnosti a likvidity, což je nutno připisovat kvalitě vnitrostátních předpisů; vzhledem k tomu, že zvyšování rozpětí mezi cenami krytých dluhopisů v období let 2008–2014 napříč členskými státy nemůže sloužit jako přesvědčivý důkaz roztříštěnosti trhu, neboť tato rozpětí byla úzce spojena s rozpětími mezi cenami vládních dluhopisů a možná byla pouhým odrazem skrytých rizik krycích portfolií; vzhledem k tomu, že důkazem dobře fungujících a značně integrovaných trhů je vhodná citlivost vůči riziku u cen krytých dluhopisů napříč členskými státy; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy hrály klíčovou úlohu při financování úvěrových institucí, zejména během krize; vzhledem k tomu, že během krize si kryté dluhopisy zachovaly vysokou míru bezpečnosti a likvidity, což je nutno připisovat kvalitě vnitrostátních předpisů; vzhledem k tomu, že zvyšování rozpětí mezi cenami krytých dluhopisů v období let 2008–2014 napříč členskými státy nemůže sloužit jako přesvědčivý důkaz roztříštěnosti trhu, neboť tato rozpětí byla úzce spojena s rozpětími mezi cenami vládních dluhopisů a možná byla pouhým odrazem skrytých rizik krycích portfolií; vzhledem k tomu, že důkazem dobře fungujících a značně integrovaných trhů je vhodná citlivost vůči riziku u cen krytých dluhopisů napříč členskými státy;

| C. | vzhledem k tomu, že na evropských trzích s krytými dluhopisy jsou značně vysoké přeshraniční investice; vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy mají značně různorodou základnu investorů, v níž v letech 2009–2015 hrály zásadní roli banky, a to s tržním podílem zhruba 35 %; vzhledem k tomu, že tržní podíl správců aktiv, pojišťoven a důchodových fondů se snížil o téměř 20 procentních bodů a v podstatě ho nahradily větší investice centrálních bank do krytých dluhopisů; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že na evropských trzích s krytými dluhopisy jsou značně vysoké přeshraniční investice; vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy mají značně různorodou základnu investorů, v níž v letech 2009–2015 hrály zásadní roli banky, a to s tržním podílem zhruba 35 %; vzhledem k tomu, že tržní podíl správců aktiv, pojišťoven a důchodových fondů se snížil o téměř 20 procentních bodů a v podstatě ho nahradily větší investice centrálních bank do krytých dluhopisů;

| D. | vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy jsou atraktivním dluhovým nástrojem, neboť jsou – až do výše kolateralizovaného podílu v krycím portfoliu – článkem 44 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank vyňaty z nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů; vzhledem k tomu, že na kryté dluhopisy, které jsou v souladu s článkem 129 nařízení o kapitálových požadavcích, se vztahuje preferenční zacházení s rizikovou váhou; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy jsou atraktivním dluhovým nástrojem, neboť jsou – až do výše kolateralizovaného podílu v krycím portfoliu – článkem 44 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank vyňaty z nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů; vzhledem k tomu, že na kryté dluhopisy, které jsou v souladu s článkem 129 nařízení o kapitálových požadavcích, se vztahuje preferenční zacházení s rizikovou váhou;

| E. | vzhledem k tomu, že jedním z faktorů poptávky bank po krytých dluhopisech je preferenční regulační zacházení s krytými dluhopisy v aktu v přenesené pravomoci týkající se požadavku krytí likvidity, které bankám umožňuje zahrnout kryté dluhopisy do likvidní rezervy i přesto, že podle basilejských pravidel nejsou pro požadavek krytí likvidity způsobilé; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že jedním z faktorů poptávky bank po krytých dluhopisech je preferenční regulační zacházení s krytými dluhopisy v aktu v přenesené pravomoci týkající se požadavku krytí likvidity, které bankám umožňuje zahrnout kryté dluhopisy do likvidní rezervy i přesto, že podle basilejských pravidel nejsou pro požadavek krytí likvidity způsobilé;

| F. | vzhledem k tomu, že programy pro kryté dluhopisy jsou za určitých podmínek vyňaty z původních požadavků na míru solventnosti proti úvěrovému riziku protistrany u transakcí s deriváty; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že programy pro kryté dluhopisy jsou za určitých podmínek vyňaty z původních požadavků na míru solventnosti proti úvěrovému riziku protistrany u transakcí s deriváty;

| G. | vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy mohou být na vnitrostátní úrovni vyňaty z požadavků EU týkajících se velkých expozic; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy mohou být na vnitrostátní úrovni vyňaty z požadavků EU týkajících se velkých expozic;

| H. | vzhledem k tomu, že postavení nezajištěných bankovních věřitelů jsou nepříznivě ovlivněna zadlužením aktiv kvůli požadavkům týkajícím se nadměrné kolateralizace, nikoli však zásadou dluhového financování s oddělenými krycími portfolii; vzhledem k tomu, že pokud takové operace zahrnující poměry úvěru k hodnotě zajištění výrazně pod 100 %, obecně zlepšují postavení nezajištěných bankovních věřitelů do té míry, že tyto rezervy nejsou k uspokojení pohledávek vůči krycímu portfoliu potřeba; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že postavení nezajištěných bankovních věřitelů jsou nepříznivě ovlivněna zadlužením aktiv kvůli požadavkům týkajícím se nadměrné kolateralizace, nikoli však zásadou dluhového financování s oddělenými krycími portfolii; vzhledem k tomu, že pokud takové operace zahrnující poměry úvěru k hodnotě zajištění výrazně pod 100 %, obecně zlepšují postavení nezajištěných bankovních věřitelů do té míry, že tyto rezervy nejsou k uspokojení pohledávek vůči krycímu portfoliu potřeba;

| I. | vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy hrají v rozvaze mnoha bank na straně aktiv zásadní roli; vzhledem k tomu, že pro finanční stabilitu je zásadní, aby tato aktiva zůstala co nejbezpečnější a nejlikvidnější; vzhledem k tomu, že tento cíl by neměl být podkopáván inovacemi krytých dluhopisů, jež emitentům dle jejich uvážení umožňují přenést riziko na investory; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že kryté dluhopisy hrají v rozvaze mnoha bank na straně aktiv zásadní roli; vzhledem k tomu, že pro finanční stabilitu je zásadní, aby tato aktiva zůstala co nejbezpečnější a nejlikvidnější; vzhledem k tomu, že tento cíl by neměl být podkopáván inovacemi krytých dluhopisů, jež emitentům dle jejich uvážení umožňují přenést riziko na investory;

| J. | vzhledem k tomu, že v dubnu 2016 došlo v rozpětí 12 měsíců k navýšení emisí krycích dluhopisů s podmíněným prodloužením splatnosti (struktury „soft bullets“ a „conditional pass-through“) o 8 % ročně a bylo dosaženo 45 % tržního podílu; vzhledem k tomu, že takové možnosti zmírňují riziko likvidity v nesourodých krycích portfoliích, snižují požadavky týkající se nadměrné kolateralizace a pomáhají vyhnout se prodejům za velmi nízké ceny; vzhledem k tomu, že nicméně prodloužení splatnosti přenáší rizika emitentů na investory; vzhledem k tomu, že preferenční regulační zacházení by se mělo provádět pouze u těch dluhových nástrojů, které jsou zvláště bezpečné; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v dubnu 2016 došlo v rozpětí 12 měsíců k navýšení emisí krycích dluhopisů s podmíněným prodloužením splatnosti (struktury „soft bullets“ a „conditional pass-through“) o 8 % ročně a bylo dosaženo 45 % tržního podílu; vzhledem k tomu, že takové možnosti zmírňují riziko likvidity v nesourodých krycích portfoliích, snižují požadavky týkající se nadměrné kolateralizace a pomáhají vyhnout se prodejům za velmi nízké ceny; vzhledem k tomu, že nicméně prodloužení splatnosti přenáší rizika emitentů na investory; vzhledem k tomu, že preferenční regulační zacházení by se mělo provádět pouze u těch dluhových nástrojů, které jsou zvláště bezpečné;

| K. | vzhledem k tomu, že právo EU postrádá přesnou definici krytých dluhopisů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že právo EU postrádá přesnou definici krytých dluhopisů;

| L. | vzhledem k tomu, že trhy s krycími dluhopisy zaostávají v těch členských státech, v nichž není tradice vydávání takovýchto dluhopisů, nebo tam, kde jim v růstu brání úvěrové riziko státu nebo obtížné makroekonomické podmínky; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že trhy s krycími dluhopisy zaostávají v těch členských státech, v nichž není tradice vydávání takovýchto dluhopisů, nebo tam, kde jim v růstu brání úvěrové riziko státu nebo obtížné makroekonomické podmínky;

| M. | vzhledem k tomu, že je široká shoda na tom, že vnitrostátní rámce pro kryté dluhopisy jsou velice různorodé, zejména pokud jde o technické aspekty, jako je úroveň veřejného dohledu; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že je široká shoda na tom, že vnitrostátní rámce pro kryté dluhopisy jsou velice různorodé, zejména pokud jde o technické aspekty, jako je úroveň veřejného dohledu;

| N. | vzhledem k tomu, že celounijní rámec pro kryté dluhopisy musí být nastaven na ty nejvyšší standardy; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že celounijní rámec pro kryté dluhopisy musí být nastaven na ty nejvyšší standardy;

| O. | vzhledem k tomu, že existuje několik velmi úspěšných vnitrostátních rámců pro kryté dluhopisy, které jsou založeny na historických a právních východiscích a zčásti jsou zakotveny ve vnitrostátních právních předpisech; vzhledem k tomu, základní charakteristiky těchto vnitrostátních rámců jsou společné, zejména pokud jde o dvojí zajištění, oddělení krycích portfolií aktiv s nízkým rizikem a zvláštní veřejný dohled; vzhledem k tomu, že rozšíření těchto zásad i na další typy dluhových nástrojů se může ukázat jako přínosné; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že existuje několik velmi úspěšných vnitrostátních rámců pro kryté dluhopisy, které jsou založeny na historických a právních východiscích a zčásti jsou zakotveny ve vnitrostátních právních předpisech; vzhledem k tomu, základní charakteristiky těchto vnitrostátních rámců jsou společné, zejména pokud jde o dvojí zajištění, oddělení krycích portfolií aktiv s nízkým rizikem a zvláštní veřejný dohled; vzhledem k tomu, že rozšíření těchto zásad i na další typy dluhových nástrojů se může ukázat jako přínosné;

| P. | vzhledem k tomu, že harmonizace by neměla být založena na přístupu univerzální strategie uplatňované bez rozdílu na všechny, neboť by to mohlo vést k závažnému snížení rozmanitosti produktů a negativně ovlivnit vnitrostátní trhy, které fungovaly úspěšně; vzhledem k tomu, že by harmonizace měla respektovat zásadu subsidiarity; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že harmonizace by neměla být založena na přístupu univerzální strategie uplatňované bez rozdílu na všechny, neboť by to mohlo vést k závažnému snížení rozmanitosti produktů a negativně ovlivnit vnitrostátní trhy, které fungovaly úspěšně; vzhledem k tomu, že by harmonizace měla respektovat zásadu subsidiarity;

| Q. | vzhledem k tomu, že účastníci trhu se pustili do iniciativ na posílení rozvoje trhů s krytými dluhopisy, jako bylo vytvoření iniciativy Covered Bond Label (CBL) v roce 2013 a šablona pro harmonizaci transparentnosti (HTT); |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že účastníci trhu se pustili do iniciativ na posílení rozvoje trhů s krytými dluhopisy, jako bylo vytvoření iniciativy Covered Bond Label (CBL) v roce 2013 a šablona pro harmonizaci transparentnosti (HTT);

| R. | vzhledem k tomu, že po kontrole v rámci dohledu identifikoval orgán EBA osvědčené postupy pro vydávání krytých dluhopisů a dohled nad nimi a posoudil soulad vnitrostátních rámců s těmito postupy; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že po kontrole v rámci dohledu identifikoval orgán EBA osvědčené postupy pro vydávání krytých dluhopisů a dohled nad nimi a posoudil soulad vnitrostátních rámců s těmito postupy;

| S. | vzhledem k tomu, že v reakci na veřejné konzultace Komise se valná většina zúčastněných stran vyslovila proti plné harmonizaci, přičemž investoři zdůrazňovali hodnotnost rozmanitosti nabídky produktů; vzhledem k tomu, že zúčastněné strany projevily právním předpisům EU obezřetnou podporu za předpokladu, že budou založeny na určitých zásadách, budou vycházet ze stávajících rámců a budou respektovat zejména charakteristiky vnitrostátních rámců; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že v reakci na veřejné konzultace Komise se valná většina zúčastněných stran vyslovila proti plné harmonizaci, přičemž investoři zdůrazňovali hodnotnost rozmanitosti nabídky produktů; vzhledem k tomu, že zúčastněné strany projevily právním předpisům EU obezřetnou podporu za předpokladu, že budou založeny na určitých zásadách, budou vycházet ze stávajících rámců a budou respektovat zejména charakteristiky vnitrostátních rámců;

Obecné připomínky a postoje

| 1. | zdůrazňuje, že domácí a přeshraniční investice do krytých dluhopisů dosud fungují na trzích EU v současném legislativním rámci dobře; zdůrazňuje, že je třeba zachovat rozmanitou nabídku bezpečných a stabilních produktů; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že povinná harmonizace vnitrostátních modelů nebo jejich nahrazení modelem evropským by mohlo mít nezamýšlené negativní důsledky pro trhy, které jsou v současné době úspěšné proto, že právní úprava krytých dluhopisů je součástí vnitrostátních právních předpisů; trvá na tom, že by integrovanější evropský rámec měl být omezen na přístup založený na zásadách, který stanoví cíle, avšak specifikaci způsobů a prostředků k jejich dosažení ponechává na transpozici do vnitrostátních právních předpisů; zdůrazňuje, že tento rámec by měl být založen na vysokých standardech kvality a měl by brát v potaz osvědčené tržní postupy, a vycházet při tom z dobře fungujících vnitrostátních režimů a nenarušovat je; zdůrazňuje, případný nový evropský rámec pro kryté dluhopisy, který by byl v souladu s osvědčenými postupy, by měl být vzorem pro nově vznikající trhy a měl by zvýšit kvalitu krytých dluhopisů; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žádá směrnici EU, která jasně rozlišuje dva v současnosti existující druhy krytých dluhopisů, totiž:






  a) | kryté dluhopisy (dále jen „prémiové kryté dluhopisy“), které splňují požadavky norem, které v současnosti stanoví článek 129 nařízení o kapitálových požadavcích; a |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kryté dluhopisy (dále jen „prémiové kryté dluhopisy“), které splňují požadavky norem, které v současnosti stanoví článek 129 nařízení o kapitálových požadavcích; a

| b) | kryté dluhopisy (dále jen „běžné kryté dluhopisy“), které nesplňují požadavky norem stanovené pro prémiové kryté dluhopisy, ale splňují normy, které v současnosti stanoví čl. 52 odst. 4 směrnice SKIPCP; |
| --- | --- |

b)

kryté dluhopisy (dále jen „běžné kryté dluhopisy“), které nesplňují požadavky norem stanovené pro prémiové kryté dluhopisy, ale splňují normy, které v současnosti stanoví čl. 52 odst. 4 směrnice SKIPCP;

zdůrazňuje, že prémiové kryté dluhopisy by měly i nadále mít preferenční regulační zacházení ve srovnání s běžnými krytými dluhopisy a že běžné kryté dluhopisy by měly mít preferenční regulační zacházení ve srovnání s jinými formami kolateralizovaného dluhu; uznává potenciál všech dluhových nástrojů, které jsou v souladu se směrnicí SKIPCP, dosáhnout cílů unie kapitálových trhů;

| 4. | vyzývá členské státy, aby chránily značku „krytých dluhopisů“ (u prémiových i běžných krytých dluhopisů) tím, že ve vnitrostátních právních předpisech zajistí, aby byly kryté dluhopisy vysoce likvidní a byly blízké dluhovým nástrojům s nulovým rizikem; důrazně navrhuje, aby dluhové nástroje kryté aktivy, které jsou výrazně rizikovější než státní dluh a hypotéky (a patří mezi ně například investice do infrastruktury bez státní podpory nebo úvěry malým a středním podnikům), by neměly být označovány za „kryté dluhopisy“, ale nabízí se možnost je označit za „evropské zajištěné cenné papíry“; podporuje zásadu, že by krycí portfolia u prémiových i běžných krytých dluhopisů měla být zajištěna aktivy dlouhodobé povahy, které jsou ocenitelná a zpeněžitelná; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi, aby do směrnice zahrnula zásady právního rámce pro evropské zajištěné cenné papíry, jako je dvojí zajištění, zvláštní veřejný dohled, odolnost proti úpadku a požadavky na transparentnost; vyzývá členské státy, aby začlenily tyto zásady do vnitrostátních právních předpisů a svých insolvenčních řízení; zdůrazňuje, že solidní právní rámec pro evropské zajištěné cenné papíry by mohl evropským zajištěným cenným papírům přinést větší transparentnost, likviditu a nákladovou účinnost, než mají cenné papíry, které využívají smluvních ujednání; podotýká, že by to evropským zajištěným cenným papírům mohlo pomoci financovat rizikovější činnosti, jako jsou úvěry malým a středním podnikům, spotřebitelské úvěry nebo investice do infrastruktury, které nejsou zajištěny státní zárukou; poznamenává, že evropské zajištěné cenné papíry by byly vyňaty z působnosti nástroje rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle článku 44 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podněcuje k tomu, aby byly do směrnice zahrnuty minimální standardy pro dohled, které by odrážely zjištěné osvědčené postupy pro kryté dluhopisy; podporuje sbližování dohledu v celé EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žádá, aby směrnice zvýšila transparentnost, pokud jde o informace o aktivech krycího portfolia a právním rámci, který má zajistit dvojí zajištění a oddělení aktiv krytých dluhopisů v případě platební neschopnosti nebo řešení krize emitenta; trvá dále na tom, aby se směrnice v tomto ohledu zakládala na zásadách a zaměřovala se pouze na požadavky týkající se informování; |
| --- | --- |

7.

Definice prémiových a běžných krytých dluhopisů a evropských zajištěných cenných papírů a vymezení jejich regulačního rámce

| 8. | vyzývá Komisi, aby předložila návrh rámce pro evropské kryté dluhopisy (v podobě směrnice), v němž budou zároveň definovány prémiové a běžné kryté dluhopisy a evropské zajištěné cenné papíry, aby nedošlo k narušení trhu během přechodných fází; vyzývá Komisi, aby do této směrnice zahrnula všechny následující společné zásady, jichž lze dosáhnout v průběhu existence tohoto vydaného nástroje nezávislého na možném preferenčním zacházení:






  a) | prémiové i běžné kryté dluhopisy a evropské zajištěné cenné papíry by měly být plně zajištěny krycím portfoliem aktiv; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

prémiové i běžné kryté dluhopisy a evropské zajištěné cenné papíry by měly být plně zajištěny krycím portfoliem aktiv;

| b) | vnitrostátní právní předpisy by měly zajišťovat dvojí zajištění, tj. investor má






  i) | pohledávku dluhového nástroje za emitentem, jež se rovná plnému platebnímu závazku, |
| --- | --- | --- |

b)

vnitrostátní právní předpisy by měly zajišťovat dvojí zajištění, tj. investor má

i)

pohledávku dluhového nástroje za emitentem, jež se rovná plnému platebnímu závazku,

| ii) | rovnocenné právo přednosti na aktiva v krycím portfoliu (včetně náhradních aktiv a derivátů) v případě selhání emitenta; |
| --- | --- |

ii)

rovnocenné právo přednosti na aktiva v krycím portfoliu (včetně náhradních aktiv a derivátů) v případě selhání emitenta;

pokud by toto zajištění nedostačovalo k úplnému splnění platebních závazků emitenta, musí mít zbytkové pohledávky investora rovnocenné postavení s pohledávkami prioritních nezajištěných věřitelů emitenta;

| c) | účinné oddělení všech aktiv v krycím portfoliu je zajištěno právně závaznými ujednáními, která jsou v případě platební neschopnosti nebo postupu řešení krize emitenta snadno vymahatelná; totéž bude platit pro všechna náhradní aktiva a deriváty zajišťující rizika krycího portfolia; |
| --- | --- |

c)

účinné oddělení všech aktiv v krycím portfoliu je zajištěno právně závaznými ujednáními, která jsou v případě platební neschopnosti nebo postupu řešení krize emitenta snadno vymahatelná; totéž bude platit pro všechna náhradní aktiva a deriváty zajišťující rizika krycího portfolia;

| d) | prémiové i běžné kryté dluhopisy a evropské zajištěné cenné papíry jsou odolné vůči úpadku, tj. je zajištěno, že splatnost platebních závazků emitenta není v případě platební neschopnosti nebo postupu řešení krize emitenta automaticky urychlována; |
| --- | --- |

d)

prémiové i běžné kryté dluhopisy a evropské zajištěné cenné papíry jsou odolné vůči úpadku, tj. je zajištěno, že splatnost platebních závazků emitenta není v případě platební neschopnosti nebo postupu řešení krize emitenta automaticky urychlována;

| e) | je uplatňována nadměrná kolateralizace odrážející specifická rizika prémiových a běžných krytých dluhopisů a evropských zajištěných cenných papírů, přičemž její rozsah by měl být stanoven vnitrostátními právními předpisy; hodnota všech aktiv v krycím portfoliu musí být vždy vyšší než současná hodnota nevypořádaných platebních závazků; postupy oceňování aktiv krycího portfolia a četnost výpočtů by měly být jasně vymezeny ve vnitrostátních právních předpisech a měly by zohledňovat veškerá relevantní rizika horšího výsledku; |
| --- | --- |

e)

je uplatňována nadměrná kolateralizace odrážející specifická rizika prémiových a běžných krytých dluhopisů a evropských zajištěných cenných papírů, přičemž její rozsah by měl být stanoven vnitrostátními právními předpisy; hodnota všech aktiv v krycím portfoliu musí být vždy vyšší než současná hodnota nevypořádaných platebních závazků; postupy oceňování aktiv krycího portfolia a četnost výpočtů by měly být jasně vymezeny ve vnitrostátních právních předpisech a měly by zohledňovat veškerá relevantní rizika horšího výsledku;

| f) | evropské nebo vnitrostátní právní předpisy stanoví maximální parametry poměru úvěru k hodnotě zajištění pro aktiva v krycím portfoliu; odebírání aktiv z krycího portfolia kvůli tomu, že porušují požadavky na poměr úvěru k hodnotě zajištění, by nemělo být povinné, spíše musí být zajištěno, aby k němu docházelo pouze tehdy, pokud budou nahrazena způsobilými aktivy přinejmenším stejné tržní hodnoty; |
| --- | --- |

f)

evropské nebo vnitrostátní právní předpisy stanoví maximální parametry poměru úvěru k hodnotě zajištění pro aktiva v krycím portfoliu; odebírání aktiv z krycího portfolia kvůli tomu, že porušují požadavky na poměr úvěru k hodnotě zajištění, by nemělo být povinné, spíše musí být zajištěno, aby k němu docházelo pouze tehdy, pokud budou nahrazena způsobilými aktivy přinejmenším stejné tržní hodnoty;

| g) | část aktiv v krycím portfoliu nebo likviditních příslibů je dostatečně likvidní k tomu, aby platební závazky programu pro kryté dluhopisy nebo evropské zajištěné cenné papíry mohly být vypořádány do šesti měsíců, kromě případů spolufinancovaných dluhopisů nebo dluhopisů typu „soft bullet“ a „conditional pass through“; |
| --- | --- |

g)

část aktiv v krycím portfoliu nebo likviditních příslibů je dostatečně likvidní k tomu, aby platební závazky programu pro kryté dluhopisy nebo evropské zajištěné cenné papíry mohly být vypořádány do šesti měsíců, kromě případů spolufinancovaných dluhopisů nebo dluhopisů typu „soft bullet“ a „conditional pass through“;

| h) | derivátové nástroje jsou povoleny pouze výhradně pro účely zajištění rizika a smlouvy o derivátech, které uzavřel emitent krytých dluhopisů a protistrana s deriváty a jež jsou zapsány v krycím portfoliu, nelze v případě platební neschopnosti emitenta ukončit; |
| --- | --- |

h)

derivátové nástroje jsou povoleny pouze výhradně pro účely zajištění rizika a smlouvy o derivátech, které uzavřel emitent krytých dluhopisů a protistrana s deriváty a jež jsou zapsány v krycím portfoliu, nelze v případě platební neschopnosti emitenta ukončit;

| i) | vnitrostátní právní předpisy stanoví zvláštní, odolný rámec veřejného dohledu a zatím účelem specifikují příslušný orgán, instituci pro dohled nad krycím portfoliem a zvláštního správce a zároveň jasně vymezují povinnosti příslušného orgánu a jeho pravomoci v oblasti dohledu, aby bylo zajištěno, že:






  i) | emitenti mají kvalifikované zaměstnance a příslušné operační postupy pro správu krycích portfolií, a to i v případě krizové události, platební neschopnosti nebo postupu řešení krize; |
| --- | --- | --- |

i)

vnitrostátní právní předpisy stanoví zvláštní, odolný rámec veřejného dohledu a zatím účelem specifikují příslušný orgán, instituci pro dohled nad krycím portfoliem a zvláštního správce a zároveň jasně vymezují povinnosti příslušného orgánu a jeho pravomoci v oblasti dohledu, aby bylo zajištěno, že:

i)

emitenti mají kvalifikované zaměstnance a příslušné operační postupy pro správu krycích portfolií, a to i v případě krizové události, platební neschopnosti nebo postupu řešení krize;

| ii) | vlastnosti krycích portfolií splňují platné požadavky před vydáním dluhového nástroje až do data jeho splatnosti; |
| --- | --- |

ii)

vlastnosti krycích portfolií splňují platné požadavky před vydáním dluhového nástroje až do data jeho splatnosti;

| iii) | soulad prémiových a běžných krytých dluhopisů a evropských zajištěných cenných papírů s příslušnými požadavky (včetně pokud jde o způsobilost krycích aktiv a krytí) podléhá neustálému, pravidelnému a nezávislému monitorování; |
| --- | --- |

iii)

soulad prémiových a běžných krytých dluhopisů a evropských zajištěných cenných papírů s příslušnými požadavky (včetně pokud jde o způsobilost krycích aktiv a krytí) podléhá neustálému, pravidelnému a nezávislému monitorování;

| iv) | emitenti pravidelně provádějí zátěžové testy výpočtu požadavků krytí a zohlednit při tom hlavní rizikové faktory ovlivňující dluhový nástroj, jako je úvěr, úroková sazba, měna a rizika likvidity; |
| --- | --- |

iv)

emitenti pravidelně provádějí zátěžové testy výpočtu požadavků krytí a zohlednit při tom hlavní rizikové faktory ovlivňující dluhový nástroj, jako je úvěr, úroková sazba, měna a rizika likvidity;

musí být jasně vymezeny povinnosti a pravomoci příslušného orgánu a zvláštního správce pro případ platební neschopnosti nebo postupu řešení krize emitenta;

| j) | emitent je povinen zveřejňovat nejméně dvakrát ročně souhrnné údaje o krycích portfoliích s takovou mírou podrobností, která investorům umožní provést komplexní analýzu rizik; měly by být poskytovány informace o charakteristikách krycích aktiv, pokud jde o úvěrové riziko, tržní riziko a riziko likvidity, o protistranách zapojených do krycích portfolií na úrovni právní, smluvní a dobrovolné nadměrné kolateralizace, přičemž tyto informace by měly obsahovat oddíl o derivátech, který by byl připojen k aktivům a pasivům krycího portfolia; |
| --- | --- |

j)

emitent je povinen zveřejňovat nejméně dvakrát ročně souhrnné údaje o krycích portfoliích s takovou mírou podrobností, která investorům umožní provést komplexní analýzu rizik; měly by být poskytovány informace o charakteristikách krycích aktiv, pokud jde o úvěrové riziko, tržní riziko a riziko likvidity, o protistranách zapojených do krycích portfolií na úrovni právní, smluvní a dobrovolné nadměrné kolateralizace, přičemž tyto informace by měly obsahovat oddíl o derivátech, který by byl připojen k aktivům a pasivům krycího portfolia;

| k) | splatnost krytých dluhopisů lze prodloužit pouze v případě platební neschopnosti nebo postupu řešení krize emitenta a se souhlasem příslušného orgánu dohledu nebo za podmínky objektivních finančních spouštěčů stanovených ve vnitrostátních právních předpisech a schválených příslušným evropským orgánem dohledu; přesné podmínky prodloužení a možné změny kupónu, splatnosti a další prvky by měly být vyjasněny v podmínkách každého jednotlivého dluhopisu; |
| --- | --- |

k)

splatnost krytých dluhopisů lze prodloužit pouze v případě platební neschopnosti nebo postupu řešení krize emitenta a se souhlasem příslušného orgánu dohledu nebo za podmínky objektivních finančních spouštěčů stanovených ve vnitrostátních právních předpisech a schválených příslušným evropským orgánem dohledu; přesné podmínky prodloužení a možné změny kupónu, splatnosti a další prvky by měly být vyjasněny v podmínkách každého jednotlivého dluhopisu;

| 9. | vyzývá Komisi, aby do definice prémiových krytých dluhopisů ve směrnici zařadila tyto další zásady:






  a) | dluhový nástroj je plně kolateralizován aktivy definovanými v čl. 129 odst. 1 nařízení o kapitálových požadavcích a splňuje dodatečné požadavky čl. 129 odst. 3 a 7 nařízení o kapitálových požadavcích; u úvěrů na bydlení zajištěné zárukami ve smyslu čl. 129 odst. 1 písm. e) nařízení o kapitálových požadavcích nesmí být žádné právní překážky bránící správci programu krytých dluhopisů v tom, aby zatížil úvěry prioritními zástavními právy, pokud je emitent krytého dluhopisu v úpadku nebo v postupu řešení krize a záruku nelze z jakéhokoli důvodu uplatnit; měla by být přezkoumána způsobilost plavidel být aktivy v krycím portfoliu (čl. 129 odst. 1 písm. G) nařízení o kapitálových požadavcích); |
| --- | --- | --- |

9.

a)

dluhový nástroj je plně kolateralizován aktivy definovanými v čl. 129 odst. 1 nařízení o kapitálových požadavcích a splňuje dodatečné požadavky čl. 129 odst. 3 a 7 nařízení o kapitálových požadavcích; u úvěrů na bydlení zajištěné zárukami ve smyslu čl. 129 odst. 1 písm. e) nařízení o kapitálových požadavcích nesmí být žádné právní překážky bránící správci programu krytých dluhopisů v tom, aby zatížil úvěry prioritními zástavními právy, pokud je emitent krytého dluhopisu v úpadku nebo v postupu řešení krize a záruku nelze z jakéhokoli důvodu uplatnit; měla by být přezkoumána způsobilost plavidel být aktivy v krycím portfoliu (čl. 129 odst. 1 písm. G) nařízení o kapitálových požadavcích);

| b) | maximální parametry poměru úvěru k hodnotě zajištění pro hypoteční úvěry zahrnuté v krycích portfoliích jsou stanoveny evropskými právními předpisy tak, aby nepřesahovaly poměry úvěru k hodnotě zajištění, jež jsou v současnosti stanoveny v článku 129 nařízení o kapitálových požadavcích, jsou však pravidelně přezkoumávány a upravovány podle výsledků zátěžových testů na základě nezávislých posouzení tržních cenových podmínek, které by na příslušných realitních trzích mohly nastat v případě krizové události; mělo by být upřednostněno spíše použití poměru úvěru k hodnotě zajištění pro hypoteční úvěry než využití poměru úvěru k tržní hodnotě; |
| --- | --- |

b)

maximální parametry poměru úvěru k hodnotě zajištění pro hypoteční úvěry zahrnuté v krycích portfoliích jsou stanoveny evropskými právními předpisy tak, aby nepřesahovaly poměry úvěru k hodnotě zajištění, jež jsou v současnosti stanoveny v článku 129 nařízení o kapitálových požadavcích, jsou však pravidelně přezkoumávány a upravovány podle výsledků zátěžových testů na základě nezávislých posouzení tržních cenových podmínek, které by na příslušných realitních trzích mohly nastat v případě krizové události; mělo by být upřednostněno spíše použití poměru úvěru k hodnotě zajištění pro hypoteční úvěry než využití poměru úvěru k tržní hodnotě;

| 10. | zdůrazňuje, že riziková váha přidělená krytým dluhopisům v evropských právních předpisech musí odrážet tržní posouzení podkladových rizik; sleduje, že totéž platí i pro všechny ostatní typy dluhových nástrojů, které díky určitým charakteristikám mají nárok na preferenční regulační zacházení; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá Komisi, aby zmocnila evropské orgány dohledu k tomu, aby posoudily soulad s kritérii pro prémiové a běžné kryté dluhopisy a evropské zajištěné cenné papíry s cílem doplnit nebo dokonce nahradit seznamy stanovené v čl. 52 odst. 4. směrnice SKIPCP směrodatným seznamem režimů prémiových a běžných krytých dluhopisů a evropských zajištěných cenných papírů na evropské úrovni, které jsou v souladu s příslušnými kritérii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žádá orgán EBA, aby vydal doporučení pro režimy prémiových a běžných krytých dluhopisů a evropských zajištěných cenných papírů, pokud jde o kritéria způsobilosti aktiv (včetně náhradních aktiv), poměry úvěru k hodnotě zajištění a minimální efektivní míru nadměrné kolateralizace pro různé druhy aktiv a o případné revize nařízení o kapitálových požadavcích; vyzývá orgán EBA, aby poskytl nezbytné pokyny pro vytvoření zvláštního rámce veřejného dohledu a administrativního rámce; |
| --- | --- |

12.

| 13. | doporučuje, aby byly odstraněny překážky v přístupu na trh pro emitenty, pokud jde o rozvoj trhů s krytými dluhopisy mimo evropský hospodářský prostor, a to tím, že bude krytým dluhopisům vydaným emitenty ve třetích zemích zajištěno rovnocenné zacházení, pod podmínkou, že příslušná evropská instituce provede důkladné posouzení rovnocennosti jejich právního a institucionálního prostředí a prostředí dohledu; doporučuje, aby byly prosazovány klíčové zásady evropských právních předpisů s cílem vytvořit možný vzorový model pro trhy krytých dluhopisů v globálním měřítku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Komisi, aby navrhla revizi evropských právních předpisů v oblasti finančních služeb, která podrobně stanoví zacházení s prémiovými a běžnými krytými dluhopisy a evropskými zajištěnými cennými papíry; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby při posuzování stávajících právních předpisů EU v oblasti finančních služeb zohlednila potenciál prémiových a běžných krytých dluhopisů a evropských zajištěných cenných papírů dosáhnout cílů unie kapitálových trhů; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby zjistila, jaké překážky na vnitrostátní úrovni by mohly bránit vytváření systémů krytých dluhopisů, a aby zveřejnila pokyny k odstranění těchto překážek, aniž by to mělo vliv na bezpečný a obezřetný chod bank; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Komisi a orgán EBA, aby znovu posoudila (třeba v rámci posouzení dopadu) způsobilost námořních zástavních práv na plavidla jako aktiv v krycích portfoliích podle čl. 129 odst. 1 písm. g) nařízení o kapitálových požadavcích; je znepokojen tím, že preferenční zacházení u plavidel narušuje hospodářskou soutěž s jinými dopravními prostředky; žádá Komisi a orgán EBA, aby vyšetřily, zda jsou kryté dluhopisy zajištěné plavidly na stejné úrovni s jinými krytými dluhopisy splňujícími požadavky nařízení o kapitálových požadavcích, pokud jde o jejich likviditu a posouzení rizik provedené nezávislými ratingovými agenturami, a zda tudíž preferenční zacházení s takovýmito dluhopisy na základě podle způsobilosti pro požadavek krytí likvidity a nižších rizikových vah v nařízení o kapitálových požadavcích opodstatněné; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá členské státy, aby ve vnitrostátních právních předpisech stanovily možnost vytvářet oddělená krycí portfolia, z nichž každé by obsahovalo homogenní třídu aktiv (například úvěry na bydlení); vyzývá členské státy, aby povolily, aby všechna krycí aktiva, jak jsou definována v čl. 129 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení o kapitálových požadavcích, mohla fungovat jako náhradní aktiva, která přispívají k požadavku krytí, aby jednoznačně stanovily omezení týkající se kvality úvěrů, velikosti expozice a horních hranic pro příspěvky náhradních aktiv ke krytí; |
| --- | --- |

18.

Podpora tržní transparentnosti a dobrovolná konvergence

| 19. | vítá zlepšení metodik pro vydávání ratingů krytých dluhopisů a rozšíření ratingových trhů pro kryté dluhopisy; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje důležitost rovných podmínek pro zajištění spravedlivé soutěže na finančních trzích; zdůrazňuje, že evropské právní předpisy nesmějí dělat rozdíl mezi různými druhy zajištěných dluhových nástrojů, pokud nejsou dobré důvody se domnívat, že se tyto druhy liší buď z hlediska bezpečnosti, nebo likvidity; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá tržní iniciativy usilující o vypracování harmonizovaných norem a šablon pro zpřístupňování informací (např. HTT), které usnadní porovnávání krytých dluhopisů a analýzu rozdílů mezi nimi v celé EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podporuje formulování doporučení orgánu EBA ohledně tržních norem a vypracování pokynů týkajících se osvědčených postupů; vybízí k dobrovolné konvergenci v těchto intencích; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podněcuje k pravidelnému provádění zátěžových testů u krycích portfolií pro kryté dluhopisy a ke zveřejňování jejich výsledků; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a Evropskému orgánu pro bankovnictví. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 186.

(2)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190.

(4)  Úř. věst. L 314, 1.12.2015, s. 13.

(5)  Úř. věst. L 195, 20.7.2016, s. 3.

(6)  Úř. věst. L 11, 17.1.2015, s. 1.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/20

---

P8_TA(2017)0280

Úloha cestovního ruchu spjatého s rybolovem v diverzifikaci odvětví rybolovu

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o úloze cestovního ruchu spjatého s rybolovem v diverzifikaci odvětví rybolovu (2016/2035(INI))

(2018/C 334/03)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (3) (rámcová směrnice o vodě), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (3) (rámcová směrnice o vodě),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 22. listopadu 2012 o drobném pobřežním rybolovu, řemeslném rybolovu a reformě společné rybářské politiky (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 22. listopadu 2012 o drobném pobřežním rybolovu, řemeslném rybolovu a reformě společné rybářské politiky (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 2. července 2013 o modrém růstu – podpoře udržitelného růstu v námořním odvětví a v odvětví námořní dopravy a cestovního ruchu v EU (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 2. července 2013 o modrém růstu – podpoře udržitelného růstu v námořním odvětví a v odvětví námořní dopravy a cestovního ruchu v EU (5),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. května 2014 nazvané „Inovace v modré ekonomice: využití potenciálu našich moří a oceánů k růstu a vytváření pracovních míst“ (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. května 2014 nazvané „Inovace v modré ekonomice: využití potenciálu našich moří a oceánů k růstu a vytváření pracovních míst“ (COM(2014)0254),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. června 2010 nazvané „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. června 2010 nazvané „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ (COM(2010)0352),

| — | s ohledem na strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a zejména na její cíl 4, tj. „zajistit větší udržitelnost rybolovu a zdravější moře“, v němž se EU zavazuje mimo jiné odstranit nepříznivé dopady na rybí populace, druhy ryb, jejich stanoviště a ekosystémy, „včetně poskytování finančních podnětů pro chráněné mořské oblasti (včetně oblastí sítě Natura 2000 a oblastí zřízených mezinárodními či regionálními dohodami) v rámci budoucích finančních nástrojů pro politiku v oblasti rybolovu a námořní politiku; to by mohlo zahrnovat obnovu námořních ekosystémů, přizpůsobení rybolovných činností a prosazování zapojení odvětví do alternativních činností, jako např. ekoturistiky, kontroly a řízení biologické rozmanitosti moří a boje proti znečišťování moří“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a zejména na její cíl 4, tj. „zajistit větší udržitelnost rybolovu a zdravější moře“, v němž se EU zavazuje mimo jiné odstranit nepříznivé dopady na rybí populace, druhy ryb, jejich stanoviště a ekosystémy, „včetně poskytování finančních podnětů pro chráněné mořské oblasti (včetně oblastí sítě Natura 2000 a oblastí zřízených mezinárodními či regionálními dohodami) v rámci budoucích finančních nástrojů pro politiku v oblasti rybolovu a námořní politiku; to by mohlo zahrnovat obnovu námořních ekosystémů, přizpůsobení rybolovných činností a prosazování zapojení odvětví do alternativních činností, jako např. ekoturistiky, kontroly a řízení biologické rozmanitosti moří a boje proti znečišťování moří“,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (COM(2010)2020),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. září 2012 nazvané „Modrý růst – možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. září 2012 nazvané „Modrý růst – možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví“ (COM(2012)0494),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. února 2014 nazvané „Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. února 2014 nazvané „Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu“ (COM(2014)0086),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0221/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0221/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že situace v odvětví tradičního rybolovu se neustále zhoršuje; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že situace v odvětví tradičního rybolovu se neustále zhoršuje;

| B. | vzhledem k tomu, že pro mnoho drobných rybářů se diverzifikace stala nutností, aby mohli získat další zdroje příjmu, jelikož jejich příjem je často nedostačující; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že pro mnoho drobných rybářů se diverzifikace stala nutností, aby mohli získat další zdroje příjmu, jelikož jejich příjem je často nedostačující;

| C. | vzhledem k tomu, že jde-li o diverzifikaci v rybolovu, je nezbytné vzít v úvahu skutečnost, že velká část tohoto odvětví závisí téměř výhradně na tradičních formách lovu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že jde-li o diverzifikaci v rybolovu, je nezbytné vzít v úvahu skutečnost, že velká část tohoto odvětví závisí téměř výhradně na tradičních formách lovu;

| D. | vzhledem k tomu, že většina pobřežních a ostrovních regionů se potýká se značným hospodářským poklesem, který vede k vylidňování, neboť obyvatelé těchto regionů odcházejí do oblastí s větším počtem pracovních příležitostí a možností vzdělávání; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že většina pobřežních a ostrovních regionů se potýká se značným hospodářským poklesem, který vede k vylidňování, neboť obyvatelé těchto regionů odcházejí do oblastí s větším počtem pracovních příležitostí a možností vzdělávání;

| E. | vzhledem k tomu, že ačkoliv se některé pobřežní rybolovné oblasti nacházejí v blízkosti turistických destinací, nedaří se jim dosáhnout řádného hospodářského růstu, ačkoliv rybolov a cestovní ruch jsou slučitelná odvětví; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že ačkoliv se některé pobřežní rybolovné oblasti nacházejí v blízkosti turistických destinací, nedaří se jim dosáhnout řádného hospodářského růstu, ačkoliv rybolov a cestovní ruch jsou slučitelná odvětví;

| F. | vzhledem k tomu, že cestovní ruch spjatý s rybolovem může přispět k tvorbě pracovních míst, k sociálnímu začlenění, jakož i ke zlepšení kvality života a oživení komunit, které jsou závislé na rybolovu, zejména v oblastech, v nichž není mnoho jiných hospodářských aktivit; vzhledem k tomu, že tento potenciál se značně liší, a to jak v regionálním kontextu, tak v závislosti na druhu rybolovu a velikosti plavidel; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že cestovní ruch spjatý s rybolovem může přispět k tvorbě pracovních míst, k sociálnímu začlenění, jakož i ke zlepšení kvality života a oživení komunit, které jsou závislé na rybolovu, zejména v oblastech, v nichž není mnoho jiných hospodářských aktivit; vzhledem k tomu, že tento potenciál se značně liší, a to jak v regionálním kontextu, tak v závislosti na druhu rybolovu a velikosti plavidel;

| G. | vzhledem k tomu, že cestovní ruch spjatý s rybolovem může přispět ke snížení dopadu na rybí populace a životní prostředí, jakož i na rozšíření znalostí a povědomí o potřebě chránit životní prostředí a zachovat tuto kulturu; vzhledem k tomu, že cestování za rybolovem a turistické služby nabízené rybáři na pevnině mohou v mnoha evropských regionech představovat skutečný prostředek k doplnění a diverzifikaci jejich hlavní aktivity; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že cestovní ruch spjatý s rybolovem může přispět ke snížení dopadu na rybí populace a životní prostředí, jakož i na rozšíření znalostí a povědomí o potřebě chránit životní prostředí a zachovat tuto kulturu; vzhledem k tomu, že cestování za rybolovem a turistické služby nabízené rybáři na pevnině mohou v mnoha evropských regionech představovat skutečný prostředek k doplnění a diverzifikaci jejich hlavní aktivity;

| H. | vzhledem k tomu, že cestovní ruch spjatý s rybolovem může přispět ke zviditelnění rybářů a k ocenění a pochopení jejich komplexní oblasti činnosti; vzhledem k tomu, že cestování za rybolovem a další rybolovné činnosti spojené s cestovním ruchem (turistické služby nabízené rybáři na pevnině, rekreační rybolov atd.) jsou mezi širokou veřejností dosud málo známé a je tedy třeba zvýšit povědomí spotřebitelů o významu konzumace místních produktů rybolovu pocházejících z krátkého dodavatelského řetězce; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že cestovní ruch spjatý s rybolovem může přispět ke zviditelnění rybářů a k ocenění a pochopení jejich komplexní oblasti činnosti; vzhledem k tomu, že cestování za rybolovem a další rybolovné činnosti spojené s cestovním ruchem (turistické služby nabízené rybáři na pevnině, rekreační rybolov atd.) jsou mezi širokou veřejností dosud málo známé a je tedy třeba zvýšit povědomí spotřebitelů o významu konzumace místních produktů rybolovu pocházejících z krátkého dodavatelského řetězce;

| I. | vzhledem k tomu, že cestovní ruch spjatý s rybolovem může být příležitostí k tomu, jak přilákat turisty prostřednictvím široké nabídky od místních produktů až po ekologické podniky; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že cestovní ruch spjatý s rybolovem může být příležitostí k tomu, jak přilákat turisty prostřednictvím široké nabídky od místních produktů až po ekologické podniky;

| J. | vzhledem k tomu, že spojení tradiční gastronomie s produkty rybolovu a tradičním konzervárenským a zpracovatelským průmyslem by mohlo významně obohatit cestovní ruch, který se rozvíjí v souvislosti s odvětvím rybolovu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že spojení tradiční gastronomie s produkty rybolovu a tradičním konzervárenským a zpracovatelským průmyslem by mohlo významně obohatit cestovní ruch, který se rozvíjí v souvislosti s odvětvím rybolovu;

| K. | vzhledem k tomu, že rybolov na udici je ze sociálního hlediska značně přínosný a má příznivý vliv na zdraví a životní pohodu člověka; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že rybolov na udici je ze sociálního hlediska značně přínosný a má příznivý vliv na zdraví a životní pohodu člověka;

| L. | vzhledem k tomu, že socioekonomické přínosy cestovního ruchu spjatého s rybolovem jsou výrazně sezónní a projevují se především v letních měsících; vzhledem k tomu, že výhod, které může přinést větší věrnost zákazníků, což je často citované téma, lze dosáhnout v průběhu celého roku; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že socioekonomické přínosy cestovního ruchu spjatého s rybolovem jsou výrazně sezónní a projevují se především v letních měsících; vzhledem k tomu, že výhod, které může přinést větší věrnost zákazníků, což je často citované téma, lze dosáhnout v průběhu celého roku;

| M. | vzhledem k tomu, že rok 2018 bude evropským rokem kulturního dědictví, jehož cílem bude připomínat občanům evropské dějiny a hodnoty jejich kulturního dědictví jako sdílené zdroje; vzhledem k tomu, že tradiční rybolov je součástí bohatého evropského kulturního dědictví a že přispívá k budování identity místních komunit, a to nejen tím, jak napomáhá utvářet chutě, potraviny, tradice, historii a krajinu; vzhledem k tomu, že tento aspekt výrazně posilují kontakty s turisty; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že rok 2018 bude evropským rokem kulturního dědictví, jehož cílem bude připomínat občanům evropské dějiny a hodnoty jejich kulturního dědictví jako sdílené zdroje; vzhledem k tomu, že tradiční rybolov je součástí bohatého evropského kulturního dědictví a že přispívá k budování identity místních komunit, a to nejen tím, jak napomáhá utvářet chutě, potraviny, tradice, historii a krajinu; vzhledem k tomu, že tento aspekt výrazně posilují kontakty s turisty;

| N. | vzhledem k tomu, že Evropský námořní a rybářský fond (ENRF) podporuje investice tím, že přispívá k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do dodatečného vybavení zajišťujícího bezpečnost na palubě, do cestování za rybolovem, do turistických služeb nabízených na pevnině, pohostinství, služeb v oblasti rekreačního a sportovního rybolovu a do výukových činností souvisejících s rybolovem; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Evropský námořní a rybářský fond (ENRF) podporuje investice tím, že přispívá k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do dodatečného vybavení zajišťujícího bezpečnost na palubě, do cestování za rybolovem, do turistických služeb nabízených na pevnině, pohostinství, služeb v oblasti rekreačního a sportovního rybolovu a do výukových činností souvisejících s rybolovem;

| O. | vzhledem k tomu, že neexistuje žádná společná definice cestovního ruchu spjatého s rybolovem a že v této oblasti nebyl určen ani žádný právní základ; vzhledem k tomu, že cestovní ruch tohoto typu je například považován v Itálii za povolání, ale ve Francii je vnímán jako okrajová činnost; vzhledem k tomu, že v důsledku jeho právního postavení mohou existovat významné rozdíly v daňovém režimu, v povolovacích postupech, v požadavcích pro jednotlivé kvalifikace, v bezpečnostním vybavení atd.; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že neexistuje žádná společná definice cestovního ruchu spjatého s rybolovem a že v této oblasti nebyl určen ani žádný právní základ; vzhledem k tomu, že cestovní ruch tohoto typu je například považován v Itálii za povolání, ale ve Francii je vnímán jako okrajová činnost; vzhledem k tomu, že v důsledku jeho právního postavení mohou existovat významné rozdíly v daňovém režimu, v povolovacích postupech, v požadavcích pro jednotlivé kvalifikace, v bezpečnostním vybavení atd.;

| P. | vzhledem k tomu, že rámcová evropská směrnice o vodě a rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí vyžadují, aby členské státy zajistily dobrý stav pobřežních vod a mořské vody; vzhledem k tomu, že směrnice o stanovištích ukládá členským státům povinnost určit a zachovávat mořská a pobřežní stanoviště prostřednictvím zřízení a správy lokalit sítě Natura 2000; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že rámcová evropská směrnice o vodě a rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí vyžadují, aby členské státy zajistily dobrý stav pobřežních vod a mořské vody; vzhledem k tomu, že směrnice o stanovištích ukládá členským státům povinnost určit a zachovávat mořská a pobřežní stanoviště prostřednictvím zřízení a správy lokalit sítě Natura 2000;

| Q. | vzhledem k tomu, že ve většině mořských chráněných oblastí a mořských a pobřežních lokalit sítě Natura 2000 představuje cestovní ruch obzvláště důležité odvětví; vzhledem k tomu, že existuje mnoho pozitivních příkladů sdíleného řízení a partnerství mezi řídícími orgány mořských chráněných oblastí a drobnými rybáři za účelem propagace cestovního ruchu spjatého s rybolovem a jiných způsobů, jak využít tradiční rybářství pro účely cestovního ruchu a kultury; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že ve většině mořských chráněných oblastí a mořských a pobřežních lokalit sítě Natura 2000 představuje cestovní ruch obzvláště důležité odvětví; vzhledem k tomu, že existuje mnoho pozitivních příkladů sdíleného řízení a partnerství mezi řídícími orgány mořských chráněných oblastí a drobnými rybáři za účelem propagace cestovního ruchu spjatého s rybolovem a jiných způsobů, jak využít tradiční rybářství pro účely cestovního ruchu a kultury;

| R. | vzhledem k tomu, že existuje jen málo údajů o cestovním ruchu spjatém s rybolovem v Evropě a mimo Evropu a nejsou konzistentní a srovnatelné; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že existuje jen málo údajů o cestovním ruchu spjatém s rybolovem v Evropě a mimo Evropu a nejsou konzistentní a srovnatelné;

| S. | vzhledem k tomu, že EU označila v rámci strategie „modrý růst“ z roku 2012 pobřežní a námořní cestovní ruch za odvětví klíčové pro rozvoj udržitelné a solidární ekonomiky; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že EU označila v rámci strategie „modrý růst“ z roku 2012 pobřežní a námořní cestovní ruch za odvětví klíčové pro rozvoj udržitelné a solidární ekonomiky;

| T. | vzhledem k tomu, že Komise v roce 2010 ve sdělení „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ uvedla, že je nutné řídit se strategií pro pobřežní a námořní cestovní ruch; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že Komise v roce 2010 ve sdělení „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“ uvedla, že je nutné řídit se strategií pro pobřežní a námořní cestovní ruch;

| U. | vzhledem k tomu, že v roce 2012 zahájila Komise veřejnou konzultaci k výzvám a možnostem pobřežního a námořního cestovního ruchu v Evropě a následně bylo dne 20. února 2014 zveřejněno sdělení nazvané „Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu“; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že v roce 2012 zahájila Komise veřejnou konzultaci k výzvám a možnostem pobřežního a námořního cestovního ruchu v Evropě a následně bylo dne 20. února 2014 zveřejněno sdělení nazvané „Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu“;

| V. | vzhledem k tomu, že činnosti v rámci cestovního ruchu spjatého s rybolovem vykonávají komerční rybáři s cílem diferencovat své aktivity, podporovat a posílit status své profese a své společenské a kulturní dědictví, jakož i zlepšit udržitelné využívání vodních ekosystémů, a to v některých případech naloďováním turistů na rybářská plavidla; vzhledem k tomu, že ačkoli je aspekt cestovního ruchu a rekreační účel uvedených rybolovných činností zřejmý, neexistuje jejich jasná normativní definice; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že činnosti v rámci cestovního ruchu spjatého s rybolovem vykonávají komerční rybáři s cílem diferencovat své aktivity, podporovat a posílit status své profese a své společenské a kulturní dědictví, jakož i zlepšit udržitelné využívání vodních ekosystémů, a to v některých případech naloďováním turistů na rybářská plavidla; vzhledem k tomu, že ačkoli je aspekt cestovního ruchu a rekreační účel uvedených rybolovných činností zřejmý, neexistuje jejich jasná normativní definice;

| W. | vzhledem k tomu, že termínem „cestování za rybolovem“ (v italštině „pescaturismo“) se rozumí turistické, případně rekreační rybolovné aktivity komerčních rybářů, kteří berou na palubu svých plavidel turisty s cílem ukázat jim svět rybolovu; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že termínem „cestování za rybolovem“ (v italštině „pescaturismo“) se rozumí turistické, případně rekreační rybolovné aktivity komerčních rybářů, kteří berou na palubu svých plavidel turisty s cílem ukázat jim svět rybolovu;

| X. | vzhledem k tomu, že turistické služby nabízené rybáři na pevnině (v italštině „ittiturismo“) zahrnují gastroturistiku a využití ubytovacích zařízení, která provozují komerční rybáři; vzhledem k tomu, že jeden z hlavních rozdílů mezi dvěma výše zmíněnými druhy cestovního ruchu spočívá v tom, že aktivity, jež patří k turistickým službám nabízeným rybáři na pevnině, nemohou probíhat na palubě rybářských plavidel; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že turistické služby nabízené rybáři na pevnině (v italštině „ittiturismo“) zahrnují gastroturistiku a využití ubytovacích zařízení, která provozují komerční rybáři; vzhledem k tomu, že jeden z hlavních rozdílů mezi dvěma výše zmíněnými druhy cestovního ruchu spočívá v tom, že aktivity, jež patří k turistickým službám nabízeným rybáři na pevnině, nemohou probíhat na palubě rybářských plavidel;

| Y. | vzhledem k tomu, že rekreační rybolov je činnost vykonávaná výhradně za rekreačním účelem nebo jako soutěžní sport a že se jedná o činnost, která využívá živé vodní zdroje, ale každopádně zakazuje jakoukoli formu prodeje ulovených produktů; vzhledem k tomu, že účelem rekreačního rybolovu není zisku, je řazen mezi turistické činnosti, jež vytvářejí paralelní ekonomiku, kterou je třeba využít pod vedením profesionálních rybářů prostřednictvím služeb, struktur a infrastruktur nabízených rekreačním rybářům; vzhledem k tomu, že nekontrolovaný a intenzivní rekreační rybolov může mít v některých oblastech nepříznivý vliv na rybí populace; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že rekreační rybolov je činnost vykonávaná výhradně za rekreačním účelem nebo jako soutěžní sport a že se jedná o činnost, která využívá živé vodní zdroje, ale každopádně zakazuje jakoukoli formu prodeje ulovených produktů; vzhledem k tomu, že účelem rekreačního rybolovu není zisku, je řazen mezi turistické činnosti, jež vytvářejí paralelní ekonomiku, kterou je třeba využít pod vedením profesionálních rybářů prostřednictvím služeb, struktur a infrastruktur nabízených rekreačním rybářům; vzhledem k tomu, že nekontrolovaný a intenzivní rekreační rybolov může mít v některých oblastech nepříznivý vliv na rybí populace;

| Z. | vzhledem k tomu, že neexistují žádné spolehlivé socioekonomické nebo environmentální statistiky ohledně dopadu rekreačního rybolovu na rybí populace, zejména v oblastech intenzivního rekreačního rybolovu, a vzhledem k tomu, že neexistují žádná jasná pravidla ani podrobné kontroly úlovků a již vůbec ne kontroly nepovoleného prodeje úlovků rekreačního rybolovu pomocí neoficiálních kanálů, které jsou obvykle napojeny na restaurace; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že neexistují žádné spolehlivé socioekonomické nebo environmentální statistiky ohledně dopadu rekreačního rybolovu na rybí populace, zejména v oblastech intenzivního rekreačního rybolovu, a vzhledem k tomu, že neexistují žádná jasná pravidla ani podrobné kontroly úlovků a již vůbec ne kontroly nepovoleného prodeje úlovků rekreačního rybolovu pomocí neoficiálních kanálů, které jsou obvykle napojeny na restaurace;

Cestovní ruch zaměřený na rybaření v zemích EU

| AA. | vzhledem k tomu, že ze studie, kterou v roce 2015 vypracovala akční skupina pro pobřežní oblasti „alpské moře“ (il mare delle Alpi) (6) o zvyklostech a názorech občanů ve spádové oblasti skupiny pro pobřežní oblasti, vyplynulo, že třetina dotázaných konzumuje ryby několikrát týdně, a to pouze čtyři potravinářské produkty z ryb, z toho dva z ryb sladkovodních a ostatní z ryb mořských (tučné ryby, losos, treska a pstruh); vzhledem k tomu, že cestovní ruch zaměřený na rybaření rozšiřuje znalosti o rozmanitosti druhů a o gastronomických tradicích, které široká spotřebitelská veřejnost často nezná; vzhledem k tomu, že účinek na diverzifikaci rybolovu je zjevný; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že ze studie, kterou v roce 2015 vypracovala akční skupina pro pobřežní oblasti „alpské moře“ (il mare delle Alpi) (6) o zvyklostech a názorech občanů ve spádové oblasti skupiny pro pobřežní oblasti, vyplynulo, že třetina dotázaných konzumuje ryby několikrát týdně, a to pouze čtyři potravinářské produkty z ryb, z toho dva z ryb sladkovodních a ostatní z ryb mořských (tučné ryby, losos, treska a pstruh); vzhledem k tomu, že cestovní ruch zaměřený na rybaření rozšiřuje znalosti o rozmanitosti druhů a o gastronomických tradicích, které široká spotřebitelská veřejnost často nezná; vzhledem k tomu, že účinek na diverzifikaci rybolovu je zjevný;

| AB. | vzhledem k tomu, že v Itálii byl zaznamenán trvalý nárůst v počtu žádostí o povolení k činnostem v rámci cestovního ruchu spjatého s rybolovem; vzhledem k tomu, že podle posledního průzkumu mezi italské regiony s největším počtem těchto povolení patří Ligurie (290), Emilia-Romagna (229), Sardinie (218), Kalábrie (203), Kampánie (200) a Sicílie (136); vzhledem k tomu, že v letech 2002 až 2012 bylo celkově zaregistrováno 1 600 povolení; vzhledem k tomu, že mezi regiony s nejvyšším počtem povolení byla v roce 2003 Kampánie (63), Ligurie (62), Sicílie (60) a Sardinie (59) a těsně po nich se v tomto žebříčku umístily Apulie (46), Kalábrie (39) a Toskánsko (37) (7); |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že v Itálii byl zaznamenán trvalý nárůst v počtu žádostí o povolení k činnostem v rámci cestovního ruchu spjatého s rybolovem; vzhledem k tomu, že podle posledního průzkumu mezi italské regiony s největším počtem těchto povolení patří Ligurie (290), Emilia-Romagna (229), Sardinie (218), Kalábrie (203), Kampánie (200) a Sicílie (136); vzhledem k tomu, že v letech 2002 až 2012 bylo celkově zaregistrováno 1 600 povolení; vzhledem k tomu, že mezi regiony s nejvyšším počtem povolení byla v roce 2003 Kampánie (63), Ligurie (62), Sicílie (60) a Sardinie (59) a těsně po nich se v tomto žebříčku umístily Apulie (46), Kalábrie (39) a Toskánsko (37) (7);

| AC. | vzhledem k tomu, že třetina lodí, které mají povolení provozovat cestovní ruch spjatý s rybolovem, nemůže vzít na palubu více než čtyři cestující, 29 % může hostit na palubě 5 až 8 cestujících a zbylých 37 % může vzít na palubu 9 až 12 turistů (8); |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že třetina lodí, které mají povolení provozovat cestovní ruch spjatý s rybolovem, nemůže vzít na palubu více než čtyři cestující, 29 % může hostit na palubě 5 až 8 cestujících a zbylých 37 % může vzít na palubu 9 až 12 turistů (8);

| AD. | vzhledem k tomu, že vysoký počet turistů se vyskytuje téměř výhradně v červenci a srpnu, což znamená, že cestovní ruch spjatý s rybolovem je činnost mimořádně sezónního charakteru a že je důležité podněcovat diverzifikaci; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že vysoký počet turistů se vyskytuje téměř výhradně v červenci a srpnu, což znamená, že cestovní ruch spjatý s rybolovem je činnost mimořádně sezónního charakteru a že je důležité podněcovat diverzifikaci;

| AE. | vzhledem k tomu, že vzdělání sleduje podobný vzorec jako věkové skupiny, a tedy že úroveň vzdělání je vyšší mezi provozovateli turistických služeb spojených s rybolovem než mezi těmi, kdo se profesně zabývají pouze rybolovem; vzhledem k tomu, že více než 30 % velitelů plavidel má diplom nebo odbornou kvalifikaci a alespoň základní znalost angličtiny (64 %), francouzštiny (34 %), španělštiny (16 %) nebo němčiny (7 %) (9); |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že vzdělání sleduje podobný vzorec jako věkové skupiny, a tedy že úroveň vzdělání je vyšší mezi provozovateli turistických služeb spojených s rybolovem než mezi těmi, kdo se profesně zabývají pouze rybolovem; vzhledem k tomu, že více než 30 % velitelů plavidel má diplom nebo odbornou kvalifikaci a alespoň základní znalost angličtiny (64 %), francouzštiny (34 %), španělštiny (16 %) nebo němčiny (7 %) (9);

| AF. | vzhledem, že průzkum provedený v Itálii mezi provozovateli turistických služeb spojených s rybolovem ukázal, že tento druh cestovního ruchu může přispět k úsilí o zachování rybích populací a mořských ekosystémů, zejména prostřednictvím omezení úlovků, a že může být obohacující rovněž ze sociálního hlediska, jelikož snížením počtu hodin trávených na moři lze dosáhnout větší fyzické i duševní pohody rybářů a jejich rodin (10); |
| --- | --- |

AF.

vzhledem, že průzkum provedený v Itálii mezi provozovateli turistických služeb spojených s rybolovem ukázal, že tento druh cestovního ruchu může přispět k úsilí o zachování rybích populací a mořských ekosystémů, zejména prostřednictvím omezení úlovků, a že může být obohacující rovněž ze sociálního hlediska, jelikož snížením počtu hodin trávených na moři lze dosáhnout větší fyzické i duševní pohody rybářů a jejich rodin (10);

| AG. | vzhledem k tomu, že bylo zaznamenáno větší zapojení žen nejen do činností doprovázejících činnosti rybářů, ale i do rozvoje vlastních činností v odvětví cestovního ruchu spjatého s rybolovem; |
| --- | --- |

AG.

vzhledem k tomu, že bylo zaznamenáno větší zapojení žen nejen do činností doprovázejících činnosti rybářů, ale i do rozvoje vlastních činností v odvětví cestovního ruchu spjatého s rybolovem;

| AH. | vzhledem k tomu, že za jednu z cílových skupin rozvoje destinací vhodných pro turisty vyhledávající rybolov mohou být považováni také mladí lidé; |
| --- | --- |

AH.

vzhledem k tomu, že za jednu z cílových skupin rozvoje destinací vhodných pro turisty vyhledávající rybolov mohou být považováni také mladí lidé;

| AI. | vzhledem k tomu, že tradiční rybolov je v současnosti nejméně známou činností primárního sektoru a jednou z činností, které se na základní a střední úrovni školství nejméně studují a využívají jako prostředek vzdělávání; |
| --- | --- |

AI.

vzhledem k tomu, že tradiční rybolov je v současnosti nejméně známou činností primárního sektoru a jednou z činností, které se na základní a střední úrovni školství nejméně studují a využívají jako prostředek vzdělávání;

| AJ. | vzhledem k tomu, že se nabízejí značné možnosti k zavedení vzdělávacích činností týkajících se tradičního rybolovu, které by byly založeny na takových modelech, jako jsou „zemědělské školy“; |
| --- | --- |

AJ.

vzhledem k tomu, že se nabízejí značné možnosti k zavedení vzdělávacích činností týkajících se tradičního rybolovu, které by byly založeny na takových modelech, jako jsou „zemědělské školy“;

| AK. | vzhledem k tomu, že pro rozvoj cestovního ruchu spjatého s rybolovem jsou velmi důležitá partnerství – místní akční skupiny v oblasti rybolovu (FLAG) –, tj. partnerství mezi subjekty z odvětví rybolovu a jinými místními veřejnými a soukromými subjekty, které společně plánují a provádějí strategii realizovanou „zdola nahoru“, jež je zaměřena a reaguje na hospodářské, společenské a environmentální nároky dané oblasti; vzhledem k tomu, že i když tyto akční skupiny působí v EU ve velmi odlišných prostředích a používají velmi odlišné strategie, drtivá většina skupin FLAG považuje za hlavní faktor rozvoje cestovní ruch; |
| --- | --- |

AK.

vzhledem k tomu, že pro rozvoj cestovního ruchu spjatého s rybolovem jsou velmi důležitá partnerství – místní akční skupiny v oblasti rybolovu (FLAG) –, tj. partnerství mezi subjekty z odvětví rybolovu a jinými místními veřejnými a soukromými subjekty, které společně plánují a provádějí strategii realizovanou „zdola nahoru“, jež je zaměřena a reaguje na hospodářské, společenské a environmentální nároky dané oblasti; vzhledem k tomu, že i když tyto akční skupiny působí v EU ve velmi odlišných prostředích a používají velmi odlišné strategie, drtivá většina skupin FLAG považuje za hlavní faktor rozvoje cestovní ruch;

| AL. | vzhledem k tomu, že Komise zřídila oddělení podpory pro Evropskou síť rybářských oblastí (FARNET), které má přispět k realizaci osy 4 Evropského rybářského fondu (ERF); vzhledem k tomu, že FARNET je platforma pro budování sítí v rybolovných oblastech, která podporuje skupiny FLAG v realizaci místních strategií, iniciativ a projektů; |
| --- | --- |

AL.

vzhledem k tomu, že Komise zřídila oddělení podpory pro Evropskou síť rybářských oblastí (FARNET), které má přispět k realizaci osy 4 Evropského rybářského fondu (ERF); vzhledem k tomu, že FARNET je platforma pro budování sítí v rybolovných oblastech, která podporuje skupiny FLAG v realizaci místních strategií, iniciativ a projektů;

| AM. | vzhledem k tomu, že místní subjekty se díky skupinám FLAG naučili, jak se může turistická nabídka v rybolovné zóně vyvíjet tak, že její součástí je celý balíček činností, a může tak být stále přitažlivá i ve vysoce konkurenčním odvětví cestovního ruchu; vzhledem k tomu, že cestovní ruch se tak může stát významným zdrojem dodatečných příjmů rybářských komunit, a v konečném důsledku tedy přispět k celkovému rozvoji pobřežních a ostrovních regionů; |
| --- | --- |

AM.

vzhledem k tomu, že místní subjekty se díky skupinám FLAG naučili, jak se může turistická nabídka v rybolovné zóně vyvíjet tak, že její součástí je celý balíček činností, a může tak být stále přitažlivá i ve vysoce konkurenčním odvětví cestovního ruchu; vzhledem k tomu, že cestovní ruch se tak může stát významným zdrojem dodatečných příjmů rybářských komunit, a v konečném důsledku tedy přispět k celkovému rozvoji pobřežních a ostrovních regionů;

| AN. | vzhledem k tomu, že příklady úspěšných projektů svědčí o velmi cenné pomoci, kterou skupiny FLAG poskytly komunitám zabývajícím se neprůmyslovým rybolovem v Řecku, Itálii a Španělsku; vzhledem k tomu, že síť FARNET navíc upozornila na osvědčené postupy ve Francii, Belgii, Španělsku, Chorvatsku a Itálii (11); |
| --- | --- |

AN.

vzhledem k tomu, že příklady úspěšných projektů svědčí o velmi cenné pomoci, kterou skupiny FLAG poskytly komunitám zabývajícím se neprůmyslovým rybolovem v Řecku, Itálii a Španělsku; vzhledem k tomu, že síť FARNET navíc upozornila na osvědčené postupy ve Francii, Belgii, Španělsku, Chorvatsku a Itálii (11);

| AO. | vzhledem k tomu, že ve Finsku byl přijat model, který vliv činností cestovního ruchu spjatého s rybolovem hodnotí na základě délky pobytu, míst pobytu a počtu návštěvníků; vzhledem k tomu, že shromážděná hodnocení svědčí o problémech týkajících se definice „rybářského turisty“, jakož i o problémech s počítáním uskutečněných cest (12); |
| --- | --- |

AO.

vzhledem k tomu, že ve Finsku byl přijat model, který vliv činností cestovního ruchu spjatého s rybolovem hodnotí na základě délky pobytu, míst pobytu a počtu návštěvníků; vzhledem k tomu, že shromážděná hodnocení svědčí o problémech týkajících se definice „rybářského turisty“, jakož i o problémech s počítáním uskutečněných cest (12);

| AP. | vzhledem k tomu, že v různých obcích na pobřeží členských států se pořádají festivaly, neboť jsou to oblasti, v nichž je pro zvýšení turistické atraktivity důležité využít i další prostředky, například kombinaci těchto festivalů s jinými kvalitními nabídkami z primárního sektoru: s šířením znalostí drobného rybolovu a způsobu života rybářů, se zajišťováním kontaktů s tradiční kulturou, včetně seznámení s regionálními pokrmy a odrůdami vína a se špičkovými produkty zpracovatelského a konzervárenského průmyslu, které odrážejí rozmanitost EU; |
| --- | --- |

AP.

vzhledem k tomu, že v různých obcích na pobřeží členských států se pořádají festivaly, neboť jsou to oblasti, v nichž je pro zvýšení turistické atraktivity důležité využít i další prostředky, například kombinaci těchto festivalů s jinými kvalitními nabídkami z primárního sektoru: s šířením znalostí drobného rybolovu a způsobu života rybářů, se zajišťováním kontaktů s tradiční kulturou, včetně seznámení s regionálními pokrmy a odrůdami vína a se špičkovými produkty zpracovatelského a konzervárenského průmyslu, které odrážejí rozmanitost EU;

| AQ. | vzhledem k tomu, že ve Španělsku byly vytvořeny zvláštní agentury, jako je například „Turismo marinero – Costa del Sol“, s cílem podporovat tradiční rybolovný průmysl a pomáhat místním lidem s rozvojem a propagací turistických činností týkajících se tohoto odvětví; vzhledem k tomu, že agentura Costa del Sol organizuje kurzy vaření na palubě plavidel používaných místními rybáři, výlety, na nichž lze sledovat různé druhy ryb, a rekreační rybolov; vzhledem k tomu, že zároveň se pod vedením průvodců pořádají návštěvy muzea pod širým nebem „Bioparc“, které bylo vytvořeno zejména pro děti a kde se děti mohou dozvědět něco o mořské biologii, způsobech tradičního rybolovu (o tradičních lovných zařízeních a lovných technikách) a místní kultuře; konstatuje, že přejímání těchto iniciativ a sdílení odborných znalostí v této oblasti mezi členskými státy by bylo přínosné pro pobřežní a venkovské oblasti, zejména v okrajových regionech (13); |
| --- | --- |

AQ.

vzhledem k tomu, že ve Španělsku byly vytvořeny zvláštní agentury, jako je například „Turismo marinero – Costa del Sol“, s cílem podporovat tradiční rybolovný průmysl a pomáhat místním lidem s rozvojem a propagací turistických činností týkajících se tohoto odvětví; vzhledem k tomu, že agentura Costa del Sol organizuje kurzy vaření na palubě plavidel používaných místními rybáři, výlety, na nichž lze sledovat různé druhy ryb, a rekreační rybolov; vzhledem k tomu, že zároveň se pod vedením průvodců pořádají návštěvy muzea pod širým nebem „Bioparc“, které bylo vytvořeno zejména pro děti a kde se děti mohou dozvědět něco o mořské biologii, způsobech tradičního rybolovu (o tradičních lovných zařízeních a lovných technikách) a místní kultuře; konstatuje, že přejímání těchto iniciativ a sdílení odborných znalostí v této oblasti mezi členskými státy by bylo přínosné pro pobřežní a venkovské oblasti, zejména v okrajových regionech (13);

| AR. | vzhledem k tomu, že Komise, Parlament a členské státy nesmí tedy bez uvážení zakazovat tradiční rybolovné techniky drobných rodinných podniků, ale musí nejprve náležitě posoudit dopad takových zákazů, aby předešly tomu, že by znemožnily vznik nových forem udržitelného, drobného a autentického cestovního ruchu spojeného s rybolovem využívajícím tradiční lovná zařízení; |
| --- | --- |

AR.

vzhledem k tomu, že Komise, Parlament a členské státy nesmí tedy bez uvážení zakazovat tradiční rybolovné techniky drobných rodinných podniků, ale musí nejprve náležitě posoudit dopad takových zákazů, aby předešly tomu, že by znemožnily vznik nových forem udržitelného, drobného a autentického cestovního ruchu spojeného s rybolovem využívajícím tradiční lovná zařízení;

| AS. | vzhledem k tomu, že v Chorvatsku slouží rybářské festivaly pořádané v letních měsících v přímořských a ostrovních turistických střediscích k propagaci rybářských tradic, kulturního a historického dědictví, místní gastronomie a tradičního způsobu života; |
| --- | --- |

AS.

vzhledem k tomu, že v Chorvatsku slouží rybářské festivaly pořádané v letních měsících v přímořských a ostrovních turistických střediscích k propagaci rybářských tradic, kulturního a historického dědictví, místní gastronomie a tradičního způsobu života;

| 1. | domnívá se, že je nutné rybářská plavidla přebudovávat a přizpůsobovat činnostem v oblasti cestovního ruchu s tím, že plavidla musí být renovována tak, aby se nezvýšila jejich rybolovná kapacita, aby zaručovala bezpečnost turistů a současně bylo zajištěno, že rybářským činnostem nebudou bránit žádné překážky a přitom bude poskytováno pohodlí potřebné k zaručení příjemného zážitku; poukazuje však na to, že změny tohoto druhu, zejména pokud se provádějí mimo turistickou sezónu, nesmí vést k žádným omezením komerčního rybolovu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje dosud nevyužitý potenciál cestovního ruchu spojeného s rybolovem, který může být značně přínosný pro komunity v pobřežních oblastech, neboť může zajistit diverzifikaci místních zdrojů příjmu; v této souvislosti se domnívá, že rybářská turistika na moři a turistické služby nabízené rybáři na pevnině mohou být doplňkem ke komerčnímu rybolovu a mohou být pro rybářské komunity dalším zdrojem příjmu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že strategickým cílem iniciativy Komise by měla být podpora činností spjatých s rybářskou turistikou, turistických služeb nabízených rybáři na pevnině a cestovního ruchu spojeného se sportovním rybolovem a těmto druhům cestovního ruchu by měl být v celé EU umožněn plný rozvoj potenciálu, a to prostřednictvím sdílené sítě a rámce vypracovaného za tímto účelem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Komisi, aby prostřednictvím Evropské komise cestovního ruchu a jejího portálu visiteurope.com propagovala evropské lokality zaměřené na udržitelnou rekreační rybářskou turistiku a aby prostřednictvím cílené informační kampaně upozorňovala rybářské podniky na potenciál těchto nových a udržitelných obchodních modelů a na příležitosti k růstu, které nabízejí; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi, aby podporovala vznik a rozvoj rybářské turistiky s cílem uplatňovat diferenciovanou obchodní strategii, která je vhodná k rozvinutí potenciálu tohoto segmentu a která dokáže plnit jeho potřeby efektivněji, v zájmu směřování k nové formě cestovního ruchu, v němž hlavními principy jsou mimo jiné kvalita, flexibilita, inovace a zachování historického a kulturního dědictví rybářských oblastí a ochrana životního prostředí a zdraví těchto oblastí; vyzývá rovněž Komisi, aby podporovala a prosazovala investice do rybolovu v oblasti cestovního ruchu s cílem vytvořit diferencované turistické kapacity prostřednictvím podpory gastronomie spojené s neprůmyslovými rybími produkty, rekreačním rybolovem, podvodní a potápěčskou turistikou atd., a tím přispívat k udržitelnému využívání rybářského dědictví a rozpoznatelnosti konkrétních rybářských regionů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Komisi, aby s cílem podpořit vznik a rozvoj rybářské turistiky aktivně podněcovala a podporovala investice za účelem diverzifikace rybolovu z hlediska kultury a umění jakožto součásti tradičního dědictví (neprůmyslové produkty, hudba, tanec apod.) a aby podporovala investice do propagace rybářských tradic, historie i obecného dědictví rybolovu (rybářská zařízení, techniky, historické dokumenty atd.) otvíráním muzeí a pořádáním výstav, které jsou úzce spjaty s pobřežním rybolovem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi, aby zkoumala možnost povolení smíšeného užívání lodí určených pro činnosti související s úlovky, které by při zachování tohoto účelu mohly rovněž sloužit k dalším činnostech spojeným s rekreačním a turistickým odvětvím, jako jsou námořní informační dny nebo činnosti spojené se zpracováním úlovků, učením či gastronomií atd. v souladu se systémem, který funguje ve venkovském odvětví a zahrnuje projekty škol na farmách či agroturistiku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | považuje proto za nezbytné vytvořit za tímto účelem evropskou síť rybářské turistiky a evropskou síť služeb v cestovním ruchu spjatých se sportovním/rekreačním rybolovem na příkladu mimořádně úspěšného projektu FARNET, který výrazně napomáhá skupinám FLAG; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnívá se, že je nezbytně nutné podpůrné politiky pečlivě nasměrovat a řádně posoudit jejich výsledky a systematizovat, standardizovat a zdokonalit shromažďování statistických údajů o tom, jak tyto rozmanité činnosti přispívají k výnosu evropských rybolovných oblastí; zdůrazňuje také, že je důležité sledovat skutečný dopad rekreačního rybolovu jako výdělečné činnosti, jeho dopad na populace ryb a případně skutečnost, zda může prostřednictvím neformálních prodejních kanálů představovat konkurenci pro odvětví profesionálního rybolovu; naléhá na Komisi, aby zajistila zapojení odvětví rybolovu do vytváření těchto opatření pro monitorování; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá Komisi a členské státy, aby rozvíjely a podporovaly partnerství s odvětvím rybářské turistiky, kterou prosazují řídící orgány mořských chráněných oblastí v těchto oblastech a v lokalitách sítě Natura 2000, za účelem propojení ochrany přírodních zdrojů s podporou a rozvíjením kultury prostřednictvím odpovědného využívání; |
| --- | --- |

10.

| 11. | považuje za mimořádně důležité harmonizovat na unijní úrovni definici rybolovných činností spjatých s cestovním ruchem, se zvláštním důrazem na cesty za rybolovem, turistické služby nabízené rybáři na pevnině, cestovní ruch v oblasti akvakultury a cestovní ruch související se sportovním/rekreačním rybolovem; tato definice by měla zohlednit širokou škálu forem těchto činností, zaručit konzultace se všemi zúčastněnými stranami a zajistit, aby byl cestovní ruch spjatý s rybolovem považován za pomocnou činnost, jíž mohou rybáři doplnit svou hlavní rybolovnou činnost, aniž by byli nuceni opustit odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzdvihuje důležitost rozlišování mezi různými formami cestovního ruchu spjatého s rybolovem, jenž zahrnuje rybářskou turistiku („pescaturistika“ a „ittituristika“), aktivity spojené s mořskými a pobřežními vodami, rekreační rybolov (včetně turistiky založené na rybolovu na udici), vnitrozemský rybolov a aktivity spojené s dědictvím a kulturou, které se zaměřují na vytváření synergií s marketingovými iniciativami pro vysoce kvalitní primární produkty, při respektování přírodního dědictví a potřeby zajistit ochranu fauny a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, vzhledem k obrovským rozdílům mezi subjekty v oblasti rybolovu v EU působícími v cestovním ruchu, aby přijala společná pravidla týkající se bezpečnosti plavby, zdravotních a hygienických požadavků na plavidla, na nichž se provádí činnosti v rámci rybářské turistiky, a případných daňových zvýhodnění, a to pod podmínkou, že uvedená opatření budou dostatečně pružná na to, aby obsáhla velké rozdíly, pokud jde o jednotlivé rybolovné oblasti a rybářská plavidla, a vyhovovala rozdílným regionálním charakteristikám; |
| --- | --- |

13.

| 14. | doporučuje, aby do úprav, které je nutné provést v případě, že jsou motorizovaná plavidla přestavěna pro účely těchto činností, byla zahrnuta zásada dekarbonizace a energetické účinnosti těchto plavidel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnívá se, že je záhodno zajistit vhodná zařízení pro přepravu a ubytování zúčastněných turistů a údržbu a péči o veřejné prostory, a to dle potřeby, aby byl zaručen dlouhodobý úspěch činností v rámci cestovního ruchu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá členské státy, aby splnily své závazky vyplývající z rámcové směrnice EU o vodě a z rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí s cílem zajistit dobrý stav pobřežních a mořských vod, zejména zlepšením účinnosti využívání zdrojů a efektivní předcházením znečištění a odpadů a bojem proti nim; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá členské státy, aby zjednodušením udělování licencí a dalších byrokratických postupů snížily administrativní zátěž; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že je třeba, aby tyto činnosti byly v souladu s ochranou biologické rozmanitosti, lokalitami Natura 2000 a mořskými chráněnými oblastmi (strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti, směrnice o ptácích a o stanovištích), a tudíž je nezbytné posílit dialog a synergie s ostatními dotčenými členskými státy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnívá se, že je třeba zajistit vzdělávací kurzy pro rybáře a chovatele ryb, jejich rodiny a všechny zúčastněné místní osoby, aby měli jazykové dovednosti a příslušné znalosti nutné pro přijímání turistů a zajištění jejich bezpečnosti, a také s cílem propagovat informace týkající se mořské biologie, místních druhů ryb, životního prostředí a kulturních tradic; vyzývá Komisi a Radu, aby uznaly úlohu žen v odvětví rybářské turistiky a z hlediska udržitelného rozvoje oblastí závislých na rybolovu s cílem zaručit rovné podmínky jejich zapojení; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá členské státy spolu s regionálními a místními orgány, aby co nejvíce šířily informace o portálu Evropské komise pro pracovní mobilitu v Evropě EURES, jenž poskytuje uchazečům o práci a zaměstnavatelům informace o pracovních příležitostech, o potřebných dovednostech a potřebné odborné přípravě v odvětví „modrých pracovních míst“, a aby propagovaly otevřené on-line kurzy zaměřené na zvýšení dovedností či rekvalifikaci v souvislosti s řízením cestovního ruchu a inovativní „pescaturistikou“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá Komisi, aby do Evropského portálu pro malé podniky zařadila zvláštní oddíl věnovaný pomoci podnikatelům/rybářům při získávání finančních prostředků na činnosti v oblasti cestovního ruchu spjatého s rybolovem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že v rybolovných oblastech je prioritou získávání profesních dovedností v oborech jako digitální marketing, řízení a udržování komunikace v sociálních médiích a sociokulturní řízení a získávání jazykových dovedností s cílem podporovat vytváření a šíření nabídek cestovního ruchu spjatého s rybolovem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | považuje za důležité, aby jednotlivé nabídky v oblasti cestovního ruchu měly svou vlastní specifickou identitu, která by vždy vycházela ze strategie založené na místních zvláštnostech a s nimi spojené specializaci a na dostupných zdrojích; za tím účelem vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly různé udržitelné formy cestovního ruchu a ekoturistiky, zejména prostřednictvím inovativních marketingových strategií, které by se měly zaměřit především na charakteristické rysy tradic a udržitelnosti a které by měly být trvale sledovány s cílem zajistit rovnováhu mezi poptávkou a nabídkou; |
| --- | --- |

23.

| 24. | žádá, aby byly vytvořeny integrované nabídky, které spotřebitelům poskytnou komplexní zážitek vycházející ze strukturované a synergické kombinace všeho, co příslušná oblast nabízí, a aby byla vytvářena partnerství, která by přilákala spotřebitele prostřednictvím dynamiky cestovního ruchu, která již funguje v oblastech sousedících s tradičními rybolovnými oblastmi, jako je např. konferenční nebo profesní turistika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá Komisi, aby podporovala a prosazovala zapojení rybolovu a pracovníků v oblasti rybolovu také do projektů spjatých s cestovním ruchem zaměřeným na kulturu a kulturní dědictví, jako je např. znovuobjevování činností v námořní dopravě a tradičních rybolovných oblastí a zaměstnání souvisejících s rybolovem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstatuje, že v zájmu maximalizace potenciálu cestovního ruchu spjatého s rybolovem je důležité, aby cestovní kanceláře a rybáři navzájem spolupracovali; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje význam činností cestovního ruchu spojených s pozorováním volně žijících živočichů, a zejména pozorování velryb, při respektování přírodních stanovišť volně žijících živočichů a jejich biologických potřeb; vzhledem k tomu, že by to mohlo být v mnoha ohledech přínosné, zejména z hlediska vzdělávacího, environmentálního, vědeckého a socioekonomického, a mohlo by to pomoci zvýšit povědomí o těchto jedinečných druzích a cenném prostředí, v němž žijí, jakož i zvýšit jejich společenskou hodnotu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá členské státy a regionální a místní orgány, aby zajistily udržitelnou inovativní infrastrukturu, mimo jiné připojení na internet a informační technologie, s cílem podpořit rozvoj cestovního ruchu spjatého s rybolovem a obnovu stávající námořní, říční a jezerní infrastruktury; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Komisi, členské státy a regionální a místní orgány, aby zintenzivnily propagační a komunikační kampaně, např. v souvislosti s iniciativami, jako „Evropské turistické destinace nejvyšší kvality“ a „Evropský rok kulturního dědictví“ 2018, jakož i iniciativami, jejichž cílem je podobně zlepšit znalosti a povědomí o tradičním rybolovu a akvakultuře; naléhavě vybízí zúčastněné strany, aby využily potenciálu turistů i těch, kteří mohou cestovat mimo sezónu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je přesvědčen, že odpovědné a udržitelné obchodní modely pro diverzifikaci rybolovné činnosti musí respektovat kulturu místních rybářských komunit a přispívat k zachování jejich identity; zejména zdůrazňuje, že cestovní ruch v oblasti rekreačního rybolovu by měl být v souladu se zájmy malých místních podniků provozujících drobný rybolov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je přesvědčen, že je důležité rozvíjet „pescaturistiku“ a „ittituristiku“ coby formy tzv. aktivní dovolené, které mají významné vedlejší přínosy, jako je podpora námořní kultury a rybářských tradic, a také vzdělávání v oblasti environmentálního povědomí a zachování druhů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že je třeba hledat způsoby, jak zvýšit potenciální poptávku po přestavěných lodích prostřednictvím rozšíření nabídky, například oslovením školství, které má zkušenosti s využíváním zemědělského sektoru pro výukové účely, například v rámci projektů „škola na farmě“; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že diverzifikace produktů vyžaduje odpovídající propagační úsilí a že pro cílovou skupinu rybářů je zapotřebí vypracovat strategii pro zvýšení viditelnosti, včetně přeshraničních iniciativ zaměřených na propagaci; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnívá se proto, že by měly rybářské oblasti zvážit zahájení společných marketingových kampaní ve spolupráci s ostatními destinacemi v daném regionu, jak navrhl Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 29. října 2015„o nových výzvách a strategiích pro podporu cestovního ruchu v Evropě“ (14), a podporu společných marketingových platforem se zvláštním důrazem na propagaci a prodej online, na základě mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnívá se, že v rámci této marketingové strategie by se měly vytvářet synergie mezi marketingovými iniciativami pro vysoce kvalitní čerstvé nebo zpracované produkty, gastronomii a cestovní ruch seskupenými podle geografických oblastí, které jsou jednotné z hlediska kultury, způsobů produkce nebo životního prostředí a/nebo se zakládají na součinnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | domnívá se, že je nezbytné zachovat používání tradičních postupů a technik, jakými jsou např. almadraba a xeito, neboť jsou úzce spjaty s identitou a způsobem života pobřežních oblastí, a že je třeba, aby byly uznány jako součást kulturního dědictví; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poukazuje na to, že je důležité investovat do diverzifikace rybolovu za účelem propagace tradice, historie a rybářského dědictví jako celku (včetně tradičních lovných zařízení a technik); |
| --- | --- |

37.

| 38. | poukazuje na to, že je důležité investovat do diverzifikace rybolovu za účelem propagace zpracování místních produktů rybolovu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá členské státy, aby přijaly strategie pro překonání problému sezónnosti mající dopad na cestovní ruch, například pořádáním gastronomických festivalů a událostí, přístavných a vesnických trhů/jarmarků (15), zřízením tematicky zaměřených vesnic či muzeí (viz Španělsko a Cetara), kde by akce mohly probíhat po celý rok a nezávisle na meteorologických podmínkách či podmínkách na moři; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je přesvědčen, že vyrovnaná nabídka alternativních a cílených turistických produktů a vhodná propagace a marketing těchto produktů může pomoci vyvážit problémy spojené se sezónností; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vzhledem k nedostatečné synergii mezi podniky v přímořských oblastech EU a následné roztříštěnosti a omezeným hospodářským výhodám považuje za velmi důležité, aby členské státy, regiony a zúčastněné strany sdílely osvědčené postupy; podotýká, že je třeba podporovat spolupráci mezi výzkumnými institucemi, muzei, podniky v oblasti cestovního ruchu, správci lokalit Natura 2000 a chráněných mořských oblastí, tradičními odvětvími konzervárenství a zpracování produktů rybolovu a dalšími zúčastněnými stranami s cílem rozvíjet udržitelné inovační produkty, které by kromě toho, že přinesou přidanou ekonomickou hodnotu, rovněž odpovídaly očekáváním návštěvníků; zdůrazňuje, že tyto činnosti by měly být začleněny do soudržného obecného rámce pro podporu udržitelného a odpovědného rámce cestovního ruchu v dotčených přímořských oblastech; domnívá se, že důležitou úlohu mohou v této souvislosti sehrát skupiny FLAG, a proto je třeba jim poskytnout odpovídající financování; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá členské státy a Komisi, aby posílily vazby mezi místními, regionálními a vnitrostátními orgány a EU a podporovaly tak takové formy správy, které by umožnily provádění průřezových politik s cílem přispívat k cílům v různých oblastech činnosti, mimo jiné v oblasti udržitelného růstu a růstu podporujícího začlenění; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá Komisi, aby v rámci sítě FARNET a skupin FLAG podporovala celoevropský dialog s přístavy, zainteresovanými stranami v odvětví cestovního ruchu a odborníky na životní prostředí; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá vnitrostátní orgány a agentury, aby úzce spolupracovaly s agenturami cestovního ruchu a aby udělily vysokou prioritu diverzifikaci modré ekonomiky se zvláštním odkazem na námořní cestovní ruch a odvětví, s nimiž se doplňuje; konstatuje, že součástí by mělo být případné začlenění mořského rybolovu na udici do balíčků turistických aktivit a marketingových kampaní, zejména v případě ostrovů a pobřežních oblastí; zdůrazňuje, že za prioritu je třeba považovat udělování licencí k dvojímu užití rybářských plavidel, a to jak obchodních plavidel, plavidel pro drobný a řemeslný rybolov, tak plavidel pro námořní cestovní ruch včetně turistické nabídky rybolovu na udici, a že by měly být poskytovány granty napomáhající jejich přebudování; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá Komisi, členské státy, místní a regionální orgány, dotčené odvětví a další zúčastněné strany, aby jednaly cíleně v souladu s politikami EU, které mají dopad na odvětví rybolovu a akvakultury; upozorňuje na to, že je třeba přijmout příručku osvědčených postupů, která by uváděla nejdůležitější příklady těchto činností a podněcovala by další podniky, aby jednaly v tomto smyslu; připomíná, že je rovněž nezbytné zapojit místní vědeckou komunitu s cílem předcházet problémům environmentální povahy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje význam obchodních modelů šetrných k životnímu prostředí, a proto doporučuje, aby odborníci v oblasti životního prostředí vždy úzce spolupracovali s místními akčními skupinami (např. se skupinami FLAG a venkovskými místními akčními skupinami LAG); |
| --- | --- |

46.

| 47. | žádá, aby byly vyčleněny potřebné finanční prostředky na zřízení evropské sítě pro výměnu osvědčených postupů a mapování rybolovných činností s informacemi o zajímavých místech a charakteristikách jednotlivých rybářských komunit; |
| --- | --- |

47.

| 48. | doufá, že budou využívány zvláštní podpůrné mechanismy (v souvislosti s ENRF a/nebo jinými nástroji), které mohou být aktivovány v případě mimořádné události (jako např. přírodní katastrofy) v oblastech, v nichž rybolov a rybářská turistika představují jediný zdroj příjmů; |
| --- | --- |

48.

| 49. | považuje za nutné podpořit financování takových opatření z ENRF, Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) a Fondu soudržnosti, rámcového programu pro výzkum a Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) v úzké spolupráci s poradci z Evropské investiční banky (EIB) a usnadnit poskytování zvýhodněných úvěrů, které umožní vyhnout se specifickým obtížím, jimž čelí ženy při získávání financování projektů způsobilých pro zařazení do vnitrostátních programů; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdůrazňuje, že v programovém období 2007–2013 měly skupiny FLAG k dispozici 486 milionů EUR z ERF a že v uvedeném období bylo podpořeno přibližně 12 000 místních projektů; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vybízí členské státy a skupiny FLAG, aby co nejlépe využívaly dostupné prostředky a aby pokud možno kombinovaly finanční prostředky z různých zdrojů (spolu s EFRR, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) či ESF); |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzývá členské státy, aby na regionální úrovni zřídily kontaktní místa, která budou poskytovat potřebné informace a podporu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | doporučuje, aby skupiny FLAG úzce spolupracovaly s odborníky na cestovní ruch s cílem vybrat projekty a určit odpovídající způsob financování prostřednictvím 4. osy ENRF pro diverzifikaci v oblastech rybolovu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poukazuje na to, že ENRF poskytuje zvláštní finanční podporu na iniciativy v rybářských komunitách, které jsou propagovány ženami; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzývá členské státy, aby stanovily kritéria pro výběr činností v rámci ENRF, kterými zajistí řádné zohlednění rovnosti žen a mužů a její prosazování v rámci financovaných opatření (např. tím, že budou upřednostňována opatření zaměřená konkrétně na ženy nebo opatření podnikaná ženami); |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá Komisi, aby vypracovala studii postihující pravděpodobné socioekonomické a environmentální dopady plynoucí z těchto činností; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzývá Komisi, aby provedla rozbor socioekonomických dopadů rekreačního rybolovu na vnitrozemskou turistiku, zejména ve venkovských oblastech, a aby navrhla možná opatření pro regiony, kde zůstává potenciál pro takový druh rybolovu nevyužit; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzývá členské státy a Komisi, aby zdokonalily shromažďování a správu údajů týkajících se cestovního ruchu spjatého s rybolovem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, jakož i vládám členských států a poradním sborům. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2)  Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

(4)  Úř. věst. C 419, 16.12.2015, s. 167.

(5)  Úř. věst. C 75, 26.2.2016, s. 24.

(6)  „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC ‚il mare delle Alpi‘ – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(7)  „L’integrazione della pesca con altre attività produttive – La pescaturismo come modello sociale e culturale“, Cenasca Cisl et al., (2005).

(8)  „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC ‚il mare delle Alpi‘ – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(9)  „L’integrazione della pesca con altre attività produttive – La pescaturismo come modello sociale e culturale“, Cenasca Cisl et al., (2005).

(10)  „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC ‚il mare delle Alpi‘ – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(11)  Socioekonomická analýza cestovního ruchu spojeného s rybolovem v EUSAIR – projekt Nemo 1M-MED14–11, WP 2, akce 2.3.

(12)  „Perspektivy rozvoje činností v cestovním ruchu spojených s rybolovem“, Evropský parlament, IP/B/PECH/IC/2013-103 (2014).

(13)  „Perspektivy rozvoje činností v cestovním ruchu spojených s rybolovem“, Evropský parlament, IP/B/PECH/IC/2013-103 (2014).

(14)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0391.

(15)  Např. slavnosti vyplutí herynkové flotily a přístavní slavnosti v Nizozemsku.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/30

---

P8_TA(2017)0281

Promlčecí lhůty u dopravních nehod

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 obsahující doporučení Komisi o promlčecích lhůtách u dopravních nehod (2015/2087(INL))

(2018/C 334/04)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“),

| — | s ohledem na článek 6 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod („EÚLP“) a na příslušnou judikaturu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 6 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod („EÚLP“) a na příslušnou judikaturu,

| — | s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropské unie týkající se zásad vnitrostátní procesní autonomie a účinné soudní ochrany (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropské unie týkající se zásad vnitrostátní procesní autonomie a účinné soudní ochrany (1),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 ze dne 11. července 2007 o právu rozhodném pro mimosmluvní závazkové vztahy (dále jen „nařízení Řím II“) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 ze dne 11. července 2007 o právu rozhodném pro mimosmluvní závazkové vztahy (dále jen „nařízení Řím II“) (2),

| — | s ohledem na Haagskou úmluvu ze dne 4. května 1971 o právu použitelném pro dopravní nehody (dále jen „Haagská úmluva z roku 1971 o právu použitelném pro dopravní nehody“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Haagskou úmluvu ze dne 4. května 1971 o právu použitelném pro dopravní nehody (dále jen „Haagská úmluva z roku 1971 o právu použitelném pro dopravní nehody“),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/103/ES ze dne 16. září 2009 o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel a kontrole povinnosti uzavřít pro případ takové odpovědnosti pojištění (3) (dále jen „směrnice o pojištění motorových vozidel“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/103/ES ze dne 16. září 2009 o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel a kontrole povinnosti uzavřít pro případ takové odpovědnosti pojištění (3) (dále jen „směrnice o pojištění motorových vozidel“),

| — | s ohledem na Evropskou úmluvu o výpočtu časových lhůt (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou úmluvu o výpočtu časových lhůt (4),

| — | s ohledem na studii posuzování evropské přidané hodnoty vypracovanou oddělením pro posuzování celoevropského přínosu, které je součástí Výzkumné služby Evropského parlamentu (EPRS), s názvem „Promlčecí lhůty pro nehody v silničním provozu“, která doprovázela zprávu Evropského parlamentu z vlastního podnětu (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii posuzování evropské přidané hodnoty vypracovanou oddělením pro posuzování celoevropského přínosu, které je součástí Výzkumné služby Evropského parlamentu (EPRS), s názvem „Promlčecí lhůty pro nehody v silničním provozu“, která doprovázela zprávu Evropského parlamentu z vlastního podnětu (5),

| — | s ohledem na studii generálního ředitelství pro vnitřní politiky s názvem „Přeshraniční dopravní nehody v EU – možný dopad automobilů bez řidiče“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii generálního ředitelství pro vnitřní politiky s názvem „Přeshraniční dopravní nehody v EU – možný dopad automobilů bez řidiče“ (6),

| — | s ohledem na studii Komise s názvem „Odškodnění osob poškozených v důsledku přeshraničních nehod v silničním provozu v EU: Srovnání vnitrostátních postupů, analýza problémů a hodnocení možností zlepšení pozice poškozených v důsledku přeshraničních nehod“ (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii Komise s názvem „Odškodnění osob poškozených v důsledku přeshraničních nehod v silničním provozu v EU: Srovnání vnitrostátních postupů, analýza problémů a hodnocení možností zlepšení pozice poškozených v důsledku přeshraničních nehod“ (7),

| — | s ohledem na sdělení Komise z 20. dubna 2010 s názvem „Poskytování prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům – Akční plán provádění Stockholmského programu“ (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise z 20. dubna 2010 s názvem „Poskytování prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům – Akční plán provádění Stockholmského programu“ (8),

| — | s ohledem na své na usnesení ze dne 1. února 2007 obsahující doporučení Komisi týkající se promlčecích lhůt u přeshraničních sporů, které zahrnují zranění jednotlivců nebo smrtelné úrazy (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své na usnesení ze dne 1. února 2007 obsahující doporučení Komisi týkající se promlčecích lhůt u přeshraničních sporů, které zahrnují zranění jednotlivců nebo smrtelné úrazy (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 22. října 2003 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 72/166/EHS, 84/5/EHS, 88/357/EHS, 90/232/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/26/ES o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 22. října 2003 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 72/166/EHS, 84/5/EHS, 88/357/EHS, 90/232/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/26/ES o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel (10),

| — | s ohledem na články 46 a 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 46 a 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0206/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0206/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že pravidla pro promlčecí lhůty u nároků na náhradu škody se v jednotlivých členských státech Unie velmi liší, a každý stát tudíž uplatňuje jiná základní pravidla pro promlčecí lhůty; vzhledem k tomu, že relevantní promlčecí lhůta se rovněž stanovuje na základě různých faktorů, včetně skutečnosti, zda je s ní spojeno trestní řízení a zda je škodní událost považována za deliktní nebo smluvní; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že pravidla pro promlčecí lhůty u nároků na náhradu škody se v jednotlivých členských státech Unie velmi liší, a každý stát tudíž uplatňuje jiná základní pravidla pro promlčecí lhůty; vzhledem k tomu, že relevantní promlčecí lhůta se rovněž stanovuje na základě různých faktorů, včetně skutečnosti, zda je s ní spojeno trestní řízení a zda je škodní událost považována za deliktní nebo smluvní;

| B. | vzhledem k tomu, že vnitrostátní systémy promlčecích lhůt jsou tedy velmi složité a často může být obtížné pochopit, jaká promlčecí lhůta se má použít, kdy a jak promlčecí lhůty začínají běžet a jakým způsobem se pozastavují, přerušují nebo prodlužují; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vnitrostátní systémy promlčecích lhůt jsou tedy velmi složité a často může být obtížné pochopit, jaká promlčecí lhůta se má použít, kdy a jak promlčecí lhůty začínají běžet a jakým způsobem se pozastavují, přerušují nebo prodlužují;

| C. | vzhledem k tomu, že neznalost zahraničních pravidel pro promlčecí lhůty může vést ke ztrátě práva uplatnit nárok, který by byl jinak oprávněný, nebo k překážkám bránícím poškozeným v přístupu ke spravedlnosti ve formě dodatečných nákladů a prodlení; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že neznalost zahraničních pravidel pro promlčecí lhůty může vést ke ztrátě práva uplatnit nárok, který by byl jinak oprávněný, nebo k překážkám bránícím poškozeným v přístupu ke spravedlnosti ve formě dodatečných nákladů a prodlení;

| D. | vzhledem k tomu, že v současné době jsou k dispozici pouze omezené statistické údaje týkající se odmítnutí nároku na náhradu škody u přeshraničních dopravních nehod na základě uplynutí promlčecí lhůty; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v současné době jsou k dispozici pouze omezené statistické údaje týkající se odmítnutí nároku na náhradu škody u přeshraničních dopravních nehod na základě uplynutí promlčecí lhůty;

| E. | vzhledem k tomu, že v oblasti přeshraničních dopravních nehod je jediným nárokem harmonizovaným na úrovni Unie náhrada stanovená v článku 18 směrnice o pojištění motorových vozidel, která poškozeným umožňuje dožadovat se náhrady ve své vlastní zemi prostřednictvím žádosti o náhradu škody předložené přímo příslušné pojišťovně nebo orgánu pro odškodnění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel (11); |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v oblasti přeshraničních dopravních nehod je jediným nárokem harmonizovaným na úrovni Unie náhrada stanovená v článku 18 směrnice o pojištění motorových vozidel, která poškozeným umožňuje dožadovat se náhrady ve své vlastní zemi prostřednictvím žádosti o náhradu škody předložené přímo příslušné pojišťovně nebo orgánu pro odškodnění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel (11);

| F. | vzhledem k tomu, že promlčecí lhůty představují důležitou a nedílnou součást režimů členských států v oblasti občanskoprávní odpovědnosti, které v případech dopravních nehod operují s tím, že krátká promlčecí lhůta může vyvážit přísné pravidlo odpovědnosti nebo vysokou náhradu škody; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že promlčecí lhůty představují důležitou a nedílnou součást režimů členských států v oblasti občanskoprávní odpovědnosti, které v případech dopravních nehod operují s tím, že krátká promlčecí lhůta může vyvážit přísné pravidlo odpovědnosti nebo vysokou náhradu škody;

| G. | vzhledem k tomu, že promlčecí lhůty pro vznášení nároků na náhradu škody hrají zásadní úlohu při zajišťování právní jistoty a konečnosti sporů; vzhledem k tomu, že práva žalovaného na právní jistotu a konečnost sporů by však měla být vyvážena základními právy poškozeného na přístup ke spravedlnosti a účinnou nápravu a že zbytečně krátké promlčecí lhůty by mohly ztěžovat účinný přístup ke spravedlnosti v celé Unii; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že promlčecí lhůty pro vznášení nároků na náhradu škody hrají zásadní úlohu při zajišťování právní jistoty a konečnosti sporů; vzhledem k tomu, že práva žalovaného na právní jistotu a konečnost sporů by však měla být vyvážena základními právy poškozeného na přístup ke spravedlnosti a účinnou nápravu a že zbytečně krátké promlčecí lhůty by mohly ztěžovat účinný přístup ke spravedlnosti v celé Unii;

| H. | vzhledem k tomu, že současné odchylky v souvislosti s pravidly pro promlčecí lhůty a druhy problémů, které přímo souvisí s rozdílnými vnitrostátními předpisy upravujícími přeshraniční případy škody na zdraví a škody na majetku, umožňují jen jediný způsob, jak zajistit přiměřený stupeň jistoty, předvídatelnosti a jednoduchosti při uplatňování pravidel členských států v oblasti promlčecích lhůt v případech přeshraničních dopravních nehod, a tím je určitá míra harmonizace; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že současné odchylky v souvislosti s pravidly pro promlčecí lhůty a druhy problémů, které přímo souvisí s rozdílnými vnitrostátními předpisy upravujícími přeshraniční případy škody na zdraví a škody na majetku, umožňují jen jediný způsob, jak zajistit přiměřený stupeň jistoty, předvídatelnosti a jednoduchosti při uplatňování pravidel členských států v oblasti promlčecích lhůt v případech přeshraničních dopravních nehod, a tím je určitá míra harmonizace;

| I. | vzhledem k tomu, že takováto legislativní iniciativa by měla v otázce pravidel pro promlčecí lhůty nastolit spravedlivou rovnováhu mezi stranami sporu a usnadnit výpočet a pozastavení promlčecí lhůty; vzhledem k tomu, že tímto se předpokládá cílený přístup zohledňující narůstající objem přeshraniční dopravy v rámci Unie, aniž by došlo k revizi celého právního rámce členských států; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že takováto legislativní iniciativa by měla v otázce pravidel pro promlčecí lhůty nastolit spravedlivou rovnováhu mezi stranami sporu a usnadnit výpočet a pozastavení promlčecí lhůty; vzhledem k tomu, že tímto se předpokládá cílený přístup zohledňující narůstající objem přeshraniční dopravy v rámci Unie, aniž by došlo k revizi celého právního rámce členských států;

| 1. | uznává, že situace poškozených v důsledku dopravních nehod se za posledních několik desetiletí výrazně zlepšila, a to i na úrovni jurisdikce mezinárodního práva soukromého, neboť poškození v zahraničí mohou využít řízení v členském státě, kde mají trvalé bydliště, pro uplatnění jakéhokoli přímého nároku vůči pojistiteli odpovědnosti za škodu automobilu nebo orgánům pro odškodnění; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nicméně podotýká, že pokračující existence dvou paralelních režimů v Unii upravujících právo použitelné v případech dopravních nehod v závislosti na zemi, kde je nárok uplatněn, konkrétně Haagská úmluva z roku 1971 o právu použitelném pro dopravní nehody, nebo nařízení Řím II, které v kombinaci s výběrem z možných jurisdikcí v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 (12) vytváří právní nejistotu a složitost, jakož i možné příležitosti pro spekulativní výběr jurisdikce („forum shopping“); |
| --- | --- |

2.

| 3. | opakuje, že v přeshraničních sporech je délka doby vyšetřování a jednání často mnohem delší než u vnitrostátní žádosti o náhradu škody; v této souvislosti zdůrazňuje, že tyto výzvy mohou být ještě komplikovanější, když se do ní zapojí i nové technologie, jako v případě automobilů bez řidiče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v této souvislosti připomíná, že předmět pravidel pro promlčecí lhůty by měl být chápán jako součást opatření v oblasti soudní spolupráce v občanských věcech ve smyslu čl. 67 odst. 4 a článku 81 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU); |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že společná minimální pravidla pro promlčecí lhůty u přeshraničních sporů jsou zásadní, mají-li být zajištěny dostupné účinné právní prostředky na ochranu poškozených v důsledku přeshraničních nehod v silničním provozu a má-li být zaručena právní jistota; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že nepřiměřeně krátké promlčecí lhůty ve vnitrostátních právních systémech představují překážku v přístupu ke spravedlnosti v členských státech, což může být v rozporu s právem na spravedlivý proces zakotveným v článku 47 Listiny a článku 6 EÚLP; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že výrazné rozdíly mezi pravidly členských států týkající se promlčecích lhůt u přeshraničních nehod v silničním provozu vytvářejí další překážky pro poškozené při podávání žádostí o náhradu škody na zdraví a škod na majetku, k nimž došlo v jiném členském státě, než je jejich domovský členský stát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že všeobecné informace o pravidlech členských států pro promlčecí lhůty u žádostí o náhradu škody u přeshraničních dopravních nehod budou dostupné a pravidelně aktualizované na portálu e-Justice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dále vyzývá Komisi, aby vypracovala studii o ochraně udělované v členských státech nezletilým a zdravotně postiženým osobám, pokud jde o plynutí lhůty pro účely promlčení, a o nutnosti zavedení minimálních pravidel na úrovni Unie, aby bylo zajištěno, že uvedené osoby nepřijdou v případě přeshraniční nehody v silničním provozu o svá práva požadovat náhradu škody a aby jim byl v Evropské unii zaručen účinný přístup ke spravedlnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žádá Komisi, aby na základě čl. 81 odst. 2 SFEU předložila legislativní návrh o promlčecích lhůtách v případě škody na zdraví a škody na majetku u přeshraničních nehod v silničním provozu, a to v souladu s doporučeními uvedenými v příloze; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnívá se, že požadovaný návrh nemá žádné finanční dopady; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a doporučení uvedená v příloze Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Viz mj.: rozsudek ze dne 18. září 2003, Peter Pflücke v. Bundesanstalt für Arbeit, C-125/01, ECLI:EU:C:2003:477, rozsudek ze dne 25. července 1991, Theresa Emmott v. Ministr sociálních věcí a generální prokurátor, C-208/90, ECLI:EU:C:1991:333, a rozsudek ze dne 13. července 2006, Vincenzo Manfredi a další v. Lloyd Adriatico Assicurazioni SpA a další, spojené věci C-295/04 a C-298/04, ECLI:EU:C:2006:461.

(2)  Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 40.

(3)  Úř. věst. L 263, 7.10.2009, s. 11.

(4)  CETS 076.

(5)  PE 581.386, červenec 2016.

(6)  PE 571.362, červen 2016.

(7)  Dostupné online na: http://ec.europa.eu/civiljustice/news/docs/study_compensation_road_victims_en.pdf (30. listopadu 2008).

(8)  Úř. věst. C 121, 19.4.2011, s. 41.

(9)  Úř. věst. C 250 E, 25.10.2007, s. 99.

(10)  Přijaté texty, P5_TA(2003)0446.

(11)  Viz také: rozsudek ze dne 13. prosince 2007, FBTO Schadeverzekeringen NV v. Jack Odenbreit, C-463/06, ECLI:EU:C:2007:792.

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 ze dne 12. prosince 2012 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 351, 20.12.2012, s. 1).

---

PŘÍLOHA USNESENÍ:

DOPORUČENÍ KE SMĚRNICI EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY O SPOLEČNÝCH PROMLČECÍCH LHŮTÁCH U PŘESHRANIČNÍCH NEHOD V SILNIČNÍM PROVOZU

A.   ZÁSADY A CÍLE POŽADOVANÉHO NÁVRHU

| 1. | V Evropské unii zůstává prosazování práva u soudů do značné míry věcí vnitrostátních procesních pravidel a postupů. Vnitrostátní soudy jsou rovněž soudy Unie. I tyto soudy musí tedy během svých řízení zajistit rovný přístup, spravedlnost a účinnost, jakož i účinné uplatňování práva Unie, a zaručit ochranu práv evropských občanů v celé Evropské unii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Unie si stanovila za cíl udržovat a rozvíjet prostor svobody, bezpečnosti a práva. Na základě závěrů předsednictví ze zasedání Evropské rady v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999, a zejména bodu 38 těchto závěrů, by měly být vypracovány nové procesní právní předpisy pro přeshraniční případy, a to zejména k těm prvkům, které jsou zásadní pro hladkou soudní spolupráci a lepší přístup k právu, např. předběžná opatření, dokazování, peněžní platební rozkazy a promlčecí lhůty. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Společná minimální pravidla pro promlčecí lhůty použitelná při přeshraničním řešení sporů z důvodu způsobené škody na zdraví a majetku v důsledku nehod v silničním provozu jsou považována za nezbytná, aby bylo možné omezit překážky pro poškozené, kteří uplatňují svá práva v jiných členských státech, než je jejich domovský členský stát. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Společná minimální pravidla pro promlčecí lhůty by vedla k větší jistotě a předvídatelnosti, což by omezilo rizika nedostatečného odškodnění poškozených v důsledku přeshraničních nehod v silničním provozu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Navržená směrnice jako taková je zacílena na zřízení zvláštního režimu promlčecí lhůty pro přeshraniční případy, který by zajistil účinný přístup ke spravedlnosti a zjednodušil řádné fungování vnitřního trhu, prostřednictvím odstranění překážek bránících volnému pohybu osob napříč celým územím členských států. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Cílem navržené směrnice není nahradit všechny vnitrostátní režimy v oblasti občanskoprávní odpovědnosti, nýbrž respektovat vnitrostátní specifika a přitom zřídit společná minimální pravidla v oblasti promlčecích lhůt pro žádosti o náhradu škody, které spadají do rámce uplatňování směrnice 2009/103/ES a které mají přeshraniční charakter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tento návrh je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality, neboť členské státy nemohou samy zavést soubor minimálních pravidel pro promlčecí lhůty, a návrh nepřekračuje rámec toho, co je naprosto nezbytné pro zajištění účinného přístupu ke spravedlnosti a právní jistoty v Unii. |
| --- | --- |

7.

B.   ZNĚNÍ POŽADOVANÉHO NÁVRHU

Směrnice Evropského Parlamentu a Rady o společných promlčecích lhůtách u přeshraničních nehod v silničním provozu

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na žádost Evropského parlamentu určenou Evropské komisi,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie si stanovila za cíl zachovávat a rozvíjet prostor svobody, bezpečnosti a práva, ve kterém je zaručen volný pohyb osob. Pro postupné vytváření tohoto prostoru Unie přijímá opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech s mezinárodním prvkem, zejména pokud je to nezbytné k řádnému fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(1)

Unie si stanovila za cíl zachovávat a rozvíjet prostor svobody, bezpečnosti a práva, ve kterém je zaručen volný pohyb osob. Pro postupné vytváření tohoto prostoru Unie přijímá opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech s mezinárodním prvkem, zejména pokud je to nezbytné k řádnému fungování vnitřního trhu.

| (2) | V souladu s čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie musí tato opatření zahrnovat i opatření pro zajištění mimo jiné účinného přístupu ke spravedlnosti a odstranění překážek bránících řádnému průběhu občanskoprávních řízení, v případě potřeby prostřednictvím podpory slučitelnosti úpravy občanskoprávního řízení v členských státech. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie musí tato opatření zahrnovat i opatření pro zajištění mimo jiné účinného přístupu ke spravedlnosti a odstranění překážek bránících řádnému průběhu občanskoprávních řízení, v případě potřeby prostřednictvím podpory slučitelnosti úpravy občanskoprávního řízení v členských státech.

| (3) | Podle sdělení Komise z 20. dubna 2010 s názvem „Poskytování prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům – Akční plán provádění Stockholmského programu“ (1) potřebují občané, kteří jedou do jiného členského státu a bohužel se stanou účastníky dopravní nehody, právní jistotu ohledně promlčecích lhůt pro pojistné nároky. V tomto ohledu bylo oznámeno, že v roce 2011 bude přijato nové nařízení o promlčecích lhůtách pro přeshraniční nehody v silničním provozu. |
| --- | --- |

(3)

Podle sdělení Komise z 20. dubna 2010 s názvem „Poskytování prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům – Akční plán provádění Stockholmského programu“ (1) potřebují občané, kteří jedou do jiného členského státu a bohužel se stanou účastníky dopravní nehody, právní jistotu ohledně promlčecích lhůt pro pojistné nároky. V tomto ohledu bylo oznámeno, že v roce 2011 bude přijato nové nařízení o promlčecích lhůtách pro přeshraniční nehody v silničním provozu.

| (4) | Pravidla pro promlčecí lhůty mají velký dopad nejen na právo poškozených na přístup ke spravedlnosti, ale také na jejich hmotná práva, neboť účinné právo nemůže existovat, aniž by byla zajištěna jeho řádná ochrana. Tato směrnice usiluje o podporu uplatňování společných promlčecích lhůt pro přeshraniční nehody v silničním provozu pro zajištění účinného přístupu ke spravedlnosti v Unii. Obecně uznávané právo na přístup ke spravedlnosti je potvrzeno také článkem 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). |
| --- | --- |

(4)

Pravidla pro promlčecí lhůty mají velký dopad nejen na právo poškozených na přístup ke spravedlnosti, ale také na jejich hmotná práva, neboť účinné právo nemůže existovat, aniž by byla zajištěna jeho řádná ochrana. Tato směrnice usiluje o podporu uplatňování společných promlčecích lhůt pro přeshraniční nehody v silničním provozu pro zajištění účinného přístupu ke spravedlnosti v Unii. Obecně uznávané právo na přístup ke spravedlnosti je potvrzeno také článkem 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“).

| (5) | Požadavek právní jistoty a potřeba spravedlivého posouzení jednotlivých případů jsou základními prvky v oblasti spravedlnosti. Společné promlčecí lhůty, které zvyšují právní jistotu, zajišťují ukončení sporů a přispívají k účinnému režimu kontroly, jsou proto pro zajištění uplatňování této zásady nezbytné. |
| --- | --- |

(5)

Požadavek právní jistoty a potřeba spravedlivého posouzení jednotlivých případů jsou základními prvky v oblasti spravedlnosti. Společné promlčecí lhůty, které zvyšují právní jistotu, zajišťují ukončení sporů a přispívají k účinnému režimu kontroly, jsou proto pro zajištění uplatňování této zásady nezbytné.

| (6) | Ustanovení této směrnice by se měla vztahovat na žádosti o náhradu škod, které spadají do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/103/ES (2) a mají přeshraniční povahu. |
| --- | --- |

(6)

Ustanovení této směrnice by se měla vztahovat na žádosti o náhradu škod, které spadají do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/103/ES (2) a mají přeshraniční povahu.

| (7) | Členským státům by nic nemělo bránit v uplatňování ustanovení této směrnice i na případy čistě vnitrostátních nehod v silničním provozu, pokud je to vhodné. |
| --- | --- |

(7)

Členským státům by nic nemělo bránit v uplatňování ustanovení této směrnice i na případy čistě vnitrostátních nehod v silničním provozu, pokud je to vhodné.

| (8) | Všechny členské státy jsou smluvními stranami Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod ze dne 4. listopadu 1950 (EÚLP). Záležitosti uvedené v této směrnici musí být řešeny v souladu s uvedenou úmluvou, zejména pokud jde o práva na spravedlivý proces a účinné opravné prostředky. |
| --- | --- |

(8)

Všechny členské státy jsou smluvními stranami Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod ze dne 4. listopadu 1950 (EÚLP). Záležitosti uvedené v této směrnici musí být řešeny v souladu s uvedenou úmluvou, zejména pokud jde o práva na spravedlivý proces a účinné opravné prostředky.

| (9) | Zásada lex loci damni představuje všeobecné pravidlo stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 (3), pokud jde o rozhodné právo u případů škody na zdraví a na majetku, které by tedy mělo být určeno na základě toho, kde k dané škodě dojde, nehledě na zemi či země, v nichž může dojít k nepřímým důsledkům. V souladu s čl. 15 písm. h) tohoto nařízení upravuje právo rozhodné pro mimosmluvní závazkové vztahy zejména způsob zániku závazku a pravidla pro promlčení a prekluzi, včetně pravidel o počátku, přerušení a zastavení plynutí promlčecí nebo prekluzivní lhůty. |
| --- | --- |

(9)

Zásada lex loci damni představuje všeobecné pravidlo stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 (3), pokud jde o rozhodné právo u případů škody na zdraví a na majetku, které by tedy mělo být určeno na základě toho, kde k dané škodě dojde, nehledě na zemi či země, v nichž může dojít k nepřímým důsledkům. V souladu s čl. 15 písm. h) tohoto nařízení upravuje právo rozhodné pro mimosmluvní závazkové vztahy zejména způsob zániku závazku a pravidla pro promlčení a prekluzi, včetně pravidel o počátku, přerušení a zastavení plynutí promlčecí nebo prekluzivní lhůty.

| (10) | V oblasti nehod v silničním provozu může být pro poškozené osoby v zahraničí velmi obtížné získat od zahraniční jurisdikce v poměrně krátké časové lhůtě základní informace o nehodě, jako je totožnost žalovaného a odpovědnost, která může souviset s nehodou. Rovněž může poměrně dlouho trvat určení, který škodní zástupce nebo pojistitel se bude případem zabývat, shromáždit důkazy o nehodě a nechat přeložit všechny nezbytné dokumenty. |
| --- | --- |

(10)

V oblasti nehod v silničním provozu může být pro poškozené osoby v zahraničí velmi obtížné získat od zahraniční jurisdikce v poměrně krátké časové lhůtě základní informace o nehodě, jako je totožnost žalovaného a odpovědnost, která může souviset s nehodou. Rovněž může poměrně dlouho trvat určení, který škodní zástupce nebo pojistitel se bude případem zabývat, shromáždit důkazy o nehodě a nechat přeložit všechny nezbytné dokumenty.

| (11) | Není neobvyklé, že u přeshraničních nehod v silničním provozu poškozenému zbývá velmi málo času do vypršení časové lhůty, než je vůbec zahájeno jednání s žalovaným. To se stává nejčastěji v případech, kdy je celková časová lhůta mimořádně krátká, nebo pokud není jednoznačné, jakým způsobem může být tato lhůta pozastavena nebo přerušena. Shromažďování informací o nehodě, která se poškozenému stala v jiné zemi, než je jeho země bydliště, může poškozenému zabrat mnoho času. Proto by plynutí obecné časové lhůty stanovené směrnicí mělo být pozastaveno co nejdříve poté, co je u pojistitele nebo orgánu pro odškodnění podána žádost o náhradu škody, aby měl poškozený možnost vyjednat podmínky likvidace škody. |
| --- | --- |

(11)

Není neobvyklé, že u přeshraničních nehod v silničním provozu poškozenému zbývá velmi málo času do vypršení časové lhůty, než je vůbec zahájeno jednání s žalovaným. To se stává nejčastěji v případech, kdy je celková časová lhůta mimořádně krátká, nebo pokud není jednoznačné, jakým způsobem může být tato lhůta pozastavena nebo přerušena. Shromažďování informací o nehodě, která se poškozenému stala v jiné zemi, než je jeho země bydliště, může poškozenému zabrat mnoho času. Proto by plynutí obecné časové lhůty stanovené směrnicí mělo být pozastaveno co nejdříve poté, co je u pojistitele nebo orgánu pro odškodnění podána žádost o náhradu škody, aby měl poškozený možnost vyjednat podmínky likvidace škody.

| (12) | Tato směrnice by měla stanovit minimální pravidla. Členské státy by měly mít možnost stanovit vyšší úroveň ochrany. Tato vyšší úroveň ochrany by neměla být překážkou bránící účinnému přístupu ke spravedlnosti, k jehož usnadnění jsou tato minimální pravidla určena. Neměla by tedy být snížena úroveň ochrany stanovená Listinou, jak ji vykládá Soudní dvůr, a přednost, jednotnost a účinnost práva Unie. |
| --- | --- |

(12)

Tato směrnice by měla stanovit minimální pravidla. Členské státy by měly mít možnost stanovit vyšší úroveň ochrany. Tato vyšší úroveň ochrany by neměla být překážkou bránící účinnému přístupu ke spravedlnosti, k jehož usnadnění jsou tato minimální pravidla určena. Neměla by tedy být snížena úroveň ochrany stanovená Listinou, jak ji vykládá Soudní dvůr, a přednost, jednotnost a účinnost práva Unie.

| (13) | Touto směrnicí by nemělo být dotčeno uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 (4). |
| --- | --- |

(13)

Touto směrnicí by nemělo být dotčeno uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 (4).

| (14) | Tato směrnice usiluje o prosazování základních práv a bere v úvahu zásady a hodnoty uznávané zejména Listinou a zároveň usiluje o dosažení cíle Unie udržovat a rozvíjet prostor svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

(14)

Tato směrnice usiluje o prosazování základních práv a bere v úvahu zásady a hodnoty uznávané zejména Listinou a zároveň usiluje o dosažení cíle Unie udržovat a rozvíjet prostor svobody, bezpečnosti a práva.

| (15) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení společných minimálních norem pro promlčecí lhůty pro přeshraniční nehody v silničním provozu nelze uspokojivým způsobem dosáhnout na úrovni členských států, ale spíše jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(15)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení společných minimálních norem pro promlčecí lhůty pro přeshraniční nehody v silničním provozu nelze uspokojivým způsobem dosáhnout na úrovni členských států, ale spíše jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (16) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, [Spojené království a Irsko oznámily své přání podílet se na přijímání a používání této směrnice] / [a aniž by byl dotčen článek 4 uvedeného protokolu se Spojené království a Irsko neúčastní přijímání této směrnice a tato směrnice pro ně není závazná ani použitelná]. |
| --- | --- |

(16)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, [Spojené království a Irsko oznámily své přání podílet se na přijímání a používání této směrnice] / [a aniž by byl dotčen článek 4 uvedeného protokolu se Spojené království a Irsko neúčastní přijímání této směrnice a tato směrnice pro ně není závazná ani použitelná].

| (17) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání této směrnice, a tato směrnice pro ně proto není závazná ani použitelná. |
| --- | --- |

(17)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání této směrnice, a tato směrnice pro ně proto není závazná ani použitelná.

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

KAPITOLA I

PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Cílem této směrnice je stanovit minimální normy týkající se celkové délky, začátku, pozastavení a výpočtu promlčecích lhůt pro náhradu škody na zdraví a škody na majetku a zpětné vymahatelnosti podle směrnice 2009/103/ES v souvislosti s přeshraničními nehodami v silničním provozu.

Článek 2

Oblast působnosti

Směrnice se použije u žádostí o náhradu škody v souvislosti s jakoukoli ztrátou či škodou na zdraví z důvodu dopravní nehody způsobené vozidlem, které je pojištěno:

| a) | pojišťovnou pojišťující osoby, která odpovídá za škodu, pro případ občanskoprávní odpovědnosti, jak stanovuje článek 18 směrnice 2009/103/ES; nebo |
| --- | --- |

a)

pojišťovnou pojišťující osoby, která odpovídá za škodu, pro případ občanskoprávní odpovědnosti, jak stanovuje článek 18 směrnice 2009/103/ES; nebo

| b) | orgánem pro odškodnění, jak stanovují články 24 a 25 směrnice 2009/103/ES. |
| --- | --- |

b)

orgánem pro odškodnění, jak stanovují články 24 a 25 směrnice 2009/103/ES.

Článek 3

Přeshraniční nehoda v silničním provozu

1.   Pro účely této směrnice se přeshraniční nehodou v silničním provozu rozumí jakákoli silniční nehoda způsobená použitím vozidel, která jsou pojištěna a mají obvyklé stanoviště v členském státě, k níž dojde v jiném členském státě, než je členský stát, kde má poškozená osoba trvalé bydliště, nebo ve třetích zemích, jejichž národní kanceláře pojistitelů jsou zařazeny do systému zelené karty, jak stanovuje článek 6 směrnice 2009/103/ES.

2.   Pro účely této směrnice se „členským státem“ rozumí kterýkoli členský stát kromě [Spojeného království, Irska a] Dánska.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

MINIMÁLNÍ NORMY PRO PROMLČECÍ LHŮTY

MINIMÁLNÍ NORMY PRO PROMLČECÍ LHŮTY

Článek 4

Promlčecí lhůta

1.   Členské státy zajistí, že u úkonů spojených s náhradou škody na zdraví nebo škody na majetku, která vznikla v důsledku přeshraniční nehody v silničním provozu, na níž se vztahuje článek 2, se uplatní promlčecí lhůta v minimální délce čtyř let. Promlčecí lhůta začne běžet ode dne, kdy se poškozený dozví, nebo má dostatečný důvod se dozvědět, rozsah zranění, ztráty nebo škody, její příčiny a totožnost osoby, která je za škodu zodpovědná, a u které pojišťovny pojišťující tuto osobu pro případ občanskoprávní odpovědnosti nebo škodního zástupce nebo orgánu pro odškodnění má být žádost o náhradu škody podána.

2.   Členské státy zajistí, že v případě, že příslušný zákon, kterým se řídí uplatňování nároku, stanovuje promlčecí lhůtu delší než 4 roky, se použije tato delší promlčecí lhůta.

3.   Členské státy zajistí poskytování aktuálních informací Komisi o vnitrostátních pravidlech pro promlčecí lhůty u škod způsobených dopravními nehodami.

Článek 5

Pozastavení promlčecí lhůty

1.   Členské státy zajistí, že promlčecí lhůty stanovené v článku 4 této směrnice budou pozastaveny po dobu, než poškozený předloží svou žádost:

| a) | pojišťovně osoby, která nehodu způsobila, nebo jejímu škodnímu zástupci, jak stanovují články 21 a 22 směrnice 2009/103/ES, nebo |
| --- | --- |

a)

pojišťovně osoby, která nehodu způsobila, nebo jejímu škodnímu zástupci, jak stanovují články 21 a 22 směrnice 2009/103/ES, nebo

| b) | orgánu pro odškodnění, jak stanovují články 24 a 25 směrnice 2009/103/ES, |
| --- | --- |

b)

orgánu pro odškodnění, jak stanovují články 24 a 25 směrnice 2009/103/ES,

do doby, než bude nárok žalovaným zamítnut.

2.   V případě, že po skončení pozastavení bude zbývající délka promlčecí lhůty kratší než šest měsíců, členské státy zajistí, že poškozenému bude přidělena další lhůta v minimální délce 6 měsíců pro předložení věci soudu.

Článek 6

Automatické prodloužení lhůt

Členské státy zajistí, že pokud lhůta vyprší v sobotu, neděli nebo ve státní svátek, bude prodloužena do konce prvního následujícího pracovního dne.

Článek 7

Výpočet lhůt

Členské státy zajistí, že jakákoli lhůta stanovená touto směrnicí bude vypočtena následujícím způsobem:

| a) | výpočet počíná dnem následujícím po datu, kdy k dané události došlo; |
| --- | --- |

a)

výpočet počíná dnem následujícím po datu, kdy k dané události došlo;

| b) | v případě, že je lhůta vyjádřena jako jeden rok či určitý počet let, pak vyprší v relevantní následující rok v měsíci, který má stejný název, a v den, který má stejné číslo, jako měsíc a den, kdy k dané události došlo. Pokud relevantní následující měsíc nemá žádný takový den, který by měl stejné číslo, lhůta vyprší poslední den daného měsíce; |
| --- | --- |

b)

v případě, že je lhůta vyjádřena jako jeden rok či určitý počet let, pak vyprší v relevantní následující rok v měsíci, který má stejný název, a v den, který má stejné číslo, jako měsíc a den, kdy k dané události došlo. Pokud relevantní následující měsíc nemá žádný takový den, který by měl stejné číslo, lhůta vyprší poslední den daného měsíce;

| c) | v průběhu soudních prázdnin lhůty pozastavovány nebudou. |
| --- | --- |

c)

v průběhu soudních prázdnin lhůty pozastavovány nebudou.

Článek 8

Likvidace pojistných událostí

Členské státy zajistí, že v případě, že poškozené osoby mají možnost využít postupu, na nějž odkazuje článek 22 směrnice 2009/103/ES o likvidaci škod z důvodu nehody způsobené vozidlem, které je pojištěno, tento postup nebude mít takový dopad, aby poškozeným osobám bránil v podání věci k soudu nebo arbitráži v souvislosti s těmito žádostmi z důvodu vypršení jakékoli promlčecí lhůty stanovené touto směrnicí v průběhu postupu likvidace jejich žádosti.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

OSTATNÍ USTANOVENÍ

OSTATNÍ USTANOVENÍ

Článek 9

Obecné informace o pravidlech pro promlčecí lhůty

Komise jakýmkoli vhodným způsobem a ve všech unijních jazycích zveřejní obecné informace, které budou snadno přístupné, o vnitrostátních pravidlech pro promlčecí lhůty pro žádosti o náhradu škody způsobenou dopravní nehodou. Členské státy tyto informace zveřejní v souladu s čl. 4 odst. 3 této směrnice.

Článek 10

Vztah k vnitrostátnímu právu

Tato směrnice členským státům nebrání v rozšíření práv stanovených v této směrnici s cílem poskytnout vyšší úroveň ochrany.

Článek 11

Vztah k jiným ustanovením práva Unie

Touto směrnicí není dotčeno nařízení (ES) č. 864/2007 a nařízení (EU) č. 1215/2012.

KAPITOLA IV

KAPITOLA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 12

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do [jeden rok po vstupu této směrnice v platnost]. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

2.   Tyto předpisy přijaté členskými státy obsahují odkaz na tuto směrnici nebo je takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

3.   Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 13

Přezkum

Nejpozději do 31. prosince 2025 a poté každých pět let Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o uplatňování této směrnice, která se bude opírat o kvalitativní i kvantitativní informace. V této souvislosti by měla Komise zejména hodnotit dopad této směrnice na přístup ke spravedlnosti, právní jistotu a volný pohyb osob. Dle potřeby bude zpráva doprovázena legislativními návrhy na úpravu a posílení této směrnice.

Článek 14

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 15

Určení

Tato směrnice je určena členským státům v souladu se Smlouvami.

V Bruselu dne [datum].

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  COM(2010)0171.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/103/ES ze dne 16. září 2009 o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel a kontrole povinnosti uzavřít pro případ takové odpovědnosti pojištění (Úř. věst. L 263, 7.10.2009, s. 11).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 ze dne 11. července 2007 o právu rozhodném pro mimosmluvní závazkové vztahy (Řím II) (Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 40).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 ze dne 12. prosince 2012 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 351, 20.12.2012, s. 1).

4

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/39

---

P8_TA(2017)0282

Společné minimální normy pro občanskoprávní řízení

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 obsahující doporučení Komisi o společných minimálních normách pro občanskoprávní řízení v Evropské unii (2015/2084(INL))

(2018/C 334/05)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 SFEU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 SFEU,

| — | s ohledem na čl. 19 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na článek 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 19 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na článek 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“),

| — | s ohledem na článek 6 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP) a na příslušnou judikaturu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 6 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP) a na příslušnou judikaturu,

| — | s ohledem na pracovní dokument o „Vytvoření společných minimálních norem pro občanskoprávní řízení v Evropské unii – právní základ“ (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument o „Vytvoření společných minimálních norem pro občanskoprávní řízení v Evropské unii – právní základ“ (1),

| — | s ohledem na studii o posuzování evropské přidané hodnoty vypracovanou Oddělením pro posuzování celoevropského přínosu, které je součástí Výzkumné služby Evropského parlamentu (EPRS), s názvem „Společné minimální normy pro občanskoprávní řízení“ (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii o posuzování evropské přidané hodnoty vypracovanou Oddělením pro posuzování celoevropského přínosu, které je součástí Výzkumné služby Evropského parlamentu (EPRS), s názvem „Společné minimální normy pro občanskoprávní řízení“ (2),

| — | s ohledem na hloubkovou analýzu výzkumné služby poslancům v rámci EPRS s názvem „Europeizace občanskoprávního řízení: Cesta ke společným minimálním normám?“ (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na hloubkovou analýzu výzkumné služby poslancům v rámci EPRS s názvem „Europeizace občanskoprávního řízení: Cesta ke společným minimálním normám?“ (3),

| — | s ohledem na hloubkovou analýzu generálního ředitelství pro vnitřní politiky nazvanou „Harmonizovaná pravidla a minimální normy v evropském právu občanskoprávního řízení“ (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na hloubkovou analýzu generálního ředitelství pro vnitřní politiky nazvanou „Harmonizovaná pravidla a minimální normy v evropském právu občanskoprávního řízení“ (4),

| — | s ohledem na projekt Evropského právního institutu (ELI) / Mezinárodního ústavu pro sjednocení soukromého práva (UNIDROIT) na téma „Od nadnárodních zásad k evropským pravidlům občanskoprávního řízení“ (From Transnational Principles to European Rules of Civil Procedure), |
| --- | --- |

—

s ohledem na projekt Evropského právního institutu (ELI) / Mezinárodního ústavu pro sjednocení soukromého práva (UNIDROIT) na téma „Od nadnárodních zásad k evropským pravidlům občanskoprávního řízení“ (From Transnational Principles to European Rules of Civil Procedure),

| — | s ohledem na dokument Amerického právního institutu (ALI) / UNIDROIT „Principy nadnárodního občanskoprávního řízení“ (Principles of Transnational Civil Procedure) (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument Amerického právního institutu (ALI) / UNIDROIT „Principy nadnárodního občanskoprávního řízení“ (Principles of Transnational Civil Procedure) (5),

| — | s ohledem na „Studii o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se určitých aspektů občanskoprávního řízení“, tzv. „Stormeovu zprávu“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na „Studii o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se určitých aspektů občanskoprávního řízení“, tzv. „Stormeovu zprávu“ (6),

| — | s ohledem na předběžný soubor ustanovení jednacího řádu Jednotného patentového soudu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžný soubor ustanovení jednacího řádu Jednotného patentového soudu,

| — | s ohledem na unijní acquis v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na unijní acquis v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech,

| — | s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) týkající se zásad vnitrostátní procesní autonomie a účinné soudní ochrany (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) týkající se zásad vnitrostátní procesní autonomie a účinné soudní ochrany (7),

| — | s ohledem na srovnávací přehled EU o soudnictví za rok 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na srovnávací přehled EU o soudnictví za rok 2016,

| — | s ohledem na studii Evropské komise pro efektivnost soudnictví č. 23 z roku 2016 nazvanou „Evropské soudní systémy: účinnost a kvalita justice“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii Evropské komise pro efektivnost soudnictví č. 23 z roku 2016 nazvanou „Evropské soudní systémy: účinnost a kvalita justice“,

| — | s ohledem na dokument Evropské sítě pro justiční vzdělávání z roku 2016 nazvaný „Principy justičního vzdělávání“ (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument Evropské sítě pro justiční vzdělávání z roku 2016 nazvaný „Principy justičního vzdělávání“ (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 2. dubna 2014
  o přezkumu Stockholmského programu v polovině období
   (9), |
| --- | --- |

—

9

| — | s ohledem na články 46 a 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 46 a 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0210/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0210/2017),

Judikatura Soudního dvora týkající se vnitrostátní procesní autonomie a účinné soudní ochrany

Judikatura Soudního dvora týkající se vnitrostátní procesní autonomie a účinné soudní ochrany

| A. | vzhledem k tomu, že podle ustálené judikatury Soudního dvora týkající se zásady procesní autonomie jsou v případě, že neexistují pravidla Unie pro procesní aspekty sporu souvisejícího s právem Unie, členské státy povinny určit příslušné soudy a stanovit pravidla pro postupy, které mají být použity v případě kroků zahájených na ochranu práv zaručených Unií; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle ustálené judikatury Soudního dvora týkající se zásady procesní autonomie jsou v případě, že neexistují pravidla Unie pro procesní aspekty sporu souvisejícího s právem Unie, členské státy povinny určit příslušné soudy a stanovit pravidla pro postupy, které mají být použity v případě kroků zahájených na ochranu práv zaručených Unií;

| B. | vzhledem k tomu, že podle téže judikatury závisí uplatnění vnitrostátních předpisů týkajících se procesních pravidel na dvou důležitých podmínkách: vnitrostátní procesní pravidla nesmí být při uplatnění ve sporech souvisejících s právem Unie méně příznivá než při uplatnění na obdobné žaloby vnitrostátní povahy (zásada rovnocennosti) a jejich rámec nesmí v praxi znemožňovat nebo nadměrně ztěžovat prosazování práv a povinností vyplývajících z unijního práva (zásada efektivity); |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle téže judikatury závisí uplatnění vnitrostátních předpisů týkajících se procesních pravidel na dvou důležitých podmínkách: vnitrostátní procesní pravidla nesmí být při uplatnění ve sporech souvisejících s právem Unie méně příznivá než při uplatnění na obdobné žaloby vnitrostátní povahy (zásada rovnocennosti) a jejich rámec nesmí v praxi znemožňovat nebo nadměrně ztěžovat prosazování práv a povinností vyplývajících z unijního práva (zásada efektivity);

| C. | vzhledem k tomu, že chybí-li unijní ustanovení, která by harmonizovala procesní pravidla, se kompetence členských států stanovit procesní pravidla k prosazování práv svěřených Unií nerozšiřuje na zavádění nových opravných prostředků ve vnitrostátních právních řádech za účelem zajištění použitelnosti práva Unie (10); |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že chybí-li unijní ustanovení, která by harmonizovala procesní pravidla, se kompetence členských států stanovit procesní pravidla k prosazování práv svěřených Unií nerozšiřuje na zavádění nových opravných prostředků ve vnitrostátních právních řádech za účelem zajištění použitelnosti práva Unie (10);

10

| D. | vzhledem k tomu, že obsah judikatury Soudního dvora usnadňuje toto prosazování práv svěřených Unii prostřednictvím jeho spolupráce se soudy na úrovni členských států a současně umožňuje lepší pochopení právních předpisů Unie mezi občany a těmito soudy; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že obsah judikatury Soudního dvora usnadňuje toto prosazování práv svěřených Unii prostřednictvím jeho spolupráce se soudy na úrovni členských států a současně umožňuje lepší pochopení právních předpisů Unie mezi občany a těmito soudy;

Listina základních práv

Listina základních práv

| E. | vzhledem k tomu, že právo na účinné opravné prostředky a spravedlivý proces zakotvené v článku 47 Listiny a v článku 6 EÚLP představuje jednu ze základních záruk právního státu a demokracie a je neoddělitelně spjato s občanskoprávním řízením jako celkem; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že právo na účinné opravné prostředky a spravedlivý proces zakotvené v článku 47 Listiny a v článku 6 EÚLP představuje jednu ze základních záruk právního státu a demokracie a je neoddělitelně spjato s občanskoprávním řízením jako celkem;

| F. | vzhledem k tomu, že ačkoli je článek 47 Listiny závazný a článek 6 EÚLP stanovuje obecnou zásadu práva Unie, není úroveň ochrany práva na spravedlivý proces v občanskoprávním řízení, zejména pak rovnováha mezi právem žalobce na přístup ke spravedlnosti a právy žalovaného na obhajobu, harmonizována v celé Unii; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že ačkoli je článek 47 Listiny závazný a článek 6 EÚLP stanovuje obecnou zásadu práva Unie, není úroveň ochrany práva na spravedlivý proces v občanskoprávním řízení, zejména pak rovnováha mezi právem žalobce na přístup ke spravedlnosti a právy žalovaného na obhajobu, harmonizována v celé Unii;

| G. | vzhledem k tomu, že právo na spravedlivý proces je nicméně, jakožto základní právo, doplněno několika procesními sekundárními legislativními akty Unie, včetně nařízení o drobných nárocích (11), směrnice o právní pomoci (12), doporučení o prostředcích kolektivní právní ochrany (13), směrnice o žalobách na zdržení se jednání v zájmu ochrany spotřebitelů (14) a směrnice o náhradě škody podle předpisů o hospodářské soutěži (15); |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že právo na spravedlivý proces je nicméně, jakožto základní právo, doplněno několika procesními sekundárními legislativními akty Unie, včetně nařízení o drobných nárocích (11), směrnice o právní pomoci (12), doporučení o prostředcích kolektivní právní ochrany (13), směrnice o žalobách na zdržení se jednání v zájmu ochrany spotřebitelů (14) a směrnice o náhradě škody podle předpisů o hospodářské soutěži (15);

11

12

13

14

15

Acquis Unie týkající se justiční spolupráce v občanských věcech

Acquis Unie týkající se justiční spolupráce v občanských věcech

| H. | vzhledem k tomu, že unijní občané, zejména občané, kteří cestují přes hranice, se v současné době s mnohem větší pravděpodobností setkají se systémy občanskoprávního řízení jiného členského státu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že unijní občané, zejména občané, kteří cestují přes hranice, se v současné době s mnohem větší pravděpodobností setkají se systémy občanskoprávního řízení jiného členského státu;

| I. | vzhledem k tomu, že minimální občanskoprávní procesní normy na úrovni Unie by mohly přispět k modernizaci vnitrostátních řízení, zajištění rovných podmínek pro podniky a ke zvýšenému hospodářskému růstu prostřednictvím účinných a efektivních systémů justice a současně usnadnit přístup občanů ke spravedlnosti v Unii a přispět k dodržování základních svobod v Unii; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že minimální občanskoprávní procesní normy na úrovni Unie by mohly přispět k modernizaci vnitrostátních řízení, zajištění rovných podmínek pro podniky a ke zvýšenému hospodářskému růstu prostřednictvím účinných a efektivních systémů justice a současně usnadnit přístup občanů ke spravedlnosti v Unii a přispět k dodržování základních svobod v Unii;

| J. | vzhledem k tomu, že legislativa Unie se stále větší měrou zabývá otázkami občanskoprávního řízení nejen horizontálně, například pokud jde o případ volitelných nástrojů (16), ale i z hlediska konkrétního odvětví a v rámci různých oblastí politiky, jako je duševní vlastnictví (17), ochrana spotřebitele (18) nebo v nedávné době právo hospodářské soutěže (19); |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že legislativa Unie se stále větší měrou zabývá otázkami občanskoprávního řízení nejen horizontálně, například pokud jde o případ volitelných nástrojů (16), ale i z hlediska konkrétního odvětví a v rámci různých oblastí politiky, jako je duševní vlastnictví (17), ochrana spotřebitele (18) nebo v nedávné době právo hospodářské soutěže (19);

16

17

18

19

| K. | vzhledem k tomu, že nesystematická povaha harmonizace procesních pravidel na úrovni Unie byla opakovaně kritizována a vznik tohoto unijního práva občanskoprávního řízení pro konkrétní odvětví představuje problém pro soudržnost systémů občanskoprávního řízení na vnitrostátní úrovni i jednotlivých nástrojů Unie; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že nesystematická povaha harmonizace procesních pravidel na úrovni Unie byla opakovaně kritizována a vznik tohoto unijního práva občanskoprávního řízení pro konkrétní odvětví představuje problém pro soudržnost systémů občanskoprávního řízení na vnitrostátní úrovni i jednotlivých nástrojů Unie;

| L. | vzhledem k tomu, že cílem navrhované směrnice je zavést rámec rozhodování civilního soudnictví pomocí systematizace stávajících unijních pravidel občanskoprávního řízení a rozšíření jejich oblasti působnosti na všechny záležitosti, které spadají do působnosti práva Unie; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že cílem navrhované směrnice je zavést rámec rozhodování civilního soudnictví pomocí systematizace stávajících unijních pravidel občanskoprávního řízení a rozšíření jejich oblasti působnosti na všechny záležitosti, které spadají do působnosti práva Unie;

| M. | vzhledem k tomu, že navrhovaná směrnice je určena k tomu, aby pomohla dosáhnout koordinovanějšího, soudržnějšího a systematičtějšího přístupu k systémům civilního soudnictví, který není omezený hranicemi, zájmy a zdroji jednotlivých zemí; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že navrhovaná směrnice je určena k tomu, aby pomohla dosáhnout koordinovanějšího, soudržnějšího a systematičtějšího přístupu k systémům civilního soudnictví, který není omezený hranicemi, zájmy a zdroji jednotlivých zemí;

Právní základ návrhu

Právní základ návrhu

| N. | vzhledem k tomu, že podle čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 SEU (zásada svěření pravomoci) může Unie vydávat zákony v dané oblasti pouze tehdy, pokud má k takovému kroku výslovnou pravomoc a pokud je to v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že podle čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 SEU (zásada svěření pravomoci) může Unie vydávat zákony v dané oblasti pouze tehdy, pokud má k takovému kroku výslovnou pravomoc a pokud je to v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality;

| O. | vzhledem k tomu, že ve stávajícím rámci Smlouvy zajišťuje hlavní právní základ pro harmonizaci občanskoprávního řízení hlava V SFEU – Prostor svobody, bezpečnosti a práva; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že ve stávajícím rámci Smlouvy zajišťuje hlavní právní základ pro harmonizaci občanskoprávního řízení hlava V SFEU – Prostor svobody, bezpečnosti a práva;

| P. | vzhledem k tomu, že v rámci Lisabonské smlouvy byl zachován požadavek přeshraničního aspektu pravomocí Unie, což znamená, že činnost Unie v oblasti občanského práva je možná pouze v případě existence spojovacího faktoru (např. bydliště, místo plnění atd.) týkajícího se alespoň dvou různých členských států; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že v rámci Lisabonské smlouvy byl zachován požadavek přeshraničního aspektu pravomocí Unie, což znamená, že činnost Unie v oblasti občanského práva je možná pouze v případě existence spojovacího faktoru (např. bydliště, místo plnění atd.) týkajícího se alespoň dvou různých členských států;

| Q. | vzhledem k tomu, že obecné ustanovení článku 114 SFEU o sbližování ustanovení právních a správních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu, se používalo a stále používá jako právní základ pro celou řadu odvětvových směrnic, které harmonizují některé aspekty občanskoprávního řízení, jako je například směrnice o dodržování práv duševního vlastnictví a nejnovější směrnice o náhradě škody způsobené porušením antimonopolních pravidel; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že obecné ustanovení článku 114 SFEU o sbližování ustanovení právních a správních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu, se používalo a stále používá jako právní základ pro celou řadu odvětvových směrnic, které harmonizují některé aspekty občanskoprávního řízení, jako je například směrnice o dodržování práv duševního vlastnictví a nejnovější směrnice o náhradě škody způsobené porušením antimonopolních pravidel;

| R. | vzhledem k tomu, že podle čl. 67 odst. 4 SFEU by Unie měla usnadnit přístup ke spravedlnosti, zejména zásadou vzájemného uznávání soudních a mimosoudních rozhodnutí v občanských věcech, jak dokládá článek 81 SFEU; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že podle čl. 67 odst. 4 SFEU by Unie měla usnadnit přístup ke spravedlnosti, zejména zásadou vzájemného uznávání soudních a mimosoudních rozhodnutí v občanských věcech, jak dokládá článek 81 SFEU;

Vzájemná důvěra v evropském soudním prostoru

Vzájemná důvěra v evropském soudním prostoru

| S. | vzhledem k tomu, že volný pohyb soudních rozhodnutí je provázán s potřebou vytvořit dostatečnou úroveň vzájemné důvěry mezi justičními orgány jednotlivých členských států, zejména pokud jde o úroveň ochrany procesních práv; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že volný pohyb soudních rozhodnutí je provázán s potřebou vytvořit dostatečnou úroveň vzájemné důvěry mezi justičními orgány jednotlivých členských států, zejména pokud jde o úroveň ochrany procesních práv;

| T. | vzhledem k tomu, že „vzájemnou důvěrou“ se v této souvislosti rozumí důvěra, kterou by členské státy měly mít vůči všem ostatním právním a justičním systémům, a vyplývá z ní zákaz přezkoumávání opatření, která ostatní státy či jejich soudní orgány přijaly; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že „vzájemnou důvěrou“ se v této souvislosti rozumí důvěra, kterou by členské státy měly mít vůči všem ostatním právním a justičním systémům, a vyplývá z ní zákaz přezkoumávání opatření, která ostatní státy či jejich soudní orgány přijaly;

| U. | vzhledem k tomu, že zásada vzájemné důvěry slouží k poskytování větší právní jistoty a poskytuje občanům a podnikům Unie dostatečnou stabilitu a předvídatelnost; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že zásada vzájemné důvěry slouží k poskytování větší právní jistoty a poskytuje občanům a podnikům Unie dostatečnou stabilitu a předvídatelnost;

| V. | vzhledem k tomu, že uplatňování a dodržování zásady vzájemného uznávání rozsudků a sbližování právních předpisů usnadňuje spolupráci mezi příslušnými orgány a soudní ochranu práv jednotlivců; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že uplatňování a dodržování zásady vzájemného uznávání rozsudků a sbližování právních předpisů usnadňuje spolupráci mezi příslušnými orgány a soudní ochranu práv jednotlivců;

| W. | vzhledem k tomu, že systém společných minimálních norem Unie ve formě zásad a pravidel by sloužil jako první krok pro sbližování vnitrostátních předpisů týkajících se občanskoprávního řízení a nastolil by rovnováhu mezi základními právy stran sporu v zájmu plné vzájemné důvěry mezi soudními systémy členských států; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že systém společných minimálních norem Unie ve formě zásad a pravidel by sloužil jako první krok pro sbližování vnitrostátních předpisů týkajících se občanskoprávního řízení a nastolil by rovnováhu mezi základními právy stran sporu v zájmu plné vzájemné důvěry mezi soudními systémy členských států;

| X. | vzhledem k tomu, že existence a dodržování procesních záruk účinnosti a efektivnosti občanskoprávního řízení a rovného zacházení se stranami sporu je žádoucí a rovněž nezbytné pro zajištění vzájemné důvěry; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že existence a dodržování procesních záruk účinnosti a efektivnosti občanskoprávního řízení a rovného zacházení se stranami sporu je žádoucí a rovněž nezbytné pro zajištění vzájemné důvěry;

| Y. | vzhledem k tomu, že schválení takového systému společných minimálních norem by stanovilo i minimální úroveň kvality občanskoprávního řízení v celé Unii, a tím by přispělo nejen k posílení vzájemné důvěry mezi justicemi, ale i k lepšímu fungování vnitřního trhu, neboť se odhaduje, že procesní rozdíly mezi členskými státy mohou mimo jiné zakládat narušení obchodu a mohou odrazovat podniky a spotřebitele od výkonu jejich práv na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že schválení takového systému společných minimálních norem by stanovilo i minimální úroveň kvality občanskoprávního řízení v celé Unii, a tím by přispělo nejen k posílení vzájemné důvěry mezi justicemi, ale i k lepšímu fungování vnitřního trhu, neboť se odhaduje, že procesní rozdíly mezi členskými státy mohou mimo jiné zakládat narušení obchodu a mohou odrazovat podniky a spotřebitele od výkonu jejich práv na vnitřním trhu;

Další okolnosti

Další okolnosti

| Z. | vzhledem k tomu, že je nezbytné sbližování procesních režimů v Unii; vzhledem k tomu, že navrhovaná směrnice má být prvním krokem v procesu další harmonizace a sbližování systémů civilního soudnictví členských států a vytvoření občanskoprávního soudního řádu Unie v dlouhodobějším výhledu; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že je nezbytné sbližování procesních režimů v Unii; vzhledem k tomu, že navrhovaná směrnice má být prvním krokem v procesu další harmonizace a sbližování systémů civilního soudnictví členských států a vytvoření občanskoprávního soudního řádu Unie v dlouhodobějším výhledu;

| AA. | vzhledem k tomu, že navrhovaná směrnice se nedotýká ani organizace soudnictví členských států, ani hlavních charakteristik způsobu vedení občanskoprávního soudního řízení, ale umožňuje, aby vnitrostátní procesní pravidla zajišťovala větší účinnost; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že navrhovaná směrnice se nedotýká ani organizace soudnictví členských států, ani hlavních charakteristik způsobu vedení občanskoprávního soudního řízení, ale umožňuje, aby vnitrostátní procesní pravidla zajišťovala větší účinnost;

| AB. | vzhledem k tomu, že je tudíž mimořádně důležité přijmout a správně provádět právní předpisy, které zajistí přijetí společných minimálních norem občanskoprávního řízení v Unii; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že je tudíž mimořádně důležité přijmout a správně provádět právní předpisy, které zajistí přijetí společných minimálních norem občanskoprávního řízení v Unii;

Judikatura Soudního dvora týkající se vnitrostátní procesní autonomie a účinné soudní ochrany

Judikatura Soudního dvora týkající se vnitrostátní procesní autonomie a účinné soudní ochrany

| 1. | bere na vědomí stěžejní úlohu Soudního dvora při budování základů občanskoprávního řízení v Unii, neboť Soudní dvůr formoval pohled na to, co občanskoprávní řízení znamená pro právní systém Unie; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí stěžejní úlohu Soudního dvora při budování základů občanskoprávního řízení v Unii, neboť Soudní dvůr formoval pohled na to, co občanskoprávní řízení znamená pro právní systém Unie;

| 2. | upozorňuje však, že ačkoli byly některé normy občanskoprávního řízení, které jsou v současnosti akceptované jako součást procesního systému Unie, potvrzeny v judikatuře Soudního dvora, je třeba přínos Soudního dvora vidět spíše ve vykládání, a nikoli stanovování norem; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje však, že ačkoli byly některé normy občanskoprávního řízení, které jsou v současnosti akceptované jako součást procesního systému Unie, potvrzeny v judikatuře Soudního dvora, je třeba přínos Soudního dvora vidět spíše ve vykládání, a nikoli stanovování norem;

| 3. | zdůrazňuje proto, že bohaté zkušenosti Soudního dvora získané při přezkumu pravidel pro opravné prostředky a procesních pravidel a kompromisy a protichůdné hodnoty, které Soudní dvůr zastává, jsou velmi cenným návodným zdrojem a měly by být zohledněny pro účely zavedení horizontálního zastřešujícího nástroje legislativní povahy, který bude obsahovat společné normy občanskoprávního řízení; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje proto, že bohaté zkušenosti Soudního dvora získané při přezkumu pravidel pro opravné prostředky a procesních pravidel a kompromisy a protichůdné hodnoty, které Soudní dvůr zastává, jsou velmi cenným návodným zdrojem a měly by být zohledněny pro účely zavedení horizontálního zastřešujícího nástroje legislativní povahy, který bude obsahovat společné normy občanskoprávního řízení;

Listina základních práv

Listina základních práv

| 4. | zdůrazňuje, že pokud jde o spravedlivý proces a přístup ke spravedlnosti, je třeba zachovat a dále rozšiřovat sítě spolupráce a databáze posilující justiční spolupráci a výměnu informací; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že pokud jde o spravedlivý proces a přístup ke spravedlnosti, je třeba zachovat a dále rozšiřovat sítě spolupráce a databáze posilující justiční spolupráci a výměnu informací;

| 5. | vřele tudíž vítá vývoj v oblasti elektronické justice, především zřízení Evropské justiční sítě a portálu evropské e-justice, který se má stát jednotným kontaktním místem v oblasti spravedlnosti v Unii; |
| --- | --- |

5.

vřele tudíž vítá vývoj v oblasti elektronické justice, především zřízení Evropské justiční sítě a portálu evropské e-justice, který se má stát jednotným kontaktním místem v oblasti spravedlnosti v Unii;

Acquis Unie týkající se justiční spolupráce v občanských věcech

Acquis Unie týkající se justiční spolupráce v občanských věcech

| 6. | vyzývá rovněž Komisi, aby posoudila, zda by měla být navržena další opatření k upevnění a posílení horizontálního přístupu k soukromoprávnímu prosazování práv zaručených právem Unie a zda by bylo možné pohlížet na minimální normy občanskoprávního řízení navrhované v tomto dokumentu jako na normy prosazující a zajišťující toto horizontální paradigma; |
| --- | --- |

6.

vyzývá rovněž Komisi, aby posoudila, zda by měla být navržena další opatření k upevnění a posílení horizontálního přístupu k soukromoprávnímu prosazování práv zaručených právem Unie a zda by bylo možné pohlížet na minimální normy občanskoprávního řízení navrhované v tomto dokumentu jako na normy prosazující a zajišťující toto horizontální paradigma;

| 7. | znovu opakuje, že systematické shromažďování statistických údajů o používání a výsledcích stávajících nástrojů Unie v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech je mimořádně důležité; |
| --- | --- |

7.

znovu opakuje, že systematické shromažďování statistických údajů o používání a výsledcích stávajících nástrojů Unie v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech je mimořádně důležité;

| 8. | v této souvislosti vyzývá Komisi, aby posoudila, zda by dodatečná prováděcí opatření členských států mohla přispět k účinnému používání samostatných unijních řízení, a trvá na tom, že k tomuto účelu by měl být nastolen důkladný a systematický postup dohledu ze strany Komise; |
| --- | --- |

8.

v této souvislosti vyzývá Komisi, aby posoudila, zda by dodatečná prováděcí opatření členských států mohla přispět k účinnému používání samostatných unijních řízení, a trvá na tom, že k tomuto účelu by měl být nastolen důkladný a systematický postup dohledu ze strany Komise;

Právní základ návrhu

Právní základ návrhu

| 9. | připomíná, že článek 114 SFEU (harmonizace vnitřního trhu) byl využit k přijetí řady aktů Unie s procesními důsledky; připomíná dále, že tento článek 114 SFEU o sbližování ustanovení právních a správních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu, se používal a stále používá jako právní základ pro celou řadu odvětvových směrnic, které harmonizují některé aspekty občanskoprávního řízení, jako je například směrnice o dodržování práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

9.

připomíná, že článek 114 SFEU (harmonizace vnitřního trhu) byl využit k přijetí řady aktů Unie s procesními důsledky; připomíná dále, že tento článek 114 SFEU o sbližování ustanovení právních a správních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu, se používal a stále používá jako právní základ pro celou řadu odvětvových směrnic, které harmonizují některé aspekty občanskoprávního řízení, jako je například směrnice o dodržování práv duševního vlastnictví;

| 10. | konstatuje však, že článek 81 SFEU stanovuje přijímání opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech s mezinárodním prvkem, včetně opatření pro sbližování právních předpisů členských států, zejména pokud je to nezbytné k řádnému fungování vnitřního trhu; zastává tudíž názor, že článek 81 SFEU představuje pro navrhovaný legislativní nástroj vhodný základ; |
| --- | --- |

10.

konstatuje však, že článek 81 SFEU stanovuje přijímání opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech s mezinárodním prvkem, včetně opatření pro sbližování právních předpisů členských států, zejména pokud je to nezbytné k řádnému fungování vnitřního trhu; zastává tudíž názor, že článek 81 SFEU představuje pro navrhovaný legislativní nástroj vhodný základ;

| 11. | tvrdí, že pojem „mezinárodní prvek“ ve znění čl. 81 odst. 1 SFEU by z hlediska přijímání opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech měl být chápán v širším smyslu a neměl by tedy být vnímán jako synonymum „mezinárodního soudního sporu“; |
| --- | --- |

11.

tvrdí, že pojem „mezinárodní prvek“ ve znění čl. 81 odst. 1 SFEU by z hlediska přijímání opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech měl být chápán v širším smyslu a neměl by tedy být vnímán jako synonymum „mezinárodního soudního sporu“;

| 12. | upozorňuje, že stávající výklad pojmu „věci s mezinárodním prvkem“ je dosti úzký a vede k vytvoření dvou kategorií stran soudního sporu, což může vyústit v další problémy a zbytečnou spletitost; zdůrazňuje, že by proto měl být přijat širší výklad; |
| --- | --- |

12.

upozorňuje, že stávající výklad pojmu „věci s mezinárodním prvkem“ je dosti úzký a vede k vytvoření dvou kategorií stran soudního sporu, což může vyústit v další problémy a zbytečnou spletitost; zdůrazňuje, že by proto měl být přijat širší výklad;

| 13. | v této souvislosti zdůrazňuje, že v tomto dokumentu navrhované společné minimální normy občanskoprávního řízení by vedly k dalším přínosům z hlediska účinnosti, pokud by členské státy rozšířily jejich oblast působnosti nejen na věci spadající do působnosti práva Unie, ale na přeshraniční i čistě vnitrostátní věci obecně; |
| --- | --- |

13.

v této souvislosti zdůrazňuje, že v tomto dokumentu navrhované společné minimální normy občanskoprávního řízení by vedly k dalším přínosům z hlediska účinnosti, pokud by členské státy rozšířily jejich oblast působnosti nejen na věci spadající do působnosti práva Unie, ale na přeshraniční i čistě vnitrostátní věci obecně;

Vzájemná důvěra v evropském soudním prostoru

Vzájemná důvěra v evropském soudním prostoru

| 14. | konstatuje, že hlavní činnosti Unie v evropském soudním prostoru, pokud jde o civilní soudnictví, souvisejí se zaváděním nástrojů týkajících se soudní příslušnosti, délky projednávání a přeshraničního vymáhání rozsudků; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že hlavní činnosti Unie v evropském soudním prostoru, pokud jde o civilní soudnictví, souvisejí se zaváděním nástrojů týkajících se soudní příslušnosti, délky projednávání a přeshraničního vymáhání rozsudků;

| 15. | opakuje a také zdůrazňuje, že volný pohyb rozsudků zvyšuje vzájemnou důvěru mezi soudními orgány členských států a právní jistotu a poskytuje občanům a podnikům v Unii dostatečnou stabilitu a předvídatelnost; |
| --- | --- |

15.

opakuje a také zdůrazňuje, že volný pohyb rozsudků zvyšuje vzájemnou důvěru mezi soudními orgány členských států a právní jistotu a poskytuje občanům a podnikům v Unii dostatečnou stabilitu a předvídatelnost;

| 16. | v tomto ohledu zdůrazňuje, že vzájemná důvěra je složitý pojem a že při budování této důvěry spolupůsobí celá řada faktorů, například justiční vzdělávání, přeshraniční justiční spolupráce a výměna zkušeností a osvědčených postupů mezi soudci; |
| --- | --- |

16.

v tomto ohledu zdůrazňuje, že vzájemná důvěra je složitý pojem a že při budování této důvěry spolupůsobí celá řada faktorů, například justiční vzdělávání, přeshraniční justiční spolupráce a výměna zkušeností a osvědčených postupů mezi soudci;

| 17. | poukazuje na to, že vzájemnou důvěru mohou podpořit mimo jiné nelegislativní metody, jako spolupráce soudců v rámci Evropské soudní sítě nebo jejich účast v odborném vzdělávání; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na to, že vzájemnou důvěru mohou podpořit mimo jiné nelegislativní metody, jako spolupráce soudců v rámci Evropské soudní sítě nebo jejich účast v odborném vzdělávání;

| 18. | vítá proto devět základních principů justičního vzdělávání, které Evropská síť pro justiční vzdělávání přijala na svém generálním shromáždění v roce 2016, neboť tyto zásady stanoví společný základ a rámec pro evropskou justici i instituce justičního vzdělávání; |
| --- | --- |

18.

vítá proto devět základních principů justičního vzdělávání, které Evropská síť pro justiční vzdělávání přijala na svém generálním shromáždění v roce 2016, neboť tyto zásady stanoví společný základ a rámec pro evropskou justici i instituce justičního vzdělávání;

| 19. | tvrdí však, že z přísně právního hlediska vzájemná důvěra na nejzákladnější úrovni předpokládá, že soudní orgány členských států budou navzájem vnímat své procesní postupy, co se týče pravidel i v praxi, jako záruky spravedlivého občanskoprávního řízení; |
| --- | --- |

19.

tvrdí však, že z přísně právního hlediska vzájemná důvěra na nejzákladnější úrovni předpokládá, že soudní orgány členských států budou navzájem vnímat své procesní postupy, co se týče pravidel i v praxi, jako záruky spravedlivého občanskoprávního řízení;

| 20. | poukazuje tudíž na to, že vypracování systematických minimálních norem občanskoprávního řízení v Unii v podobě obecné horizontální směrnice by vedlo ke zvýšení vzájemné důvěry mezi soudními orgány členských států, zajistilo by rovnováhu základních procesních práv v občanskoprávních věcech v rámci celé Unie a vytvořilo by větší obecný pocit spravedlnosti, jistoty a předvídatelnosti v celé Unii; |
| --- | --- |

20.

poukazuje tudíž na to, že vypracování systematických minimálních norem občanskoprávního řízení v Unii v podobě obecné horizontální směrnice by vedlo ke zvýšení vzájemné důvěry mezi soudními orgány členských států, zajistilo by rovnováhu základních procesních práv v občanskoprávních věcech v rámci celé Unie a vytvořilo by větší obecný pocit spravedlnosti, jistoty a předvídatelnosti v celé Unii;

Společné minimální normy pro občanskoprávní řízení

Společné minimální normy pro občanskoprávní řízení

| 21. | zdůrazňuje, že účinné systémy občanskoprávního řízení hrají zásadní úlohu při prosazování právního státu a základních hodnot Unie; zdůrazňuje dále, že jsou také nezbytným předpokladem udržitelného rozvoje a prostředí příznivého pro podniky a spotřebitele; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že účinné systémy občanskoprávního řízení hrají zásadní úlohu při prosazování právního státu a základních hodnot Unie; zdůrazňuje dále, že jsou také nezbytným předpokladem udržitelného rozvoje a prostředí příznivého pro podniky a spotřebitele;

| 22. | domnívá se, že nejasnosti týkající se promlčecích lhůt pro občany, spotřebitele a podniky ve sporech s mezinárodním prvkem mohou bránit v přístupu ke spravedlnosti; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby posoudily proveditelnost a vhodnost harmonizace těchto promlčecích lhůt v občanskoprávním řízení; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že nejasnosti týkající se promlčecích lhůt pro občany, spotřebitele a podniky ve sporech s mezinárodním prvkem mohou bránit v přístupu ke spravedlnosti; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby posoudily proveditelnost a vhodnost harmonizace těchto promlčecích lhůt v občanskoprávním řízení;

| 23. | konstatuje, že je zjevně zapotřebí, aby právní předpisy stanovily soubor procesních norem použitelných na občanskoprávní řízení, a vyzývá Komisi, aby pokračovala v provádění Stockholmského programu přijatého Evropskou radou v oblasti prostoru svobody, bezpečnosti a práva; |
| --- | --- |

23.

konstatuje, že je zjevně zapotřebí, aby právní předpisy stanovily soubor procesních norem použitelných na občanskoprávní řízení, a vyzývá Komisi, aby pokračovala v provádění Stockholmského programu přijatého Evropskou radou v oblasti prostoru svobody, bezpečnosti a práva;

| 24. | podle článku 225 SFEU proto žádá Komisi, aby do 30. června 2018 předložila na základě čl. 81 odst. 2 SFEU návrh legislativního aktu týkajícího se společných minimálních norem občanskoprávního řízení v návaznosti na doporučení uvedená v příloze tohoto dokumentu; |
| --- | --- |

24.

podle článku 225 SFEU proto žádá Komisi, aby do 30. června 2018 předložila na základě čl. 81 odst. 2 SFEU návrh legislativního aktu týkajícího se společných minimálních norem občanskoprávního řízení v návaznosti na doporučení uvedená v příloze tohoto dokumentu;

| 25. | potvrzuje, že doporučení, která jsou uvedena v příloze k tomuto usnesení, dodržují základní práva a zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

25.

potvrzuje, že doporučení, která jsou uvedena v příloze k tomuto usnesení, dodržují základní práva a zásady subsidiarity a proporcionality;

| 26. | zastává názor, že požadovaný návrh nemá finanční dopady, neboť zavedení minimálních norem občanskoprávního řízení povede k úsporám z hlediska snížených nákladů pro strany sporu a jejich zástupce, kteří se nebudou muset seznamovat s režimem občanskoprávního řízení jiné země; |
| --- | --- |

26.

zastává názor, že požadovaný návrh nemá finanční dopady, neboť zavedení minimálních norem občanskoprávního řízení povede k úsporám z hlediska snížených nákladů pro strany sporu a jejich zástupce, kteří se nebudou muset seznamovat s režimem občanskoprávního řízení jiné země;

o

o o

| 27. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a doporučení uvedená v příloze Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

27.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a doporučení uvedená v příloze Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států.

---

(1)  PE 572.853, prosinec 2015.

1

(2)  PE 581.385, červen 2016.

2

(3)  PE 559.499, červen 2015.

3

(4)  PE 556.971, červen 2016.

4

(5)  Uniform Law Review, 2004(4).

5

Uniform Law Review,

(6)  M. Storme, Studie sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se určitých aspektů občanskoprávního řízení (závěrečná zpráva, Dordrecht, 1994).

6

Studie sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se určitých aspektů občanskoprávního řízení

(7)  Viz mj.: rozsudek ze dne 16. prosince 1976, Comet BV vs. Produktschap voor Siergewassen, 45/76, ECLI:EU:C:1976:191 a rozsudek ze dne 15. května 1986, Marguerite Johnston vs. Chief Constable of the Royal Ulster Constabulary, 222/84, ECLI:EU:C:1986:206.

7

(8)  K dispozici online na: http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_CS.pdf

8

9

P7_TA(2014)0276.

(10)  Viz mj.: rozsudek ze dne 13. března 2007, Unibet (London) Ltd a Unibet (International) Ltd vs. Justitiekanslern, C-432/05, ECLI:EU:C:2007:163.

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích (Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 1).

11

(12)  Směrnice Rady 2003/8/ES ze dne 27. ledna 2003 o zlepšení přístupu ke spravedlnosti v přeshraničních sporech stanovením minimálních společných pravidel pro právní pomoc v těchto sporech (Úř. věst. L 26, 31.1.2003, s. 41).

12

(13)  Doporučení Komise ze dne 11. června 2013 o společných zásadách pro prostředky kolektivní právní ochrany týkající se zdržení se jednání a náhrady škody v členských státech v souvislosti s porušením práv přiznaných právem Unie (Úř. věst. L 201, 26.7.2013, s. 60).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/22/ES ze dne 23. dubna 2009 o žalobách na zdržení se jednání v oblasti ochrany zájmů spotřebitelů (Úř. věst. L 110, 1.5.2009, s. 30).

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/104/EU ze dne 26. listopadu 2014 o určitých pravidlech upravujících žaloby o náhradu škody podle vnitrostátního práva v případě porušení právních předpisů členských států a Evropské unie o hospodářské soutěži (Úř. věst. L 349, 5.12.2014, s. 1).

15

(16)  Viz například evropské nařízení o drobných nárocích (viz druhá poznámka pod čarou k bodu odůvodnění G výše) a nařízení o evropském příkazu k obstavení účtů (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 655/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se zavádí řízení o evropském příkazu k obstavení účtů k usnadnění vymáhání přeshraničních pohledávek v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 59)).

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 45).

17

(18)  Viz čtvrtá poznámka pod čarou k bodu odůvodnění G výše.

18

(19)  Viz pátá poznámka pod čarou k bodu odůvodnění G výše.

19

---

PŘÍLOHA USNESENÍ:

DOPORUČENÍ KE SMĚRNICI EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY O SPOLEČNÝCH MINIMÁLNÍCH NORMÁCH PRO OBČANSKOPRÁVNÍ ŘÍZENÍ V EU

A.   ZÁSADY A CÍLE POŽADOVANÉHO NÁVRHU

| 1. | V Unii zůstává prosazování práva u soudů do značné míry věcí vnitrostátních procesních pravidel a praxe. Vnitrostátní soudy jsou rovněž soudy Unie. I řízení u těchto soudů musí tudíž zajistit rovný přístup, spravedlnost a účinnost, jakož i efektivní uplatňování práva Unie. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Provádění zásady vzájemného uznávání rozhodnutí v občanských věcech zvyšuje vzájemnou důvěru členských států v systémy civilního soudnictví ostatních členských států a opatření pro sbližování právních předpisů členských států mohou usnadnit spolupráci mezi příslušnými orgány a soudní ochranu individuálních práv. Rozsah vzájemného uznávání závisí do značné míry na řadě parametrů, mezi něž patří mimo jiné mechanismy na ochranu nároků žalobců a práv žalovaných a zaručení přístupu k soudům a spravedlnosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ačkoli jsou členské státy stranami Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP), zkušenost ukázala, že tato skutečnost sama o sobě nezaručuje vždy dostatečnou úroveň důvěry v systémy civilního soudnictví jiných členských států. Vnitrostátní procesní pravidla občanskoprávního řízení členských států se značně různí, často z hlediska některých základních procesních zásad a záruk, což znamená riziko možného narušení vzájemné důvěry mezi justičními orgány. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Je tudíž nutné za účelem ochrany základních práv a svobod občanů Unie a povzbuzení modernizace vnitrostátních řízení, zajištění rovných podmínek pro podniky a pro zvýšení hospodářského růstu prostřednictvím účinných a efektivních systémů justice přijmout směrnici, která dále rozpracuje minimální normy vymezené v Listině a v EÚLP. Náležitý právní základ pro takový návrh představuje čl. 81 odst. 2 SFEU, který se týká opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech. Směrnice se přijímá v souladu s řádným legislativním postupem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Společné minimální normy občanskoprávního řízení jsou považovány za nezbytné k vytvoření pevného základu pro sbližování a zdokonalování právních předpisů členských států s ohledem na pružnost, která je členským státům dána při přípravě nových právních předpisů týkajících se občanskoprávního řízení při respektování obecného konsensu na zásadách občanskoprávní praxe. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Společné minimální normy by měly vést k větší důvěře v systémy civilního soudnictví všech členských států, což by se zase mělo projevit v efektivnější, rychlejší a pružnější justiční spolupráci v atmosféře vzájemné důvěry. Tato společná minimální pravidla by měla rovněž vést k odstranění překážek volného pohybu občanů na území členských států a měla by evropským občanům, zejména těm, kteří cestují přes hranice, umožnit, aby se nemuseli obávat styku se systémem civilního soudnictví jiného členského státu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Cílem navrhované směrnice není v celém rozsahu nahradit vnitrostátní občanské soudní řády. Jejím cílem je při respektování vnitrostátních specifických rysů a základního práva na účinné opravné prostředky a spravedlivý proces zajišťující účinný přístup ke spravedlnosti spíše stanovit společné minimální normy týkající se funkce a vedení občanskoprávních řízení v členských státech ve všech věcech, které spadají do působnosti práva Unie. Směrnice má také poskytnout základ pro postupné prohlubování postupu sbližování režimů občanskoprávního řízení členských států. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Návrh nemá vliv na ustanovení právních předpisů členských států týkající se organizace jejich soudů a jejich pravidel pro jmenování soudců. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tento návrh je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality, neboť členské státy nemohou samy zavést soubor minimálních norem pro občanskoprávní řízení, a návrh nepřekračuje rámec toho, co je naprosto nezbytné pro zajištění účinného přístupu ke spravedlnosti a vzájemné důvěry v Unii. |
| --- | --- |

9.

B.   ZNĚNÍ POŽADOVANÉHO NÁVRHU

Směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných minimálních normách pro občanskoprávní řízení v Evropské unii

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 81 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na žádost Evropského parlamentu určenou Evropské komisi,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie si stanovila za cíl zachovávat a rozvíjet prostor svobody, bezpečnosti a práva, ve kterém je zaručen volný pohyb osob. Pro postupné vytváření tohoto prostoru má Unie přijmout opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech s mezinárodním prvkem, zejména pokud je to nezbytné k řádnému fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(1)

Unie si stanovila za cíl zachovávat a rozvíjet prostor svobody, bezpečnosti a práva, ve kterém je zaručen volný pohyb osob. Pro postupné vytváření tohoto prostoru má Unie přijmout opatření v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech s mezinárodním prvkem, zejména pokud je to nezbytné k řádnému fungování vnitřního trhu.

| (2) | V souladu s čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie mohou k těmto opatřením patřit opatření, jež mají za cíl zajistit mimo jiné vzájemné uznávání a výkon soudních rozhodnutí mezi členskými státy, přeshraniční doručování písemností, spolupráci při opatřování důkazů, účinný přístup ke spravedlnosti a odstraňování překážek řádného průběhu občanskoprávního řízení, v případě potřeby podporou slučitelnosti úpravy občanskoprávního řízení v členských státech. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie mohou k těmto opatřením patřit opatření, jež mají za cíl zajistit mimo jiné vzájemné uznávání a výkon soudních rozhodnutí mezi členskými státy, přeshraniční doručování písemností, spolupráci při opatřování důkazů, účinný přístup ke spravedlnosti a odstraňování překážek řádného průběhu občanskoprávního řízení, v případě potřeby podporou slučitelnosti úpravy občanskoprávního řízení v členských státech.

| (3) | Podle závěrů předsednictví ze zasedání Evropské rady v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999, a zejména bodu 33 těchto závěrů, by posílené vzájemné uznávání rozsudků a jiných rozhodnutí justičních orgánů a nezbytné sblížení právních předpisů usnadnily spolupráci mezi příslušnými orgány a soudní ochranu práv jednotlivce. Zásada vzájemného uznávání by proto měla být základním kamenem justiční spolupráce v občanských věcech v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Podle závěrů předsednictví ze zasedání Evropské rady v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999, a zejména bodu 33 těchto závěrů, by posílené vzájemné uznávání rozsudků a jiných rozhodnutí justičních orgánů a nezbytné sblížení právních předpisů usnadnily spolupráci mezi příslušnými orgány a soudní ochranu práv jednotlivce. Zásada vzájemného uznávání by proto měla být základním kamenem justiční spolupráce v občanských věcech v Unii.

| (4) | Podle akčního plánu Komise pro provádění Stockholmského programu přijatého Evropskou radou v oblasti prostoru svobody, bezpečnosti a práva jsou evropský soudní prostor a správné fungování jednotného trhu postaveny na základní zásadě vzájemného uznávání, která naopak vychází z myšlenky, že členské státy navzájem důvěřují svým soudním systémům. Tato zásada může účinně fungovat pouze na základě vzájemné důvěry mezi soudci, právníky, podniky a občany. Rozsah této důvěry závisí na řadě činitelů, mezi něž patří existence mechanismů na ochranu procesních práv stran sporu v občanskoprávním řízení. Aby bylo zaručeno uplatňování uvedené zásady, jsou tudíž nezbytné společné minimální normy, které posílí právo na spravedlivý proces a účinnost soudních systémů a přispějí k účinnému režimu prosazování práva. |
| --- | --- |

(4)

Podle akčního plánu Komise pro provádění Stockholmského programu přijatého Evropskou radou v oblasti prostoru svobody, bezpečnosti a práva jsou evropský soudní prostor a správné fungování jednotného trhu postaveny na základní zásadě vzájemného uznávání, která naopak vychází z myšlenky, že členské státy navzájem důvěřují svým soudním systémům. Tato zásada může účinně fungovat pouze na základě vzájemné důvěry mezi soudci, právníky, podniky a občany. Rozsah této důvěry závisí na řadě činitelů, mezi něž patří existence mechanismů na ochranu procesních práv stran sporu v občanskoprávním řízení. Aby bylo zaručeno uplatňování uvedené zásady, jsou tudíž nezbytné společné minimální normy, které posílí právo na spravedlivý proces a účinnost soudních systémů a přispějí k účinnému režimu prosazování práva.

| (5) | Stanovením minimálních pravidel ochrany procesních práv stran sporu a usnadněním přístupu občanů ke spravedlnosti by tato směrnice měla posílit důvěru členských států v systémy civilního soudnictví ostatních členských států, a může proto pomoci podporovat kulturu základních práv v Unii a přispět i k lepšímu fungování vnitřního trhu a dodržování základních svobod Unie rozvíjením hlubšího všeobecného smyslu pro spravedlnost, jistotu a předvídatelnost v celé Unii. |
| --- | --- |

(5)

Stanovením minimálních pravidel ochrany procesních práv stran sporu a usnadněním přístupu občanů ke spravedlnosti by tato směrnice měla posílit důvěru členských států v systémy civilního soudnictví ostatních členských států, a může proto pomoci podporovat kulturu základních práv v Unii a přispět i k lepšímu fungování vnitřního trhu a dodržování základních svobod Unie rozvíjením hlubšího všeobecného smyslu pro spravedlnost, jistotu a předvídatelnost v celé Unii.

| (6) | Ustanovení této směrnice by se měla uplatňovat na občanskoprávní spory s mezinárodním prvkem, včetně sporů vyplývajících z porušování práv a svobod zaručených právem Unie. Odkazuje-li se ve směrnici na porušení práv přiznaných právem Unie, rozumí se tím všechny situace, ve kterých byly fyzické a právnické osoby v důsledku porušení práva stanoveného Unií poškozeny nebo v nichž hrozí, že budou poškozeny. Členským státům by nemělo nic bránit v uplatňování ustanovení této směrnice také na čistě vnitrostátní občanskoprávní věci. |
| --- | --- |

(6)

Ustanovení této směrnice by se měla uplatňovat na občanskoprávní spory s mezinárodním prvkem, včetně sporů vyplývajících z porušování práv a svobod zaručených právem Unie. Odkazuje-li se ve směrnici na porušení práv přiznaných právem Unie, rozumí se tím všechny situace, ve kterých byly fyzické a právnické osoby v důsledku porušení práva stanoveného Unií poškozeny nebo v nichž hrozí, že budou poškozeny. Členským státům by nemělo nic bránit v uplatňování ustanovení této směrnice také na čistě vnitrostátní občanskoprávní věci.

| (7) | Všechny členské státy jsou smluvními stranami EÚLP ze dne 4. listopadu 1950. Záležitosti uvedené v této směrnici by měly být řešeny v souladu s uvedenou úmluvou, zejména pokud jde o práva na spravedlivý proces a účinné opravné prostředky. |
| --- | --- |

(7)

Všechny členské státy jsou smluvními stranami EÚLP ze dne 4. listopadu 1950. Záležitosti uvedené v této směrnici by měly být řešeny v souladu s uvedenou úmluvou, zejména pokud jde o práva na spravedlivý proces a účinné opravné prostředky.

| (8) | Účelem této směrnice je podpořit uplatňování společných minimálních norem občanskoprávního řízení s cílem zajistit účinný přístup ke spravedlnosti v Unii. Obecně uznávané právo na přístup ke spravedlnosti je potvrzeno také článkem 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). |
| --- | --- |

(8)

Účelem této směrnice je podpořit uplatňování společných minimálních norem občanskoprávního řízení s cílem zajistit účinný přístup ke spravedlnosti v Unii. Obecně uznávané právo na přístup ke spravedlnosti je potvrzeno také článkem 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“).

| (9) | Občanskoprávní řízení by mělo být dále zlepšeno tím, že se využije technologický vývoj v oblasti justice a nové nástroje, které mají soudy k dispozici a které mohou pomoci překonat zeměpisnou vzdálenost a její důsledky, pokud jde o vysoké náklady a délku řízení. Za účelem dalšího snížení nákladů řízení a zkrácení řízení by se mělo ještě více podporovat využívání moderních komunikačních technologií stranami a soudy. |
| --- | --- |

(9)

Občanskoprávní řízení by mělo být dále zlepšeno tím, že se využije technologický vývoj v oblasti justice a nové nástroje, které mají soudy k dispozici a které mohou pomoci překonat zeměpisnou vzdálenost a její důsledky, pokud jde o vysoké náklady a délku řízení. Za účelem dalšího snížení nákladů řízení a zkrácení řízení by se mělo ještě více podporovat využívání moderních komunikačních technologií stranami a soudy.

| (10) | Aby bylo možné osoby vyslechnout, aniž by musely cestovat k soudu, měly by členské státy zajistit, aby se ústní jednání i dokazování vyslechnutím svědků, znalců nebo stran mohla uskutečňovat za použití přiměřených prostředků komunikace na dálku, pokud by jejich použití nebylo s ohledem na zvláštní okolnosti případu nevhodné pro spravedlivý průběh řízení. Tímto ustanovením není dotčeno nařízení Rady (ES) č. 1206/2001 (1). |
| --- | --- |

(10)

Aby bylo možné osoby vyslechnout, aniž by musely cestovat k soudu, měly by členské státy zajistit, aby se ústní jednání i dokazování vyslechnutím svědků, znalců nebo stran mohla uskutečňovat za použití přiměřených prostředků komunikace na dálku, pokud by jejich použití nebylo s ohledem na zvláštní okolnosti případu nevhodné pro spravedlivý průběh řízení. Tímto ustanovením není dotčeno nařízení Rady (ES) č. 1206/2001 (1).

| (11) | Soudy členských států by měly mít možnost spoléhat se v technických, právních či jiných důkazních otázkách na znalecké posudky. Vyjma případů, kdy jsou zapotřebí donucovací opatření, a v souladu se svobodou poskytování služeb a judikaturou Soudního dvora by soudci v jednom členském státě měli být schopni jmenovat znalce k provedení vyšetřování v jiném členském státě, aniž by pro jejich jednání byl zapotřebí jakýkoli předchozí souhlas. V zájmu rozšíření justiční odbornosti a s ohledem na omezení při jmenování dostatečně kvalifikovaných znalců v jurisdikci jednoho členského státu, například kvůli technické náročnosti věci nebo existenci přímých či nepřímých vazeb mezi znalci a stranami sporu, by měl být vytvořen evropský seznam všech vnitrostátních seznamů znalců, který bude průběžně aktualizován v rámci portálu evropské e-justice. |
| --- | --- |

(11)

Soudy členských států by měly mít možnost spoléhat se v technických, právních či jiných důkazních otázkách na znalecké posudky. Vyjma případů, kdy jsou zapotřebí donucovací opatření, a v souladu se svobodou poskytování služeb a judikaturou Soudního dvora by soudci v jednom členském státě měli být schopni jmenovat znalce k provedení vyšetřování v jiném členském státě, aniž by pro jejich jednání byl zapotřebí jakýkoli předchozí souhlas. V zájmu rozšíření justiční odbornosti a s ohledem na omezení při jmenování dostatečně kvalifikovaných znalců v jurisdikci jednoho členského státu, například kvůli technické náročnosti věci nebo existenci přímých či nepřímých vazeb mezi znalci a stranami sporu, by měl být vytvořen evropský seznam všech vnitrostátních seznamů znalců, který bude průběžně aktualizován v rámci portálu evropské e-justice.

| (12) | Předběžná a zajišťovací opatření by měla dosáhnout řádné rovnováhy mezi zájmy navrhovatele na získání přechodné ochrany a zájmy žalovaného na tom, aby se zabránilo zneužití takové ochrany. Pokud bude před vydáním rozsudku podán návrh na přechodná opatření, soud, u něhož je návrh podán, by měl být na základě důkazů předložených navrhovatelem přesvědčen, že žalobce pravděpodobně uspěje ve věci svého nároku vůči žalovanému. Dále by mělo být od navrhovatele za všech okolností vyžadováno, aby u soudu přesvědčivě prokázal, že jeho nárok naléhavě vyžaduje soudní ochranu a že výkon existujícího nebo budoucího rozhodnutí by bez přechodných opatření mohl být zmařen nebo podstatně ztížen. |
| --- | --- |

(12)

Předběžná a zajišťovací opatření by měla dosáhnout řádné rovnováhy mezi zájmy navrhovatele na získání přechodné ochrany a zájmy žalovaného na tom, aby se zabránilo zneužití takové ochrany. Pokud bude před vydáním rozsudku podán návrh na přechodná opatření, soud, u něhož je návrh podán, by měl být na základě důkazů předložených navrhovatelem přesvědčen, že žalobce pravděpodobně uspěje ve věci svého nároku vůči žalovanému. Dále by mělo být od navrhovatele za všech okolností vyžadováno, aby u soudu přesvědčivě prokázal, že jeho nárok naléhavě vyžaduje soudní ochranu a že výkon existujícího nebo budoucího rozhodnutí by bez přechodných opatření mohl být zmařen nebo podstatně ztížen.

| (13) | Touto směrnicí by neměla být dotčena zvláštní ustanovení k dodržování práv v oblasti práv duševního vlastnictví stanovená v nástrojích Unie, a zejména ustanovení obsažená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady ES 2004/48/ES (2). Směrnicí by neměla být dotčena ani zvláštní ustanovení o vymáhání přeshraničních pohledávek stanovená v evropském příkazu k obstavení účtů (3). |
| --- | --- |

(13)

Touto směrnicí by neměla být dotčena zvláštní ustanovení k dodržování práv v oblasti práv duševního vlastnictví stanovená v nástrojích Unie, a zejména ustanovení obsažená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady ES 2004/48/ES (2). Směrnicí by neměla být dotčena ani zvláštní ustanovení o vymáhání přeshraničních pohledávek stanovená v evropském příkazu k obstavení účtů (3).

| (14) | Soudy by měly mít klíčovou úlohu při ochraně práv a zájmů všech stran a při účinném a efektivním vedení občanskoprávních řízení. |
| --- | --- |

(14)

Soudy by měly mít klíčovou úlohu při ochraně práv a zájmů všech stran a při účinném a efektivním vedení občanskoprávních řízení.

| (15) | Zajištění spravedlivého procesu, lepšího přístupu ke spravedlnosti a vzájemné důvěry je cíl, který tvoří součást politiky Unie pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a měl by zahrnovat přístup k soudním i mimosoudním metodám řešení sporů. Za účelem podpory stran ve využívání mediace by měly členské státy zajistit, aby jejich právní úprava promlčení a prekluze nebránila stranám obrátit se na soud nebo využít rozhodčího řízení, pokud jejich pokus o mediaci selže. |
| --- | --- |

(15)

Zajištění spravedlivého procesu, lepšího přístupu ke spravedlnosti a vzájemné důvěry je cíl, který tvoří součást politiky Unie pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a měl by zahrnovat přístup k soudním i mimosoudním metodám řešení sporů. Za účelem podpory stran ve využívání mediace by měly členské státy zajistit, aby jejich právní úprava promlčení a prekluze nebránila stranám obrátit se na soud nebo využít rozhodčího řízení, pokud jejich pokus o mediaci selže.

| (16) | Vzhledem k rozdílům mezi členskými státy, pokud jde o pravidla občanskoprávního řízení, a zejména pravidla pro doručování písemností, je nezbytné stanovit definici minimálních norem, které by se měly uplatňovat na občanskoprávní řízení spadající do oblasti působnosti práva Unie. Upřednostněny by měly být zejména ty způsoby doručování, které zajišťují rychlé a bezpečné obdržení doručovaných dokumentů potvrzené dokladem o doručení. Mělo by být tudíž široce podporováno využití moderních komunikačních technologií. Pokud jde o dokumenty, které je třeba doručit účastníkům řízení, mělo by být elektronické doručování postaveno na stejnou úroveň jako poštovní doručování. Dostupné elektronické prostředky by měly zajistit, aby obdržené dokumenty a jiné písemnosti po obsahové stránce věrně odpovídaly odeslaným dokumentům a jiným písemnostem a aby použitý způsob potvrzení o přijetí obsahoval potvrzení o přijetí adresátem a o datu přijetí. |
| --- | --- |

(16)

Vzhledem k rozdílům mezi členskými státy, pokud jde o pravidla občanskoprávního řízení, a zejména pravidla pro doručování písemností, je nezbytné stanovit definici minimálních norem, které by se měly uplatňovat na občanskoprávní řízení spadající do oblasti působnosti práva Unie. Upřednostněny by měly být zejména ty způsoby doručování, které zajišťují rychlé a bezpečné obdržení doručovaných dokumentů potvrzené dokladem o doručení. Mělo by být tudíž široce podporováno využití moderních komunikačních technologií. Pokud jde o dokumenty, které je třeba doručit účastníkům řízení, mělo by být elektronické doručování postaveno na stejnou úroveň jako poštovní doručování. Dostupné elektronické prostředky by měly zajistit, aby obdržené dokumenty a jiné písemnosti po obsahové stránce věrně odpovídaly odeslaným dokumentům a jiným písemnostem a aby použitý způsob potvrzení o přijetí obsahoval potvrzení o přijetí adresátem a o datu přijetí.

| (17) | Členské státy by měly zajistit, aby strany sporu v občanskoprávním řízení měly právo na právního zástupce dle svého výběru. V přeshraničních sporech by strany měly mít právo na právníka ve svém domovském státě pro účely předběžného poradenství a právníka v hostitelském státě pro účely vedení řízení. Důvěrnost komunikace mezi stranami sporu a jejich právníkem je zásadní pro zajištění účinného výkonu práva na spravedlivý proces. Členské státy by proto měly respektovat důvěrnost schůzek a jiných způsobů komunikace mezi právníkem a stranami sporu v rámci práva na právní zastoupení podle této směrnice. Stranám sporu by mělo být umožněno, aby se vzdaly svého práva přiznaného jim touto směrnicí, pokud jim byly poskytnuty informace o případných důsledcích rozhodnutí vzdát se tohoto práva. |
| --- | --- |

(17)

Členské státy by měly zajistit, aby strany sporu v občanskoprávním řízení měly právo na právního zástupce dle svého výběru. V přeshraničních sporech by strany měly mít právo na právníka ve svém domovském státě pro účely předběžného poradenství a právníka v hostitelském státě pro účely vedení řízení. Důvěrnost komunikace mezi stranami sporu a jejich právníkem je zásadní pro zajištění účinného výkonu práva na spravedlivý proces. Členské státy by proto měly respektovat důvěrnost schůzek a jiných způsobů komunikace mezi právníkem a stranami sporu v rámci práva na právní zastoupení podle této směrnice. Stranám sporu by mělo být umožněno, aby se vzdaly svého práva přiznaného jim touto směrnicí, pokud jim byly poskytnuty informace o případných důsledcích rozhodnutí vzdát se tohoto práva.

| (18) | Za účelem zaplacení soudních poplatků by nemělo být po žalobci vyžadováno, aby musel cestovat do členského státu soudu, u něhož byla žaloba podána, nebo aby se k tomuto účelu musel nechat zastupovat právníkem. Aby byl zajištěn účinný přístup žalobců k řízení, měly by členské státy jakožto minimum nabízet alespoň jeden ze způsobů platby na dálku stanovených v této směrnici. Informace o soudních poplatcích a způsobech jejich platby a o orgánech nebo subjektech, které jsou příslušné poskytovat praktickou pomoc v členských státech, by měly být transparentní a snadno dostupné na internetu prostřednictvím příslušných vnitrostátních internetových stránek. |
| --- | --- |

(18)

Za účelem zaplacení soudních poplatků by nemělo být po žalobci vyžadováno, aby musel cestovat do členského státu soudu, u něhož byla žaloba podána, nebo aby se k tomuto účelu musel nechat zastupovat právníkem. Aby byl zajištěn účinný přístup žalobců k řízení, měly by členské státy jakožto minimum nabízet alespoň jeden ze způsobů platby na dálku stanovených v této směrnici. Informace o soudních poplatcích a způsobech jejich platby a o orgánech nebo subjektech, které jsou příslušné poskytovat praktickou pomoc v členských státech, by měly být transparentní a snadno dostupné na internetu prostřednictvím příslušných vnitrostátních internetových stránek.

| (19) | Členské státy by měly zajistit dodržování základního práva na právní pomoc podle čl. 47 třetího pododstavceListiny. Všechny fyzické nebo právnické osoby, jež jsou stranami v občanském sporu v oblasti působnosti této směrnice, ať v postavení žalobce, nebo žalovaného, by měly být schopny uplatňovat svá práva u soudů i v případě, kdy jim jejich osobní finanční situace znemožňuje nést náklady soudního řízení. Právní pomoc by měla zahrnovat poradenství před zahájením soudního řízení s cílem dosáhnout mimosoudního vyrovnání, právní pomoc při podání žaloby a zastupování před soudem a osvobození od nákladů soudního řízení. Tímto ustanovením není dotčena směrnice Rady 2003/8/ES (4). |
| --- | --- |

(19)

Členské státy by měly zajistit dodržování základního práva na právní pomoc podle čl. 47 třetího pododstavceListiny. Všechny fyzické nebo právnické osoby, jež jsou stranami v občanském sporu v oblasti působnosti této směrnice, ať v postavení žalobce, nebo žalovaného, by měly být schopny uplatňovat svá práva u soudů i v případě, kdy jim jejich osobní finanční situace znemožňuje nést náklady soudního řízení. Právní pomoc by měla zahrnovat poradenství před zahájením soudního řízení s cílem dosáhnout mimosoudního vyrovnání, právní pomoc při podání žaloby a zastupování před soudem a osvobození od nákladů soudního řízení. Tímto ustanovením není dotčena směrnice Rady 2003/8/ES (4).

| (20) | Vytvoření evropské justiční kultury, která plně respektuje subsidiaritu, proporcionalitu a nezávislost justice, je ústředním předpokladem efektivního fungování evropského soudního prostoru. Justiční vzdělávání je jedním z rozhodujících prvků tohoto procesu, jelikož zvyšuje vzájemnou důvěru mezi členskými státy, právníky a občany. V tomto ohledu by členské státy měly spolupracovat a podporovat odbornou přípravu a výměnu osvědčených postupů mezi osobami, které pracují v oblasti práva. |
| --- | --- |

(20)

Vytvoření evropské justiční kultury, která plně respektuje subsidiaritu, proporcionalitu a nezávislost justice, je ústředním předpokladem efektivního fungování evropského soudního prostoru. Justiční vzdělávání je jedním z rozhodujících prvků tohoto procesu, jelikož zvyšuje vzájemnou důvěru mezi členskými státy, právníky a občany. V tomto ohledu by členské státy měly spolupracovat a podporovat odbornou přípravu a výměnu osvědčených postupů mezi osobami, které pracují v oblasti práva.

| (21) | Tato směrnice stanoví minimální pravidla. Členské státy mohou rozšířit práva stanovená v této směrnici s cílem poskytnout vyšší úroveň ochrany. Tato vyšší úroveň ochrany by neměla být překážkou vzájemné důvěře a účinnému přístupu ke spravedlnosti, k jejichž usnadnění jsou tato minimální pravidla určena. Neměla by tedy být snížena úroveň ochrany stanovená Listinou, jak ji vykládá Soudní dvůr, a přednost, jednotnost a účinnost unijního práva. |
| --- | --- |

(21)

Tato směrnice stanoví minimální pravidla. Členské státy mohou rozšířit práva stanovená v této směrnici s cílem poskytnout vyšší úroveň ochrany. Tato vyšší úroveň ochrany by neměla být překážkou vzájemné důvěře a účinnému přístupu ke spravedlnosti, k jejichž usnadnění jsou tato minimální pravidla určena. Neměla by tedy být snížena úroveň ochrany stanovená Listinou, jak ji vykládá Soudní dvůr, a přednost, jednotnost a účinnost unijního práva.

| (22) | Jelikož cíle této směrnice, totiž stanovení společných minimálních norem občanskoprávního řízení, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinků této směrnice může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(22)

Jelikož cíle této směrnice, totiž stanovení společných minimálních norem občanskoprávního řízení, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinků této směrnice může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (23) | V souladu s [článkem 3]/[články 1 a 2] Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, [uvedené členské státy oznámily své přání podílet se na přijímání a používání této směrnice] / [a aniž by byl dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se uvedené členské státy neúčastní přijímání této směrnice a tato směrnice pro ně není závazná ani použitelná]. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s [článkem 3]/[články 1 a 2] Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, [uvedené členské státy oznámily své přání podílet se na přijímání a používání této směrnice] / [a aniž by byl dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se uvedené členské státy neúčastní přijímání této směrnice a tato směrnice pro ně není závazná ani použitelná].

| (24) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie se Dánsko neúčastní přijímání této směrnice, a proto pro něj není závazná, ani použitelná. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie se Dánsko neúčastní přijímání této směrnice, a proto pro něj není závazná, ani použitelná.

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

KAPITOLA I:

PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Cílem této směrnice je sblížit systémy občanskoprávního řízení, aby bylo zajištěno plné dodržování práva na účinnou právní ochranu a práva na spravedlivý proces podle článku 47 Listiny a článku 6 EÚLP stanovením minimálních norem týkajících se zahájení, vedení a uzavírání občanskoprávních řízení u soudů členských států.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Aniž jsou dotčeny normy občanskoprávního řízení, které jsou nebo mohou být stanoveny v unijních či vnitrostátních právních předpisech, pokud tyto normy mohou být pro strany sporu příznivější, tato směrnice se použije na občanské a obchodní věci v přeshraničních sporech bez ohledu na povahu soudu, s výjimkou sporů týkajících se práv a povinností, o kterých nemohou strany podle rozhodného práva rozhodovat samy. Tato směrnice se nevztahuje zejména na daňové, celní či správní věci ani na odpovědnost státu za jednání a opominutí při výkonu státní moci („acta iure imperii“).

2.   Pro účely této směrnice se „členským státem“ rozumějí členské státy s výjimkou [Spojeného království, Irska a] Dánska.

Článek 3

Spory s přeshraničním prvkem

1.   Pro účely této směrnice se sporem s přeshraničním prvkem rozumí takový spor, ve kterém:

| a) | alespoň jedna ze stran má bydliště nebo místo obvyklého pobytu v jiném členském státě, než je členský stát soudu, u něhož bylo řízení zahájeno; nebo |
| --- | --- |

a)

alespoň jedna ze stran má bydliště nebo místo obvyklého pobytu v jiném členském státě, než je členský stát soudu, u něhož bylo řízení zahájeno; nebo

| b) | obě strany mají bydliště ve stejném členském státě, který je členským státem soudu, u něhož bylo řízení zahájeno, pokud se místo plnění smlouvy, místo, kde došlo ke škodné události, nebo místo výkonu soudního rozhodnutí nachází v jiném členském státě; nebo |
| --- | --- |

b)

obě strany mají bydliště ve stejném členském státě, který je členským státem soudu, u něhož bylo řízení zahájeno, pokud se místo plnění smlouvy, místo, kde došlo ke škodné události, nebo místo výkonu soudního rozhodnutí nachází v jiném členském státě; nebo

| c) | obě strany mají bydliště ve stejném členském státě, který je členským státem soudu, u něhož bylo řízení zahájeno, pokud věc spadá do působnosti práva Unie. |
| --- | --- |

c)

obě strany mají bydliště ve stejném členském státě, který je členským státem soudu, u něhož bylo řízení zahájeno, pokud věc spadá do působnosti práva Unie.

2.   Pro účely odstavce 1 se bydliště určí v souladu s články 62 a 63 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 (5).

KAPITOLA II:

KAPITOLA II:

MINIMÁLNÍ NORMY OBČANSKOPRÁVNÍHO ŘÍZENÍ

MINIMÁLNÍ NORMY OBČANSKOPRÁVNÍHO ŘÍZENÍ

Oddíl první:

Oddíl první:

Spravedlivé a účinné výsledky

Spravedlivé a účinné výsledky

Článek 4

Obecná povinnost účinné soudní ochrany

Členské státy stanoví opatření, řízení a nápravná opatření potřebná k zajištění výkonu práv vyplývajících z práva Unie v občanskoprávních věcech. Tato opatření, řízení a nápravná opatření musí být spravedlivá a nestranná a nesmí být nadměrně složitá nebo nákladná, nesmí obsahovat nepřiměřené lhůty, ani nesmí mít za následek bezdůvodná zdržení při respektování vnitrostátních specifik a základních práv.

Tato opatření, řízení a nápravná opatření musí být rovněž účinná a přiměřená a musí být používána způsobem, který zabraňuje vzniku překážek účinného přístupu ke spravedlnosti a poskytuje záruky proti jejich zneužití.

Článek 5

Ústní jednání

1.   Členské státy zajistí spravedlivý průběh řízení. Pokud nemohou být strany fyzicky přítomny nebo pokud se strany po schválení soudem dohodnou využít prostředků urychlené komunikace, členské státy zajistí, aby se ústní jednání mohlo uskutečnit za použití jakékoli vhodné technologie komunikace na dálku, jako je videokonference nebo telekonference, má-li soud takovou technologii k dispozici.

2.   Má-li osoba, která má být vyslechnuta, bydliště nebo místo obvyklého pobytu v jiném členském státě, než je členský stát, v němž se nachází soud, u něhož bylo řízení zahájeno, zajistí se účast této osoby na ústním jednání prostřednictvím videokonference, telekonference nebo jiné vhodné technologie komunikace na dálku s využitím postupů stanovených v nařízení (ES) č. 1206/2001. Pokud jde o videokonference, měla by být zohledněna doporučení Rady o přeshraničních videokonferencích přijatá Radou ve dnech 15. a 16. června 2015 (6) a činnost v rámci portálu evropské e-justice.

Článek 6

Předběžná a zajišťovací opatření

1.   Členské státy zajistí, aby byla k dispozici předběžná opatření pro zachování věcného nebo právního stavu, aby byla zajištěna plná účinnost pozdějšího rozhodnutí ve věci samé, a to před zahájením řízení ve věci samé nebo kdykoli v průběhu takového řízení.

Opatření uvedená v prvním pododstavci zahrnují i opatření, která předcházejí hrozícímu porušení práva nebo mají okamžitě ukončit údajné porušování práva, jakož i opatření k ochraně aktiv nutných pro zajištění toho, aby následné vymáhání pohledávky nebylo zmařeno nebo podstatně ztíženo.

2.   Taková opatření dodržují práva na obhajobu a jsou přiměřená zvláštní povaze a závažnosti údajného porušení práva a dle potřeby umožňují poskytnutí záruk úhrady nákladů a škody způsobené žalovanému neoprávněnými návrhy. Soudy jsou oprávněny požadovat, aby navrhovatel poskytl veškeré obvykle dostupné důkazy, které je s dostatečnou jistotou přesvědčí, že požadované předběžné opatření je nezbytné a přiměřené.

3.   Členské státy zajistí, aby v řádně odůvodněných případech mohla být předběžná opatření přijata i bez slyšení žalovaného, jestliže by prodlení způsobilo navrhovateli nevratnou újmu nebo existuje-li prokazatelná hrozba zničení důkazů. V takovém případě jsou o tom strany informovány bez zbytečného prodlení, nejpozději po provedení opatření.

Přezkoumání, včetně práva na slyšení, se bude konat na žádost žalovaného, aby bylo možno za přiměřenou dobu po oznámení opatření rozhodnout, zda tato opatření budou pozměněna, zrušena nebo potvrzena.

Jsou-li předběžná opatření uvedená v prvním pododstavci zrušena nebo je-li následně zjištěno, že nedošlo k porušení nebo hrozbě porušení práva, může soud na žádost žalovaného nařídit navrhovateli, aby poskytl žalovanému přiměřenou náhradu škody utrpěné v důsledku těchto opatření.

4.   Tímto článkem nejsou dotčeny povinnosti vyplývající ze směrnice 2004/48/ES a nařízení (EU) č. 655/2014.

Oddíl druhý:

Oddíl druhý:

Efektivita řízení

Efektivita řízení

Článek 7

Procesní efektivita

1.   Soudy členských států ctí právo na účinné opravné prostředky a na spravedlivý proces, což zajišťuje účinný přístup ke spravedlnosti, a rovněž zásadu sporného řízení, zejména rozhodují-li o nezbytnosti ústního jednání a o způsobu a rozsahu potřebného dokazování.

2.   Soudy členských států jednají co nejdříve bez ohledu na existenci prekluze u konkrétních úkonů v různých fázích řízení.

Článek 8

Odůvodněná rozhodnutí

Členské státy zajistí, aby soudy vydávaly přiměřeně podrobná odůvodněná rozhodnutí v přiměřené lhůtě, aby mohly strany sporu účinně využít veškerých práv na přezkum rozhodnutí nebo se odvolat.

Článek 9

Obecné zásady vedení řízení

1.   Členské státy zajistí, aby soudy aktivně vedly případy, které jim byly předloženy, s cílem zajistit spravedlivé a účinné řešení sporů přiměřeně rychle a za přiměřených nákladů, aniž by byla narušena svoboda stran určit předmět věci a doložit k ní důkazy.

2.   Soud v přiměřeně proveditelné míře řídí věc v konzultaci se stranami sporu. Konkrétně může aktivní řízení věci zahrnovat:

| a) | povzbuzování stran k vzájemné spolupráci během řízení; |
| --- | --- |

a)

povzbuzování stran k vzájemné spolupráci během řízení;

| b) | určení konkrétních záležitostí během rané fáze; |
| --- | --- |

b)

určení konkrétních záležitostí během rané fáze;

| c) | okamžité rozhodování o tom, které záležitosti vyžadují úplné vyšetřování, a souhrnné řešení ostatních záležitostí; |
| --- | --- |

c)

okamžité rozhodování o tom, které záležitosti vyžadují úplné vyšetřování, a souhrnné řešení ostatních záležitostí;

| d) | rozhodování o pořadí, v němž mají být záležitosti řešeny; |
| --- | --- |

d)

rozhodování o pořadí, v němž mají být záležitosti řešeny;

| e) | pomoc stranám při smírném vypořádání celé žaloby nebo její části; |
| --- | --- |

e)

pomoc stranám při smírném vypořádání celé žaloby nebo její části;

| f) | stanovení harmonogramů pro kontrolu postupu žaloby; |
| --- | --- |

f)

stanovení harmonogramů pro kontrolu postupu žaloby;

| g) | řešení tolika aspektů žaloby, kolik je soud schopen najednou zvládnout; |
| --- | --- |

g)

řešení tolika aspektů žaloby, kolik je soud schopen najednou zvládnout;

| h) | řešení žaloby bez nutnosti osobní přítomnosti stran sporu; |
| --- | --- |

h)

řešení žaloby bez nutnosti osobní přítomnosti stran sporu;

| i) | využití dostupných technických prostředků. |
| --- | --- |

i)

využití dostupných technických prostředků.

Článek 10

Dokazování

1.   Členské státy zajistí, aby byly k dispozici účinné prostředky pro předkládání, získávání a uchovávání důkazů s ohledem na právo na obhajobu a nutnost ochrany důvěrných informací.

2.   Členské státy v souvislosti s dokazováním podporují používání moderních komunikačních technologií. Soud, u něhož byla podána žaloba, použije nejjednodušší a nejméně nákladný způsob dokazování.

Článek 11

Soudní znalci

1.   Aniž je dotčena možnost stran předkládat znalecké posudky, členské státy zajistí, aby soud mohl kdykoli jmenovat soudní znalce s cílem zajistit znalecké posudky pro konkrétní aspekty případu. Soud danému znalci poskytne veškeré informace nezbytné k poskytnutí znaleckého poradenství.

2.   Nejsou-li zapotřebí donucovací opatření nebo není-li vyšetřování vedeno na místech souvisejících s výkonem pravomocí členského státu nebo na místech, kde, nebo v souvislosti s nimiž, jsou podle práva členského státu, v němž vyšetřování probíhá, přístup nebo jiné jednání zakázány nebo jsou vyhrazeny určitým osobám, zajistí členské státy v přeshraničních sporech, aby mohl soud jmenovat soudního znalce k vyšetřování mimo oblast soudní příslušnosti daného soudu bez nutnosti podání předchozí žádosti v tomto smyslu příslušnému orgánu jiného členského státu.

3.   Pro účely odstavců 1 a 2 Komise sloučením stávajících vnitrostátních seznamů znalců vypracuje evropský seznam znalců, který bude k dispozici na portálu evropské e-justice.

4.   Soudní znalci budou zaručovat nezávislost a nestrannost v souladu s ustanoveními platnými pro soudce podle článku 22.

5.   Odborný posudek předložený soudními znalci soudu se poskytne stranám, které mají možnost vyjádřit se k němu.

Oddíl třetí:

Oddíl třetí:

Přístup k soudům a spravedlnosti

Přístup k soudům a spravedlnosti

Článek 12

Urovnávání sporů

1.   Členské státy zajistí, aby v kterékoli fázi řízení a s ohledem na všechny okolnosti věci mohl soud, jestliže je toho názoru, že spor je vhodný ke smírnému vypořádání, navrhnout, aby strany využily mediace k urovnání nebo ke zkoumání možnosti urovnání sporu.

2.   Odstavcem 1 není dotčeno právo stran sporu, jež si zvolí mediaci, zahájit během mediačního řízení před uplynutím promlčecí nebo prekluzivní doby soudní či rozhodčí řízení ve stejné věci..

Článek 13

Náklady řízení

1.   Členské státy zajistí, aby soudní poplatky ukládané v členských státech v občanskoprávních sporech nebyly nepřiměřené hodnotě sporu a aby neznemožňovaly či nadměrně neztěžovaly řízení.

2.   Soudní poplatky ukládané v členských státech v občanskoprávních sporech nesmí odradit občany od podání žaloby u soudu nebo nijak bránit přístupu ke spravedlnosti.

3.   Strany mohou soudní poplatky hradit prostřednictvím metod platby na dálku, včetně platby z jiného členského státu, než je členský stát, v němž se nachází soud, a to bankovním převodem nebo platbou pomocí kreditní nebo debetní karty.

4.   Členské státy zajistí, aby informace o soudních poplatcích a způsobech jejich platby, jakož i o orgánech nebo subjektech, které jsou příslušné poskytovat praktickou pomoc v členských státech, byly transparentnější a snadno dostupné na internetu. Za tímto účelem členské státy předávají tyto informace Komisi, která naopak zajistí, aby byly veřejně přístupné a byly obecně šířeny veškerými vhodnými prostředky, zejména prostřednictvím portálu evropské e-justice.

Článek 14

Zásada „kdo prohrál, platí“

1.   Členské státy zajistí, aby strana, která neměla úspěch ve věci, nesla náklady řízení, včetně například veškerých nákladů vzniklých v důsledku toho, že druhá strana byla zastupována advokátem nebo jiným odborníkem z oboru práva, nebo veškerých nákladů na doručení nebo překlad písemností, které jsou přiměřené ve vztahu k hodnotě nároku a byly nezbytné.

2.   V případě pouze částečného úspěchu některé ze stran nebo za výjimečných okolností mohou soudy nařídit, aby byly náklady rozděleny spravedlivě nebo aby strany hradily každá své vlastní náklady.

3.   Strana sporu ponese veškeré zbytečné náklady, které způsobila soudu nebo druhé straně tím, že v řízení předkládala zbytečné záležitosti nebo že jinak nepřiměřeně vyvolávala spor.

4.   Soud může své rozhodnutí o náhradě nákladů řízení upravit tak, aby přihlédl k neodůvodněnému neposkytnutí spolupráce nebo účasti na snaze o smír ve zlé víře podle článku 20.

Článek 15

Právní pomoc

1.   Aby zajistily účinný přístup ke spravedlnosti, členské státy zabezpečí, aby soudy mohly straně sporu poskytnout právní pomoc.

2.   Právní pomoc může zcela nebo zčásti krýt tyto náklady:

| a) | soudní poplatky, a sice prostřednictvím celkového či částečného snížení nebo jejich odložením; |
| --- | --- |

a)

soudní poplatky, a sice prostřednictvím celkového či částečného snížení nebo jejich odložením;

| b) | náklady na právní pomoc a zastupování týkající se:






  (i) | poradenství před zahájením soudního řízení s cílem dosáhnout smíru před zahájením soudního řízení v souladu s čl. 12 odst. 1; |
| --- | --- | --- |

b)

náklady na právní pomoc a zastupování týkající se:

(i)

poradenství před zahájením soudního řízení s cílem dosáhnout smíru před zahájením soudního řízení v souladu s čl. 12 odst. 1;

| (ii) | zahájení a vedení řízení u soudu; |
| --- | --- |

(ii)

zahájení a vedení řízení u soudu;

| (iii) | veškeré náklady související s řízením včetně žádosti o právní pomoc; |
| --- | --- |

(iii)

veškeré náklady související s řízením včetně žádosti o právní pomoc;

| (iv) | výkonu rozhodnutí; |
| --- | --- |

(iv)

výkonu rozhodnutí;

| c) | jiné nezbytné náklady související s řízením, které má strana sporu nést, včetně nákladů na svědky, znalce, tlumočníky a překladatele a nezbytných nákladů na cestu, ubytování a stravu dané strany a jejího zástupce; |
| --- | --- |

c)

jiné nezbytné náklady související s řízením, které má strana sporu nést, včetně nákladů na svědky, znalce, tlumočníky a překladatele a nezbytných nákladů na cestu, ubytování a stravu dané strany a jejího zástupce;

| d) | náklady přiznané straně, které měla úspěch ve věci, v případě, že navrhovatel v žalobě neuspěje podle článku 14. |
| --- | --- |

d)

náklady přiznané straně, které měla úspěch ve věci, v případě, že navrhovatel v žalobě neuspěje podle článku 14.

3.   Členské státy zajistí, aby každá fyzická osoba, která je občanem Evropské unie nebo státním příslušníkem třetí země, který oprávněně pobývá na území některého členského státu Evropské unie, byla oprávněna podat žádost o právní pomoc, jestliže:

| a) | v důsledku své ekonomické situace není zcela nebo zčásti schopna uhradit náklady uvedené v odstavci 2 tohoto článku; a |
| --- | --- |

a)

v důsledku své ekonomické situace není zcela nebo zčásti schopna uhradit náklady uvedené v odstavci 2 tohoto článku; a

| b) | žaloba, v souvislosti s níž je žádost o právní pomoc podávána, má s přihlédnutím k procesnímu postavení navrhovatele přiměřenou vyhlídku na úspěch; a |
| --- | --- |

b)

žaloba, v souvislosti s níž je žádost o právní pomoc podávána, má s přihlédnutím k procesnímu postavení navrhovatele přiměřenou vyhlídku na úspěch; a

| c) | žalobce, který žádá o právní pomoc, je podle příslušných vnitrostátních předpisů oprávněn podávat žaloby. |
| --- | --- |

c)

žalobce, který žádá o právní pomoc, je podle příslušných vnitrostátních předpisů oprávněn podávat žaloby.

4.   Právnické osoby jsou oprávněny podat žádost o právní pomoc v podobě zproštění platby zálohy na náklady řízení nebo pomoc právníka. Při rozhodování, zda takovou pomoc přiznat, mohou soudy přihlédnout mimo jiné k:

| a) | formě dotčené právnické osoby a k tomu, zda je cílem její činnosti zisk, nebo je její činnost nezisková; |
| --- | --- |

a)

formě dotčené právnické osoby a k tomu, zda je cílem její činnosti zisk, nebo je její činnost nezisková;

| b) | finančním možnostem společníků nebo akcionářů; |
| --- | --- |

b)

finančním možnostem společníků nebo akcionářů;

| c) | schopnosti těchto společníků nebo akcionářů získat částky potřebné k zahájení soudního řízení veřejných financí. |
| --- | --- |

c)

schopnosti těchto společníků nebo akcionářů získat částky potřebné k zahájení soudního řízení veřejných financí.

5.   Členské státy zajistí, aby občané Unie i právnické osoby dostali informaci o postupu, jak využít právní pomoc ve smyslu odstavců 1 až 4 tak, aby byl postup účinný a přístupný.

6.   Tímto článkem není dotčena směrnice 2003/8/ES.

Článek 16

Financování

1.   Členské státy zajistí, aby v případech, kdy žalobu financuje soukromá třetí strana, tato soukromá třetí strana nesměla:

| a) | usilovat o ovlivňování procesních rozhodnutí žalující strany, včetně rozhodnutí o smíru; |
| --- | --- |

a)

usilovat o ovlivňování procesních rozhodnutí žalující strany, včetně rozhodnutí o smíru;

| b) | financovat žalobu proti žalovanému, který je konkurentem poskytovatele finančních prostředků, nebo na němž je poskytovatel financování závislý; |
| --- | --- |

b)

financovat žalobu proti žalovanému, který je konkurentem poskytovatele finančních prostředků, nebo na němž je poskytovatel financování závislý;

| c) | účtovat nepřiměřený úrok u poskytovaných finančních prostředků. |
| --- | --- |

c)

účtovat nepřiměřený úrok u poskytovaných finančních prostředků.

2.   Členské státy zajistí, aby v případech, že žalobu financuje soukromá třetí osoba, bylo zakázáno rovněž odvozovat poskytovanou odměnu nebo úrok účtovaný poskytovatelem finančních prostředků z částky dosažené ve smíru nebo z přiznané náhrady škody, pokud není takové ujednání o financování regulováno orgánem veřejné moci za účelem zajištění zájmů stran.

Oddíl čtvrtý:

Oddíl čtvrtý:

Spravedlivý průběh řízení

Spravedlivý průběh řízení

Článek 17

Doručování písemností

1.   Členské státy zajistí, aby byly zásadně používány metody zaručující přijetí doručovaných písemností.

2.   Členské státy zajistí, aby dokumenty o zahájení řízení nebo dokumenty s obdobnými účinky a předvolání k soudnímu jednání mohly být v souladu s vnitrostátním právem doručeny některým z těchto způsobů:

| a) | osobní doručení; |
| --- | --- |

a)

osobní doručení;

| b) | poštovní služby; |
| --- | --- |

b)

poštovní služby;

| c) | doručení elektronickými prostředky, jako je fax nebo elektronická pošta. |
| --- | --- |

c)

doručení elektronickými prostředky, jako je fax nebo elektronická pošta.

Doručení se osvědčuje potvrzenkou o doručení s uvedením data doručení, kterou adresát podepíše.

Pro účely doručování elektronickými prostředky podle prvního pododstavce písm. c) tohoto odstavce se použijí přiměřeně náročné technické normy, které zaručí totožnost odesílatele a bezpečný přenos doručovaných dokumentů.

Tyto písemnosti lze doručit i osobně, přičemž příslušná osoba, která doručení uskutečnila, podepíše dokument, v němž uvede, že příjemce písemnosti přijal nebo odepřel jejich přijetí bez jakéhokoli oprávněného důvodu, a datum doručení.

3.   Není-li doručení v souladu s odstavcem 2 možné a je-li s jistotou známa adresa žalovaného, lze doručení provést jedním z těchto způsobů:

| a) | osobním doručením na osobní adresu žalovaného osobám, které žijí ve stejné domácnosti jako žalovaný nebo jsou tam zaměstnány; |
| --- | --- |

a)

osobním doručením na osobní adresu žalovaného osobám, které žijí ve stejné domácnosti jako žalovaný nebo jsou tam zaměstnány;

| b) | v případě, že žalovaný je osobou samostatně výdělečně činnou nebo právnickou osobou, osobním doručením na obchodní adresu žalovaného osobám, které žalovaný zaměstnává; |
| --- | --- |

b)

v případě, že žalovaný je osobou samostatně výdělečně činnou nebo právnickou osobou, osobním doručením na obchodní adresu žalovaného osobám, které žalovaný zaměstnává;

| c) | uložení písemností v poštovní schránce žalovaného; |
| --- | --- |

c)

uložení písemností v poštovní schránce žalovaného;

| d) | uložení písemností na poště nebo u příslušných veřejných orgánů a vložení písemného oznámení o tomto uložení do poštovní schránky žalovaného za předpokladu, že dokumenty jsou v písemném oznámení jasně označeny jako dokumenty soudu nebo že je v dokumentech poukázáno na to, že doručení se na základě uvedeného oznámení pokládá za uskutečněné a že počínají běžet lhůty; |
| --- | --- |

d)

uložení písemností na poště nebo u příslušných veřejných orgánů a vložení písemného oznámení o tomto uložení do poštovní schránky žalovaného za předpokladu, že dokumenty jsou v písemném oznámení jasně označeny jako dokumenty soudu nebo že je v dokumentech poukázáno na to, že doručení se na základě uvedeného oznámení pokládá za uskutečněné a že počínají běžet lhůty;

| e) | doručení poštou bez dokladu podle odstavce 4, pokud má žalovaný adresu v členském státě původu; |
| --- | --- |

e)

doručení poštou bez dokladu podle odstavce 4, pokud má žalovaný adresu v členském státě původu;

| f) | doručení elektronickými prostředky s automatickým potvrzením o doručení za předpokladu, že žalovaný s tímto způsobem doručení výslovně souhlasil předem. |
| --- | --- |

f)

doručení elektronickými prostředky s automatickým potvrzením o doručení za předpokladu, že žalovaný s tímto způsobem doručení výslovně souhlasil předem.

Doručení podle prvního pododstavce písm. a) až d) tohoto odstavce se potvrzuje pomocí:

| a) | dokladu podepsaného příslušnou osobou, která doručení uskutečnila, s uvedením:






  i) | jména a příjmení příslušné osoby, která doručení uskutečnila; |
| --- | --- | --- |

a)

dokladu podepsaného příslušnou osobou, která doručení uskutečnila, s uvedením:

i)

jména a příjmení příslušné osoby, která doručení uskutečnila;

| ii) | způsobu doručení; |
| --- | --- |

ii)

způsobu doručení;

| iii) | data doručení; |
| --- | --- |

iii)

data doručení;

| iv) | pokud byly doručované písemnosti doručeny jiné osobě než žalovanému, jména dotyčné osoby a jejího vztahu k žalovanému; a |
| --- | --- |

iv)

pokud byly doručované písemnosti doručeny jiné osobě než žalovanému, jména dotyčné osoby a jejího vztahu k žalovanému; a

| v) | jiných povinných údajů podle vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

v)

jiných povinných údajů podle vnitrostátních právních předpisů.

| b) | potvrzení o přijetí osobou, jíž byl dokument doručen, pro účely prvního pododstavce písm. a) a b) tohoto odstavce. |
| --- | --- |

b)

potvrzení o přijetí osobou, jíž byl dokument doručen, pro účely prvního pododstavce písm. a) a b) tohoto odstavce.

4.   Doručení podle článků 2 a 3 tohoto článku lze provést i doručením právnímu zástupci nebo zmocněnci žalovaného.

5.   Mají-li být dokumenty o zahájení řízení nebo dokumenty s obdobnými účinky nebo předvolání doručeny mimo členské státy, lze je doručit jedním ze způsobů, které stanoví:

| a) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1393/2007 (7), je-li použitelné, pokud jde o dodržování práv příjemce, které nařízení zaručuje; nebo |
| --- | --- |

a)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1393/2007 (7), je-li použitelné, pokud jde o dodržování práv příjemce, které nařízení zaručuje; nebo

| b) | Haagská úmluva ze dne 15. listopadu 1965 o doručování soudních a mimosoudních písemností v cizině ve věcech občanských a obchodních nebo jiná použitelná úmluva či dohoda. |
| --- | --- |

b)

Haagská úmluva ze dne 15. listopadu 1965 o doručování soudních a mimosoudních písemností v cizině ve věcech občanských a obchodních nebo jiná použitelná úmluva či dohoda.

6.   Touto směrnicí není dotčeno použití nařízení (ES) č. 1393/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006 (9).

Článek 18

Právo na právního zástupce v občanskoprávním řízení

1.   Členské státy zajistí, aby strany sporu v občanskoprávním řízení měly právo na právního zástupce, a to takovým způsobem, aby mohly prakticky a účinně uplatňovat svá práva.

V přeshraničních sporech členské státy zajistí, aby strany sporu v občanskoprávním řízení měly právo na právního zástupce ve svém domovském státě pro účely předběžného poradenství a na jednoho právního zástupce v hostitelském státě pro účely vedení řízení.

2.   Členské státy respektují důvěrnost komunikace mezi stranami sporu a jejich právním zástupcem. Tato komunikace zahrnuje schůzky, korespondenci, telefonické hovory a jiné formy komunikace, které jsou přípustné podle vnitrostátního práva.

3.   Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy, které vyžadují povinnou přítomnost nebo pomoc právníka, strany občanskoprávního řízení se mohou vzdát práva uvedeného v odstavci 1 tohoto článku, jestliže:

| a) | byly stranám jednoduchou a přístupnou formou ústně či písemně poskytnuty jasné a dostatečné informace o případných důsledcích rozhodnutí vzdát se tohoto práva; a |
| --- | --- |

a)

byly stranám jednoduchou a přístupnou formou ústně či písemně poskytnuty jasné a dostatečné informace o případných důsledcích rozhodnutí vzdát se tohoto práva; a

| b) | rozhodnutí vzdát se svého práva bylo učiněno dobrovolně a jednoznačně. |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí vzdát se svého práva bylo učiněno dobrovolně a jednoznačně.

Členské státy zajistí, aby strany mohly rozhodnutí vzdát se svého práva následně v kterémkoli okamžiku během občanskoprávního řízení odvolat a aby byly o této možnosti informovány.

4.   Tímto ustanovením nejsou dotčena zvláštní ustanovení o právním zastoupení uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007 (10), nařízení (ES) č. 1896/2006 a nařízení (EU) č. 655/2014.

Článek 19

Přístup k informacím

Členské státy se snaží poskytovat občanům transparentní a snadno dostupné informace o zahajování jednotlivých druhů řízení, pravidlech promlčení nebo prekluze, o soudech příslušných k projednání sporů a nutných formulářích, které je třeba k tomuto účelu vyplnit. Tento článek nevyžaduje, aby členské státy poskytovaly právní pomoc formou právního posouzení konkrétního případu.

Článek 20

Tlumočení a překlad podstatných dokumentů

Členské státy se snaží zajistit, aby každá strana sporu plně porozuměla právnímu řízení. Cílem je, aby v občanskoprávním řízení bylo za účelem dosažení spravedlivého procesu v souladu s ustanoveními článku 15 této směrnice zajištěno tlumočení a překlad všech podstatných dokumentů.

Článek 21

Povinnosti stran a jejich zástupců

Členské státy zajistí, aby strany sporu a jejich zástupci jednali vůči soudu a ostatním stranám v dobré víře a s úctou a nezkreslovali u soudu věci nebo skutečnosti ať již vědomě, nebo pokud si toho měli a mohli být vědomi.

Článek 22

Veřejné jednání

Členské státy zajistí, aby byla řízení veřejná, ledaže soud v zájmu jedné ze stran nebo jiných dotčených osob, nebo v obecném zájmu spravedlnosti či veřejného pořádku rozhodne o jejich uzavření v nezbytném rozsahu.

Článek 23

Soudní nezávislost a nestrannost

1.   Členské státy zajistí, aby soudy a jejich soudci požívali soudní nezávislosti. Složení soudů nabízí dostatečné záruky pro vyloučení veškerých oprávněných pochyb týkajících se nestrannosti.

2.   Při výkonu svých povinností nejsou soudci vázáni žádnými pokyny a nejsou pod žádným vlivem nebo tlakem a v dané věci jsou subjektivně nepodjati a bez osobních předsudků.

Článek 24

Odborná příprava

1.   Aniž jsou dotčeny nezávislost soudů a rozdíly v organizaci soudnictví v rámci Unie, členské státy zajistí, aby soudy, justiční vzdělávací instituce a osoby vykonávající právnická povolání posílily své systémy justiční odborné přípravy s cílem zajistit, aby bylo do vzdělávání v členských státech začleněno unijní právo a řízení.

2.   Programy odborné přípravy jsou prakticky zaměřené, relevantní pro každodenní práci právníků, konají se v krátkých lhůtách a využívají moderní techniky učení a zahrnují možnosti počáteční i průběžné odborné přípravy. Programy odborné přípravy se zaměřují zejména na:

| a) | získávání dostatečných znalostí nástrojů justiční spolupráce v Unii a budování vlastních pohnutek k pravidelnému studiu unijní judikatury s cílem ověřovat vnitrostátní provádění a využívat řízení o předběžné otázce u Soudního dvora Evropské unie; |
| --- | --- |

a)

získávání dostatečných znalostí nástrojů justiční spolupráce v Unii a budování vlastních pohnutek k pravidelnému studiu unijní judikatury s cílem ověřovat vnitrostátní provádění a využívat řízení o předběžné otázce u Soudního dvora Evropské unie;

| b) | šíření znalostí a zkušeností v oblasti unijního práva a řízení a jiných právních systémů; |
| --- | --- |

b)

šíření znalostí a zkušeností v oblasti unijního práva a řízení a jiných právních systémů;

| c) | usnadnění krátkodobých výměn nových soudců; |
| --- | --- |

c)

usnadnění krátkodobých výměn nových soudců;

| d) | zvládání cizího jazyka a jeho právní terminologie. |
| --- | --- |

d)

zvládání cizího jazyka a jeho právní terminologie.

KAPITOLA III:

KAPITOLA III:

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 25

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do... [jeden rok od data vstupu této směrnice v platnost]. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

2.   Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

3.   Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních opatření, která přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 26

Přezkum

Nejpozději do 31. prosince 2025 a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o uplatňování této směrnice, která se bude opírat o kvalitativní i kvantitativní informace. V této souvislosti Komise zhodnotí zejména dopad směrnice na přístup ke spravedlnosti, základní právo na účinnou právní ochranu a právo na spravedlivý proces, na spolupráci v občanských věcech a fungování jednotného trhu, na malé a střední podniky, konkurenceschopnost hospodářství Evropské unie a důvěru spotřebitelů. Ke zprávě budou v případě potřeby připojeny legislativní návrhy na úpravu a posílení této směrnice.

Článek 27

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 28

Určení

Tato směrnice je určena členským státům v souladu se Smlouvami.

V [...] dne [...]

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 1206/2001 ze dne 28. května 2001 o spolupráci soudů členských států při dokazování v občanských nebo obchodních věcech (Úř. věst. L 174, 27.6.2001, s. 1).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 45).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 655/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se zavádí řízení o evropském příkazu k obstavení účtů k usnadnění vymáhání přeshraničních pohledávek v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 59).

3

(4)  Směrnice Rady 2003/8/ES ze dne 27. ledna 2003 o zlepšení přístupu ke spravedlnosti v přeshraničních sporech stanovením minimálních společných pravidel pro právní pomoc v těchto sporech (Úř. věst. L 26, 31.1.2003, s. 41).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1215/2012 ze dne 12. prosince 2012 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 351, 20.12.2012, s. 1).

5

(6)  Doporučení Rady „Podpora využívání a sdílení osvědčených postupů pro přeshraniční videokonference v oblasti justice ve členských státech a na úrovni EU“ (Úř. věst. C 250, 31.7.2015, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1393/2007 ze dne 13. listopadu 2007 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech (doručování písemností) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 (Úř. věst. L 324, 10.12.2007, s. 79).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se zavádí evropský exekuční titul pro nesporné nároky (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 15).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006 ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí řízení o evropském platebním rozkazu (Úř. věst. L 399, 30.12.2006, s. 1).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích (Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 1).

10

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/60

---

P8_TA(2017)0287

Delší životnost výrobků: přínosy pro spotřebitele a společnosti

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o delší životnosti výrobků: přínosy pro spotřebitele a společnosti (2016/2272(INI))

(2018/C 334/06)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU) a zejména na článek 114 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU) a zejména na článek 114 této smlouvy,

| — | s ohledem na články 191, 192 a 193 SFEU a na odkaz na cíl zajistit uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 191, 192 a 193 SFEU a na odkaz na cíl zajistit uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. července 2008 o akčním plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. července 2008 o akčním plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku (COM(2008)0397),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1),

| — | s ohledem na pracovní plán Komise pro ekodesign na období 2016–2019 (COM(2016)0773), zejména na cíl stanovit více požadavků zaměřených na konkrétní výrobky, jakož i horizontálních požadavků v oblastech, jako je trvanlivost, opravitelnost, možnost modernizace, design umožňující rozebrání výrobku, snadné opětovné použití a recyklace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní plán Komise pro ekodesign na období 2016–2019 (COM(2016)0773), zejména na cíl stanovit více požadavků zaměřených na konkrétní výrobky, jakož i horizontálních požadavků v oblastech, jako je trvanlivost, opravitelnost, možnost modernizace, design umožňující rozebrání výrobku, snadné opětovné použití a recyklace,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2),

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (3) (sedmý akční program pro životní prostředí), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (3) (sedmý akční program pro životní prostředí),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. října 2013 nazvané „Na cestě k udržitelnější spotřebě: životnost průmyslových výrobků a informace pro spotřebitele k obnovení důvěry“ (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. října 2013 nazvané „Na cestě k udržitelnější spotřebě: životnost průmyslových výrobků a informace pro spotřebitele k obnovení důvěry“ (4),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. ledna 2011 nazvané „Evropa účinněji využívající zdroje – stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. ledna 2011 nazvané „Evropa účinněji využívající zdroje – stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020“ (COM(2011)0021),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. září 2011 nazvané „Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. září 2011 nazvané „Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje“ (COM(2011)0571),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. dubna 2013 nazvané „Budování jednotného trhu s ekologickými produkty – usnadnění lepší informovanosti o environmentálním profilu produktů a organizací“ (COM(2013)0196), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. dubna 2013 nazvané „Budování jednotného trhu s ekologickými produkty – usnadnění lepší informovanosti o environmentálním profilu produktů a organizací“ (COM(2013)0196),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. července 2014 nazvané „Směrem k oběhovému hospodářství: program nulového odpadu pro Evropu“ (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. července 2014 nazvané „Směrem k oběhovému hospodářství: program nulového odpadu pro Evropu“ (COM(2014)0398),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. prosince 2015 nazvané „Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství“ (COM(2015)0614) a na balíček oběhového hospodářství, jehož součástí je zejména revize směrnic o odpadech (směrnice 2008/98/ES, „rámcová směrnice o odpadech“), o obalech a obalových odpadech (směrnice 94/62/ES), o skládkách odpadů (směrnice 1999/31/ES), o vozidlech s ukončenou životností (směrnice 2000/53/ES), o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech (směrnice 2006/66/ES) a o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (směrnice 2012/19/EU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. prosince 2015 nazvané „Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství“ (COM(2015)0614) a na balíček oběhového hospodářství, jehož součástí je zejména revize směrnic o odpadech (směrnice 2008/98/ES, „rámcová směrnice o odpadech“), o obalech a obalových odpadech (směrnice 94/62/ES), o skládkách odpadů (směrnice 1999/31/ES), o vozidlech s ukončenou životností (směrnice 2000/53/ES), o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech (směrnice 2006/66/ES) a o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (směrnice 2012/19/EU),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti – evropské úsilí v oblasti udržitelnosti“ (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti – evropské úsilí v oblasti udržitelnosti“ (COM(2016)0739),

| — | s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o některých aspektech smluv o prodeji zboží online a jinými prostředky na dálku (COM(2015)0635), který předložila Komise dne 9. prosince 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o některých aspektech smluv o prodeji zboží online a jinými prostředky na dálku (COM(2015)0635), který předložila Komise dne 9. prosince 2015,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU ze dne 25. října 2011 o právech spotřebitelů (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU ze dne 25. října 2011 o právech spotřebitelů (5),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu (6),

| — | s ohledem na zprávu Evropské organizace spotřebitelů (BEUC) ze dne 18. srpna 2015 nazvanou „Zboží dlouhodobé spotřeby: udržitelnější výrobky, lepší práva spotřebitelů. Očekávání spotřebitelů spojená s agendou EU v oblasti účinného využívání zdrojů a oběhového hospodářství“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Evropské organizace spotřebitelů (BEUC) ze dne 18. srpna 2015 nazvanou „Zboží dlouhodobé spotřeby: udržitelnější výrobky, lepší práva spotřebitelů. Očekávání spotřebitelů spojená s agendou EU v oblasti účinného využívání zdrojů a oběhového hospodářství“,

| — | s ohledem na studii Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 29. března 2016 nazvanou „Vliv informací o životnosti výrobku na spotřebitele“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 29. března 2016 nazvanou „Vliv informací o životnosti výrobku na spotřebitele“,

| — | s ohledem na studii vypracovanou v červenci 2016 na žádost Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů nazvanou „Delší životnost výrobků: přínosy pro spotřebitele a společnosti“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii vypracovanou v červenci 2016 na žádost Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů nazvanou „Delší životnost výrobků: přínosy pro spotřebitele a společnosti“,

| — | s ohledem na shrnutí evropského spotřebitelského centra ze dne 18. dubna 2016 nazvané „Plánované zastarávání aneb vedlejší produkty konzumní společnosti“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na shrnutí evropského spotřebitelského centra ze dne 18. dubna 2016 nazvané „Plánované zastarávání aneb vedlejší produkty konzumní společnosti“,

| — | s ohledem na rakouskou normu ONR 192102 nazvanou „Značka excelence pro opravitelná elektrická a elektronická zařízení s dlouho životností“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rakouskou normu ONR 192102 nazvanou „Značka excelence pro opravitelná elektrická a elektronická zařízení s dlouho životností“,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0214/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0214/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že pracovní plán Komise pro ekodesign na období 2016–2019 obsahuje odkaz na oběhové hospodářství a na nutnost řešit otázky trvanlivosti a recyklovatelnosti; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že pracovní plán Komise pro ekodesign na období 2016–2019 obsahuje odkaz na oběhové hospodářství a na nutnost řešit otázky trvanlivosti a recyklovatelnosti;

| B. | vzhledem k tomu, že přijetí stanoviska k životnosti výrobků Evropským hospodářským a sociálním výborem (EHSV) dokládá zájem hospodářských subjektů a občanské společnosti o toto téma; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že přijetí stanoviska k životnosti výrobků Evropským hospodářským a sociálním výborem (EHSV) dokládá zájem hospodářských subjektů a občanské společnosti o toto téma;

| C. | vzhledem k tomu, že je třeba najít rovnováhu mezi prodloužením životnosti výrobků a inovací, výzkumem a vývojem; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že je třeba najít rovnováhu mezi prodloužením životnosti výrobků a inovací, výzkumem a vývojem;

| D. | vzhledem k tomu, že studie zadaná Výborem pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ukazuje, že k podpoře delší životnosti výrobků jsou zapotřebí rozsáhlá politická opatření; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že studie zadaná Výborem pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ukazuje, že k podpoře delší životnosti výrobků jsou zapotřebí rozsáhlá politická opatření;

| E. | vzhledem k tomu, že vedle sebe existují různé hospodářské a obchodní modely, včetně hospodářského modelu založeného na používání, který může přispět ke snížení nepříznivých důsledků pro životní prostředí; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že vedle sebe existují různé hospodářské a obchodní modely, včetně hospodářského modelu založeného na používání, který může přispět ke snížení nepříznivých důsledků pro životní prostředí;

| F. | vzhledem k tomu, že je třeba podpořit prodloužení životnosti výrobků, zejména bojem proti plánovanému zastarávání; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je třeba podpořit prodloužení životnosti výrobků, zejména bojem proti plánovanému zastarávání;

| G. | vzhledem k tomu, že je třeba podpořit evropské odvětví oprav, sestávající zejména z mikropodniků a malých a středních podniků; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že je třeba podpořit evropské odvětví oprav, sestávající zejména z mikropodniků a malých a středních podniků;

| H. | vzhledem k tomu, že větší harmonizace opatření pro opětovné použití výrobků podpoří místní hospodářství a vnitřní trh vytvořením nových pracovních míst a zvýšením poptávky po použitém zboží; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že větší harmonizace opatření pro opětovné použití výrobků podpoří místní hospodářství a vnitřní trh vytvořením nových pracovních míst a zvýšením poptávky po použitém zboží;

| I. | vzhledem k tomu, že z ekonomického i environmentálního hlediska je nutné zachovat suroviny a omezit produkci odpadu, což se snaží zohledňovat koncepce rozšířené odpovědnosti výrobce; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že z ekonomického i environmentálního hlediska je nutné zachovat suroviny a omezit produkci odpadu, což se snaží zohledňovat koncepce rozšířené odpovědnosti výrobce;

| J. | vzhledem k tomu, že podle průzkumu Eurobarometru provedeného v červnu 2014 uvádí 77 % spotřebitelů v EU, že upřednostňují pokus o opravu rozbitého zboží před nákupem nových výrobků; vzhledem k tomu, že informace o trvanlivosti výrobků a jejich opravitelnosti, které jsou spotřebitelům poskytovány, je nutné dále zlepšit; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že podle průzkumu Eurobarometru provedeného v červnu 2014 uvádí 77 % spotřebitelů v EU, že upřednostňují pokus o opravu rozbitého zboží před nákupem nových výrobků; vzhledem k tomu, že informace o trvanlivosti výrobků a jejich opravitelnosti, které jsou spotřebitelům poskytovány, je nutné dále zlepšit;

| K. | vzhledem k tomu, že spolehlivé výrobky s dlouhou trvanlivostí přinášejí spotřebitelům odpovídající hodnotu za vynaložené peníze a zabraňují nadměrnému využívání zdrojů a produkci odpadu; vzhledem k tomu, že je proto důležité, aby byla prodloužena doba použitelnosti spotřebního zboží, a to prostřednictvím designu zaměřeného na trvanlivost a možnost opravy, modernizace, rozebrání a recyklace produktů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že spolehlivé výrobky s dlouhou trvanlivostí přinášejí spotřebitelům odpovídající hodnotu za vynaložené peníze a zabraňují nadměrnému využívání zdrojů a produkci odpadu; vzhledem k tomu, že je proto důležité, aby byla prodloužena doba použitelnosti spotřebního zboží, a to prostřednictvím designu zaměřeného na trvanlivost a možnost opravy, modernizace, rozebrání a recyklace produktů;

| L. | vzhledem k tomu, že pokles důvěry spotřebitelů v kvalitu výrobků má negativní dopad na evropské společnosti; vzhledem k tomu, že v celé EU je v současné době v platnosti zákonná záruka v minimální délce 24 měsíců a v některých členských státech platí ustanovení, která spotřebitele chrání ještě více v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 1999/44/ES ze dne 25. května 1999 o některých aspektech prodeje spotřebního zboží a záruk na toto zboží; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že pokles důvěry spotřebitelů v kvalitu výrobků má negativní dopad na evropské společnosti; vzhledem k tomu, že v celé EU je v současné době v platnosti zákonná záruka v minimální délce 24 měsíců a v některých členských státech platí ustanovení, která spotřebitele chrání ještě více v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 1999/44/ES ze dne 25. května 1999 o některých aspektech prodeje spotřebního zboží a záruk na toto zboží;

| M. | vzhledem k tomu, že by mělo být dodržováno právo spotřebitelů vybrat si podle svých individuálních potřeb, očekávání a preferencí; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že by mělo být dodržováno právo spotřebitelů vybrat si podle svých individuálních potřeb, očekávání a preferencí;

| N. | vzhledem k tomu, že navzdory studii EHSV z března 2016, která ukázala na jasnou vazbu mezi označováním životnosti výrobku a chováním spotřebitelů, nejsou spotřebitelé o životnosti výrobků řádně informováni; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že navzdory studii EHSV z března 2016, která ukázala na jasnou vazbu mezi označováním životnosti výrobku a chováním spotřebitelů, nejsou spotřebitelé o životnosti výrobků řádně informováni;

| O. | vzhledem k tomu, že životnost výrobku a způsob, jakým daný výrobek stárne, jsou ovlivněny různými přirozenými nebo uměle vytvořenými faktory, např. složením, funkčností, náklady na opravu a spotřebními vzorci; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že životnost výrobku a způsob, jakým daný výrobek stárne, jsou ovlivněny různými přirozenými nebo uměle vytvořenými faktory, např. složením, funkčností, náklady na opravu a spotřebními vzorci;

| P. | vzhledem k tomu, že opravy a náhradní díly by měly být snadněji dostupné; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že opravy a náhradní díly by měly být snadněji dostupné;

| Q. | vzhledem k tomu, že kromě dlouhé životnosti výrobku je pro to, jakým způsobem daný výrobek přispěje k ochraně zdrojů, zásadní i míra jeho kvality během jeho životního cyklu; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že kromě dlouhé životnosti výrobku je pro to, jakým způsobem daný výrobek přispěje k ochraně zdrojů, zásadní i míra jeho kvality během jeho životního cyklu;

| R. | vzhledem k tomu, že se množí vnitrostátní iniciativy zaměřené na řešení problému předčasného zastarávání zboží a softwaru; vzhledem k tomu, že je zapotřebí vytvořit v tomto ohledu společnou strategii pro jednotný trh; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že se množí vnitrostátní iniciativy zaměřené na řešení problému předčasného zastarávání zboží a softwaru; vzhledem k tomu, že je zapotřebí vytvořit v tomto ohledu společnou strategii pro jednotný trh;

| S. | vzhledem k tomu, že životnost digitálních nosičů je klíčová pro životnost elektronických přístrojů; vzhledem k tomu, že software stále rychleji zastarává, a proto musí být elektronické přístroje adaptabilní, aby si na trhu zachovaly konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že životnost digitálních nosičů je klíčová pro životnost elektronických přístrojů; vzhledem k tomu, že software stále rychleji zastarává, a proto musí být elektronické přístroje adaptabilní, aby si na trhu zachovaly konkurenceschopnost;

| T. | vzhledem k tomu, že výrobky se zabudovaným defektem, jenž má způsobit jejich poruchu a v konečném důsledku vést k tomu, aby po určitém počtu použití přestaly fungovat, dále snižují důvěru spotřebitelů a nemělo by být povoleno uvádět je na trh; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že výrobky se zabudovaným defektem, jenž má způsobit jejich poruchu a v konečném důsledku vést k tomu, aby po určitém počtu použití přestaly fungovat, dále snižují důvěru spotřebitelů a nemělo by být povoleno uvádět je na trh;

| U. | vzhledem k tomu, že podle údajů Eurobarometru je 90 % evropských občanů přesvědčeno, že by na výrobcích měla být jasně uvedena doba jejich použitelnosti; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že podle údajů Eurobarometru je 90 % evropských občanů přesvědčeno, že by na výrobcích měla být jasně uvedena doba jejich použitelnosti;

| V. | vzhledem k tomu, že z výrobků s delší životností mohou mít užitek všechny hospodářské subjekty, včetně malých a středních podniků; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že z výrobků s delší životností mohou mít užitek všechny hospodářské subjekty, včetně malých a středních podniků;

| W. | vzhledem k tomu, že sedmý akční program pro životní prostředí vyzývá k přijetí konkrétních opatření za účelem zlepšení trvanlivosti, opravitelnosti a opětovného používání výrobků a prodloužení jejich životnosti; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že sedmý akční program pro životní prostředí vyzývá k přijetí konkrétních opatření za účelem zlepšení trvanlivosti, opravitelnosti a opětovného používání výrobků a prodloužení jejich životnosti;

| X. | vzhledem k tomu, že v tomto ohledu má významnou úlohu rozšířená odpovědnost výrobce; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že v tomto ohledu má významnou úlohu rozšířená odpovědnost výrobce;

| Y. | vzhledem k tomu, že dosažení modelu oběhového hospodářství vyžaduje zapojení osob přijímajících politická rozhodnutí, občanů a podniků a znamená nejen změny v oblasti designu a prodeje výrobků a služeb, nýbrž i ve způsobu uvažování a v očekávání spotřebitelů a v podnikatelské činnosti, a to prostřednictvím vytváření nových trhů, které budou reagovat na změny v chování spotřebitelů a budou se vyvíjet směrem k používání, opakovanému používání a sdílení výrobků, což přispěje k prodloužení doby jejich použitelnosti a napomůže výrobě konkurenceschopných, trvalých a udržitelných výrobků; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že dosažení modelu oběhového hospodářství vyžaduje zapojení osob přijímajících politická rozhodnutí, občanů a podniků a znamená nejen změny v oblasti designu a prodeje výrobků a služeb, nýbrž i ve způsobu uvažování a v očekávání spotřebitelů a v podnikatelské činnosti, a to prostřednictvím vytváření nových trhů, které budou reagovat na změny v chování spotřebitelů a budou se vyvíjet směrem k používání, opakovanému používání a sdílení výrobků, což přispěje k prodloužení doby jejich použitelnosti a napomůže výrobě konkurenceschopných, trvalých a udržitelných výrobků;

| Z. | vzhledem k tomu, že u řady svítidel není možné vyměnit žárovku, což může vést k problémům, pokud žárovka přestane svítit, na trhu se objeví nové, účinnější žárovky nebo se změní preference zákazníka např. ohledně barvy světla, neboť pak je nutné vyměnit celé svítidlo; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že u řady svítidel není možné vyměnit žárovku, což může vést k problémům, pokud žárovka přestane svítit, na trhu se objeví nové, účinnější žárovky nebo se změní preference zákazníka např. ohledně barvy světla, neboť pak je nutné vyměnit celé svítidlo;

| AA. | vzhledem k tomu, že světelné diody LED by pokud možno měly být vyměnitelné, nikoli neodstranitelné; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že světelné diody LED by pokud možno měly být vyměnitelné, nikoli neodstranitelné;

| AB. | vzhledem k tomu, že v rámci dalšího rozvoje oběhového hospodářství je nutné přijmout další opatření s cílem podněcovat opravitelnost, adaptabilitu, modernizaci, trvanlivost a recyklovatelnost výrobků s cílem prodloužit životnost a dobu použitelnosti výrobků, příp. jejich součástí; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že v rámci dalšího rozvoje oběhového hospodářství je nutné přijmout další opatření s cílem podněcovat opravitelnost, adaptabilitu, modernizaci, trvanlivost a recyklovatelnost výrobků s cílem prodloužit životnost a dobu použitelnosti výrobků, příp. jejich součástí;

| AC. | vzhledem k tomu, že stále větší rozmanitost výrobků, stále kratší inovační cykly a neustále se měnící módní trendy vedou k častějšímu nakupování nových výrobků, a tím ke zkrácení doby jejich použitelnosti; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že stále větší rozmanitost výrobků, stále kratší inovační cykly a neustále se měnící módní trendy vedou k častějšímu nakupování nových výrobků, a tím ke zkrácení doby jejich použitelnosti;

| AD. | vzhledem k tomu, že velký potenciál skýtá odvětví oprav, obchodu s použitým zbožím a směny zboží, tj. odvětví, které usiluje o prodloužení životnosti výrobků; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že velký potenciál skýtá odvětví oprav, obchodu s použitým zbožím a směny zboží, tj. odvětví, které usiluje o prodloužení životnosti výrobků;

| AE. | vzhledem k tomu, že by měla být nalezena rovnováha mezi snahou o prodloužení životnosti výrobků a zachování takového prostředí, které i nadále podněcuje inovace a další vývoj; |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že by měla být nalezena rovnováha mezi snahou o prodloužení životnosti výrobků a zachování takového prostředí, které i nadále podněcuje inovace a další vývoj;

Navrhování odolných, trvanlivých a vysoce kvalitních výrobků

| 1. | vyzývá Komisi, aby v proveditelných případech podporovala stanovení minimálních kritérií odolnosti, jež budou mimo jiné zahrnovat odolnost, opravitelnost a možnost modernizace, pro každou kategorii výrobků již od fáze návrhu, přičemž jejich zavedení napomohou normy vypracované všemi třemi evropskými normalizačními organizacemi (Evropským výborem pro normalizaci (CEN), Evropským výborem pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropským ústavem pro telekomunikační normy (ETSI)); |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že ve všech fázích životního cyklu výrobku je třeba dosáhnout rovnováhy mezi prodloužením životnosti výrobku, přeměnou odpadu na zdroje (druhotné suroviny), průmyslovou symbiózou, inovacemi, poptávkou spotřebitelů, ochranou životního prostředí a politikou růstu, a je přesvědčen, že vývoj výrobků, které stále efektivněji využívají zdroje, nesmí podněcovat krátkou životnost výrobků ani jejich předčasnou likvidaci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že témata, jako je trvanlivost výrobku, prodloužené záruční lhůty, dostupnost náhradních dílů, snadnost opravy a zaměnitelnost součástek, by měla být součástí obchodních nabídek výrobců, aby byly naplněny různé potřeby, očekávání a preference spotřebitelů, a podtrhuje, že tato témata jsou důležitým aspektem volné hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bere na vědomí úlohu obchodních strategií, jako je pronájem výrobku, při designu trvanlivých výrobků, kdy leasingové společnosti zůstávají vlastníky pronajatých jednotek a jsou motivovány k jejich opětovnému uvádění na trh a k investicím do vývoje trvanlivějšího zboží, což vede k nižšímu objemu nové výroby a likvidace výrobků; |
| --- | --- |

4.

| 5. | připomíná stanovisko Parlamentu k revizi balíčku opatření k oběhovému hospodářství pozměňujícího směrnici o odpadech, který posílil zásadu rozšířené odpovědnosti výrobce, a vytvořil tak pobídky pro udržitelnější design výrobků; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly výrobce stavebnicových konceptů, které jsou snadno rozmontovatelné a zaměnitelné; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je toho názoru, že by úsilí o trvanlivost a opravitelnost výrobků mělo jít ruku v ruce s cílem udržitelnosti, např. prostřednictvím využívání materiálů šetrných k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

7.

| 8. | se znepokojením konstatuje, že modemy, routery a televizní dekodéry / set-top boxy vytvářejí značné množství elektronického odpadu, když spotřebitelé přejdou k novému poskytovateli telekomunikačních služeb; připomíná spotřebitelům a poskytovatelům telekomunikačních služeb, že podle nařízení (EU) 2015/2120 již spotřebitelé, kteří přecházejí k novému poskytovateli telekomunikačních služeb, mají právo používat koncová zařízení podle svého výběru; |
| --- | --- |

8.

Podpora opravitelnosti a dlouhé životnosti výrobků

| 9. | žádá Komisi, aby podporovala opravitelnost výrobků:






  — | podněcováním a zjednodušením opatření, díky nimž je možnost opravy zboží pro spotřebitele lákavá, |
| --- | --- | --- |

9.

—

podněcováním a zjednodušením opatření, díky nimž je možnost opravy zboží pro spotřebitele lákavá,

| — | využitím konstrukčních technik a materiálů, díky kterým je snazší a méně nákladné zboží opravit nebo nahradit některou z jeho součástek; spotřebitelé by se neměli ocitnout v nekonečném cyklu oprav a údržby vadných výrobků, |
| --- | --- |

—

využitím konstrukčních technik a materiálů, díky kterým je snazší a méně nákladné zboží opravit nebo nahradit některou z jeho součástek; spotřebitelé by se neměli ocitnout v nekonečném cyklu oprav a údržby vadných výrobků,

| — | podporou prodloužení záruční lhůty o dobu nutnou k provedení opravy, dochází-li k opakovanému nesouladu výrobku s platnými předpisy nebo je-li doba nutná k opravě delší než jeden měsíc, |
| --- | --- |

—

podporou prodloužení záruční lhůty o dobu nutnou k provedení opravy, dochází-li k opakovanému nesouladu výrobku s platnými předpisy nebo je-li doba nutná k opravě delší než jeden měsíc,

| — | dále vybízením k tomu, aby byly součástky, jež jsou nezbytné pro fungování výrobku, nahraditelné a opravitelné, a to tím, že bude opravitelnost výrobku, je-li to přínosné, zařazena mezi jeho základní vlastnosti, a odrazováním od zabudovávání základních součástek, jako jsou baterie a světelné diody (LED), do výrobků, pokud to není opodstatněno bezpečnostními důvody, |
| --- | --- |

—

dále vybízením k tomu, aby byly součástky, jež jsou nezbytné pro fungování výrobku, nahraditelné a opravitelné, a to tím, že bude opravitelnost výrobku, je-li to přínosné, zařazena mezi jeho základní vlastnosti, a odrazováním od zabudovávání základních součástek, jako jsou baterie a světelné diody (LED), do výrobků, pokud to není opodstatněno bezpečnostními důvody,

| — | naléháním na výrobce, aby při nákupu poskytovali návod na údržbu a opravu, především u výrobků, u nichž jsou údržba a oprava důležité, a to s cílem zvýšit šanci na prodloužení životnosti výrobku, |
| --- | --- |

—

naléháním na výrobce, aby při nákupu poskytovali návod na údržbu a opravu, především u výrobků, u nichž jsou údržba a oprava důležité, a to s cílem zvýšit šanci na prodloužení životnosti výrobku,

| — | zajištěním možnosti, aby mohly být při opravě všech výrobků v souladu s platnými právními předpisy použity místo původních dílů náhražky o stejné kvalitě a výkonu, |
| --- | --- |

—

zajištěním možnosti, aby mohly být při opravě všech výrobků v souladu s platnými právními předpisy použity místo původních dílů náhražky o stejné kvalitě a výkonu,

| — | prostřednictvím normalizace vztahující se na náhradní díly a nářadí nezbytné k opravě tam, kde je to možné, s cílem zlepšit poskytování opravárenských služeb, |
| --- | --- |

—

prostřednictvím normalizace vztahující se na náhradní díly a nářadí nezbytné k opravě tam, kde je to možné, s cílem zlepšit poskytování opravárenských služeb,

| — | vybízením výrobců, aby na požádání poskytovali opravnám návody na údržbu a opravu v různých jazycích, |
| --- | --- |

—

vybízením výrobců, aby na požádání poskytovali opravnám návody na údržbu a opravu v různých jazycích,

| — | podporováním výrobců v tom, aby vyvinuli technologii pro výrobu baterií, která zajistí, aby životnost baterií a akumulátorů lépe odpovídala očekávané životnosti výrobku, nebo aby byla výměna baterií dostupnější a za cenu, která je úměrná ceně výrobku; |
| --- | --- |

—

podporováním výrobců v tom, aby vyvinuli technologii pro výrobu baterií, která zajistí, aby životnost baterií a akumulátorů lépe odpovídala očekávané životnosti výrobku, nebo aby byla výměna baterií dostupnější a za cenu, která je úměrná ceně výrobku;

| 10. | domnívá se, že je přínosné zajistit dostupnost náhradních dílů, které jsou nezbytné pro řádné a bezpečné fungování zboží, a to následujícími způsoby:






  — | podporou nezaměřenou jen na závody provádějící montáž výrobků, ale rovněž na dostupnost náhradních dílů, |
| --- | --- | --- |

10.

—

podporou nezaměřenou jen na závody provádějící montáž výrobků, ale rovněž na dostupnost náhradních dílů,

| — | podporou hospodářských subjektů, aby ke spotřebitelskému zboží, které vyrábějí či dovážejí, poskytovaly odpovídající technický servis a aby dodávaly náhradní díly, jež jsou nezbytné pro řádné a bezpečné fungování zboží, za cenu odpovídající povaze a životnosti daného výrobku, |
| --- | --- |

—

podporou hospodářských subjektů, aby ke spotřebitelskému zboží, které vyrábějí či dovážejí, poskytovaly odpovídající technický servis a aby dodávaly náhradní díly, jež jsou nezbytné pro řádné a bezpečné fungování zboží, za cenu odpovídající povaze a životnosti daného výrobku,

| — | jasným uváděním informace, zda pro dané zboží jsou či nejsou dostupné náhradní díly, za jakých podmínek a na jak dlouhou dobu, případně i prostřednictvím zřízení digitální platformy; |
| --- | --- |

—

jasným uváděním informace, zda pro dané zboží jsou či nejsou dostupné náhradní díly, za jakých podmínek a na jak dlouhou dobu, případně i prostřednictvím zřízení digitální platformy;

| 11. | vybízí členské státy, aby se zabývaly vhodnými pobídkami na podporu udržitelných, vysoce kvalitních a opravitelných výrobků, podněcovaly opravy a prodej použitého zboží a rozvíjely odbornou přípravu v oboru opravárenské činnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že je důležité, aby byla zachována možnost využít služeb nezávislého opraváře, např. odrazováním od technických, bezpečnostních či softwarových řešení, která znemožňují, aby opravy prováděl někdo jiný než schválené podniky či subjekty; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vybízí k úsilí o podporu opětovného využívání náhradních dílů na trhu s použitým zbožím; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bere na vědomí možnost využívat 3D tisk k vyrábění dílů pro profesionály a spotřebitele; naléhavě požaduje, aby byla v tomto ohledu zajištěna bezpečnost výrobků, ochrana proti padělání a ochrana autorských práv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná, že při úspěšném uplatňování oběhového hospodářství hrají důležitou úlohu dostupnost normalizovaných a modulových součástí, plány na rozmontování, design výrobků zaměřený na dlouhou životnost a účinné výrobní postupy; |
| --- | --- |

15.

Fungování hospodářského modelu zaměřeného na používání a podpora malých a středních podniků a zaměstnanosti v EU

| 16. | podtrhuje, že přechod k obchodním modelům typu „poskytování výrobků jako služba“ má potenciál zlepšit udržitelnost výrobních a spotřebních vzorců za předpokladu, že systémy, v nichž je poskytování výrobků službou, nepovedou ke zkrácení životnosti výrobků, a zdůrazňuje, že tyto obchodní modely by neměly poskytovat příležitosti k vyhýbání se daňovým povinnostem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že vývoj nových obchodních modelů, jako jsou internetové služby, nové formy marketingu, obchodní domy prodávající pouze použité zboží a rozšířenější dostupnost neformálních opravárenských zařízení (kavárny nabízející opravy, dílny, kde si lidé mohou zboží opravit sami), může přispět k prodloužení životnosti výrobků a zároveň zvýšit povědomí spotřebitelů o výrobcích s dlouhou životností a jejich důvěru v tyto výrobky; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá členské státy, aby:






  — | prováděly konzultace všech dotčených zúčastněných stran s cílem podpořit rozvoj prodejního modelu založeného na používání, jenž by přinášel výhody všem subjektům, |
| --- | --- | --- |

18.

—

prováděly konzultace všech dotčených zúčastněných stran s cílem podpořit rozvoj prodejního modelu založeného na používání, jenž by přinášel výhody všem subjektům,

| — | zintenzivnily své úsilí prostřednictvím opatření podporujících rozvoj funkčního hospodářství a podporovaly pronájem, výměnu a půjčování zboží, |
| --- | --- |

—

zintenzivnily své úsilí prostřednictvím opatření podporujících rozvoj funkčního hospodářství a podporovaly pronájem, výměnu a půjčování zboží,

| — | podporovaly místní a regionální orgány, které aktivně prosazují rozvoj hospodářských modelů, jako je ekonomika sdílení a oběhové hospodářství, jež podněcují účinnější využívání zdrojů a trvanlivost zboží a kladou důraz na opravy, opětovné používání a recyklaci; |
| --- | --- |

—

podporovaly místní a regionální orgány, které aktivně prosazují rozvoj hospodářských modelů, jako je ekonomika sdílení a oběhové hospodářství, jež podněcují účinnější využívání zdrojů a trvanlivost zboží a kladou důraz na opravy, opětovné používání a recyklaci;

| 19. | vybízí členské státy, aby zajistily, aby při zadávání veřejných zakázek bylo přihlíženo k ustanovení o nákladech životního cyklu obsaženému ve směrnici 2014/24/EU, a aby zvýšily míru opětovného využívání zařízení zakoupeného veřejnými orgány; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá členské státy a Komisi, aby ve svých veřejných politikách podporovaly ekonomiku sdílení vzhledem k výhodám, které poskytuje při využívání volných zdrojů a kapacit, například v odvětví dopravy a ubytování; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žádá Komisi, aby v rámci propagace oběhového hospodářství zdůrazňovala význam trvanlivosti výrobků; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá Komisi a členské státy, aby plně uplatňovaly hierarchii způsobů nakládání s odpady stanovenou v právních předpisech EU (rámcová směrnice o odpadech (2008/98/ES)) a zejména aby zachovávaly co největší užitečnost a hodnotu elektrických a elektronických zařízení a nepovažovaly je za odpad, např. tím, že umožní přístup na místa sběru odpadních elektrických a elektronických zařízení zaměstnancům center opětovného použití, jež budou schopna tyto výrobky a jejich součástky využít; |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnívá se, že opatření obsažená v tomto usnesení by měla být uplatněna zejména na malé a střední podniky a mikropodniky podle definice obsažené v doporučení Komise 2003/361/ES, a to odpovídajícím způsobem a úměrně jejich velikosti a kapacitám, s cílem zachovat jejich rozvoj a podnítit zaměstnanost a odbornou přípravu na nová povolání v EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Komisi, aby se zabývala otázkou, jakým způsobem by bylo možné podpořit a usnadnit vyměnitelnost světelných diod LED, a aby kromě opatření v oblasti ekodesignu zvažovala i mírnější přístup zahrnující např. označování, systémy pobídek, zadávání veřejných zakázek nebo prodloužené záruky v případě, že je světelný zdroj do výrobku pevně zabudován; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naléhavě vyzývá členské státy, aby prováděly účinný dohled nad trhem s cílem zajistit, aby evropské i dovážené výrobky splňovaly požadavky týkající se politiky v oblasti výrobků a ekodesignu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zapojily místní a regionální orgány a respektovaly jejich pravomoci; |
| --- | --- |

26.

Zajištění lepší informovanosti spotřebitelů

| 27. | žádá Komisi, aby zlepšila informace o trvanlivosti výrobků, a to následujícími způsoby:






  — | zvážením zavedení dobrovolné evropské značky, jež by zejména zahrnovala: trvanlivost a ekodesign výrobku, možnosti jeho modernizace v souladu s technickým pokrokem a jeho opravitelnost, |
| --- | --- | --- |

27.

—

zvážením zavedení dobrovolné evropské značky, jež by zejména zahrnovala: trvanlivost a ekodesign výrobku, možnosti jeho modernizace v souladu s technickým pokrokem a jeho opravitelnost,

| — | dobrovolnými experimenty se společnostmi a dalšími zúčastněnými stranami na úrovni EU s cílem vypracovat označování očekávané doby použitelnosti výrobku na základě standardizovaných kritérií, jež by mohla být používána všemi členskými státy, |
| --- | --- |

—

dobrovolnými experimenty se společnostmi a dalšími zúčastněnými stranami na úrovni EU s cílem vypracovat označování očekávané doby použitelnosti výrobku na základě standardizovaných kritérií, jež by mohla být používána všemi členskými státy,

| — | vytvořením počítadla opotřebení u nejdůležitějších spotřebních výrobků, zejména u velkých elektrospotřebičů, |
| --- | --- |

—

vytvořením počítadla opotřebení u nejdůležitějších spotřebních výrobků, zejména u velkých elektrospotřebičů,

| — | posouzením dopadu sladění označování životnosti s délkou zákonné záruční lhůty, |
| --- | --- |

—

posouzením dopadu sladění označování životnosti s délkou zákonné záruční lhůty,

| — | využitím digitálních aplikací nebo sociálních médií, |
| --- | --- |

—

využitím digitálních aplikací nebo sociálních médií,

| — | standardizací informací v manuálech, jež se týkají trvanlivosti, možnosti modernizace a opravitelnosti výrobku, tak aby byly jasné, dostupné a snadno pochopitelné, |
| --- | --- |

—

standardizací informací v manuálech, jež se týkají trvanlivosti, možnosti modernizace a opravitelnosti výrobku, tak aby byly jasné, dostupné a snadno pochopitelné,

| — | informacemi vycházejícími ze standardizovaných kritérií, jež uvádějí očekávanou životnost výrobku; |
| --- | --- |

—

informacemi vycházejícími ze standardizovaných kritérií, jež uvádějí očekávanou životnost výrobku;

| 28. | naléhavě vyzývá členské státy a Komisi, aby:






  — | místním a regionálním orgánům, společnostem a sdružením poskytovaly pomoc při provádění informačních kampaní pro spotřebitele na téma prodloužení životnosti výrobků, zejména podáváním informací ohledně tipů na údržbu, opravy, opětovné použití atd., |
| --- | --- | --- |

28.

—

místním a regionálním orgánům, společnostem a sdružením poskytovaly pomoc při provádění informačních kampaní pro spotřebitele na téma prodloužení životnosti výrobků, zejména podáváním informací ohledně tipů na údržbu, opravy, opětovné použití atd.,

| — | podporovaly informovanost spotřebitelů o rychle se opotřebovávajících a neopravitelných výrobcích, ve vhodných případech zřizováním oznamovacích platforem pro spotřebitele; |
| --- | --- |

—

podporovaly informovanost spotřebitelů o rychle se opotřebovávajících a neopravitelných výrobcích, ve vhodných případech zřizováním oznamovacích platforem pro spotřebitele;

| 29. | vyzývá Komisi, aby vybízela k pravidelné a strukturované výměně informací a sdílení osvědčených postupů v celé Unii, mezi Komisí a členskými státy, včetně regionálních a obecních orgánů; |
| --- | --- |

29.

Opatření týkající se plánovaného zastarávání

| 30. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se spotřebitelskými organizacemi, výrobci a dalšími zúčastněnými stranami předložila návrh definice plánovaného zastarávání hmotného zboží a softwaru, jež by byla platná na úrovni EU; vyzývá dále Komisi, aby ve spolupráci s orgány dozoru nad trhem prozkoumala možnost zřízení nezávislého systému, který by mohl testovat výrobky a odhalovat v nich zabudované prvky, jež zkracují jejich životnost; v této souvislosti požaduje lepší právní ochranu „oznamovatelů“ a vhodná odrazující opatření pro výrobce; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poukazuje na průkopnickou úlohu některých členských států v tomto ohledu, například na iniciativu zemí Beneluxu týkající se boje proti plánovanému zastarávání a prodloužení životnosti domácích (elektrických) spotřebičů; zdůrazňuje, že je v tomto ohledu důležité sdílet osvědčené postupy; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konstatuje, že možnost modernizace výrobků může zpomalit jejich zastarávání a snížit jejich dopad na životní prostředí a náklady pro uživatele; |
| --- | --- |

32.

Posílení práva na zákonnou záruční lhůtu

| 33. | považuje za zásadně důležité, aby byli spotřebitelé lépe informováni o tom, jak funguje zákonná záruční lhůta; žádá, aby byl úplný písemný odkaz na záruční lhůtu obsažen na faktuře vystavované při prodeji výrobku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá Komisi, aby předkládala iniciativy a opatření k posílení důvěry spotřebitelů prostřednictvím:






  — | větší ochrany spotřebitelů, zejména u výrobků s delší přiměřeně očekávanou dobu použitelnosti, a přihlédnutí k přísným opatřením na ochranu spotřebitelů, která již byla přijata v některých členských státech, |
| --- | --- | --- |

34.

—

větší ochrany spotřebitelů, zejména u výrobků s delší přiměřeně očekávanou dobu použitelnosti, a přihlédnutí k přísným opatřením na ochranu spotřebitelů, která již byla přijata v některých členských státech,

| — | přihlédnutí k účinkům jak právních předpisů týkajících se ekodesignu, tak smluvního práva na výrobky spojené se spotřebou energie za účelem uceleného přístupu k regulaci výrobků, |
| --- | --- |

—

přihlédnutí k účinkům jak právních předpisů týkajících se ekodesignu, tak smluvního práva na výrobky spojené se spotřebou energie za účelem uceleného přístupu k regulaci výrobků,

| — | zaručení toho, aby byli spotřebitelé v kupní smlouvě konkrétně informováni o svém nároku na zákonnou záruku, a podpory programů zvyšujících povědomí o tomto právu, |
| --- | --- |

—

zaručení toho, aby byli spotřebitelé v kupní smlouvě konkrétně informováni o svém nároku na zákonnou záruku, a podpory programů zvyšujících povědomí o tomto právu,

| — | zjednodušení prokazování koupě pro spotřebitele tím, že záruka bude spojena se zbožím, nikoli s kupujícím, a dále tím, že bude nadále podporováno všeobecné zavedení elektronických účtenek a digitálních záručních systémů; |
| --- | --- |

—

zjednodušení prokazování koupě pro spotřebitele tím, že záruka bude spojena se zbožím, nikoli s kupujícím, a dále tím, že bude nadále podporováno všeobecné zavedení elektronických účtenek a digitálních záručních systémů;

| 35. | žádá o zavedení mechanismu pro podávání stížností na úrovni EU v případech, kdy není dodržováno právo na záruku, s cílem usnadnit sledování uplatňování evropských norem příslušnými orgány; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poukazuje na skutečnost, že posílením zásady rozšířené odpovědnosti výrobce a stanovením minimálních požadavků je možné vytvořit pobídky k udržitelnějšímu designu výrobků; |
| --- | --- |

36.

Ochrana spotřebitelů před zastaráváním softwaru

| 37. | vyzývá k větší transparentnosti, pokud jde o možnost modernizace, bezpečnostní aktualizace a trvanlivost, což jsou všechno nezbytné aspekty řádného fungování jak softwaru, tak hardwaru; vyzývá Komisi, aby se zabývala nutností usnadnit větší spolupráci mezi podniky; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vybízí k transparentnosti ze strany dodavatelů a výrobců uvedením minimální doby, po kterou jsou k dispozici bezpečnostní aktualizace operačních systémů, v kupní smlouvě výrobku; navrhuje, aby byla stanovena definice přiměřené doby použitelnosti; dále zdůrazňuje, že v případě zabudovaných operačních systémů je zapotřebí, aby dodavatel výrobku zajistil dodání těchto bezpečnostních aktualizací; vyzývá výrobce, aby poskytovali jasné informace o kompatibilitě softwarových aktualizací a modernizací se zabudovanými operačními systémy, jež jsou spotřebitelům dodávány; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žádá, aby byly nezbytné aktualizace softwaru vratné a byly doprovázeny informacemi o důsledcích pro fungování zařízení; žádá rovněž, aby byl nový nezbytný software kompatibilní se softwarem předchozí generace; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá k tomu, aby byla prostřednictvím normalizace podporována vyměnitelnost jednotlivých dílů, včetně procesoru, s cílem zajistit možnost modernizace výrobků; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10.

(2)  Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171.

(4)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 23.

(5)  Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 64.

(6)  Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 22.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/69

---

P8_TA(2017)0288

Řešení případů porušování lidských práv v kontextu válečných zločinů a zločinů proti lidskosti, včetně genocidy

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o řešení případů porušování lidských práv v kontextu válečných zločinů a zločinů proti lidskosti, včetně genocidy (2016/2239(INI))

(2018/C 334/07)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o zabránění a trestání zločinu genocidia ze dne 9. prosince 1948, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o zabránění a trestání zločinu genocidia ze dne 9. prosince 1948,

| — | s ohledem na kapitolu VII Charty Organizace spojených národů (Akce při ohrožení míru, porušení míru a činech útočných), |
| --- | --- |

—

s ohledem na kapitolu VII Charty Organizace spojených národů (Akce při ohrožení míru, porušení míru a činech útočných),

| — | s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání ze dne 10. prosince 1984, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání ze dne 10. prosince 1984,

| — | s ohledem na článek 18 Všeobecné deklarace lidských práv, článek 18 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Deklaraci OSN o odstranění všech forem nesnášenlivosti a diskriminace založených na náboženství či víře a pokyny EU na podporu a ochranu svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení; |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 18 Všeobecné deklarace lidských práv, článek 18 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Deklaraci OSN o odstranění všech forem nesnášenlivosti a diskriminace založených na náboženství či víře a pokyny EU na podporu a ochranu svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení;

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1325 o ženách, míru a bezpečnosti ze dne 31. října 2000, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1325 o ženách, míru a bezpečnosti ze dne 31. října 2000,

| — | s ohledem na Římský statut Mezinárodního trestního soudu (MTS) ze dne 17. července 1998, který vstoupil v platnost dne 1. července 2002, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Římský statut Mezinárodního trestního soudu (MTS) ze dne 17. července 1998, který vstoupil v platnost dne 1. července 2002,

| — | s ohledem na změny Římského statutu přijaté v rámci hodnotící konference, která se konala v červnu 2010 v Kampale v Ugandě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na změny Římského statutu přijaté v rámci hodnotící konference, která se konala v červnu 2010 v Kampale v Ugandě,

| — | s ohledem na analytický rámec OSN pro kruté zločiny vypracovaný Úřadem zvláštních poradců OSN pro předcházení genocidě a odpovědnost za ochranu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na analytický rámec OSN pro kruté zločiny vypracovaný Úřadem zvláštních poradců OSN pro předcházení genocidě a odpovědnost za ochranu,

| — | s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva ze dne 15. března 2015 o lidskoprávní situaci v Iráku s ohledem na činy páchané tzv. Islámským státem v Iráku a Levantě a spřízněnými skupinami, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva ze dne 15. března 2015 o lidskoprávní situaci v Iráku s ohledem na činy páchané tzv. Islámským státem v Iráku a Levantě a spřízněnými skupinami,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. A/71/L.48 z prosince 2016, kterou se zřizuje mezinárodní, nestranný a nezávislý mechanismus pro pomoc při vyšetřování a stíhání osob odpovědných za nejzávažnější trestné činy podle mezinárodního práva spáchané v Syrské arabské republice od března 2011 (IIIM), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. A/71/L.48 z prosince 2016, kterou se zřizuje mezinárodní, nestranný a nezávislý mechanismus pro pomoc při vyšetřování a stíhání osob odpovědných za nejzávažnější trestné činy podle mezinárodního práva spáchané v Syrské arabské republice od března 2011 (IIIM),

| — | s ohledem na zvláštní vyšetřování událostí v Aleppu, které provádí nezávislá mezinárodní vyšetřovací komise pro Syrskou arabskou republiku, jehož výsledky byly zveřejněny dne 1. března 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní vyšetřování událostí v Aleppu, které provádí nezávislá mezinárodní vyšetřovací komise pro Syrskou arabskou republiku, jehož výsledky byly zveřejněny dne 1. března 2017,

| — | s ohledem na společný postoj Rady 2001/443/SZBP ze dne 11. června 2001 o Mezinárodním trestním soudu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný postoj Rady 2001/443/SZBP ze dne 11. června 2001 o Mezinárodním trestním soudu (1),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/494/SVV ze dne 13. června 2002 o vytvoření evropské sítě kontaktních míst týkajících se osob odpovědných za genocidium, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/494/SVV ze dne 13. června 2002 o vytvoření evropské sítě kontaktních míst týkajících se osob odpovědných za genocidium, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny (2),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2003/335/SVV ze dne 8. května 2003 o vyšetřování a trestním stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2003/335/SVV ze dne 8. května 2003 o vyšetřování a trestním stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů (3),

| — | s ohledem na společný postoj Rady 2003/444/SZBP ze dne 16. června 2003 o Mezinárodním trestním soudu (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný postoj Rady 2003/444/SZBP ze dne 16. června 2003 o Mezinárodním trestním soudu (4),

| — | s ohledem na obecné zásady EU na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva,

| — | s ohledem na dohodu mezi MTS a Evropskou unií o spolupráci a pomoci (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu mezi MTS a Evropskou unií o spolupráci a pomoci (5),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/168/ SZBP ze dne 21. března 2011 o Mezinárodním trestním soudu (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/168/ SZBP ze dne 21. března 2011 o Mezinárodním trestním soudu (6),

| — | s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku o prosazování zásady doplňkovosti (SWD(2013)0026), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku o prosazování zásady doplňkovosti (SWD(2013)0026),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 12. května 2014 o komplexním přístupu EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 12. května 2014 o komplexním přístupu EU,

| — | s ohledem na strategii sítě EU pro vyšetřování a stíhání genocidy zaměřenou na boj proti beztrestnosti zločinu genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů v rámci Evropské unie a jejích členských států přijatou dne 30. října 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii sítě EU pro vyšetřování a stíhání genocidy zaměřenou na boj proti beztrestnosti zločinu genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů v rámci Evropské unie a jejích členských států přijatou dne 30. října 2014,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 16. listopadu 2015 o podpoře EU přechodnému soudnictví, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 16. listopadu 2015 o podpoře EU přechodnému soudnictví,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 23. května 2016 o regionální strategii EU pro Sýrii a Irák, jakož i hrozbu, kterou představuje Dá'iš, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 23. května 2016 o regionální strategii EU pro Sýrii a Irák, jakož i hrozbu, kterou představuje Dá'iš,

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku ze dne 9. prosince 2016 při příležitosti Mezinárodního dne památky a uctění obětí zločinu genocidy a předcházení tomuto zločinu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku ze dne 9. prosince 2016 při příležitosti Mezinárodního dne památky a uctění obětí zločinu genocidy a předcházení tomuto zločinu,

| — | s ohledem na akční plán Evropské unie pro lidská práva a demokracii na období 2015–2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán Evropské unie pro lidská práva a demokracii na období 2015–2019,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2011 o podpoře EU Mezinárodnímu trestnímu soudu: čelit problémům a překonávat potíže (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2011 o podpoře EU Mezinárodnímu trestnímu soudu: čelit problémům a překonávat potíže (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. července 2014 o zločinu agrese (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. července 2014 o zločinu agrese (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2015 o masovém vysídlování dětí v Nigérii v důsledku útoků sekty Boko Haram (9) a na usnesení ze dne 17. července 2014 o Nigérii – nedávné útoky sekty Boko Haram (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2015 o masovém vysídlování dětí v Nigérii v důsledku útoků sekty Boko Haram (9) a na usnesení ze dne 17. července 2014 o Nigérii – nedávné útoky sekty Boko Haram (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2015 k přípravě na Světový humanitární summit: výzvy a příležitosti pro humanitární pomoc (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2015 k přípravě na Světový humanitární summit: výzvy a příležitosti pro humanitární pomoc (11),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o situaci v Sýrii (12), ze dne 27. října 2016 o situaci v severním Iráku / Mosulu (13), ze dne 4. února 2016 o systematickém masovém vyvražďování náboženských menšin tzv. Islámským státem v Iráku a Sýrii (ISIS/Dá‘iš) (14) a ze dne 11. června 2015 o Sýrii: situace v Palmýře a případ Mazena Darviše (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o situaci v Sýrii (12), ze dne 27. října 2016 o situaci v severním Iráku / Mosulu (13), ze dne 4. února 2016 o systematickém masovém vyvražďování náboženských menšin tzv. Islámským státem v Iráku a Sýrii (ISIS/Dá‘iš) (14) a ze dne 11. června 2015 o Sýrii: situace v Palmýře a případ Mazena Darviše (15),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0222/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0222/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že zločin genocidy, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny, rovněž označované jako „kruté zločiny“, jsou nejzávažnějšími zločiny proti lidstvu a důvodem k obavám pro celé mezinárodní společenství; vzhledem k tomu, že tyto zločiny lidstvem hluboce otřásly; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že zločin genocidy, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny, rovněž označované jako „kruté zločiny“, jsou nejzávažnějšími zločiny proti lidstvu a důvodem k obavám pro celé mezinárodní společenství; vzhledem k tomu, že tyto zločiny lidstvem hluboce otřásly;

| B. | vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství má povinnost zabránit krutým zločinům; vzhledem k tomu, že pokud k takovým zločinům dojde, nesmí zůstat nepotrestány a je třeba zajistit jejich účinné, spravedlivé a rychlé stíhání na vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni v souladu se zásadou komplementarity; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že mezinárodní společenství má povinnost zabránit krutým zločinům; vzhledem k tomu, že pokud k takovým zločinům dojde, nesmí zůstat nepotrestány a je třeba zajistit jejich účinné, spravedlivé a rychlé stíhání na vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni v souladu se zásadou komplementarity;

| C. | vzhledem k tomu, že odpovědnost, spravedlnost, právní stát a boj proti beztrestnosti jsou základními prvky budování míru a úsilí o urovnání konfliktů, usmíření a obnovu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že odpovědnost, spravedlnost, právní stát a boj proti beztrestnosti jsou základními prvky budování míru a úsilí o urovnání konfliktů, usmíření a obnovu;

| D. | vzhledem k tomu, že skutečné usmíření může být založeno pouze na pravdě a spravedlnosti; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že skutečné usmíření může být založeno pouze na pravdě a spravedlnosti;

| E. | vzhledem k tomu, že oběti těchto zločinů mají právo na nápravu a odškodnění, a vzhledem k tomu, že uprchlíci, kteří se stali obětí krutých zločinů, by měli získat plnou podporu mezinárodního společenství; vzhledem k tomu, že v této souvislosti je důležité zaujmout genderové hledisko zohledněním zvláštních potřeb žen a dívek v uprchlických táborech, během repatriace a přesídlování a při obnově země po skončení konfliktu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že oběti těchto zločinů mají právo na nápravu a odškodnění, a vzhledem k tomu, že uprchlíci, kteří se stali obětí krutých zločinů, by měli získat plnou podporu mezinárodního společenství; vzhledem k tomu, že v této souvislosti je důležité zaujmout genderové hledisko zohledněním zvláštních potřeb žen a dívek v uprchlických táborech, během repatriace a přesídlování a při obnově země po skončení konfliktu;

| F. | vzhledem k tomu, že MTS hraje klíčovou úlohu v boji proti beztrestnosti a při obnovení míru a zajišťování spravedlnosti pro oběti; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že MTS hraje klíčovou úlohu v boji proti beztrestnosti a při obnovení míru a zajišťování spravedlnosti pro oběti;

| G. | vzhledem k tomu, že MTS je díky systému odškodňování obětí zločinů, na něž se vztahují jeho pravomoci, soudní institucí, která nemá na mezinárodní úrovni obdobu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že MTS je díky systému odškodňování obětí zločinů, na něž se vztahují jeho pravomoci, soudní institucí, která nemá na mezinárodní úrovni obdobu;

| H. | vzhledem k tomu, že pro zajištění plné efektivity MTS má zásadní význam všeobecné přistoupení k Římskému statutu; vzhledem k tomu, že Římský statut MTS ratifikovalo celkem 124 zemí, včetně všech členských států EU; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že pro zajištění plné efektivity MTS má zásadní význam všeobecné přistoupení k Římskému statutu; vzhledem k tomu, že Římský statut MTS ratifikovalo celkem 124 zemí, včetně všech členských států EU;

| I. | vzhledem k tomu, že změny Římského statutu přijaté v Kampale, pokud jde o zločin agrese považovaný za nejzávažnější a nejnebezpečnější formu nelegálního použití síly, ratifikovalo 34 zemí, čímž bylo dosaženo počtu 30 přijetí potřebných pro jejich aktivaci a pro aktivaci soudní pravomoci ve věcech agrese na smluvním základě, kterou může po 1. lednu 2017 přijmout shromáždění smluvních stran; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že změny Římského statutu přijaté v Kampale, pokud jde o zločin agrese považovaný za nejzávažnější a nejnebezpečnější formu nelegálního použití síly, ratifikovalo 34 zemí, čímž bylo dosaženo počtu 30 přijetí potřebných pro jejich aktivaci a pro aktivaci soudní pravomoci ve věcech agrese na smluvním základě, kterou může po 1. lednu 2017 přijmout shromáždění smluvních stran;

| J. | vzhledem k tomu, že se Rusko v listopadu 2016 rozhodlo stáhnout svůj podpis Římského statutu; vzhledem k tomu, že stažení svého podpisu ohlásily v říjnu 2016 rovněž Jihoafrická republika, Gambie a Burundi; vzhledem k tomu, že dne 31. ledna 2017 přijala Africká unie (AU) nezávazné usnesení zahrnující strategii pro odstoupení od MTS a vyzývající členské státy Africké unie, aby zvážily provádění těchto doporučení; vzhledem k tomu, že Jihoafrická republika a Gambie oznámily v únoru a v březnu 2017 své rozhodnutí zrušit své odstoupení od Římského statutu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že se Rusko v listopadu 2016 rozhodlo stáhnout svůj podpis Římského statutu; vzhledem k tomu, že stažení svého podpisu ohlásily v říjnu 2016 rovněž Jihoafrická republika, Gambie a Burundi; vzhledem k tomu, že dne 31. ledna 2017 přijala Africká unie (AU) nezávazné usnesení zahrnující strategii pro odstoupení od MTS a vyzývající členské státy Africké unie, aby zvážily provádění těchto doporučení; vzhledem k tomu, že Jihoafrická republika a Gambie oznámily v únoru a v březnu 2017 své rozhodnutí zrušit své odstoupení od Římského statutu;

| K. | vzhledem k tomu, že prvořadý význam má spolupráce mezi státy, které jsou smluvními stranami Římského statutu, a s regionálními organizacemi, a to zejména v situacích, kdy je soudní pravomoc MTS zpochybňována; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že prvořadý význam má spolupráce mezi státy, které jsou smluvními stranami Římského statutu, a s regionálními organizacemi, a to zejména v situacích, kdy je soudní pravomoc MTS zpochybňována;

| L. | vzhledem k tomu, že MTS v současné době provádí deset vyšetřování v devíti zemích – v Gruzii, Mali, Pobřeží slonoviny, Libyi, Keni, Dárfúru (Súdánu), Ugandě, Demokratické republice Kongo a (dvě vyšetřování) ve Středoafrické republice; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že MTS v současné době provádí deset vyšetřování v devíti zemích – v Gruzii, Mali, Pobřeží slonoviny, Libyi, Keni, Dárfúru (Súdánu), Ugandě, Demokratické republice Kongo a (dvě vyšetřování) ve Středoafrické republice;

| M. | vzhledem k tomu, že v souladu se zásadou doplňkovosti zakotvenou v Římském statutu jedná MTS pouze v případech, kdy nejsou vnitrostátní soudy schopny nebo ochotny skutečně vyšetřovat a stíhat kruté zločiny, a za spravedlivé soudní řízení s údajnými pachateli nejzávažnějších zločinů s mezinárodním dosahem jsou nadále primárně odpovědné státy, jež jsou jeho smluvními stranami; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že v souladu se zásadou doplňkovosti zakotvenou v Římském statutu jedná MTS pouze v případech, kdy nejsou vnitrostátní soudy schopny nebo ochotny skutečně vyšetřovat a stíhat kruté zločiny, a za spravedlivé soudní řízení s údajnými pachateli nejzávažnějších zločinů s mezinárodním dosahem jsou nadále primárně odpovědné státy, jež jsou jeho smluvními stranami;

| N. | vzhledem k tomu, že ve společném postoji Rady 2001/443/SZBP ze dne 11. června 2001 ve věci MTS členské státy prohlásily, že zločiny spadající do příslušnosti MTS se týkají všech členských států a ty jsou odhodlány spolupracovat na předcházení těmto zločinům a skoncování s beztrestností jejich pachatelů; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že ve společném postoji Rady 2001/443/SZBP ze dne 11. června 2001 ve věci MTS členské státy prohlásily, že zločiny spadající do příslušnosti MTS se týkají všech členských států a ty jsou odhodlány spolupracovat na předcházení těmto zločinům a skoncování s beztrestností jejich pachatelů;

| O. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou loajálními spojenci MTS již od jeho vzniku a trvale poskytují politickou, diplomatickou, finanční a logistickou podporu, včetně prosazování univerzálnosti a obrany integrity systému Římského statutu; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou loajálními spojenci MTS již od jeho vzniku a trvale poskytují politickou, diplomatickou, finanční a logistickou podporu, včetně prosazování univerzálnosti a obrany integrity systému Římského statutu;

| P. | vzhledem k tomu, že se EU a její členské státy zavázaly Mezinárodnímu výboru Červeného kříže, že budou důrazně podporovat vytvoření účinného mechanismu k posílení dodržování mezinárodního humanitárního práva; vzhledem k tomu, že Parlament požádal místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby Parlament informovala o cílech a strategii, které byly pro splnění tohoto závazku navrženy; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že se EU a její členské státy zavázaly Mezinárodnímu výboru Červeného kříže, že budou důrazně podporovat vytvoření účinného mechanismu k posílení dodržování mezinárodního humanitárního práva; vzhledem k tomu, že Parlament požádal místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby Parlament informovala o cílech a strategii, které byly pro splnění tohoto závazku navrženy;

| Q. | vzhledem k tomu, že řada krutých zločinů byla spáchána na území států bývalé Jugoslávie ve válkách mezi roky 1991 a 1995; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že řada krutých zločinů byla spáchána na území států bývalé Jugoslávie ve válkách mezi roky 1991 a 1995;

| R. | vzhledem k tomu, že soudní řízení za kruté zločiny spáchané ve válkách mezi roky 1991 a 1995 na území států bývalé Jugoslávie postupují velmi pomalu; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že soudní řízení za kruté zločiny spáchané ve válkách mezi roky 1991 a 1995 na území států bývalé Jugoslávie postupují velmi pomalu;

| S. | vzhledem k tomu, že Sýrie přistoupila v roce 1955 k úmluvě o genocidě a v roce 2004 k úmluvě proti mučení; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že Sýrie přistoupila v roce 1955 k úmluvě o genocidě a v roce 2004 k úmluvě proti mučení;

| T. | vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 27. října 2016 připomněl, že porušování lidských práv ze strany ISIS/Dá’iš zahrnuje genocidu; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 27. října 2016 připomněl, že porušování lidských práv ze strany ISIS/Dá’iš zahrnuje genocidu;

| U. | vzhledem k tomu, že v několika zprávách OSN, včetně zpráv nezávislé mezinárodní vyšetřovací komise pro Syrskou arabskou republikou, zvláštního poradce generálního tajemníka OSN pro předcházení genocidě, zvláštního poradce generálního tajemníka OSN pro odpovědnost za ochranu, zvláštního zpravodaje pro otázky menšin a Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva, stejně jako ve zdrojích nevládních organizací se uvádí, že činy páchané všemi stranami mohou být považovány za kruté zločiny a že válečné zločiny páchaly během bojů o Aleppo v prosinci 2016 všechny strany; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že v několika zprávách OSN, včetně zpráv nezávislé mezinárodní vyšetřovací komise pro Syrskou arabskou republikou, zvláštního poradce generálního tajemníka OSN pro předcházení genocidě, zvláštního poradce generálního tajemníka OSN pro odpovědnost za ochranu, zvláštního zpravodaje pro otázky menšin a Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva, stejně jako ve zdrojích nevládních organizací se uvádí, že činy páchané všemi stranami mohou být považovány za kruté zločiny a že válečné zločiny páchaly během bojů o Aleppo v prosinci 2016 všechny strany;

| V. | vzhledem k tomu, že podle MTS existují rozumné důvody domnívat se, že v Nigérii byly sektou Boko Haram spáchány zločiny proti lidskosti podle článku 7 Římského statutu, včetně vražd a pronásledování; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že podle MTS existují rozumné důvody domnívat se, že v Nigérii byly sektou Boko Haram spáchány zločiny proti lidskosti podle článku 7 Římského statutu, včetně vražd a pronásledování;

| W. | vzhledem k tomu, že na základě stovek poprav v Burundi od dubna 2015 dospěla nezávislá komise pro vyšetřování v Burundi ve své zprávě k závěru, že v Burundi by měly být různé osoby stíhány za údajné zločiny proti lidskosti; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že na základě stovek poprav v Burundi od dubna 2015 dospěla nezávislá komise pro vyšetřování v Burundi ve své zprávě k závěru, že v Burundi by měly být různé osoby stíhány za údajné zločiny proti lidskosti;

| X. | vzhledem k tomu, že organizace občanské společnosti, mezinárodní právníci a nevládní organizace varovali, že události, k nimž došlo v Burundi na konci roku 2016, by mohly naplňovat skutkovou podstatu genocidy; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že organizace občanské společnosti, mezinárodní právníci a nevládní organizace varovali, že události, k nimž došlo v Burundi na konci roku 2016, by mohly naplňovat skutkovou podstatu genocidy;

| Y. | vzhledem k tomu, že mezinárodní pravidla týkající se válečných zločinů a zločinů proti lidskosti jsou závazná i pro nestátní subjekty či osoby jednající v rámci nestátních organizací nebo jejich jménem; vzhledem k tomu, že tuto skutečnost je dnes třeba ještě více vyzdvihovat, jelikož nestátní subjekty se stále častěji účastní válečných situací, v nichž tyto závažné trestné činy podporují a dopouštějí se jich; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že mezinárodní pravidla týkající se válečných zločinů a zločinů proti lidskosti jsou závazná i pro nestátní subjekty či osoby jednající v rámci nestátních organizací nebo jejich jménem; vzhledem k tomu, že tuto skutečnost je dnes třeba ještě více vyzdvihovat, jelikož nestátní subjekty se stále častěji účastní válečných situací, v nichž tyto závažné trestné činy podporují a dopouštějí se jich;

| Z. | vzhledem k tomu, že za určitých podmínek mohou být státy rovněž odpovědné za porušování povinností vyplývajících z mezinárodních smluv a úmluv, nad nimiž má pravomoc Mezinárodní soudní dvůr, včetně Úmluvy proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1984 a Úmluvy o zabránění a trestání zločinu genocidy z roku 1948; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že za určitých podmínek mohou být státy rovněž odpovědné za porušování povinností vyplývajících z mezinárodních smluv a úmluv, nad nimiž má pravomoc Mezinárodní soudní dvůr, včetně Úmluvy proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1984 a Úmluvy o zabránění a trestání zločinu genocidy z roku 1948;

| AA. | vzhledem k tomu, že Mezinárodní soudní dvůr může stanovit odpovědnost státu; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že Mezinárodní soudní dvůr může stanovit odpovědnost státu;

| AB. | vzhledem k tomu, že všechny strany konfliktu používají znásilňování a sexuální násilí za účelem zastrašování a ponižování nepřítele jako jednu z válečných taktik; vzhledem k tomu, že během konfliktu se navíc rovněž výrazně zvyšuje míra násilí na základě pohlaví a sexuálního zneužívání; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že všechny strany konfliktu používají znásilňování a sexuální násilí za účelem zastrašování a ponižování nepřítele jako jednu z válečných taktik; vzhledem k tomu, že během konfliktu se navíc rovněž výrazně zvyšuje míra násilí na základě pohlaví a sexuálního zneužívání;

| AC. | vzhledem k tomu, že násilí páchané na ženách během konfliktu a po jeho skončení lze vnímat jako pokračování diskriminace, se kterou se ženy potýkají v dobách, kdy žádný konflikt neprobíhá; vzhledem k tomu, že konflikty posilují již existující vzorce diskriminace na základě pohlaví i historicky nerovné mocenské vztahy mezi pohlavími a vystavují ženy a dívky zvýšenému riziku sexuálního, fyzického a psychologického násilí; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že násilí páchané na ženách během konfliktu a po jeho skončení lze vnímat jako pokračování diskriminace, se kterou se ženy potýkají v dobách, kdy žádný konflikt neprobíhá; vzhledem k tomu, že konflikty posilují již existující vzorce diskriminace na základě pohlaví i historicky nerovné mocenské vztahy mezi pohlavími a vystavují ženy a dívky zvýšenému riziku sexuálního, fyzického a psychologického násilí;

| 1. | připomíná závazek EU jednat na mezinárodní scéně ve jménu zásad, které jí daly vzniknout, jako je demokracie, právní stát a dodržování lidských práv, a ve prospěch zásad Charty OSN a mezinárodního práva; v této souvislosti potvrzuje, že EU by měla přikládat zásadní význam řešení závažných porušení lidských práv, která dosahují úrovně zločinů proti lidskosti a genocidy, a vážných porušení mezinárodního humanitárního práva dosahujících úrovně válečných zločinů, a volání osob, které se jich dopustily, k odpovědnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá EU a její členské státy, aby uplatnily veškerou svou politickou váhu k předcházení jakýmkoli činům, jež mohou být považovány za kruté zločiny, aby účinně a koordinovaně reagovaly, jsou-li takové zločiny spáchány, aby mobilizovaly všechny potřebné zdroje a postavily před soud osoby, které jsou za tyto zločiny odpovědné, a aby poskytly pomoc obětem a podpořily stabilizaci a usmíření; |
| --- | --- |

2.

Nutnost zaměřit se na předcházení krutým zločinům

| 3. | naléhavě vyzývá smluvní strany Úmluvy OSN o zabránění a trestání zločinu genocidia z roku 1948, čtyř Ženevských úmluv z roku 1949, Úmluvy proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1984 a dalších relevantních mezinárodních smluv, včetně členských států EU, aby přijaly veškerá nezbytná opatření pro to, aby zabránily páchání krutých zločinů na svém území, v rámci jejich jurisdikce nebo jejich občany, k čemuž se zavázaly; vyzývá všechny státy, které výše uvedené úmluvy dosud neratifikovaly, aby tak učinily; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné, aby mezinárodní společenství věnovalo více úsilí sledování a řešení veškerých konfliktů nebo potenciálních konfliktů, jež by mohly vést k jednání považovanému za kruté zločiny; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá mezinárodní společenství, aby vytvořilo nástroje, které mohou minimalizovat prodlení mezi varováním a reakcí, s cílem zabránit vzniku, opětovnému vyvolání a eskalaci násilného konfliktu, jako je systém včasného varování EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá EU, aby se více zasadila o vypracování uceleného a účinného postupu rozpoznávání a včasného řešení krizových nebo konfliktních situací, které mohou vést k páchání krutých zločinů; poukazuje zejména na význam a nutnost účinné výměny informací a koordinace preventivních opatření mezi institucemi EU, včetně delegací EU, misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a členských států, spolu s jejich diplomatickými zastoupeními; vítá v této souvislosti novou iniciativu Komise v podobě bílé knihy, která má vést k účinnější vnější činnosti EU; poukazuje na význam civilních misí a operací v rámci SBOP po ukončení konfliktu na podporu usmíření ve třetích zemích, zejména pokud v nich došlo ke zločinům proti lidskosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnívá se, že EU by měla do svého komplexního přístupu k vnějším konfliktům a krizím začlenit nástroje potřebné k předvídání a prevenci všech krutých zločinů v rané fázi; v této souvislosti upozorňuje na analytický rámec OSN pro kruté zločiny vypracovaný Úřadem zvláštních poradců OSN pro předcházení genocidě a odpovědnost za ochranu; domnívá se, že EU a její členské státy by ve všech případech, kdy hrozí páchání zločinů, měly jednat důrazně a měly by využít veškerých mírových nástrojů, které mají k dispozici, jako jsou dvoustranné vztahy, mnohostranná fóra a veřejná diplomacie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naléhavě vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby: v oblasti mezinárodních lidských práv, humanitárního práva a trestního práva pokračovala ve spolupráci s personálem delegací EU a velvyslanectví členských států, jakož i s personálem civilních a vojenských misí, a rozvíjela jejich odbornou přípravu, včetně schopnosti odhalit případné situace, kdy dochází k válečným zločinům, zločinům proti lidskosti, genocidě a hrubému porušování mezinárodního humanitárního práva, mimo jiné díky pravidelným výměnám informací s místní občanskou společností; zajistila, aby zvláštní zástupci EU prosazovali zásadu „odpovědnost za ochranu“ (R2P) kdykoli je to nutné, a rozšířila mandát zvláštního zástupce EU pro lidská práva tak, aby zahrnoval otázky R2P; dále podporovala kontaktní místo EU pro R2P v rámci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) v kontextu stávajících struktur a zdrojů, které bude pověřeno zejména zvyšováním povědomí o důsledcích R2P a zajišťováním včasného toku informací mezi všemi zúčastněnými subjekty o dané situaci a zároveň podporou vytvoření vnitrostátních kontaktních míst pro R2P v členských státech; dále profesionalizovala a posilovala preventivní diplomacii a zprostředkování; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že je nutné, aby země a regiony, ve kterých hrozí konflikty, měly kvalifikované a důvěryhodné bezpečnostní síly; vyzývá EU a členské státy, aby usilovaly o vznik programů pro budování kapacit pro bezpečnostní sektor, ale také platforem, které by u místních bezpečnostních a vojenských sil podporovaly kulturu dodržování lidských práv a ústavy, bezúhonnosti a veřejné služby; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že řešení hlavních příčin násilí a konfliktu, pomoc při vytváření mírových a demokratických podmínek, zajištění dodržování lidských práv, včetně ochrany žen, mladých lidí a nezletilých osob, menšin a LGBTI osob, společně s podporou mezináboženského a interkulturního dialogu, mají zásadní význam pro předcházení genocidě a zločinům proti lidskosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žádá, aby byly na mezinárodní, regionální a národní úrovni vytvořeny vzdělávací a kulturní programy přispívající k pochopení příčin a důsledků krutých zločinů pro lidstvo a zvyšující povědomí o nutnosti a významu budování míru, prosazování lidských práv a vzájemné náboženské tolerance a stíhání a vyšetřování těchto zločinů; v této souvislosti vítá, že byl poprvé vyhlášen Den EU proti beztrestnosti pachatelů genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů, který bude připomínán každoročně; |
| --- | --- |

11.

Podpora vyšetřování a stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů

| 12. | znovu opakuje, že plně podporuje MTS, Římský statut, úřad žalobce, pravomoci žalobce proprio motu a pokrok při zahajování nových vyšetřování, které jsou klíčovými nástroji v boji proti beztrestnosti pachatelů krutých zločinů; |
| --- | --- |

12.

| 13. | oceňuje, že dne 6. července 2016 se v Bruselu sešli zástupci EU a MTS, aby připravili 2. zasedání EU a MTS u kulatého stolu, které umožní příslušným pracovníkům MTS a evropských institucí určit oblasti společného zájmu, vyměňovat si informace o příslušných činnostech a zajistit lepší spolupráci mezi EU a MTS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | znovu potvrzuje, že zachování nezávislosti MTS má zásadní význam nejen pro zajištění jeho plné účinnosti, ale také pro podporu univerzálnosti Římského statutu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upozorňuje na to, že výkon spravedlnosti nemůže spočívat v hledání rovnováhy mezi spravedlností a jakýmkoli politickým hlediskem, neboť taková rovnováha nezvyšuje úsilí o usmíření, ale naopak ho oslabuje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | znovu poukazuje na mimořádný význam všeobecného přistoupení k Římskému statutu MTS; vyzývá státy, které tak dosud neučinily, aby Římský statut, Dohodu o výsadách a imunitách MTS a změny Římského statutu přijaté v Kampale ratifikovaly, a podpořily tak odpovědnost a usmíření jako klíčové prvky pro předcházení krutým zločinům v budoucnu; rovněž zdůrazňuje zásadní význam integrity Římského statutu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | s nesmírným politováním konstatuje nedávno oznámená odstoupení od Římského statutu, která představují problém zejména z hlediska přístupu obětí ke spravedlnosti a která je třeba rozhodně odsoudit; vítá skutečnost, že Gambie i Jihoafrická republika svá oznámení o odstoupení vzaly zpět; důrazně vyzývá zbývající dotčené země, aby své rozhodnutí přehodnotily; dále vyzývá EU, aby učinila vše nezbytné pro to, aby nedošlo k dalším odstoupením, a aby na tom spolupracovala také s Africkou unií; vítá skutečnost, že shromáždění smluvních stran MTS souhlasilo se zvážením navrhovaných změn Římského statutu ve snaze řešit obavy, které na svém zvláštním summitu vznesla Africká unie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá čtyři signatářské státy, jež informovaly generálního tajemníka OSN, že již nemají v úmyslu stát se smluvními stranami Římského statutu, aby své rozhodnutí přehodnotily; kromě toho konstatuje, že smluvními stranami Římského statutu nejsou tři ze stálých členů Rady bezpečnosti OSN; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dále žádá všechny smluvní státy MTS, aby ještě více prosazovaly přistoupení všech států k MTS a k Dohodě o výsadách a imunitách MTS; domnívá se, že Komise a ESVČ by měly společně s členskými státy nadále vybízet třetí země k ratifikaci a provádění Římského statutu a Dohody o výsadách a imunitách MTS a že by měly také vyhodnocovat, čeho EU v tomto směru dosahuje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že pro účinné fungování soudu je důležité zajistit dostatečné finanční příspěvky, ať už v podobě příspěvků od smluvních států, nebo prostřednictvím mechanismů financování EU, jako jsou evropský nástroj pro demokracii a lidská práva a Evropský rozvojový fond (ERF), přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost financování subjektů občanské společnosti, které se zabývají prosazováním systému mezinárodního trestního soudnictví a otázkami souvisejícími s MTS; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá neocenitelnou pomoc, kterou soudu poskytují organizace občanské společnosti; je znepokojen zprávami o hrozbách a zastrašování namířených proti některým organizacím občanské společnosti, které spolupracují se soudem; vyzývá k podniknutí veškerých kroků nezbytných k zajištění bezpečného prostředí, které organizacím občanské společnosti umožní fungování a spolupráci se soudem, a k řešení hrozeb a zastrašování, jejichž jsou terčem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bere na vědomí pokrok dosažený při provádění akčního plánu ze dne 12. července 2011 v návaznosti na rozhodnutí Rady o MTS ze dne 21. března 2011; žádá, aby se vyhodnotilo provádění akčního plánu a určily se případné oblasti, v nichž by bylo možné účinnost opatření EU zlepšit, a to včetně případů, ve kterých jde o prosazování integrity a nezávislosti soudu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá všechny státy, které ratifikovaly Římský statut, aby plně spolupracovaly s MTS v jeho úsilí o vyšetřování a soudní stíhání osob odpovědných za závažné mezinárodní trestné činy, aby respektovaly autoritu MTS a řádně prováděly jeho rozhodnutí; |
| --- | --- |

23.

| 24. | důrazně vybízí EU a její členské státy, aby využily všech politických a diplomatických nástrojů, jež mají k dispozici, a podpořily účinnou spolupráci s MTS, zejména pokud jde o programy na ochranu svědků a vykonání dosud neprovedených zatýkacích rozkazů, a to se zvláštním ohledem na 13 podezřelých, kteří jsou na svobodě jako uprchlíci; vyzývá Komisi, ESVČ a Radu, aby se vedle politických prohlášení dohodly na přijetí konkrétních opatření, kterými budou reagovat na nespolupráci s MTS; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá EU a její členské státy, aby využily všech prostředků vůči třetím zemím, přičemž by měly zvážit i sankce – zejména vůči zemím, jichž se týkají situace, které vyšetřuje MTS, a zemím, které jsou předmětem předběžného zkoumání MTS –, aby posílily jejich politickou vůli plně spolupracovat a podpořily jejich schopnost zahájit vnitrostátní stíhání krutých zločinů; dále vyzývá EU a členské státy, aby těmto zemím nabídly plnou podporu a pomoc při plnění požadavků MTS; vyzývá členské státy, aby jednaly v plném souladu se společným postojem Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnívá se, že obětem krutých zločinů by se měl poskytnout přístup k účinným a vymahatelným opravným prostředkům a k odškodnění; upozorňuje na zvláštní úlohu obětí a svědků při řízeních před MTS a na potřebu konkrétních opatření zaměřených na zajištění jejich bezpečnosti a účinné účasti v souladu s Římským statutem; vyzývá EU a členské státy, aby do středu všech opatření v boji proti beztrestnosti stavěly práva obětí a aby se dobrovolně účastnily na svěřeneckém fondu MTS určeném pro oběti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá ESVČ, aby zajistila, aby se odpovědnost za kruté zločiny a podpora věnovaná MTS začlenily mezi priority zahraniční politiky EU, a to rovněž pomocí procesu rozšíření a prostřednictvím systematického zohledňování boje proti beztrestnosti; v této souvislosti zdůrazňuje, že v podporování MTS a v boji proti beztrestnosti zastávají důležitou úlohu poslanci a rovněž meziparlamentní spolupráce; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá členské státy, aby zajistily, aby koordinace a spolupráce s MTS byla součástí mandátů příslušných regionálních zvláštních zástupců EU; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby jmenovala zvláštního zástupce EU pro mezinárodní humanitární právo a mezinárodní spravedlnost, jehož úkolem bude podporovat a reprezentovat závazek EU k boji proti beztrestnosti a k MTS a usilovat o jeho promítnutí do všech oblastí zahraniční politiky EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje zásadní úlohu Evropského parlamentu při monitorování činnosti EU v této záležitosti; vítá vložení oddílu o boji proti beztrestnosti a o MTS do výroční zprávy Parlamentu o stavu lidských práv a demokracie ve světě a dále navrhuje, aby Parlament aktivněji podporoval a prosazoval MTS a boj proti beztrestnosti ve všech politikách a orgánech EU, zejména v práci výborů odpovědných za vnější politiky Unie a delegací pro vztahy se třetími zeměmi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že ze zásady doplňkovosti MTS vyplývá, že primární odpovědnost za vyšetřování a stíhání krutých zločinů nesou smluvní státy MTS; vyjadřuje znepokojení nad tím, že ne všechny členské státy EU mají právní předpisy, jež by upravovaly tyto zločiny v rámci vnitrostátního práva, podle kterého by jejich soudy mohly uplatňovat soudní pravomoc; vyzývá EU a její členské státy, aby plně využívaly dostupné nástroje k prosazování zásady doplňkovosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vybízí členské státy, aby změnily článek 83 Smlouvy o fungování Evropské unie tím, že přidají „kruté zločiny“ na seznam trestných činů v pravomoci EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | důrazně vyzývá EU, aby připravila a poskytla zdroje pro vypracování akčního plánu v oblasti boje proti beztrestnosti v rámci EU, který se bude vztahovat na zločiny spadající pod mezinárodní právo a který bude obsahovat jasné ukazatele, podle kterých budou orgány EU a členské státy moci posílit vnitrostátní vyšetřování a stíhání za genocidu, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny; |
| --- | --- |

32.

| 33. | připomíná, že státy, včetně členských států EU, mohou jednotlivě žalovat jiné státy u Mezinárodního soudního dvora pro porušení povinností na státní úrovni vyplývající z mezinárodních smluv a úmluv, včetně Úmluvy proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1984 a Úmluvy o zabránění a trestání zločinu genocidia z roku 1948; |
| --- | --- |

33.

| 34. | připomíná, že důrazně odsuzuje krutosti spáchané Asadovým režimem v Sýrii, které lze považovat za závažné válečné zločiny a zločiny proti lidskosti, a vyjadřuje politování nad stavem beztrestnosti pro pachatele těchto trestných činů v Sýrii; |
| --- | --- |

34.

| 35. | s politováním konstatuje rozsáhlé nedodržování mezinárodního humanitárního práva a znepokojivým tempem narůstající počet civilních obětí a útoků na civilní infrastrukturu v ozbrojených konfliktech ve světě; naléhavě vyzývá mezinárodní společenství, aby svolalo mezinárodní konferenci za účelem přípravy nového mezinárodního mechanismu pro sledování a sběr údajů a rovněž pro zveřejňování zpráv o porušování práv během ozbrojených konfliktů; opakuje svůj požadavek, aby místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie každoročně předkládala veřejný seznam údajných pachatelů útoků na školy a nemocnice, aby EU mohla stanovit vhodné kroky k zastavení takových útoků; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá členské státy, aby ratifikovaly hlavní nástroje mezinárodního humanitárního práva (MHP) i další relevantní nástroje; uznává význam obecných pokynů EU pro podporu dodržování MHP a opakuje svou výzvu směřovanou k místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie a k ESVČ, aby provádění těchto pokynů urychlily, zejména s ohledem na válečné zločiny na Blízkém východě; vyzývá EU, aby podporovala iniciativy zaměřené na šíření znalostí o MHP a osvědčených postupech při jeho uplatňování, a vyzývá EU, aby účinně využila veškeré dvoustranné nástroje, které má k dispozici, a prosadila dodržování MHP u všech svých partnerů, mimo jiné prostřednictvím politického dialogu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že členské státy by měly odmítnout poskytnutí zbraní, vybavení nebo finanční či politické podpory vládám či nestátním subjektům, které porušují mezinárodní humanitární právo, např. pácháním znásilnění či jiných forem sexuálního násilí na ženách a dětech; |
| --- | --- |

37.

| 38. | dále žádá EU a její členské státy, aby v souladu se svým závazkem v akčním plánu EU pro lidská práva a demokracii na období 2015–2019 podporovaly reformní procesy a úsilí jednotlivých zemí v oblasti budování kapacit za účelem posílení nezávislosti soudnictví, účinnějšího prosazování práva, zlepšení vězeňství a programů na odškodnění obětí ve třetích zemích, jež jsou přímo dotčeny údajným pácháním takových zločinů; v této souvislosti vítá rámec EU pro podporu přechodného soudnictví 2015 a se zájmem očekává jeho účinné provádění; |
| --- | --- |

38.

Boj proti beztrestnosti nestátních subjektů

| 39. | konstatuje, že mezinárodní trestní právo a zejména mandát a judikatura mezinárodních trestních tribunálů jasně vymezují odpovědnost jednotlivců, kteří jsou členy nestátních skupin, za mezinárodní zločiny; zdůrazňuje, že odpovědnost se nevztahuje pouze na tyto jednotlivce, ale rovněž na nepřímé spolupachatele mezinárodních zločinů; vybízí všechny členské státy, aby státní subjekty, nestátní subjekty a jednotlivce odpovědné za válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocidu soudně stíhaly; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že příslušné mezinárodní orgány rozsáhle informovaly o páchání násilných trestných činů na ženách a dívkách ze strany ISIS/Dá’iš nebo jiných nestátních subjektů, a konstatuje, že mezinárodní právní komunita má potíže se zařazením těchto zločinů do mezinárodního trestního rámce; |
| --- | --- |

40.

| 41. | znovu v této souvislosti ostře odsuzuje ohavné zločiny a porušování lidských práv, jichž se dopouštějí nestátní subjekty jako Boko Haram v Nigérii a ISIS/Dá’iš v Sýrii a Iráku; vyjadřuje své zděšení nad širokou škálou páchaných zločinů, do kterých spadá zabíjení, mučení, znásilňování, zotročování a sexuální zotročování, nábor dětských vojáků, nucené náboženské konverze a systematické vyvražďování náboženských menšin včetně křesťanů, jezídů a dalších; připomíná, že sexuální násilí může být podle MTS kvalifikováno jako válečný zločin a zločin proti lidskosti; je přesvědčen, že stíhání pachatelů by mělo být pro mezinárodní společenství prioritou; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vybízí EU a její členské státy, aby bojovaly proti beztrestnosti a aktivně podporovaly mezinárodní úsilí o soudní stíhání členů nestátních skupin, jako jsou Boko Haram a ISIS/Dá’iš, a jakýchkoli dalších aktérů, kteří páchají zločiny proti lidskosti; žádá, aby byl vypracován jasný přístup ke stíhání bojovníků ISIS/Dá’iš a jejich spoluviníků, mimo jiné s využitím odborných znalostí a zkušeností sítě EU pro vyšetřování a stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje, že EU a její členské státy by měly podpořit stíhání členů nestátních skupin, jako je ISIS/Dá’iš, úsilím o dosažení shody v rámci Rady bezpečnosti OSN a přiznat soudní příslušnost Mezinárodnímu trestnímu soudu, neboť Sýrie a Irák nejsou smluvními stranami Římského statutu; upozorňuje na to, že EU by měla na mezinárodní úrovni a za použití veškerých prostředků posoudit a podpořit možnosti vyšetřování a stíhání všech zločinů spáchaných jakoukoli stranou syrského konfliktu, včetně ISIS/Dá’iš, přičemž jednou z těchto možností je zřízení mezinárodního trestního tribunálu pro Irák a Sýrii; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyjadřuje politování nad tím, že Rusko a Čína, ačkoli jsou stálými členy Rady bezpečnosti OSN, vetovaly postoupení situace v Sýrii žalobci Mezinárodního trestního soudu podle kapitoly VII Charty OSN i přijetí opatření k potrestání Sýrie za použití chemických zbraní; vyzývá EU, aby podpořila rychlé přijetí opatření pro reformu fungování Rady bezpečnosti OSN, zejména pokud jde o využívání práva veta, a rovněž francouzskou iniciativu, která navrhuje, aby se tohoto práva nevyužívalo v případech očividné genocidy, válečných zločinů a zločinů proti lidskosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podporuje případnou výzvu k uplatňování zásad stanovených v kapitole VII Charty OSN v zájmu dosažení souladu se zásadou R2P, a to vždy pod záštitou mezinárodního společenství a se souhlasem Rady bezpečnosti OSN; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vítá mezinárodní vyšetřovací komisi pro Sýrii vytvořenou Radou pro lidská práva a mezinárodní, nestranný a nezávislý mechanismus vytvořený Valným shromážděním OSN, které mají napomáhat při vyšetřování závažných zločinů spáchaných v Sýrii; zdůrazňuje, že podobný mechanismus je zapotřebí zřídit v Iráku, a vyzývá všechny členské státy EU, všechny strany konfliktu v Sýrii, občanskou společnost a celý systém OSN, aby s mezinárodním, nestranným a nezávislým mechanismem plně spolupracovaly a poskytovaly mu veškeré informace a dokumentace, které mají případně k dispozici, a napomáhaly mu tak v plnění jeho mandátu; vyjadřuje poděkování členským státům EU, které finančně přispěly k mezinárodnímu, nestrannému a nezávislému mechanismu, a vyzývá ty, které tak neučinily, aby rovněž přispěly; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá EU, aby dostatečně financovala organizace, které pracují na vyšetřování z otevřených zdrojů a na digitálním shromažďování důkazů o válečných zločinech a zločinech proti lidskosti, aby byla zajištěna odpovědnost a pachatelé byli postaveni před soud; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vítá úsilí EU podporovat činnost Komise pro mezinárodní spravedlnost a odpovědnost a dalších nevládních organizací, které kruté zločiny dokumentují; vyzývá EU, aby poskytovala přímou podporu irácké a syrské občanské společnosti při sběru, uchovávání a ochraně důkazů o zločinech spáchaných v Iráku a v Sýrii různými stranami těchto konfliktů, včetně ISIS/Dá’iš; vyzývá ke shromažďování a uchovávání důkazů, digitálních i jiných, o válečných zločinech, zločinech proti lidskosti a genocidě, jichž se dopouštějí všechny strany konfliktu, neboť tyto důkazy jsou v boji proti beztrestnosti klíčové a představují hlavní prioritu; vyjadřuje svou podporu britské, belgické a irácké iniciativě na úrovni OSN („koalice pro soudní stíhání Dá’iš“), která se zaměřuje na shromažďování důkazů o zločinech, jež v Sýrii a Iráku páchá ISIS/Dá’iš, aby usnadnila mezinárodní stíhání, a vyzývá členské státy EU, aby se k této koalici připojily nebo ji podporovaly; dále podporuje činnost iniciativy v oblasti kulturního dědictví a její činnost v Sýrii a Iráku zaměřené na zjišťování údajů souvisejících s ničením archeologického a kulturního dědictví; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vybízí EU a její členské státy, aby zavedly veškerá nutná opatření k účinnému přerušení toku prostředků proudících k ISIS/Dá’iš, a to od zbraní, vozidel, peněžních příjmů až po řadu dalších druhů aktiv; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naléhavě vyzývá EU, aby uvalila sankce na země a orgány, které přímo či nepřímo usnadňují tok prostředků k ISIS/Dá’iš, a přispívají tak k rozvoji teroristické trestné činnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že členské státy EU by měly vyšetřovat všechna obvinění a stíhat své státní příslušníky a osoby spadající do jejich pravomoci, kteří spáchali kruté zločiny v Iráku a Sýrii nebo se je pokusili spáchat nebo se na nich podíleli jako spoluviníci, a v souladu s Římským statutem by je měly předat MTS; připomíná však, že stíhání členů ISIS/Dá’iš v členských státech může být pouze doplňkovým opatřením k mezinárodnímu výkonu spravedlnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdůrazňuje význam dohody o spolupráci a pomoci mezi EU a MTS; vyzývá členské státy, aby v boji proti beztrestnosti uplatňovaly zásadu univerzální soudní pravomoci, a zdůrazňuje její význam pro účinnost a dobré fungování mezinárodního systému trestního soudnictví; dále vyzývá členské státy, aby v rámci svých vnitrostátních jurisdikcí stíhaly válečné zločiny a zločiny proti lidskosti, a to včetně zločinů, ke kterým došlo ve třetích zemích nebo které spáchali státní příslušníci třetích zemí; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naléhavě vyzývá všechny země mezinárodního společenství, včetně členských států EU, aby aktivně pracovaly na předcházení radikalizaci a boji proti ní a aby zkvalitnily své právní a jurisdikční systémy ve snaze zabránit svým státním příslušníkům a rezidentům připojit se k ISIS/Dá’iš; |
| --- | --- |

53.

Genderový rozměr při řešení případů porušování lidských práv v kontextu válečných zločinů

| 54. | zdůrazňuje naléhavou potřebu vymýtit sexuální násilí a násilí na základě pohlaví odstraněním rozsáhlého a systematického používání těchto postupů jako válečné zbraně namířené proti ženám a dívkám; naléhavě vyzývá všechny země, aby vytvořily vnitrostátní akční programy, které budou v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1325, a strategie pro boj proti násilí páchanému na ženách, a vyzývá k obecnému odhodlání zajišťovat provádění této rezoluce; vyzývá k celosvětovému závazku zajistit bezpečnost žen a dívek po vypuknutí každé naléhavé situace či krize nebo po skončení konfliktu a využít k tomu veškerých dostupných prostředků, např. zajistit přístup k plnému rozsahu služeb sexuálního a reprodukčního zdraví, včetně legálního a bezpečného potratu pro oběti znásilnění v kontextu války; upozorňuje dále na to, že ženy trpí fyzickými, psychologickými a socioekonomickými následky násilí často i po skončení konfliktu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | domnívá se, že ženy by měly sehrávat větší roli v předcházení konfliktům, při prosazování lidských práv a demokratické reformě, a zdůrazňuje význam systematické účasti žen jako zásadně důležitého prvku jakéhokoli mírového procesu a obnovy po skončení konfliktu; vybízí EU a její členské státy, aby podporovaly začlenění žen do mírových procesů a procesů národního usmíření; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá Komisi, členské státy a příslušné mezinárodní orgány, aby přijaly vhodná opatření, mimo jiné opatření k prosazování vojenské kázně, k dodržování zásady velitelské odpovědnosti a ke školení vojáků, pracovníků mírových misí a humanitárních pracovníků ohledně zákazu veškerých forem sexuálního násilí; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN, předsedovi Valného shromáždění OSN a vládám členských zemí OSN. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Úř. věst. L 155, 12.6.2001, s. 19.

(2)  Úř. věst. L 167, 26.6.2002, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 118, 14.5.2003, s. 12.

(4)  Úř. věst. L 150, 18.6.2003, s. 67.

(5)  Úř. věst. L 115, 28.4.2006, s. 49.

(6)  Úř. věst. L 76, 22.3.2011, s. 56.

(7)  Úř. věst. C 153 E, 31.5.2013, s. 115.

(8)  Úř. věst. C 224, 21.6.2016, s. 31.

(9)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0344.

(10)  Úř. věst. C 224, 21.6.2016, s. 10.

(11)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0459.

(12)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0449.

(13)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0422.

(14)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0051.

(15)  Úř. věst. C 407, 4.11.2016, s. 61.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/80

---

P8_TA(2017)0289

Soukromé bezpečnostní společnosti

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o soukromých bezpečnostních společnostech (2016/2238(INI))

(2018/C 334/08)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na dokument z Montreux, jenž se týká příslušných mezinárodních právních povinností a osvědčených postupů stanovených pro státy v souvislosti s činností soukromých poskytovatelů vojenských a bezpečnostních služeb v průběhu ozbrojeného konfliktu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument z Montreux, jenž se týká příslušných mezinárodních právních povinností a osvědčených postupů stanovených pro státy v souvislosti s činností soukromých poskytovatelů vojenských a bezpečnostních služeb v průběhu ozbrojeného konfliktu,

| — | s ohledem na rezoluce Rady OSN pro lidská práva č. 15/26, 22/33, 28/7 a 30/6, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady OSN pro lidská práva č. 15/26, 22/33, 28/7 a 30/6,

| — | s ohledem na pracovní skupinu OSN pro využívání nájemných vojáků jako prostředku k porušování lidských práv a bránění výkonu práva národů na sebeurčení, která byla zřízena v červenci 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní skupinu OSN pro využívání nájemných vojáků jako prostředku k porušování lidských práv a bránění výkonu práva národů na sebeurčení, která byla zřízena v červenci 2005,

| — | s ohledem na zprávy otevřené mezivládní pracovní skupiny ustavené za účelem projednání možnosti vypracovat mezinárodní regulační rámec týkající se regulace a sledování činnosti soukromých vojenských a bezpečnostních organizací a dohledu nad ní, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy otevřené mezivládní pracovní skupiny ustavené za účelem projednání možnosti vypracovat mezinárodní regulační rámec týkající se regulace a sledování činnosti soukromých vojenských a bezpečnostních organizací a dohledu nad ní,

| — | s ohledem na pokyny OSN k využívání ozbrojených bezpečnostních služeb soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, které byly nedávno rozšířeny o neozbrojené bezpečnostních služby, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny OSN k využívání ozbrojených bezpečnostních služeb soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, které byly nedávno rozšířeny o neozbrojené bezpečnostních služby,

| — | s ohledem na Kodex chování OSN pro příslušníky donucovacích orgánů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Kodex chování OSN pro příslušníky donucovacích orgánů,

| — | s ohledem na návrh případné úmluvy o soukromých vojenských a bezpečnostních společnostech, která byla v zájmu svého posouzení a přijetí příslušných opatření předložena Radě pro lidská práva, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh případné úmluvy o soukromých vojenských a bezpečnostních společnostech, která byla v zájmu svého posouzení a přijetí příslušných opatření předložena Radě pro lidská práva,

| — | s ohledem na Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, který vytvořila Mezinárodní asociace pro kodex chování, jenž je průmyslovým samoregulačním mechanismem, jehož normy jsou dobrovolné, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, který vytvořila Mezinárodní asociace pro kodex chování, jenž je průmyslovým samoregulačním mechanismem, jehož normy jsou dobrovolné,

| — | s ohledem na kodex chování Mezinárodního sdružení pro stabilizační operace, který je průmyslově vlastněným samoregulačním mechanismem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na kodex chování Mezinárodního sdružení pro stabilizační operace, který je průmyslově vlastněným samoregulačním mechanismem,

| — | s ohledem na kodex chování a etiky pro sektor soukromých bezpečnostních služeb, který vypracovala Konfederace evropských bezpečnostních služeb a organizace UNI Evropa, |
| --- | --- |

—

s ohledem na kodex chování a etiky pro sektor soukromých bezpečnostních služeb, který vypracovala Konfederace evropských bezpečnostních služeb a organizace UNI Evropa,

| — | s ohledem na systém řízení soukromých bezpečnostních operací podle normy ISO 18788, který nastavuje parametry pro řízení soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, |
| --- | --- |

—

s ohledem na systém řízení soukromých bezpečnostních operací podle normy ISO 18788, který nastavuje parametry pro řízení soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb,

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 13. června 2002 o spolupráci mezi příslušnými orgány členských států odpovědnými za sektor soukromých bezpečnostních služeb, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 13. června 2002 o spolupráci mezi příslušnými orgány členských států odpovědnými za sektor soukromých bezpečnostních služeb,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (1),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (2),

| — | s ohledem na unijní koncepci logistické podpory vojenských operací pod vedením EU a na unijní koncepci týkající se podpory dodavatelů těchto operací, |
| --- | --- |

—

s ohledem na unijní koncepci logistické podpory vojenských operací pod vedením EU a na unijní koncepci týkající se podpory dodavatelů těchto operací,

| — | s ohledem na doporučení vydaná v rámci výzkumného projektu Priv-War, která se týkají regulačních opatření EU v oblasti soukromých vojenských a bezpečnostních společností a jejich služeb, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení vydaná v rámci výzkumného projektu Priv-War, která se týkají regulačních opatření EU v oblasti soukromých vojenských a bezpečnostních společností a jejich služeb,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2013 o korupci ve veřejném a soukromém sektoru: dopad na lidská práva ve třetích zemích (3) a na usnesení ze dne 6. února 2013 o sociální odpovědnosti podniků: podpora zájmů společnosti a cesta k udržitelné obnově podporující začlenění (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2013 o korupci ve veřejném a soukromém sektoru: dopad na lidská práva ve třetích zemích (3) a na usnesení ze dne 6. února 2013 o sociální odpovědnosti podniků: podpora zájmů společnosti a cesta k udržitelné obnově podporující začlenění (4),

| — | s ohledem na mnoho různých rizik, výzev a hrozeb na území Evropské unie i mimo něj, |
| --- | --- |

—

s ohledem na mnoho různých rizik, výzev a hrozeb na území Evropské unie i mimo něj,

| — | s ohledem na prozatímní pokyny Mezinárodní námořní organizace (IMO) z května 2012 týkající se ozbrojeného bezpečnostního personálu na lodích, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prozatímní pokyny Mezinárodní námořní organizace (IMO) z května 2012 týkající se ozbrojeného bezpečnostního personálu na lodích,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0191/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0191/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že bezpečnost a obrana jsou veřejným statkem, který je spravován veřejnými orgány na základě kritérií účinnosti, účelnosti, odpovědnosti a právního státu, která nezávisejí pouze na poskytování dostatečných finančních zdrojů, ale také na znalostech; vzhledem k tomu, že v některých oblastech nemusejí mít veřejné orgány potřebné kapacity a schopnosti; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že bezpečnost a obrana jsou veřejným statkem, který je spravován veřejnými orgány na základě kritérií účinnosti, účelnosti, odpovědnosti a právního státu, která nezávisejí pouze na poskytování dostatečných finančních zdrojů, ale také na znalostech; vzhledem k tomu, že v některých oblastech nemusejí mít veřejné orgány potřebné kapacity a schopnosti;

| B. | vzhledem k tomu, že bezpečnost a obrana by měly být v první řadě zajišťovány veřejnými orgány; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že bezpečnost a obrana by měly být v první řadě zajišťovány veřejnými orgány;

| C. | vzhledem k tomu, že podle průzkumu Eurobarometru chtějí občané EU, aby byla EU v oblasti bezpečnosti a obrany aktivnější; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle průzkumu Eurobarometru chtějí občané EU, aby byla EU v oblasti bezpečnosti a obrany aktivnější;

| D. | vzhledem k tomu, že v Evropě bylo v roce 2013 přibližně u 40 000 soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb zaměstnáno více než 1,5 milionu dodavatelů poskytujících bezpečnostní služby; vzhledem k tomu, že tyto údaje dále rostou; vzhledem k tomu, že obrat těchto poskytovatelů bezpečnostních služeb v daném roce činil zhruba 35 miliard EUR; vzhledem k tomu, že v roce 2016 byl soukromý bezpečnostní průmysl v celosvětovém měřítku oceněn až na 200 miliard USD se zhruba 100 000 soukromými poskytovateli bezpečnostních služeb a 3,5 miliony zaměstnanců; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v Evropě bylo v roce 2013 přibližně u 40 000 soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb zaměstnáno více než 1,5 milionu dodavatelů poskytujících bezpečnostní služby; vzhledem k tomu, že tyto údaje dále rostou; vzhledem k tomu, že obrat těchto poskytovatelů bezpečnostních služeb v daném roce činil zhruba 35 miliard EUR; vzhledem k tomu, že v roce 2016 byl soukromý bezpečnostní průmysl v celosvětovém měřítku oceněn až na 200 miliard USD se zhruba 100 000 soukromými poskytovateli bezpečnostních služeb a 3,5 miliony zaměstnanců;

| E. | vzhledem k tomu, že v průběhu posledních několika desetiletí si vlády i armády členských států i civilní agentury stále častěji najímají soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb, což je termín, který pro účely tohoto usnesení zahrnuje také soukromé vojenské společnosti, a to jak k poskytování služeb v rámci státu, tak i k podpoře zámořských vojenských operací; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v průběhu posledních několika desetiletí si vlády i armády členských států i civilní agentury stále častěji najímají soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb, což je termín, který pro účely tohoto usnesení zahrnuje také soukromé vojenské společnosti, a to jak k poskytování služeb v rámci státu, tak i k podpoře zámořských vojenských operací;

| F. | vzhledem k mimořádně širokému rozsahu služeb, které poskytují tyto subjekty – od logistických služeb, přes podporu skutečných bojových operací a poskytování vojenské technologie až po účast na obnově po skončení konfliktu; vzhledem k tomu, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb zároveň poskytují životně důležité služby uvnitř členských států, jako je vedení věznic a poskytování hlídkových stráží v terénu; vzhledem k tomu, že tyto subjekty se využívají jak v rámci civilních, tak i vojenských misí, které spadají pod společnou bezpečnostní a obrannou politiku, a to k ochraně delegací EU, výstavbě polních táborů, výcviku, letecké dopravě nebo na podporu humanitární činnosti; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k mimořádně širokému rozsahu služeb, které poskytují tyto subjekty – od logistických služeb, přes podporu skutečných bojových operací a poskytování vojenské technologie až po účast na obnově po skončení konfliktu; vzhledem k tomu, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb zároveň poskytují životně důležité služby uvnitř členských států, jako je vedení věznic a poskytování hlídkových stráží v terénu; vzhledem k tomu, že tyto subjekty se využívají jak v rámci civilních, tak i vojenských misí, které spadají pod společnou bezpečnostní a obrannou politiku, a to k ochraně delegací EU, výstavbě polních táborů, výcviku, letecké dopravě nebo na podporu humanitární činnosti;

| G. | vzhledem k tomu, že v rámci EU existují mezi členskými státy značné rozdíly ve využívání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, v postupech při uzavírání smluv s nimi a v kvalitě regulačních systémů, přičemž řada z nich je využívá na podporu svých vojsk v rámci mnohostranných operací; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v rámci EU existují mezi členskými státy značné rozdíly ve využívání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, v postupech při uzavírání smluv s nimi a v kvalitě regulačních systémů, přičemž řada z nich je využívá na podporu svých vojsk v rámci mnohostranných operací;

| H. | vzhledem k tomu, že dochází k subdodavatelskému zajišťování vojenské činnosti, která dříve tvořila nedílnou součást činnosti vojenských sil, mj. z důvodu rentabilnějšího zajišťování těchto služeb, ale také za účelem pokrytí nedostatečných kapacit zmenšujících se vojenských sil, což je důsledkem většího počtu vícestranných misí v zahraničí, menších rozpočtů a neochotou rozhodovacích orgánů vyčleňovat na tyto mise dostatečné prostředky; vzhledem k tomu, že by se mělo jednat o výjimku; vzhledem k tomu, že je nutné řešit problém nedostatečných kapacit; vzhledem k tomu, že soukromí poskytovatelů bezpečnostních služeb nabízejí, často v krátké době a ve formě doplnění, kapacity, které vojenské síly členských států zcela postrádají; vzhledem k tomu, že poskytovatelé těchto služeb jsou využíváni také z politických důvodů, s cílem vyhnout se omezením platným při používání vojenských jednotek a překonat zejména případný nedostatek veřejné podpory pro zapojení ozbrojených sil; vzhledem k tomu, že používání soukromých poskytovatelů těchto služeb jako nástroje zahraniční politiky musí podléhat účinné parlamentní kontrole; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že dochází k subdodavatelskému zajišťování vojenské činnosti, která dříve tvořila nedílnou součást činnosti vojenských sil, mj. z důvodu rentabilnějšího zajišťování těchto služeb, ale také za účelem pokrytí nedostatečných kapacit zmenšujících se vojenských sil, což je důsledkem většího počtu vícestranných misí v zahraničí, menších rozpočtů a neochotou rozhodovacích orgánů vyčleňovat na tyto mise dostatečné prostředky; vzhledem k tomu, že by se mělo jednat o výjimku; vzhledem k tomu, že je nutné řešit problém nedostatečných kapacit; vzhledem k tomu, že soukromí poskytovatelů bezpečnostních služeb nabízejí, často v krátké době a ve formě doplnění, kapacity, které vojenské síly členských států zcela postrádají; vzhledem k tomu, že poskytovatelé těchto služeb jsou využíváni také z politických důvodů, s cílem vyhnout se omezením platným při používání vojenských jednotek a překonat zejména případný nedostatek veřejné podpory pro zapojení ozbrojených sil; vzhledem k tomu, že používání soukromých poskytovatelů těchto služeb jako nástroje zahraniční politiky musí podléhat účinné parlamentní kontrole;

| I. | vzhledem k tomu, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb byli obviněni z porušování lidských práv a z incidentů, které vedly ke ztrátám na životech; vzhledem k tomu, že se tyto incidenty liší, pokud jde o období, zemi a v některých případech o počet závažných porušování lidských práv a porušování mezinárodního humanitárního práva, včetně válečných zločinů; vzhledem k tomu, že v některých z těchto případů bylo zahájeno trestní stíhání; vzhledem k tomu, že tyto okolnosti spolu s nedostatečnou transparentností měly dopady na činnost mezinárodního společenství v těchto zemích a odhalily závažné nedostatky v kontrolních strukturách, které mimo jiné vedly ke vzniku mnoha vrstev dceřiných společností nebo subdodavatelů v různých zemí, zejména místních organizací, což v některých případech způsobuje neschopnost zaručit základní bezpečnost civilního obyvatelstva v hostitelských zemích; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb byli obviněni z porušování lidských práv a z incidentů, které vedly ke ztrátám na životech; vzhledem k tomu, že se tyto incidenty liší, pokud jde o období, zemi a v některých případech o počet závažných porušování lidských práv a porušování mezinárodního humanitárního práva, včetně válečných zločinů; vzhledem k tomu, že v některých z těchto případů bylo zahájeno trestní stíhání; vzhledem k tomu, že tyto okolnosti spolu s nedostatečnou transparentností měly dopady na činnost mezinárodního společenství v těchto zemích a odhalily závažné nedostatky v kontrolních strukturách, které mimo jiné vedly ke vzniku mnoha vrstev dceřiných společností nebo subdodavatelů v různých zemí, zejména místních organizací, což v některých případech způsobuje neschopnost zaručit základní bezpečnost civilního obyvatelstva v hostitelských zemích;

| J. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy by se měly zaměřit na předcházení těmto situacím v budoucnu a vyhnout se externímu zajišťování vojenských operací, které vyžadují použití síly a zbraní, účasti v nepřátelských akcích a jinému zapojení do bojů nebo bojových oblastí nad rámec oprávněné sebeobrany; vzhledem k tomu, že operace a aktivity externě zadané soukromým poskytovatelům bezpečnostních služeb v konfliktních oblastech by měly být omezeny na poskytování logistické podpory a ochrany zařízení bez skutečné přítomnosti soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb v oblastech, ve kterých probíhají bojové aktivity; vzhledem k tomu, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb nesmí za žádných okolností nahrazovat státní ozbrojené síly; vzhledem k tomu, že nejvyšší prioritou při uplatňování obranných politik musí být to, aby ozbrojené síly členských států měly k dispozici zdroje, nástroje, výcvik, znalosti a prostředky pro celkové, účinné a účelné plnění svých úkolů; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy by se měly zaměřit na předcházení těmto situacím v budoucnu a vyhnout se externímu zajišťování vojenských operací, které vyžadují použití síly a zbraní, účasti v nepřátelských akcích a jinému zapojení do bojů nebo bojových oblastí nad rámec oprávněné sebeobrany; vzhledem k tomu, že operace a aktivity externě zadané soukromým poskytovatelům bezpečnostních služeb v konfliktních oblastech by měly být omezeny na poskytování logistické podpory a ochrany zařízení bez skutečné přítomnosti soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb v oblastech, ve kterých probíhají bojové aktivity; vzhledem k tomu, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb nesmí za žádných okolností nahrazovat státní ozbrojené síly; vzhledem k tomu, že nejvyšší prioritou při uplatňování obranných politik musí být to, aby ozbrojené síly členských států měly k dispozici zdroje, nástroje, výcvik, znalosti a prostředky pro celkové, účinné a účelné plnění svých úkolů;

| K. | vzhledem k tomu, že pokud mají státy těžit z výhod, které nabízejí soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb, a zajistit jejich řádnou kontrolu, je nutné, aby na mezinárodní úrovni vznikl závazný právní a kontrolní rámec, který by reguloval využívání jejich služeb a zajistil dostatečnou kontrolu nad jejich činností; vzhledem k tomu, že tyto subjekty jsou součástí odvětví, které má výrazně nadnárodní charakter a prolíná se s vládními a mezivládními činiteli, a proto je nutné k jeho regulaci přistupovat globálně; vzhledem k tomu, že současná regulační situace v tomto odvětví zahrnuje řadu rozporuplných pravidel, která se mezi členskými státy značně liší; vzhledem k tomu, že vnitrostátní právní úpravy a samoregulační iniciativy některých soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb nejsou dostatečně jednotné a nestanovují sankce, takže nedokáží odrazovat od protiprávního jednání a mohou mít zásadní vliv na to, jakým způsobem soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb jednají při multilaterálních intervencích v konfliktních regionech; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že pokud mají státy těžit z výhod, které nabízejí soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb, a zajistit jejich řádnou kontrolu, je nutné, aby na mezinárodní úrovni vznikl závazný právní a kontrolní rámec, který by reguloval využívání jejich služeb a zajistil dostatečnou kontrolu nad jejich činností; vzhledem k tomu, že tyto subjekty jsou součástí odvětví, které má výrazně nadnárodní charakter a prolíná se s vládními a mezivládními činiteli, a proto je nutné k jeho regulaci přistupovat globálně; vzhledem k tomu, že současná regulační situace v tomto odvětví zahrnuje řadu rozporuplných pravidel, která se mezi členskými státy značně liší; vzhledem k tomu, že vnitrostátní právní úpravy a samoregulační iniciativy některých soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb nejsou dostatečně jednotné a nestanovují sankce, takže nedokáží odrazovat od protiprávního jednání a mohou mít zásadní vliv na to, jakým způsobem soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb jednají při multilaterálních intervencích v konfliktních regionech;

| L. | vzhledem k tomu, že neexistují společné definice soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb a soukromých poskytovatelů vojenských služeb ani jejich služeb; vzhledem k tomu, že jak je uvedeno v definici, jež je součástí návrhu úmluvy vypracované pracovní skupinou OSN pro nasazování žoldáků, mohou být soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb definováni jako společnosti, které za odměnu poskytují vojenské, příp. bezpečnostní služby prostřednictvím fyzických nebo právnických osob; vzhledem k tomu, že vojenské služby mohou být v tomto kontextu definovány jako specializované služby týkající se vojenských akcí, včetně strategického plánování, zpravodajských služeb, vyšetřování, pozemního, námořního a vzdušného průzkumu, leteckých operací všeho druhu s posádkou nebo bez posádky, satelitního sledování a poskytování zpravodajských informací, jakéhokoli přenosu znalostí pro vojenské účely, materiální a technické podpory vojenských sil a další související činnosti; vzhledem k tomu, že bezpečnostní služby lze definovat jako ozbrojenou stráž nebo ochranu budov, zařízení, majetku a osob, jakýkoli přenos znalostí za účelem zajištění bezpečnosti a policejní ochrany, rozvoj informačních bezpečnostních opatření a jejich uplatňování a další související činnosti; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že neexistují společné definice soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb a soukromých poskytovatelů vojenských služeb ani jejich služeb; vzhledem k tomu, že jak je uvedeno v definici, jež je součástí návrhu úmluvy vypracované pracovní skupinou OSN pro nasazování žoldáků, mohou být soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb definováni jako společnosti, které za odměnu poskytují vojenské, příp. bezpečnostní služby prostřednictvím fyzických nebo právnických osob; vzhledem k tomu, že vojenské služby mohou být v tomto kontextu definovány jako specializované služby týkající se vojenských akcí, včetně strategického plánování, zpravodajských služeb, vyšetřování, pozemního, námořního a vzdušného průzkumu, leteckých operací všeho druhu s posádkou nebo bez posádky, satelitního sledování a poskytování zpravodajských informací, jakéhokoli přenosu znalostí pro vojenské účely, materiální a technické podpory vojenských sil a další související činnosti; vzhledem k tomu, že bezpečnostní služby lze definovat jako ozbrojenou stráž nebo ochranu budov, zařízení, majetku a osob, jakýkoli přenos znalostí za účelem zajištění bezpečnosti a policejní ochrany, rozvoj informačních bezpečnostních opatření a jejich uplatňování a další související činnosti;

| M. | vzhledem k tomu, že dokument z Montreux je prvním důležitým dokumentem, v němž je stanoveno, jakým způsobem se mezinárodní právo vztahuje na soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb; vzhledem k tomu, že Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb definuje normy v tomto odvětví a stále častěji se stává nástrojem zajišťujícím společné základní normy v rámci tohoto globálního odvětví; vzhledem k tomu, že cílem Sdružení pro Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb je podporovat, řídit a kontrolovat provádění tohoto kodexu a podporovat odpovědné poskytování bezpečnostních služeb a dodržování lidských práv a vnitrostátního a mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že vstup do uvedeného sdružení dobrovolný a placený a vysoké sazby účtované za připojení nedovolují všem soukromým poskytovatelům bezpečnostních služeb, aby se stali jeho členy; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že dokument z Montreux je prvním důležitým dokumentem, v němž je stanoveno, jakým způsobem se mezinárodní právo vztahuje na soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb; vzhledem k tomu, že Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb definuje normy v tomto odvětví a stále častěji se stává nástrojem zajišťujícím společné základní normy v rámci tohoto globálního odvětví; vzhledem k tomu, že cílem Sdružení pro Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb je podporovat, řídit a kontrolovat provádění tohoto kodexu a podporovat odpovědné poskytování bezpečnostních služeb a dodržování lidských práv a vnitrostátního a mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že vstup do uvedeného sdružení dobrovolný a placený a vysoké sazby účtované za připojení nedovolují všem soukromým poskytovatelům bezpečnostních služeb, aby se stali jeho členy;

| N. | vzhledem k tomu, že práce na regulaci soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb pokračuje na mnoha mezinárodních fórech, včetně fóra, na němž byl vypracován dokument z Montreux a na kterém byla EU zvolena do skupiny přátel předsedy, dále včetně otevřené mezivládní pracovní skupiny ustavené za účelem projednání možnosti vypracovat mezinárodní regulační rámec týkající se regulace a sledování činnosti soukromých vojenských a bezpečnostních organizací a dohledu nad ní a včetně Mezinárodní asociace pro kodex chování; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že práce na regulaci soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb pokračuje na mnoha mezinárodních fórech, včetně fóra, na němž byl vypracován dokument z Montreux a na kterém byla EU zvolena do skupiny přátel předsedy, dále včetně otevřené mezivládní pracovní skupiny ustavené za účelem projednání možnosti vypracovat mezinárodní regulační rámec týkající se regulace a sledování činnosti soukromých vojenských a bezpečnostních organizací a dohledu nad ní a včetně Mezinárodní asociace pro kodex chování;

| O. | vzhledem k tom, že k dokumentu z Montreux se připojila EU a 23 členské státy, a vzhledem k tomu, že EU je členem pracovní skupiny pro Mezinárodní asociaci pro kodex chování; vzhledem k tomu, že EU v rámci Rady pro lidská práva přispívá k možnému vypracování mezinárodního regulačního rámce; vzhledem k tomu, že EU hraje zásadní úlohu při podpoře vnitrostátní a regionální kontroly nad poskytováním a externím zajišťováním různých vojenských a bezpečnostních služeb; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tom, že k dokumentu z Montreux se připojila EU a 23 členské státy, a vzhledem k tomu, že EU je členem pracovní skupiny pro Mezinárodní asociaci pro kodex chování; vzhledem k tomu, že EU v rámci Rady pro lidská práva přispívá k možnému vypracování mezinárodního regulačního rámce; vzhledem k tomu, že EU hraje zásadní úlohu při podpoře vnitrostátní a regionální kontroly nad poskytováním a externím zajišťováním různých vojenských a bezpečnostních služeb;

| P. | vzhledem k tomu, že Unie nemá navzdory velkému počtu soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb evropského původu a/nebo účastníků misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky či delegací EU vlastní regulační rámec; vzhledem k tomu, že stávající normativní rámce vycházejí téměř výhradně z amerického modelu zavedeného během iráckého konfliktu a ve prospěch vojenských společností zajišťujících bojové mise; vzhledem k tomu, že tyto odkazy neodpovídají formátu ani úkolům evropských soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že Unie nemá navzdory velkému počtu soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb evropského původu a/nebo účastníků misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky či delegací EU vlastní regulační rámec; vzhledem k tomu, že stávající normativní rámce vycházejí téměř výhradně z amerického modelu zavedeného během iráckého konfliktu a ve prospěch vojenských společností zajišťujících bojové mise; vzhledem k tomu, že tyto odkazy neodpovídají formátu ani úkolům evropských soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb;

| Q. | vzhledem k tomu, že je mimořádně důležité upřednostnit vypracování jasných pravidel pro interakci, spolupráci a vzájemnou pomoc mezi donucovacími orgány a soukromými poskytovateli bezpečnostních služeb; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že je mimořádně důležité upřednostnit vypracování jasných pravidel pro interakci, spolupráci a vzájemnou pomoc mezi donucovacími orgány a soukromými poskytovateli bezpečnostních služeb;

| R. | vzhledem k tomu, soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb by mohly hrát důležitou úlohu v boji proti pirátství a při zvyšování námořní bezpečnosti, v rámci misí s účastí psů, při kybernetické obraně, při výzkumu a vývoji bezpečnostních nástrojů, v rámci smíšených sledovacích mísí a školení prováděných ve spolupráci s veřejnými orgány a pod jejich dohledem; vzhledem k tomu, že používání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb vytváří zvláštní výzvy pro námořní odvětví a vedlo k mnoha incidentům, při nichž umírali lidé, a k diplomatickým sporům; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb by mohly hrát důležitou úlohu v boji proti pirátství a při zvyšování námořní bezpečnosti, v rámci misí s účastí psů, při kybernetické obraně, při výzkumu a vývoji bezpečnostních nástrojů, v rámci smíšených sledovacích mísí a školení prováděných ve spolupráci s veřejnými orgány a pod jejich dohledem; vzhledem k tomu, že používání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb vytváří zvláštní výzvy pro námořní odvětví a vedlo k mnoha incidentům, při nichž umírali lidé, a k diplomatickým sporům;

Využívání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb na podporu armád v zahraničí

| 1. | konstatuje, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb hrají důležitou doplňující úlohu při poskytování pomoci armádám členských států a civilním agenturám tím, že zajišťují kapacity, které chybějí v důsledku zvýšené poptávky po využití vojenských sil v zahraničí, a dle okolností též příležitostně poskytují zvláštní kapacitu v době zvýšené zátěže; zdůrazňuje, že ve výjimečných případech nahrazují služby těchto poskytovatelů chybějící kapacitu, nicméně členské státy by se měly nejprve snažit zaplnit tyto mezery svými ozbrojenými nebo policejními silami; zdůrazňuje, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb jsou využíváni jako nástroj pro provádění zahraniční politiky těchto zemí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb musí při operacích v hostitelských zemích – zejména v zemích, které se výrazně liší z hlediska kultury a náboženství – dbát na místní zvyky a postupy, aby se nesnížila efektivita jejich činnosti a nedošlo ke ztrátě důvěry místního obyvatelstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podotýká, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb – zejména pokud pocházejí z hostitelských zemí – na rozdíl od armád členských států disponují cennými poznatky o daném místě a často mohou přinést úspory, přičemž je nutné dbát na to, aby nedošlo ke snížení kvality; zdůrazňuje však, že používání služeb místních soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb v nestabilních státech a krizových regionech může mít negativní důsledky pro dosahování cílů zahraniční politiky EU, pokud způsobí posílení určitých místních ozbrojených skupin, jež by se posléze mohly zapojit do konfliktu; poukazuje na to, že je důležité jednoznačně právně odlišit operace soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb a soukromých subjektů, které se přímo účastní vojenských aktivit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb by neměli být pověřováni žádnými činnostmi, které by předpokládaly použití síly nebo aktivní účast na ozbrojených akcích s výjimkou sebeobrany; a za žádných okolností by nemělo být soukromým poskytovatelům bezpečnostních služeb umožněno účastnit se či provádět výslechy; poukazuje na to, že v oblasti bezpečnosti a obrany EU by mělo být prioritou posilování ozbrojených sil členských států, které soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb mohou pouze doplňovat, aniž by měli jakoukoli pravomoc přijímat strategická rozhodnutí; zdůrazňuje, že účast soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb na vojenských operacích vyžaduje odůvodnění, přesně vymezené a ověřitelné cíle, které mají konkrétní ukazatele, vyčerpávající a podrobný rozpočet a stanovené datum zahájení a ukončení a musí probíhat za dodržování přísného etického kodexu; konstatuje, že činnost ozbrojených a bezpečnostních sil v zahraničí má zásadní význam pro zachování míru a předcházení konfliktům, jakož i pro sociální obnovu a národní usmíření po ukončení konfliktu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že nákladová účinnost používání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb je výhodná především v krátkodobém horizontu, zejména pokud není zohledněna řada socioekonomických proměnných, a proto by se při řešení bezpečnostních otázek neměla stát hlavním kritériem; připomíná, že k tomu, aby byla plně zajištěna legitimita a potenciální přínos soukromých poskytovatelů vojenských a bezpečnostních služeb, jsou velmi důležité mechanismy odpovědnosti a dohledu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje význam parlamentního dohledu nad tím, jak soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb využívají členské státy; |
| --- | --- |

6.

Používání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb ze strany EU

| 7. | podotýká, že EU využívá soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb v zahraničí k ochraně svých delegací a pracovníků a na podporu svých civilních a vojenských misí v rámci SBOP; poukazuje na to, že jejich využívání přímo přispívá k tomu, jakou má EU prestiž a jak ji vnímají třetí strany, takže se stávají důležitými prvky přítomnosti EU v dané zemi a mají vliv na to, do jaké míry lidé Unii důvěřují; požaduje, aby Komise a Rada vypracovaly přehled o tom, kde, kdy a z jakého důvodu byli soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb použiti na podporu misí EU; domnívá se, že by bylo logické, aby EU při výběrových řízeních týkajících se bezpečnosti svých delegací upřednostnila poskytovatele bezpečnostních služeb, kteří mají své skutečné sídlo v Evropě, řídí se evropskými právními předpisy a podléhají evropskému daňovému systému; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje však, že zejména v oblastech, v nichž hrozí vypuknutí konfliktu, může mít využívání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb k plnění určitých úkolů negativní vedlejší účinky pro EU, zejména pro její legitimitu, protože mohou být náhodně spojováni s ozbrojenými skupinami v dané oblasti, což může mít v případě ozbrojených incidentů negativní důsledky, nebo proto, že v důsledku neúmyslného posílení místních aktérů může případně dojít k ohrožení úsilí v oblasti odzbrojení, demobilizace a reintegrace a v oblasti reformy bezpečnostního sektoru; poukazuje zejména na rizika spojená s nekontrolovaným uzavíráním smluv se subdodavateli, jako jsou například místní soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje na různé závažné právní a politické problémy spojené se současnou praxí subdodávek v oblasti vojenských a bezpečnostních služeb, zejména prostřednictvím služeb poskytovaných místními subdodavateli ve třetích zemích; je přesvědčen, že členské státy, ESVČ a Komise by se měly dohodnout na tom, že po vzoru NATO bude uzavírat smlouvy pouze se společnostmi, které sídlí ve členských státech EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | doporučuje proto, aby Komise předložila návrh společných pokynů k uzavírání smluv se soukromými poskytovateli bezpečnostních služeb pro najímání, využívání a řízení vojenských a bezpečnostních dodavatelů, v nichž budou stanoveny jasné požadavky, které tito poskytovatelé musí splnit, aby se mohli ucházet o unijní zakázky; tyto pokyny by měly sjednotit současnou praxi; vyzývá Komisi a ESVČ, aby se řídily stejnými pokyny při najímání, využívání a řízení vojenských a bezpečnostních služeb u všech vnějších akcí, misí, operací a delegací EU ve všech zemích a regionech a u všech služeb v rámci revidovaného společného vojenského seznamu Evropské unie; tyto pokyny by měly být založeny jednak na mezinárodních osvědčených postupech pro činnost a řízení těchto podniků, jako je např. dokument z Montreux a Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, a jednak by měly přihlížet k tomu, že při výběru místních poskytovatelů ve složité pokrizové situaci je nutné postupovat obzvlášť obezřetně; naléhavě vyzývá Komisi a ESVČ, aby využívaly pouze subjekty s certifikátem Mezinárodního kodexu chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, jak již činí OSN, pro kterou je Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb nutným požadavkem; poukazuje na přístup orgánů USA, který zahrnuje detailní normy a požadavky na každou jednotlivou smlouvu, a vyzývá EU, aby tento příklad následovala; zdůrazňuje, že smlouvy se soukromými poskytovateli bezpečnostních služeb by měly zahrnovat mimo jiné ustanovení o vlastnictví licencí a povolení, záznamy o personálu a evidenci majetku, školení, zákonném pořizování a používání zbraní a vnitřní organizaci podniku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | požaduje, aby byla u operací financovaných EU a u delegací EU pověřených úkoly zabezpečování kvality poskytovaných bezpečnostních služeb, prověřování a školení najatého místního bezpečnostního personálu, zavádění a udržování dobrých vztahů s místními bezpečnostními silami, které poskytují posouzení rizik a jsou prvním místním kontaktem pro delegaci v bezpečnostních záležitostech, přítomna osoba pocházející z bezpečnostní agentury se sídlem v Unii, která bude zajišťovat unijní dohled; |
| --- | --- |

11.

| 12. | požaduje, aby Komise sestavila otevřenou listinu dodavatelů, kteří splňují unijní normy týkající se zejména trestních záznamů, finanční a hospodářské kapacity, držení licencí a povolení a prověřování personálu; konstatuje, že členské státy EU uplatňují na soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb velmi rozdílné normy a domnívá se, že členské státy by se měly snažit dospět k jednotným normám; domnívá se, že tento seznam by měl být pravidelně aktualizován, nejméně jednou za dva roky; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že pokud EU využívá ve třetích zemích soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb, s nimiž uzavřela dohodu o postavení sil (SOFA), musí tyto dohody vždy obsahovat údaje o soukromých poskytovatelích bezpečnostních služeb, kteří jsou využíváni, a musí být výslovně uvedeno, že tyto společnosti nesou odpovědnost v souladu unijními předpisy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že je třeba posílit koncepci podpory poskytované smluvními subjekty, která by měla být pro členské státy a orgány EU závazná; je přesvědčen, že by měly zejména stanovit přísnější normy určené k použití ve smlouvách, jejichž vzorem by mohly být normy USA, a že by měla rovněž požadovat, aby soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb nebyli zaměstnáváni ani jinak využíváni v konfliktních oblastech; zdůrazňuje, že mezinárodní soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb by měli mít možnost najímat místní personál, ale pouze jednotlivě a přímo, aby bylo možné tyto pracovníky důkladně prověřovat a nedocházelo ke vzniku místních bezpečnostních odvětví v konfliktních oblastech; |
| --- | --- |

14.

Regulace soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb

| 15. | doporučuje, aby Evropská komise vypracovala zelenou knihu s cílem zapojit všechny zainteresované strany z veřejných i soukromých bezpečnostních podniků a organizací do širokých konzultací a diskusí o postupech pro efektivnější hledání možností přímé spolupráce a stanovení základního souboru předpisů pro jejich najímání a osvědčených postupů; doporučuje, aby byly pro dané odvětví vytvořeny unijní normy kvality; proto doporučuje, aby byla před zavedením účinné regulace činnosti soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb vyjasněna jejich definice, protože bez ní by vznikaly v právní úpravě mezery; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnívá se, že v první řadě by EU měla přesným způsobem definovat příslušné vojenské a bezpečnostní služby; v této souvislosti žádá Radu, aby neprodleně přidala vojenské a bezpečnostní služby zajišťované soukromými poskytovateli do společného vojenského seznamu Evropské unie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Komisi, aby vytvořila účinný evropský regulační model, který by:






  — | pomohl harmonizovat právní úpravy jednotlivých členských států formou směrnice; |
| --- | --- | --- |

17.

—

pomohl harmonizovat právní úpravy jednotlivých členských států formou směrnice;

| — | znovu vyhodnotil a tím nově definoval stávající strategii spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem; |
| --- | --- |

—

znovu vyhodnotil a tím nově definoval stávající strategii spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem;

| — | zmapoval firmy s jediným nebo vícečetným konečným využitím; |
| --- | --- |

—

zmapoval firmy s jediným nebo vícečetným konečným využitím;

| — | uvedl přesnou povahu a úlohu soukromých vojenských a bezpečnostních společností do patřičného kontextu; |
| --- | --- |

—

uvedl přesnou povahu a úlohu soukromých vojenských a bezpečnostních společností do patřičného kontextu;

| — | stanovil vysoké normy pro soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb, kteří působí v EU nebo za jejími hranicemi, včetně přiměřené úrovně bezpečnostního prověřování zaměstnanců a spravedlivých odměn; |
| --- | --- |

—

stanovil vysoké normy pro soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb, kteří působí v EU nebo za jejími hranicemi, včetně přiměřené úrovně bezpečnostního prověřování zaměstnanců a spravedlivých odměn;

| — | zajistil, že budou hlášeny nesrovnalosti či protiprávní jednání, jichž se soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb dopustí, a umožnil jejich stíhání v souvislosti s jejich aktivitami v zahraničí, včetně případů porušování lidských práv; |
| --- | --- |

—

zajistil, že budou hlášeny nesrovnalosti či protiprávní jednání, jichž se soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb dopustí, a umožnil jejich stíhání v souvislosti s jejich aktivitami v zahraničí, včetně případů porušování lidských práv;

| — | obsahoval konkrétní námořní prvek s ohledem na vůdčí úlohu Mezinárodní námořní organizace (IMO); |
| --- | --- |

—

obsahoval konkrétní námořní prvek s ohledem na vůdčí úlohu Mezinárodní námořní organizace (IMO);

| 18. | konstatuje, že vznikající globální regulační rámce, jako je dokument z Montreux, Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb a další regulační iniciativy v rámci OSN, představují jednoznačný pokrok ve srovnání se situací jen před deseti lety, kdy žádná použitelná regulace neexistovala; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyjadřuje také uznání řadě členských států EU za úsilí zavést v návaznosti na osvědčené postupy uvedené v dokumentu z Montreux vlastní účinnou regulaci soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podotýká však, že hodnotit výsledky činnosti těchto poskytovatelů je obtížné kvůli nedostatku jednotných údajů o jejich využívání ze strany orgánů EU a vlád členských států; vybízí členské státy a orgány EU, aby poskytovaly tyto informace důsledněji a transparentním způsobem, aby příslušné rozpočtové orgány a nezávislí auditoři mohli využívání soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb řádně posuzovat; doporučuje, aby se do nezbytných hodnotících procesů, které jsou pro regulaci a dohled nad tímto odvětvím klíčové, zapojily také parlamenty a nevládní organizace; |
| --- | --- |

20.

| 21. | doporučuje Komisi a Radě, aby vytvořily právní rámec vyžadující přijetí vnitrostátních právních předpisů za účelem kontroly externího zajišťování vojenských a bezpečnostních služeb a zároveň aby ve výroční zprávě EU informovaly o vývozu zbraní, o vojenských a bezpečnostních službách, o vydávání vývozních licencí členskými státy, a to vše s cílem zvýšit veřejnou transparentnost a možnosti demokratické kontroly; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že nadnárodní povaha soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, a zejména jejich činnost v různých oblastech světa postižených krizí občas vede k nejasnostem ohledně příslušnosti soudů, zejména pokud je místní právní struktura slabá, což může znesnadnit stíhání těchto poskytovatelů a jejich zaměstnanců za jejich činnost; podotýká, že právní předpisy členských států týkající se soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb často nemají extrateritoriální působnost; zdůrazňuje, že poskytovatelé bezpečnostních služeb musí vždy podléhat zákonům a řádnému dohledu ze strany hostitelského státu a státu, v němž mají své sídlo; konstatuje, že v případě sporů nebo incidentů týkajících se soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb a pracovníků Evropské unie, k nimž může případně docházet v rizikových oblastech, často existuje právní vakuum; doporučuje proto, aby byla vytvořena jednotná a jednoznačná pravidla pro evropské orgány, které využívají soukromé poskytovatele k zajištění bezpečnosti zaměstnanců EU; tato pravidla by měla jednoznačně stanovit, kdo odpovídá za to, aby nevznikaly mezery v ochraně a nedocházelo k beztrestnosti, a měly by brát v potaz právní řád hostitelského státu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naléhavě proto žádá EU a její členské státy, aby využily svého postavení ve fóru, které se věnuje dokumentu z Montreux, a trvaly na pravidelných kontrolách toho, zda jeho účastníci uplatňují doporučení týkající se osvědčených postupů, která jsou obsažena v tomto dokumentu; požaduje, aby se členské státy, které tak ještě neučinily, co nejdříve připojily k dokumentu z Montreux; vybízí členské státy, aby se zapojily do sdílení osvědčených postupů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby usilovaly o vytvoření mezinárodního právně závazného nástroje, který by šel ještě dále než dokument z Montreux, a to na základě regulace činnosti soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, vytvoření rovných podmínek, které by zajistily, aby měly hostitelské země pravomoc regulovat tyto poskytovatele a aby mohly státy, které s nimi uzavřely smlouvu, uplatňovat svou pravomoc na ochranu lidských práv a zabránění korupci; zdůrazňuje, že součástí takového rámce musí být vedle systému dohledu a licencí vyžadujícího, aby se všichni soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb podrobovali nezávislým auditům a aby se jejich personál účastnil povinného školení v oblasti lidských práv, i odrazující sankce za jeho porušení, odpovědnost těch, kdo ho porušili, a účinný přístup obětí k prostředkům nápravy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá místopředsedkyni Komise a vysokou představitelku Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku, členské státy, ESVČ a Komisi, aby důrazně podpořily vytvoření mezinárodní úmluvy, jejímž cílem by bylo vytvořit mezinárodní právní režim pro regulaci bezpečnostních služeb poskytovaných soukromými subjekty; |
| --- | --- |

25.

| 26. | oceňuje úsilí Mezinárodní námořní organizace (IMO) při poskytování pokynů pro používání soukromých ozbrojených bezpečnostních týmů; vyzývá Komisi a členské státy EU, aby nadále spolupracovaly s IMO v úsilí o celosvětovou platnost těchto pokynů; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že jednou z nejúčinnějších možností, jak ovlivnit soukromé poskytovatele bezpečnostních služeb, je rozhodování v rámci zadávání veřejných zakázek; poukazuje proto na to, že je důležité, aby se zakázky zadávaly těmto poskytovatelům pouze tehdy, zavedou-li osvědčené postupy, mimo jiné v oblasti transparentnosti, a podepíší-li Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb, jako je tomu už v některých členských státech; podotýká však, že je nutné zpřísnit mechanismus dodržování Mezinárodního kodexu chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb a zajistit jeho úplnou nezávislost, aby byl spolehlivou motivací k dodržování předpisů; podotýká, že z členských států podepsaly Mezinárodní kodex chování soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb pouze Švédsko a Spojené království, a je přesvědčen, že EU by se měla v prvé řadě zaměřit na to, aby kodex podepsaly také ostatní členské státy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuje, že soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb by měli mít pojištění odpovědnosti, díky čemuž by se bezpečnostní trh stal stabilnějším a spolehlivějším a zároveň by se ho mohli účastnit i menší a střední soukromí poskytovatelé bezpečnostních služeb; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že při hodnocení a zadávání zakázek soukromým poskytovatelům bezpečnostních služeb je třeba přihlížet ke zkušenostem soukromých poskytovatelů bezpečnostních služeb a době, po níž působily v nepřátelském prostředí, spíše než k obratu dosaženému na základě podobné smlouvy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | upozorňuje na skutečnost, že tito soukromí poskytovatelé nejen nabízejí bezpečnostní služby, ale provádějí také zpravodajskou činnost, která vzhledem ke svým možným důsledkům vyžaduje účinnou regulaci a kontrolu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poukazuje na to, že EU a její členské státy mají značný vliv na globální bezpečnostní odvětví, což je výsledkem toho, že mnoho významných aktérů má své sídlo v EU; klade proto zvláštní důraz na nadcházející revizi společného seznamu vojenského vybavení, která nabízí příležitost tomu, aby byly na seznam přidány určité služby poskytované soukromými poskytovateli, díky čemuž by se na ně vztahovaly vývozní předpisy a museli by v rámci své činnosti v zahraničí dodržovat určité základní normy; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

(2)  Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76.

(3)  Úř. věst. C 181, 19.5.2016, s. 2.

(4)  Úř. věst. C 24, 22.1.2016, s. 33.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/88 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/88

---

P8_TA(2017)0290

Pracovní podmínky a nejisté zaměstnání

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o pracovních podmínkách a nejistém zaměstnání (2016/2221(INI))

(2018/C 334/09)

Evropský parlament

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 151 a 153, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 151 a 153,

| — | s ohledem na článek 5 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 5 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na hlavu IV (Solidarita) této listiny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na hlavu IV (Solidarita) této listiny,

| — | s ohledem na směrnici Rady 94/33/ES ze dne 22. června 1994 o ochraně mladistvých pracovníků (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 94/33/ES ze dne 22. června 1994 o ochraně mladistvých pracovníků (1),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/104/ES ze dne 19. listopadu 2008 o agenturním zaměstnávání (3) (směrnice o agenturním zaměstnávání), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/104/ES ze dne 19. listopadu 2008 o agenturním zaměstnávání (3) (směrnice o agenturním zaměstnávání),

| — | s ohledem na cílenou revizi směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (4) (směrnice o vysílání pracovníků) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/67/EU ze dne 15. května 2014 o prosazování směrnice 96/71/ES o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (5) (směrnice o prosazování směrnice o vysílání pracovníků), |
| --- | --- |

—

s ohledem na cílenou revizi směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (4) (směrnice o vysílání pracovníků) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/67/EU ze dne 15. května 2014 o prosazování směrnice 96/71/ES o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (5) (směrnice o prosazování směrnice o vysílání pracovníků),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 ze dne 17. června 2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I) (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 ze dne 17. června 2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I) (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. října 2010 o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. října 2010 o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. září 2015 o vytvoření konkurenceschopného pracovního trhu EU pro 21. století: přizpůsobení dovedností a kvalifikace poptávce a pracovním příležitostem jako cesta k překonání krize (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. září 2015 o vytvoření konkurenceschopného pracovního trhu EU pro 21. století: přizpůsobení dovedností a kvalifikace poptávce a pracovním příležitostem jako cesta k překonání krize (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. února 2016 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. února 2016 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2016 o sociálním dumpingu v Evropské unii (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2016 o sociálním dumpingu v Evropské unii (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. září 2016 o provádění směrnice Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. září 2016 o provádění směrnice Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (12),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Měnící se povaha pracovněprávních vztahů a její dopad na zachování životního minima“ (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Měnící se povaha pracovněprávních vztahů a její dopad na zachování životního minima“ (13),

| — | s ohledem na evropskou platformu pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropskou platformu pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce,

| — | s ohledem na studii z roku 2016 připravenou na žádost parlamentního výboru pro zaměstnanost a sociální věci a nazvanou „Nejisté zaměstnání v Evropě: vzorce, trendy a politické strategie“ („Precarious Employment in Europe: Patterns, trends and policy strategies“) (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii z roku 2016 připravenou na žádost parlamentního výboru pro zaměstnanost a sociální věci a nazvanou „Nejisté zaměstnání v Evropě: vzorce, trendy a politické strategie“ („Precarious Employment in Europe: Patterns, trends and policy strategies“) (14),

| — | s ohledem na Evropskou chartu kvality stáží a učňovské přípravy, která byla zahájena dne 14. prosince 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou chartu kvality stáží a učňovské přípravy, která byla zahájena dne 14. prosince 2011,

| — | s ohledem na čtvrtletní přezkum vývoje zaměstnanosti a sociálních ukazatelů v Evropě (ESDE) za podzim 2016, který provedla Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čtvrtletní přezkum vývoje zaměstnanosti a sociálních ukazatelů v Evropě (ESDE) za podzim 2016, který provedla Komise,

| — | s ohledem na strategický závazek Komise ohledně rovnosti žen a mužů v letech 2016–2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategický závazek Komise ohledně rovnosti žen a mužů v letech 2016–2020,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound (2010) nazvanou „Pružné formy práce: ‚velmi atypická‘ smluvní ujednání“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound (2010) nazvanou „Pružné formy práce: ‚velmi atypická‘ smluvní ujednání“,

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound (2014) nazvanou „Dopad krize na odvětvové a pracovní podmínky v Evropě“ (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound (2014) nazvanou „Dopad krize na odvětvové a pracovní podmínky v Evropě“ (15),

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound (2015) nazvanou „Nové formy zaměstnání“ (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound (2015) nazvanou „Nové formy zaměstnání“ (16),

| — | s ohledem na zprávu nadace Eurofound (2016) nazvanou „Průzkum podvodného uzavírání pracovních smluv v Evropské unii“ (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nadace Eurofound (2016) nazvanou „Průzkum podvodného uzavírání pracovních smluv v Evropské unii“ (17),

| — | s ohledem na průzkum pracovních podmínek nadace Eurofound a na její souhrnnou zprávu o šestém průzkumu pracovních podmínek v Evropě (18), |
| --- | --- |

—

s ohledem na průzkum pracovních podmínek nadace Eurofound a na její souhrnnou zprávu o šestém průzkumu pracovních podmínek v Evropě (18),

| — | s ohledem na evropský slovník pracovněprávních vztahů nadace Eurofound (19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropský slovník pracovněprávních vztahů nadace Eurofound (19),

| — | s ohledem na základní pracovněprávní normy, které stanovila Mezinárodní organizace práce (MOP), a na její úmluvy a doporučení týkající se pracovních podmínek, |
| --- | --- |

—

s ohledem na základní pracovněprávní normy, které stanovila Mezinárodní organizace práce (MOP), a na její úmluvy a doporučení týkající se pracovních podmínek,

| — | s ohledem na doporučení MOP č. 198 z roku 2006 o pracovním poměru (doporučení o pracovním poměru) (20) a na její ustanovení o stanovení pracovního poměru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení MOP č. 198 z roku 2006 o pracovním poměru (doporučení o pracovním poměru) (20) a na její ustanovení o stanovení pracovního poměru,

| — | s ohledem na zprávu MOP z roku 2011 o politikách a právních předpisech zaměřených na boj proti nejistému zaměstnání (21), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu MOP z roku 2011 o politikách a právních předpisech zaměřených na boj proti nejistému zaměstnání (21),

| — | s ohledem na zprávu MOP z roku 2016 o nestandardních formách zaměstnání v různých částech světa (22), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu MOP z roku 2016 o nestandardních formách zaměstnání v různých částech světa (22),

| — | s ohledem na zprávu MOP z roku 2016 o budování sociálního pilíře pro evropskou konvergenci (23), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu MOP z roku 2016 o budování sociálního pilíře pro evropskou konvergenci (23),

| — | s ohledem na obecné doporučení OSN č. 28 z roku 2010 ohledně hlavních povinností smluvních stran podle článku 2 Úmluvy OSN o odstranění všech forem diskriminace žen, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné doporučení OSN č. 28 z roku 2010 ohledně hlavních povinností smluvních stran podle článku 2 Úmluvy OSN o odstranění všech forem diskriminace žen,

| — | s ohledem na Úmluvu Rady Evropy z roku 2011 o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Rady Evropy z roku 2011 o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva),

| — | s ohledem na strategii Rady Evropy pro rovnost žen a mužů na období 2014–2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii Rady Evropy pro rovnost žen a mužů na období 2014–2017,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0224/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že se objevují nestandardní, atypické formy zaměstnání; vzhledem k tomu, že počet pracovníků se smlouvami na dobu určitou a na částečný úvazek v EU v posledních 15 letech vzrostl; vzhledem k tomu, že jsou zapotřebí účinné politiky, jež se budou vztahovat na různé formy zaměstnání a dostatečně chránit pracovníky; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že se objevují nestandardní, atypické formy zaměstnání; vzhledem k tomu, že počet pracovníků se smlouvami na dobu určitou a na částečný úvazek v EU v posledních 15 letech vzrostl; vzhledem k tomu, že jsou zapotřebí účinné politiky, jež se budou vztahovat na různé formy zaměstnání a dostatečně chránit pracovníky;

| B. | vzhledem k tomu, že v posledních deseti letech se počet standardních pracovních úvazků snížil z 62 % na 59 % (24); vzhledem k tomu, že pokud tento trend bude pokračovat, může se stát, že se standardní smlouvy budou týkat pouze menšiny pracovníků; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v posledních deseti letech se počet standardních pracovních úvazků snížil z 62 % na 59 % (24); vzhledem k tomu, že pokud tento trend bude pokračovat, může se stát, že se standardní smlouvy budou týkat pouze menšiny pracovníků;

| C. | vzhledem k tomu, že smlouvy na plný úvazek na dobu neurčitou tvoří i nadále převážnou část pracovních smluv v EU a že v některých odvětvích se vedle standardních zaměstnání vyskytují také atypické formy zaměstnávání; vzhledem k tomu, že atypická zaměstnání mohou mít rovněž negativní vliv na rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem, a to kvůli nestandardní pracovní době i nepravidelným mzdám a příspěvkům na důchodové pojištění; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že smlouvy na plný úvazek na dobu neurčitou tvoří i nadále převážnou část pracovních smluv v EU a že v některých odvětvích se vedle standardních zaměstnání vyskytují také atypické formy zaměstnávání; vzhledem k tomu, že atypická zaměstnání mohou mít rovněž negativní vliv na rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem, a to kvůli nestandardní pracovní době i nepravidelným mzdám a příspěvkům na důchodové pojištění;

| D. | vzhledem k tomu, že nově se objevující formy zaměstnání, především v souvislosti s digitalizací a novými technologiemi, rozostřují hranici mezi závislou a samostatnou výdělečnou činností (25), což může vést k poklesu kvality zaměstnání; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že nově se objevující formy zaměstnání, především v souvislosti s digitalizací a novými technologiemi, rozostřují hranici mezi závislou a samostatnou výdělečnou činností (25), což může vést k poklesu kvality zaměstnání;

| E. | vzhledem k tomu, že nové formy zaměstnání se v mnoha ohledech liší od tradičního standardního zaměstnání; vzhledem k tomu, že některé mění vztah mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem, další mění pracovní vzorce a organizaci práce a jiné obojí; vzhledem k tomu, že tato situace může vést k nárůstu falešné samostatné výdělečné činnosti, zhoršení pracovních podmínek a k menšímu sociálnímu zabezpečení, může však mít i určité výhody; vzhledem k tomu, že je proto nanejvýš důležité provádění stávajících právních předpisů; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nové formy zaměstnání se v mnoha ohledech liší od tradičního standardního zaměstnání; vzhledem k tomu, že některé mění vztah mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem, další mění pracovní vzorce a organizaci práce a jiné obojí; vzhledem k tomu, že tato situace může vést k nárůstu falešné samostatné výdělečné činnosti, zhoršení pracovních podmínek a k menšímu sociálnímu zabezpečení, může však mít i určité výhody; vzhledem k tomu, že je proto nanejvýš důležité provádění stávajících právních předpisů;

| F. | vzhledem k tomu, že zvyšování míry zaměstnanosti v Unii po hospodářské krizi je třeba přivítat, z části však musí být připsáno nárůstu v počtu netypických smluv, které v určitých případech vytvářejí větší riziko nejistoty než standardní pracovní smlouvy; vzhledem k tomu, že při vytváření pracovních míst je třeba klást větší důraz na kvalitu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zvyšování míry zaměstnanosti v Unii po hospodářské krizi je třeba přivítat, z části však musí být připsáno nárůstu v počtu netypických smluv, které v určitých případech vytvářejí větší riziko nejistoty než standardní pracovní smlouvy; vzhledem k tomu, že při vytváření pracovních míst je třeba klást větší důraz na kvalitu;

| G. | vzhledem k tomu, že míra práce na částečný úvazek od hospodářské krize nepoklesla a míra práce na plný úvazek je celounijně stále pod úrovní roku 2008 před nástupem krize; vzhledem k tomu, že navzdory nárůstu v posledních letech míra zaměstnanosti stále nedosahuje cíle stanoveného ve strategii Evropa 2020 ve výši 75 % a objevují se v ní velké rozdíly mezi členskými státy; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že míra práce na částečný úvazek od hospodářské krize nepoklesla a míra práce na plný úvazek je celounijně stále pod úrovní roku 2008 před nástupem krize; vzhledem k tomu, že navzdory nárůstu v posledních letech míra zaměstnanosti stále nedosahuje cíle stanoveného ve strategii Evropa 2020 ve výši 75 % a objevují se v ní velké rozdíly mezi členskými státy;

| H. | vzhledem k tomu, že je důležité rozlišovat mezi objevujícími se novými formami zaměstnání a existencí nejistého zaměstnání; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že je důležité rozlišovat mezi objevujícími se novými formami zaměstnání a existencí nejistého zaměstnání;

| I. | vzhledem k tomu, že odpovědnost za sociální politiku sdílí Evropská unie s členskými státy; vzhledem k tomu, že EU může členské státy v této oblasti pouze doplňovat a podporovat; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že odpovědnost za sociální politiku sdílí Evropská unie s členskými státy; vzhledem k tomu, že EU může členské státy v této oblasti pouze doplňovat a podporovat;

| J. | vzhledem k tomu, že bez harmonizace právních a správních předpisů členských států může EU pouze zavést minimální požadavky týkající se pracovních podmínek; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že bez harmonizace právních a správních předpisů členských států může EU pouze zavést minimální požadavky týkající se pracovních podmínek;

| K. | vzhledem k tomu, že již byla vytvořena evropská platforma pro boj proti nehlášené práci, která umožňuje užší přeshraniční spolupráci a společná opatření příslušných orgánů členských států a dalších zúčastněných stran s cílem účinně a účelně bojovat proti nehlášené práci; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že již byla vytvořena evropská platforma pro boj proti nehlášené práci, která umožňuje užší přeshraniční spolupráci a společná opatření příslušných orgánů členských států a dalších zúčastněných stran s cílem účinně a účelně bojovat proti nehlášené práci;

| L. | vzhledem k tomu, že nejisté zaměstnávání vede k roztříštěnosti trhu a prohlubuje mzdovou nerovnost; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že nejisté zaměstnávání vede k roztříštěnosti trhu a prohlubuje mzdovou nerovnost;

| M. | vzhledem k tomu, že zatím neexistuje žádná společná definice nejistého zaměstnání; vzhledem k tomu, že by tato definice měla být vypracována v úzké spolupráci se sociálními partnery; vzhledem k tomu, že jen typ smlouvy nemůže sám o sobě ukazovat na riziko nejistého zaměstnání, neboť toto riziko závisí na celé řadě faktorů; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že zatím neexistuje žádná společná definice nejistého zaměstnání; vzhledem k tomu, že by tato definice měla být vypracována v úzké spolupráci se sociálními partnery; vzhledem k tomu, že jen typ smlouvy nemůže sám o sobě ukazovat na riziko nejistého zaměstnání, neboť toto riziko závisí na celé řadě faktorů;

| N. | vzhledem k tomu, že standardním zaměstnáním se může rozumět řádné zaměstnání na plný nebo dobrovolně zkrácený úvazek na základě smlouvy na dobu neurčitou; vzhledem k tomu, že každý členský stát má své vlastní právní předpisy a postupy, které stanovují pracovní podmínky vztahující se na různé druhy pracovních smluv a stáží; vzhledem k tomu, že neexistuje všeobecně přijímaná definice „standardního zaměstnání“; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že standardním zaměstnáním se může rozumět řádné zaměstnání na plný nebo dobrovolně zkrácený úvazek na základě smlouvy na dobu neurčitou; vzhledem k tomu, že každý členský stát má své vlastní právní předpisy a postupy, které stanovují pracovní podmínky vztahující se na různé druhy pracovních smluv a stáží; vzhledem k tomu, že neexistuje všeobecně přijímaná definice „standardního zaměstnání“;

| O. | vzhledem k tomu, že aktuální problémy týkající se zastoupení, jež jsou způsobeny buď nedostatky v organizacích sociálních partnerů v určitých odvětvích, nebo reformami v některých evropských zemích, jež omezily úlohu sociálních partnerů, zasahují do všech pracovněprávních vztahů; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že aktuální problémy týkající se zastoupení, jež jsou způsobeny buď nedostatky v organizacích sociálních partnerů v určitých odvětvích, nebo reformami v některých evropských zemích, jež omezily úlohu sociálních partnerů, zasahují do všech pracovněprávních vztahů;

| P. | vzhledem k tomu, že některá odvětví, jako je zemědělství, stavebnictví a umění, jsou nejistým zaměstnáváním neúměrně postižena; vzhledem k tomu, že nejisté zaměstnávání se v posledních letech rozšířilo i do dalších odvětví, jako je letectví a hotelnictví (26); |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že některá odvětví, jako je zemědělství, stavebnictví a umění, jsou nejistým zaměstnáváním neúměrně postižena; vzhledem k tomu, že nejisté zaměstnávání se v posledních letech rozšířilo i do dalších odvětví, jako je letectví a hotelnictví (26);

| Q. | vzhledem k tomu, že podle posledních studií mají pracovníci v manuálních profesích vyžadujících střední a nízkou kvalifikaci menší příjmy, horší vyhlídky a horší kvalitu pracovních míst; vzhledem k tomu, že tito pracovníci uvádějí, že jsou častěji vystaveni rizikům v oblasti životního prostředí a fyzické náročnosti, což vede k nižší úrovni jak duševního, tak fyzického zdraví (27); |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že podle posledních studií mají pracovníci v manuálních profesích vyžadujících střední a nízkou kvalifikaci menší příjmy, horší vyhlídky a horší kvalitu pracovních míst; vzhledem k tomu, že tito pracovníci uvádějí, že jsou častěji vystaveni rizikům v oblasti životního prostředí a fyzické náročnosti, což vede k nižší úrovni jak duševního, tak fyzického zdraví (27);

| R. | vzhledem k tomu, že ženy představují 46 % ekonomicky aktivního obyvatelstva EU a jsou obzvláště vystaveny nejistotě zaměstnání z důvodu diskriminace, a to i v oblasti mezd, a vzhledem k tomu, že ženy v EU vydělávají přibližně o 16 % méně než muži; vzhledem k tomu, že ženy častěji pracují na částečný úvazek, na dobu určitou nebo za nízkou mzdu, a jsou proto více ohroženy nejistotou; vzhledem k tomu, že tyto pracovní podmínky vytvářejí celoživotní ztráty v oblasti příjmů a ochrany, ať už se jedná o mzdy, důchody nebo dávky sociálního zabezpečení; vzhledem k tomu, že muži častěji než ženy pracují na plný úvazek a na dobu neurčitou; vzhledem k tomu, že ženy jsou zvláště vystaveny nedobrovolné práci na částečný úvazek, falešné samostatné výdělečné činnosti a nehlášené práci (28); |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že ženy představují 46 % ekonomicky aktivního obyvatelstva EU a jsou obzvláště vystaveny nejistotě zaměstnání z důvodu diskriminace, a to i v oblasti mezd, a vzhledem k tomu, že ženy v EU vydělávají přibližně o 16 % méně než muži; vzhledem k tomu, že ženy častěji pracují na částečný úvazek, na dobu určitou nebo za nízkou mzdu, a jsou proto více ohroženy nejistotou; vzhledem k tomu, že tyto pracovní podmínky vytvářejí celoživotní ztráty v oblasti příjmů a ochrany, ať už se jedná o mzdy, důchody nebo dávky sociálního zabezpečení; vzhledem k tomu, že muži častěji než ženy pracují na plný úvazek a na dobu neurčitou; vzhledem k tomu, že ženy jsou zvláště vystaveny nedobrovolné práci na částečný úvazek, falešné samostatné výdělečné činnosti a nehlášené práci (28);

| S. | vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti v EU je vyšší u mužů než u žen; vzhledem k tomu, že ženy odcházejí z trhu práce hlavně z důvodu péče o děti nebo starší osoby, vlastní nemoci nebo pracovní neschopnosti nebo kvůli jiným osobním nebo rodinným povinnostem; vzhledem k tomu, že ženy často čelí diskriminaci a překážkám kvůli svému mateřství, ať již skutečnému, či potenciálnímu; vzhledem k tomu, že zvláště ohroženy nejistotou jsou matky samoživitelky s nezaopatřenými dětmi; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že míra zaměstnanosti v EU je vyšší u mužů než u žen; vzhledem k tomu, že ženy odcházejí z trhu práce hlavně z důvodu péče o děti nebo starší osoby, vlastní nemoci nebo pracovní neschopnosti nebo kvůli jiným osobním nebo rodinným povinnostem; vzhledem k tomu, že ženy často čelí diskriminaci a překážkám kvůli svému mateřství, ať již skutečnému, či potenciálnímu; vzhledem k tomu, že zvláště ohroženy nejistotou jsou matky samoživitelky s nezaopatřenými dětmi;

| T. | vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů je základním právem, jež předpokládá zaručení rovných příležitostí a rovného zacházení ve všech oblastech života, a vzhledem k tomu, že politiky, jež mají za cíl tuto rovnost zajistit, přispívají k podpoře inteligentního a udržitelného růstu; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů je základním právem, jež předpokládá zaručení rovných příležitostí a rovného zacházení ve všech oblastech života, a vzhledem k tomu, že politiky, jež mají za cíl tuto rovnost zajistit, přispívají k podpoře inteligentního a udržitelného růstu;

| U. | vzhledem k tomu, že mnohým pracovníkům, kteří mají nejisté zaměstnání nebo jsou nezaměstnaní, není přiznáváno právo na rodičovskou dovolenou; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že mnohým pracovníkům, kteří mají nejisté zaměstnání nebo jsou nezaměstnaní, není přiznáváno právo na rodičovskou dovolenou;

| V. | vzhledem k tomu, že mladí pracovníci jsou vystaveni vyššímu riziku nejisté práce; vzhledem k tomu, že u pracovníků mladších 25 let existuje dvakrát vyšší pravděpodobnost, že se ocitnou ve vícenásobně znevýhodněném postavení, než u pracovníků starších 50 let (29); |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že mladí pracovníci jsou vystaveni vyššímu riziku nejisté práce; vzhledem k tomu, že u pracovníků mladších 25 let existuje dvakrát vyšší pravděpodobnost, že se ocitnou ve vícenásobně znevýhodněném postavení, než u pracovníků starších 50 let (29);

I.   
  Úsilí o důstojnou práci – řešení pracovních podmínek a nejistého zaměstnání

| 1. | vyzývá členské státy, aby za účelem stanovení existence pracovního poměru zohledňovaly následující ukazatele MOP:






  — | práce se provádí podle pokynů a pod kontrolou další strany; |
| --- | --- | --- |

1.

—

práce se provádí podle pokynů a pod kontrolou další strany;

| — | zahrnuje začlenění pracovníka do organizace podniku; |
| --- | --- |

—

zahrnuje začlenění pracovníka do organizace podniku;

| — | provádí se výhradně nebo převážně ve prospěch jiné osoby; |
| --- | --- |

—

provádí se výhradně nebo převážně ve prospěch jiné osoby;

| — | musí být osobně prováděna daným pracovníkem; |
| --- | --- |

—

musí být osobně prováděna daným pracovníkem;

| — | je prováděna v rámci konkrétní pracovní doby nebo na pracovišti určeném nebo odsouhlaseném stranou požadující práci; |
| --- | --- |

—

je prováděna v rámci konkrétní pracovní doby nebo na pracovišti určeném nebo odsouhlaseném stranou požadující práci;

| — | probíhá po konkrétní dobu a má určitou kontinuitu; |
| --- | --- |

—

probíhá po konkrétní dobu a má určitou kontinuitu;

| — | vyžaduje dostupnost pracovníka nebo zahrnuje poskytnutí nástrojů, materiálů a strojního zařízení stranou požadující práci; |
| --- | --- |

—

vyžaduje dostupnost pracovníka nebo zahrnuje poskytnutí nástrojů, materiálů a strojního zařízení stranou požadující práci;

| — | pracovníkovi je vyplácena pravidelná odměna, která představuje jeho jediný nebo hlavní zdroj příjmu, a mohou mu být i poskytovány platby v naturáliích, např. strava, ubytování nebo doprava; |
| --- | --- |

—

pracovníkovi je vyplácena pravidelná odměna, která představuje jeho jediný nebo hlavní zdroj příjmu, a mohou mu být i poskytovány platby v naturáliích, např. strava, ubytování nebo doprava;

| — | pracovník má nárok na určité výhody, jako jsou týdenní doby odpočinku a každoroční dovolená; |
| --- | --- |

—

pracovník má nárok na určité výhody, jako jsou týdenní doby odpočinku a každoroční dovolená;

| 2. | bere na vědomí definici „atypické práce“ nadace Eurofound, jež odkazuje na pracovněprávní vztahy, které neodpovídají standardnímu nebo typickému modelu pravidelného zaměstnání na plný úvazek a na dobu neurčitou u jediného zaměstnavatele po dlouhé časové období (30); zdůrazňuje, že pojmy „atypický“ a „nejistý“ nelze používat jako synonyma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nejistým zaměstnáním rozumí zaměstnanecký poměr, v němž nejsou dodržovány unijní, mezinárodní a vnitrostátní normy a zákony a který neposkytuje dostatečné prostředky pro důstojný život nebo odpovídající sociální ochranu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že některé atypické formy zaměstnání s sebou mohou nést větší rizika nejistoty a nestálosti, například nedobrovolná práce na částečný úvazek a na dobu určitou, smlouvy na nulový počet hodin a neplacené praxe a stáže; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je pevně přesvědčen, že pružnost trhu práce není o oslabování práv pracovníků výměnou za produktivitu a konkurenceschopnost, nýbrž o úspěšném vyvážení ochrany pracovníků s možností jednotlivců a zaměstnavatelů dohodnout se na způsobech práce, které vyhovují potřebám obou stran; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatuje, že riziko nejistoty závisí na druhu smlouvy, ale také na níže uvedených faktorech:






  — | malá nebo žádná jistota zaměstnání kvůli nestálému charakteru práce, jako je tomu v případě nedobrovolných a často marginálních smluv na částečný úvazek, a v některých členských státech nejasná pracovní doba a pracovní náplň, jež se mění kvůli práci na vyžádání; |
| --- | --- | --- |

6.

—

malá nebo žádná jistota zaměstnání kvůli nestálému charakteru práce, jako je tomu v případě nedobrovolných a často marginálních smluv na částečný úvazek, a v některých členských státech nejasná pracovní doba a pracovní náplň, jež se mění kvůli práci na vyžádání;

| — | pouze základní ochrana před propuštěním a nedostatečná sociální ochrana v případě propuštění; |
| --- | --- |

—

pouze základní ochrana před propuštěním a nedostatečná sociální ochrana v případě propuštění;

| — | odměna, jež není dostatečná pro důstojný život; |
| --- | --- |

—

odměna, jež není dostatečná pro důstojný život;

| — | žádná nebo jen omezená práva na sociální ochranu nebo dávky sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

—

žádná nebo jen omezená práva na sociální ochranu nebo dávky sociálního zabezpečení;

| — | žádná nebo jen omezená ochrana proti jakékoli diskriminaci; |
| --- | --- |

—

žádná nebo jen omezená ochrana proti jakékoli diskriminaci;

| — | žádné nebo jen omezené vyhlídky na lepší postavení na trhu práce, kariérní postup nebo odbornou přípravu; |
| --- | --- |

—

žádné nebo jen omezené vyhlídky na lepší postavení na trhu práce, kariérní postup nebo odbornou přípravu;

| — | nízká úroveň kolektivních práv a omezené právo na kolektivní zastoupení; |
| --- | --- |

—

nízká úroveň kolektivních práv a omezené právo na kolektivní zastoupení;

| — | pracovní prostředí nevyhovující z hlediska minimálních zdravotních a bezpečnostních norem (31); |
| --- | --- |

—

pracovní prostředí nevyhovující z hlediska minimálních zdravotních a bezpečnostních norem (31);

| 7. | připomíná definici „důstojné práce“ MOP, ve které se uvádí: „důstojná práce je práce, která je produktivní, je zdrojem spravedlivého příjmu, je vykonávána na bezpečném pracovišti a je spojena se sociální ochranou, lepšími vyhlídkami na osobní rozvoj a sociální integraci, svobodou vyjádřit se k problémům, organizovat se a podílet se na rozhodování, které má vliv na život pracovníka, a všem ženám a mužům zajišťuje rovnost příležitostí a rovné zacházení“ (32); vybízí MOP, aby do této definice přidala „životní minimum“; vybízí Komisi a členské státy, aby tuto definici podpořily při práci na přezkumu a tvorbě pracovněprávních předpisů; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná faktory úspěchu, pokud jde o osvědčené postupy proti nejisté práci, jimiž jsou: silný právní základ, zapojení sociálních partnerů a rad zaměstnanců na pracovišti, spolupráce s příslušnými zúčastněnými stranami, rovnováha mezi flexibilitou a jistotou, zaměření na odvětví, nízká administrativní zátěž pro zaměstnavatele, vymáhání právních předpisů ze strany inspektorátů práce a osvětové kampaně; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstatuje, že záměrem agendy důstojné práce prosazované MOP je konkrétně zaručení tvorby pracovních míst, práv v práci, sociální ochrany a sociálního dialogu a rovněž rovnosti žen a mužů; zdůrazňuje, že důstojná práce by měla konkrétně zahrnovat:






  — | životní minimum a také zaručené právo na svobodu sdružování; |
| --- | --- | --- |

9.

—

životní minimum a také zaručené právo na svobodu sdružování;

| — | kolektivní smlouvy v souladu s postupy členských států; |
| --- | --- |

—

kolektivní smlouvy v souladu s postupy členských států;

| — | zapojení pracovníků do záležitostí podniku v souladu s postupy členských států; |
| --- | --- |

—

zapojení pracovníků do záležitostí podniku v souladu s postupy členských států;

| — | dodržování kolektivního vyjednávání; |
| --- | --- |

—

dodržování kolektivního vyjednávání;

| — | rovné zacházení s pracovníky na jednom pracovišti; |
| --- | --- |

—

rovné zacházení s pracovníky na jednom pracovišti;

| — | ochranu zdraví a bezpečnost; |
| --- | --- |

—

ochranu zdraví a bezpečnost;

| — | sociální zabezpečení pro pracovníky a osoby na nich závislé; |
| --- | --- |

—

sociální zabezpečení pro pracovníky a osoby na nich závislé;

| — | ustanovení o pracovní době a době odpočinku; |
| --- | --- |

—

ustanovení o pracovní době a době odpočinku;

| — | ochranu před propuštěním; |
| --- | --- |

—

ochranu před propuštěním;

| — | přístup k odbornému vzdělávání a celoživotnímu učení; |
| --- | --- |

—

přístup k odbornému vzdělávání a celoživotnímu učení;

| — | podporu rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pro všechny pracovníky; zdůrazňuje, že k naplnění těchto práv je také nezbytné zlepšit provádění pracovního a sociálního práva; |
| --- | --- |

—

podporu rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pro všechny pracovníky; zdůrazňuje, že k naplnění těchto práv je také nezbytné zlepšit provádění pracovního a sociálního práva;

| 10. | poukazuje na množství faktorů, mezi něž patří digitalizace a automatizace, které přispívají k transformaci povahy práce, včetně nárůstu nových forem zaměstnání; upozorňuje v tomto ohledu na to, že nové formy práce by mohly vyžadovat nové, odpovídající a přiměřené právní předpisy, aby byly pokryty všechny formy zaměstnání; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje, že v kontextu digitálních pracovních míst by se pracovníkům digitálních platforem a dalším zprostředkovatelům měly zaručit patřičné sociální a zdravotní pojištění a ochrana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že digitalizaci nelze vnímat jen jako prvek, který ničí pracovní místa, a trvá naopak na tom, že představuje příležitosti pro rozvoj a rozšiřování dovedností jednotlivců; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že podle odhadů bude v odvětví IKT v roce 2020 existovat 756 000 neobsazených pracovních míst, což ukazuje na to, že je nezbytné zlepšit digitální dovednosti evropských pracovníků; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že hospodářská krize vyvolala migrační toky v rámci EU, které upozornily na stávající překážky bránící volnému pohybu osob mezi členskými státy a na diskriminaci na základě státní příslušnosti, přičemž občany EU vystavily situaci pracovní nejistoty; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že podmínky nejistého zaměstnání, včetně nehlášené práce a falešné samostatné výdělečné činnosti, mají dlouhodobé dopady na duševní i tělesné zdraví a pracovníky mohou vystavit většímu riziku chudoby, sociálního vyloučení a oslabování jejich základních práv; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že pracovníci s velmi krátkými pracovními smlouvami jsou nejvíce vystaveni nepříznivým podmínkám, pokud jde o fyzické aspekty jejich práce; zdůrazňuje, že kombinace nejistoty zaměstnání a nedostatečné kontroly nad pracovní dobou často vede k pracovním rizikům souvisejícím se stresem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že v určitých hospodářských odvětvích se nadměrně rozšířila praxe flexibilních nebo atypických pracovněprávních vztahů, která hraničí se zneužíváním; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily politiky, které posílením sociálního dialogu a prosazováním kolektivního vyjednávání zlepší postavení pracovníků, stážistů a učňů a zajistí, aby všichni pracovníci bez ohledu na jejich status měli právo na sdružování a kolektivní vyjednávání a měli možnost toto právo svobodně a bez strachu z přímých či nepřímých sankcí ze strany zaměstnavatele uplatňovat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že důležitou úlohu při zajišťování práv pracovníků, při stanovování důstojných pracovních podmínek, důstojné mzdy a příjmů v souladu se zákony a zvyklostmi členských států a při poskytování konzultací a pokynů zaměstnavatelům a pracovníkům hrají sociální partneři; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žádá členské státy, aby v úzké spolupráci se sociálními partnery zabezpečily profesní dráhy s cílem usnadnit přechod mezi různými situacemi, s nimiž se jednotlivec může během svého života setkat, zejména prostřednictvím celoživotního odborného vzdělávání, dostatečné podpory v nezaměstnanosti, přenositelnosti sociálních práv a aktivních a účinných politik v oblasti trhu práce; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá Komisi a členské státy, aby prosazovaly a zaručovaly účinnou ochranu a rovnost mezd pracovnic i pracovníků, kteří vykonávají pracovní činnost v zaměstnaneckém poměru, prostřednictvím komplexní politické reakce odhodlané řešit nejisté zaměstnání a zaručit profesní dráhu a řádné sociální zabezpečení; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že inspektoráty práce členských států jsou důležité a že by se měly zaměřit na monitorování, dodržování a zdokonalování pracovních podmínek a podmínek týkajících se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a také na boj proti nezákonnému a nehlášenému zaměstnávání a za žádných okolností nesmí sloužit jako mechanismy pro kontrolu migrace; upozorňuje na riziko diskriminace v případě nejzranitelnějších pracovníků a rozhodně odsuzuje praxi společností, které zaměstnávají migranty, aniž by jim zabezpečily plná práva a výhody a podaly jim o nich informace; vyzývá proto členské státy, aby poskytovaly inspektorátům práce zdroje nezbytné k zajištění účinného monitorování; |
| --- | --- |

22.

II.   
  Návrhy

| 23. | vyzývá Komisi a členské státy, aby bojovaly proti nejistému zaměstnávání, včetně nehlášené práce a falešné samostatně výdělečné činnosti, a zaručily tak, aby všechny typy pracovních smluv zajišťovaly důstojné pracovní podmínky s řádně pokrytým sociálním zabezpečením v souladu s agendou MOP na podporu důstojné práce a článkem 9 Smlouvy o fungování EU, Listinou základních práv EU a Evropskou sociální chartou; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Komisi a členské státy, aby bojovaly proti všem praktikám, které by mohly vést k nárůstu nejistých forem zaměstnání, a přispívaly tak k plnění cíle strategie Evropa 2020, který spočívá ve snížení chudoby; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá členské státy, aby zvýšily kvalitu pracovních míst v případě nestandardních pracovních míst tím, že poskytnou alespoň soubor minimálních standardů, pokud jde o sociální ochranu, minimální mzdu a přístup k odborné přípravě a rozvoji; zdůrazňuje, že současně by měly být zachovány příležitosti ke vstupu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby vnitrostátní systémy sociálního zabezpečení byly vhodné pro daný účel, pokud jde o nové formy zaměstnání; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby posoudila nové formy zaměstnání podnícené digitalizací; vyzývá zejména k posouzení právního postavení zprostředkovatelů na trhu práce a online platforem a jejich odpovědnosti; vyzývá Komisi, aby revidovala směrnici Rady 91/533/EHS ze dne 14. října 1991 o povinnosti zaměstnavatele informovat zaměstnance o podmínkách pracovní smlouvy nebo pracovního poměru (33) („směrnice o písemném prohlášení“) tak, aby zohledňovala nové formy zaměstnání; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje potenciál, který představuje ekonomika sdílení, zejména z hlediska nových pracovních míst; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyhodnotily případné nové pracovní normy vzniklé na základě ekonomiky sdílení; trvá na větší ochraně pracovníků v tomto odvětví, ke které přispěje vyšší transparentnost v souvislosti s jejich postavením, informacemi, jež jsou jim poskytovány, a zákazem diskriminace; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Komisi, aby pokračovala ve svém cíleném přezkumu směrnice o vysílání pracovníků a aby přezkoumala směrnici o agenturních pracovnících ve snaze zajistit všem pracovníkům základní sociální práva včetně stejné odměny za stejnou práci na stejném místě; |
| --- | --- |

29.

| 30. | upozorňuje na to, že je zapotřebí, aby veřejné a soukromé investice podporovaly zejména ta hospodářská odvětví, která slibují co možná největší multiplikační účinek, aby se posílila vzestupná sociální konvergence a soudržnost v Unii a tvorba důstojných pracovních míst; zdůrazňuje v tomto kontextu, že je nutné podporovat MSP a začínající podniky; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že je zapotřebí bojovat proti nehlášené práci, neboť snižuje daňové příjmy a příjmy sociálního zabezpečení a vytváří nejisté a špatné pracovní podmínky a nekalou hospodářskou soutěž mezi pracovníky; vítá vytvoření evropské platformy pro posílení spolupráce při řešení nehlášené práce; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konstatuje, že vzhledem k množství pracovníků, zejména mladých, kteří v současné době odcházejí ze zemí svého původu do jiných členských států, aby tam hledali pracovní příležitosti, je naléhavě nutné vypracovat vhodná opatření, jimiž se zaručí, že žádný pracovník nezůstane bez sociální ochrany a pracovních práv; vyzývá v této souvislosti Komisi a členské státy, aby i nadále zlepšovaly pracovní mobilitu v EU a zároveň prosazovaly zásadu rovného zacházení a zaručovaly mzdové a sociální standardy i plnou přenositelnost sociálních práv; vyzývá všechny členské státy, aby vypracovaly sociální a zaměstnanecké politiky zaručující stejná práva a stejné mzdy na témže pracovišti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | se znepokojením poukazuje na oslabování kolektivního vyjednávání a stále omezenější působnost kolektivních smluv; vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly strategické politiky všeobecné ochrany pracovníků prostřednictvím kolektivních smluv, které zároveň zachovají a posílí úlohu odborových svazů a organizací zaměstnavatelů; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uznává významnou úlohu, kterou hrají sociální partneři, pokud jde o směrnice Unie týkající se práce na částečný úvazek, smluv na dobu určitou a agenturního zaměstnávání, a vybízí Komisi, aby spolu se sociálními partnery případně regulovala nové formy zaměstnání; vyzývá nadaci Eurofound, aby prozkoumala, jakým způsobem sociální partneři vyvíjejí strategie k zajištění kvality pracovních míst a jak řeší nejistá zaměstnání; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci svých příslušných pravomocí zajistily, aby osoby samostatně výdělečně činné, které jsou právně považovány za společnost s jediným společníkem, měly právo na kolektivní vyjednávání a právo svobodně se sdružovat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že podle Listiny základních práv Evropské unie a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/88/ES ze dne 4. listopadu 2003 o některých aspektech úpravy pracovní doby (34) (směrnice o pracovní době) má každý pracovník právo na stanovení maximální přípustné pracovní doby, na denní a týdenní odpočinek a na každoroční placenou dovolenou; zdůrazňuje, že je zapotřebí zajistit, aby se tato práva vztahovala na všechny pracovníky, včetně pracovníků na vyžádání, pracovníků pracujících na marginální částečný úvazek a pracovníků najímaných na zakázku v rámci velké skupiny pracovníků oslovených prostřednictvím on-line platformy („crowd workers“); připomíná, že směrnice o pracovní době je opatřením týkajícím se zdraví a bezpečnosti; vyzývá k prosazování rozhodnutí Soudního dvora, která potvrzují, že doba pracovní pohotovosti na pracovišti je součástí pracovní doby a musí po ní následovat náhradní doba odpočinku; |
| --- | --- |

36.

| 37. | připomíná, že zaměstnání na marginální částečný úvazek s sebou nese nižší úroveň jistoty zaměstnání, méně pracovních příležitostí, nižší investice do odborné přípravy ze strany zaměstnavatelů a vyšší podíl nízkých mezd; vyzývá členské státy a Komisi, aby prosazovaly opatření podporující delší pracovní dobu pro ty, kdo chtějí pracovat více; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná, že v souladu s Listinou základních práv Evropské unie má každý právo na přístup k odbornému vzdělávání a celoživotnímu učení; vyzývá členské státy, aby zajistily, aby odborné a další vzdělávání bylo k dispozici rovněž pro pracovníky v atypických pracovních úvazcích; připomíná, že zvyšování kvalifikace je zvláště důležité v rychle se měnícím digitálním hospodářství; připomíná, že nedostatek a nesoulad dovedností přispívají k vysoké míře nezaměstnanosti; vítá nedávné iniciativy, jež si kladou za cíl řešit nedostatek v oblasti dovedností; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá k vytvoření záruky pro získání dovedností jako nového práva všech osob ve všech životních fázích na získání základních dovedností potřebných ve 21. století, včetně gramotnosti, početních dovedností, digitální a mediální gramotnosti, kritického myšlení, sociálních dovedností a relevantních dovedností potřebných pro ekologické a oběhové hospodářství, a to s ohledem na vznikající odvětví a klíčové sektory růstu a při zajištění plného přístupu pro osoby ve znevýhodněné situaci, včetně osob se zdravotním postižením, žadatelů o azyl, dlouhodobě nezaměstnaných a dalších nedostatečně zastoupených skupin; zdůrazňuje, že vzdělávací systémy by měly být inkluzivní, poskytovat kvalitní vzdělávání všem obyvatelům, umožňovat lidem být aktivními evropskými občany a připravovat je na to, aby se během života byli schopni učit a přizpůsobovat a dokázali reagovat na potřeby společnosti a trhu práce; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že politiky členských států by měly být koncipovány a prováděny v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí a na základě konzultací a úzké spolupráce s organizacemi zaměstnavatelů a pracovníků; |
| --- | --- |

40.

| 41. | připomíná, že nejisté zaměstnání nepoškozuje pouze jednotlivce, ale zároveň znamená i velké náklady pro společnost, pokud jde o daňové ztráty a vyšší veřejné výdaje v dlouhodobém výhledu a rovněž o podporu pro ty, kteří trpí dlouhodobými dopady v souvislosti se ztrátou příjmů a obtížnými pracovními podmínkami; vyzývá Komisi a členské státy, aby ve snaze řešit nejisté zaměstnávání podněcovaly k uzavírání smluv na dobu neurčitou a k výměně osvědčených postupů mezi členskými státy; |
| --- | --- |

41.

| 42. | připomíná, že pracovníci jsou v rámci neformální ekonomiky vystaveni vysoké úrovni nejistoty; vyzývá Komisi a členské státy, aby pro tuto skupinu přijaly upravené politiky, které budou pracovníky chránit tak, že budou řešit jejich problémy bez ohledu na druh jejich pobytu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá Komisi a členské státy, aby bojovaly proti nehlášené práci, falešné samostatné výdělečné činnosti a všem formám nezákonných praktik zaměstnávání, které oslabují práva pracovníků a systémy sociálního zabezpečení; opakuje svůj názor, že ve všech budoucích politikách zaměstnanosti by se mělo zvážit předcházení smlouvám na nulový počet hodin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje, že nejisté zaměstnání podstupují především nejzranitelnější pracovníci, kteří jsou vystaveni riziku diskriminace, chudoby a vyloučení; připomíná, že zejména zdravotní postižení, příslušnost k jinému etnickému původu, vyznávání jiného náboženství či víry nebo příslušnost k ženskému pohlaví zvyšují riziko vystavení nejistým pracovním podmínkám; odsuzuje veškeré formy nejistoty bez ohledu na smluvní situaci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily účinnou ochranu zranitelných pracovníků; naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby přijaly účinná opatření k boji proti diskriminaci postihující ženy na trhu práce, přičemž klade zvláštní důraz na sladění pracovního a rodinného života a odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů; vyzývá Komisi, aby přezkoumala, zda je směrnice 2006/54/ES o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání vhodná pro nové formy zaměstnání; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzývá Komisi a členské státy, aby posoudily veškeré právní předpisy zaměřené na aspekty nejisté práce z hlediska jejich dopadu na rovnost žen a mužů; považuje za nezbytné zacílit legislativní i nelegislativní opatření na potřeby žen vykonávající nejistou práci, neboť v opačném případě bude již tak neúměrně zastoupená skupina i nadále nadměrně postihována; |
| --- | --- |

46.

| 47. | domnívá se, že větší poptávka po flexibilitě na trhu práce by za žádných okolností neměla vést k tomu, aby ženy i nadále převažovaly v atypických formách zaměstnání a mezi osobami s nejistým zaměstnaneckým poměrem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá Komisi a členské státy, aby monitorovaly a řešily fenomén psychického obtěžování na pracovišti („mobbing“), včetně nátlaku na těhotné zaměstnankyně či jakýchkoli nevýhod, jimž ženy čelí po návratu z mateřské dovolené; naléhavě vyzývá členské státy, aby jednaly v souladu s právními předpisy o právech žen na mateřské dovolené a aby vymáhaly jejich dodržování, a zajistily tak, aby ženy nebyly znevýhodňovány při výměru důchodu kvůli tomu, že byly během svého pracovního života matkami; zdůrazňuje, že mateřskou dovolenou musí doprovázet účinná opatření na ochranu práv těhotných žen, matek novorozenců, kojících matek a matek samoživitelek, která budou vycházet z doporučení MOP a Světové zdravotnické organizace; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opakuje svou žádost, aby se osobám ve všech formách zaměstnání a pracovních vztahů i v rámci samostatné výdělečné činnosti sčítaly nároky na zajištění bezpečnosti příjmů v situacích, jako je nezaměstnanost, špatný zdravotní stav, vyšší věk, přerušení kariéry kvůli péči o dítě či jinému typu péče nebo kvůli odborné přípravě; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily důstojné pracovní podmínky pro mladé lidi v případě všech prvních příležitostí k pracovním zkušenostem, jako jsou stáže, učňovské vzdělávání či jakékoliv příležitosti v rámci záruky pro mladé lidi; vybízí členské státy, aby přijaly a provedly rámce pro kvalitu stáží, učňovského vzdělávání a praxe, které mladým lidem při jejich příležitosti k pracovním zkušenostem zajistí pracovní práva a vzdělávací zaměření; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá zejména Komisi a členské státy, aby podnikly kroky v boji proti nejistému zaměstnání u mladých lidí; zdůrazňuje, že je důležité, aby Komise v této oblasti zavedla systém záruk pro mladé lidi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | doporučuje, aby členské státy mladým lidem všech věkových skupin zajistily přístup k velmi kvalitnímu a bezplatnému veřejnému vzdělání, zejména na vyšších úrovních vzdělávání a odborné přípravy, neboť je prokázané, že zvýšení úrovně školení pomáhá zmírňovat nerovné postavení žen a mužů na trhu práce; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdůrazňuje, že budou-li Komise a členské státy MOP používat pojem „pracovník“ spíše než úžeji definovaný pojem „zaměstnanec“, mohly by tím přispět k lepšímu dodržování základních principů a práv v práci a k jejich lepšímu porozumění; |
| --- | --- |

53.

| 54. | žádá Komisi a členské státy, aby ve snaze snížit rizika spojená s novými obchodními modely ve vztahu k právům a podmínkám pracovníků podporovaly podnikání a vytváření družstev mezi pracovníky v odvětví podniků poskytujících více služeb a rovněž v rozvíjejícím se odvětví ekonomiky sdílení a digitálních platforem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, že v zemědělství jsou krátkodobé smlouvy spojeny se sezónní povahou zemědělských činností; žádá, aby toto zásadní přirozené omezení bylo respektováno, aby bylo provozovatelům zemědělských podniků nadále umožněno najímat pracovníky na základě sezónního cyklu a aby byli ušetřeni nadbytečné administrativní zátěže spojené s najímáním a řízením pracovní síly; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá Komisi, aby podporovala a zvyšovala informovanost o ochraně práv sezónních pracovníků, a vyzývá členské státy, aby regulovaly sociální a právní postavení sezónních pracovníků, zabezpečovaly jim zdravotní, bezpečnostní a hygienické podmínky při práci, poskytovaly jim sociální zabezpečení a zároveň dodržovaly ustanovení článku 23 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/36/EU ze dne 26. února 2014 o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem zaměstnání jako sezónní pracovníci (35), včetně ustanovení týkajících se „stejné odměny a stejné sociální ochrany“; zdůrazňuje, že je nutné zajistit všem sezónním pracovníkům komplexní informace týkající se jejich zaměstnaneckých práv a práv sociálního zabezpečení, včetně důchodových práv, a zároveň zohlednit přeshraniční aspekt sezónní práce; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 12.

(2)  Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23.

(3)  Úř. věst. L 327, 5.12.2008, s. 9.

(4)  Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 159, 28.5.2014, s. 11.

(6)  Úř. věst. L 177, 4.7.2008, s. 6.

(7)  Úř. věst. C 70 E, 8.3.2012, s. 1.

(8)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0321.

(9)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0059.

(10)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0346.

(11)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0360.

(12)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0010.

(13)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 54.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/587285/IPOL_STU (2016)587285_EN.pdf.

(15)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1398en.pdf

(16)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1461en.pdf

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1639en.pdf

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1634en.pdf

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/cs/observatories/eurwork/ industrial-relations-dictionary

(20)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en /f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312535.

(21)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---actrav/documents/meetingdocument/wcms_164286.pdf.

(22)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_534496.pdf.

(23)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_490959.pdf.

(24)  Smlouvy na plný úvazek na dobu neurčitou představují 59 % podíl na celkové zaměstnanosti v EU; samostatná výdělečná činnost se zaměstnanci představuje 4 %, práce na volné noze 11 %, dočasné agenturní zaměstnání 1 %, zaměstnání na dobu určitou 7 %, učňovská místa nebo stáže 2 %, marginální zaměstnání na částečný úvazek (méně než 20 hodin týdně) 9 % a částečný úvazek na dobru neurčitou 7 %.

(25)  Viz zprávu MOP z roku 2016 o budování sociálního pilíře pro evropskou konvergenci.

(26)  Viz studie „Nejistá zaměstnání v Evropě: Vzorce, trendy a politické strategie“ (Precarious Employment in Europe: Patterns, trends and policy strategies) z roku 2016.

(27)  Eurofound (2014), „Profesní profily v rámci pracovních podmínek: určení skupin s vícenásobným znevýhodněním“ („Occupational profiles in working conditions: Identification of groups with multiple disadvantages“).

(28)  Viz studie „Nejistá zaměstnání v Evropě: Vzorce, trendy a politické strategie“ (Precarious Employment in Europe: Patterns, trends and policy strategies) z roku 2016.

(29)  Eurofound (2014), „Profesní profily v rámci pracovních podmínek: určení skupin s vícenásobným znevýhodněním“ („Occupational profiles in working conditions: Identification of groups with multiple disadvantages“).

(30)  Viz: https://www.eurofound.europa.eu/cs/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/atypical-work.

(31)  Viz usnesení Parlamentu ze dne 19. října 2010 o ženách zaměstnaných za nejistých pracovních podmínek.

(32)  Zpráva MOP ze dne 14. listopadu 2016 o nestandardních formách zaměstnanosti v různých částech světa.

(33)  Úř. věst. L 288, 18.10.1991, s. 32.

(34)  Úř. věst. L 299, 18.11.2003, s. 9.

(35)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 375.

---

Středa, 5. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/99 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/99

---

P8_TA(2017)0297

Uzavření Dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a Kubou (usnesení)

Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI))

(2018/C 334/10)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na navázání diplomatických vztahů mezi EU a Kubou v roce 1988, |
| --- | --- |

—

s ohledem na navázání diplomatických vztahů mezi EU a Kubou v roce 1988,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (12502/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (12502/2016),

| — | s ohledem na návrh Dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12504/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12504/2016),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s články 207 a 209 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (C8-0517/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s články 207 a 209 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (C8-0517/2016),

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na hlavu V této smlouvy týkající se vnější činnosti Unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na hlavu V této smlouvy týkající se vnější činnosti Unie,

| — | s ohledem na SFEU, a zejména na pátou část, hlavy I–III a hlavu V této smlouvy; |
| --- | --- |

—

s ohledem na SFEU, a zejména na pátou část, hlavy I–III a hlavu V této smlouvy;

| — | s ohledem na společný postoj 96/697/CFSP ze dne 2. prosince 1996 ke Kubě, vymezený Radou na základě článku J.2 Smlouvy o Evropské unii (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný postoj 96/697/CFSP ze dne 2. prosince 1996 ke Kubě, vymezený Radou na základě článku J.2 Smlouvy o Evropské unii (1),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/2233 ze dne 6. prosince 2016, kterým se zrušuje společný postoj 96/697/SZBP ke Kubě (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/2233 ze dne 6. prosince 2016, kterým se zrušuje společný postoj 96/697/SZBP ke Kubě (2),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 17. října 2016 o Globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 17. října 2016 o Globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. září 2009 nazvané „Evropská unie a Latinská Amerika: globální hráči v partnerství“ (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. září 2009 nazvané „Evropská unie a Latinská Amerika: globální hráči v partnerství“ (COM(2009)0495),

| — | s ohledem na prohlášení učiněná na summitech představitelů států a vlád Latinské Ameriky, Karibiku a Evropské unie, které se doposud konaly, a zejména na prohlášení z druhého summitu EU a Společenství latinskoamerických a karibských států (CELAC), který se uskutečnil v Bruselu ve dnech 10.–11. června 2015 na téma „Vytváření společné budoucnosti: společná cesta k prosperujícím, soudržným a udržitelným společnostem pro naše občany“ a v rámci kterého bylo přijato politické prohlášení „Partnerství pro příští generaci“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení učiněná na summitech představitelů států a vlád Latinské Ameriky, Karibiku a Evropské unie, které se doposud konaly, a zejména na prohlášení z druhého summitu EU a Společenství latinskoamerických a karibských států (CELAC), který se uskutečnil v Bruselu ve dnech 10.–11. června 2015 na téma „Vytváření společné budoucnosti: společná cesta k prosperujícím, soudržným a udržitelným společnostem pro naše občany“ a v rámci kterého bylo přijato politické prohlášení „Partnerství pro příští generaci“,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 19. listopadu 2012 o společné strategii partnerství mezi Karibikem a EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 19. listopadu 2012 o společné strategii partnerství mezi Karibikem a EU,

| — | s ohledem na vystoupení zvláštního zástupce pro lidská práva na společné schůzi Výboru pro zahraniční věci a podvýboru pro lidská práva, která se konala dne 12. října 2016, v rámci něhož představil výsledky dialogu o lidských právech mezi Kubou a EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na vystoupení zvláštního zástupce pro lidská práva na společné schůzi Výboru pro zahraniční věci a podvýboru pro lidská práva, která se konala dne 12. října 2016, v rámci něhož představil výsledky dialogu o lidských právech mezi Kubou a EU,

| — | s ohledem na zprávy kubánských organizací občanské společnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy kubánských organizací občanské společnosti,

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 5. července 2017 (3) o návrhu rozhodnutí Rady, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 5. července 2017 (3) o návrhu rozhodnutí Rady,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Kubě, zejména na usnesení ze dne 17. listopadu 2004 o Kubě (4), ze dne 2. února 2006 o postoji Evropské unie ke kubánské vládě (5), ze dne 21. června 2007 o Kubě (6) a ze dne 11. března 2010 o vězních svědomí na Kubě (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Kubě, zejména na usnesení ze dne 17. listopadu 2004 o Kubě (4), ze dne 2. února 2006 o postoji Evropské unie ke kubánské vládě (5), ze dne 21. června 2007 o Kubě (6) a ze dne 11. března 2010 o vězních svědomí na Kubě (7),

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a další mezinárodní smlouvy a nástroje týkající se lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a další mezinárodní smlouvy a nástroje týkající se lidských práv,

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0233/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0233/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropu a Kubu pojí hluboké historické, hospodářské a kulturní vazby; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropu a Kubu pojí hluboké historické, hospodářské a kulturní vazby;

| B. | vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a zeměmi Latinské Ameriky a Karibiku jsou rozmanité a mají široký záběr; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a zeměmi Latinské Ameriky a Karibiku jsou rozmanité a mají široký záběr;

| C. | vzhledem k tomu, že EU udržuje vztahy se Společenstvím latinskoamerických a karibských států (CELAC); vzhledem k tomu, že CELAC vítá možnost rozšíření vztahů mezi EU a Kubou; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že EU udržuje vztahy se Společenstvím latinskoamerických a karibských států (CELAC); vzhledem k tomu, že CELAC vítá možnost rozšíření vztahů mezi EU a Kubou;

| D. | vzhledem k tomu, že Kuba byla jedinou zemí Latinské Ameriky a Karibiku, s níž EU nepodepsala žádnou smlouvu; vzhledem k tomu, že 20 členských států EU podepsalo s ostrovem různé druhy dvoustranných dohod a udržuje s ním dobré vztahy; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Kuba byla jedinou zemí Latinské Ameriky a Karibiku, s níž EU nepodepsala žádnou smlouvu; vzhledem k tomu, že 20 členských států EU podepsalo s ostrovem různé druhy dvoustranných dohod a udržuje s ním dobré vztahy;

| E. | vzhledem k tomu, že společný postoj 96/697/SZBP byl zrušen rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/2233 ze dne 6. prosince 2016; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že společný postoj 96/697/SZBP byl zrušen rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/2233 ze dne 6. prosince 2016;

| F. | vzhledem k tomu, že v roce 2008 byl obnoven dialog na vysoké úrovni mezi EU a Kubou a znovu navázána dvoustranná rozvojová spolupráce; vzhledem k tomu, že Rada zahájila v roce 2010 jednání o budoucnosti vztahů mezi EU a Kubou a v únoru 2014 přijala směrnice pro jednání, na jejichž základě byla v dubnu 2014 zahájena oficiální jednání o dohodě o politickém dialogu a spolupráci a dne 11. března 2016 byla tato jednání uzavřena; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v roce 2008 byl obnoven dialog na vysoké úrovni mezi EU a Kubou a znovu navázána dvoustranná rozvojová spolupráce; vzhledem k tomu, že Rada zahájila v roce 2010 jednání o budoucnosti vztahů mezi EU a Kubou a v únoru 2014 přijala směrnice pro jednání, na jejichž základě byla v dubnu 2014 zahájena oficiální jednání o dohodě o politickém dialogu a spolupráci a dne 11. března 2016 byla tato jednání uzavřena;

| G. | vzhledem k tomu, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci vymezuje obecné zásady a cíle vztahů mezi EU a Kubou, včetně tří hlavních kapitol o politickém dialogu, spolupráci, dialogu o odvětvové politice a také o obchodu a obchodní spolupráci; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci vymezuje obecné zásady a cíle vztahů mezi EU a Kubou, včetně tří hlavních kapitol o politickém dialogu, spolupráci, dialogu o odvětvové politice a také o obchodu a obchodní spolupráci;

| H. | vzhledem k tomu, že lidská práva figurují jak v kapitole o politickém dialogu, tak v kapitole o spolupráci; vzhledem k tomu, že v dohodě o politickém dialogu a spolupráci obě strany potvrzují respektování všeobecných lidských práv, jak je stanoveno ve Všeobecné deklaraci lidských práv a dalších příslušných mezinárodních nástrojích týkajících se lidských práv; vzhledem k tomu, že v dohodě o politickém dialogu a spolupráci obě strany potvrzují svůj závazek posilovat úlohu OSN a uplatňovat všechny zásady a cíle zakotvené v Chartě Organizace spojených národů; vzhledem k tomu, že podle článku 21 Smlouvy o Evropské unii by se měla vnější činnost Unie řídit zásadami demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv – včetně občanských, politických, hospodářských, sociálních a kulturních práv – a základních svobod, úcty k lidské důstojnosti, zásadami rovnosti a solidarity a měla by respektovat zásady Charty OSN a mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že v tomto smyslu by mělo být dodržování lidských práv a obrana demokracie a právního státu hlavní ambicí dohody o politickém dialogu a spolupráci; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že lidská práva figurují jak v kapitole o politickém dialogu, tak v kapitole o spolupráci; vzhledem k tomu, že v dohodě o politickém dialogu a spolupráci obě strany potvrzují respektování všeobecných lidských práv, jak je stanoveno ve Všeobecné deklaraci lidských práv a dalších příslušných mezinárodních nástrojích týkajících se lidských práv; vzhledem k tomu, že v dohodě o politickém dialogu a spolupráci obě strany potvrzují svůj závazek posilovat úlohu OSN a uplatňovat všechny zásady a cíle zakotvené v Chartě Organizace spojených národů; vzhledem k tomu, že podle článku 21 Smlouvy o Evropské unii by se měla vnější činnost Unie řídit zásadami demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv – včetně občanských, politických, hospodářských, sociálních a kulturních práv – a základních svobod, úcty k lidské důstojnosti, zásadami rovnosti a solidarity a měla by respektovat zásady Charty OSN a mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že v tomto smyslu by mělo být dodržování lidských práv a obrana demokracie a právního státu hlavní ambicí dohody o politickém dialogu a spolupráci;

| I. | vzhledem k tomu, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci obsahuje tzv. „doložku o lidských právech“, což je základní standardní prvek mezinárodních dohod EU, který umožňuje pozastavení dohody o politickém dialogu a spolupráci v případě porušení ustanovení o lidských právech; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci obsahuje tzv. „doložku o lidských právech“, což je základní standardní prvek mezinárodních dohod EU, který umožňuje pozastavení dohody o politickém dialogu a spolupráci v případě porušení ustanovení o lidských právech;

| J. | vzhledem k tomu, že se obě strany v kapitole o spolupráci dohodly na obecných podmínkách a oblastech spolupráce, a to i pokud jde o otázky, jako jsou lidská práva, veřejná správa, soudnictví a občanská společnost; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že se obě strany v kapitole o spolupráci dohodly na obecných podmínkách a oblastech spolupráce, a to i pokud jde o otázky, jako jsou lidská práva, veřejná správa, soudnictví a občanská společnost;

| K. | vzhledem k tomu, že Kuba je ochotna spolupracovat s EU v rámci evropského nástroje pro demokracii a lidská práva; vzhledem k tomu, že hlavními cíli tohoto nástroje jsou podpora, rozvoj a upevnění demokracie ve třetích zemích a zlepšování úcty k lidským právům a základním svobodám a jejich dodržování; vzhledem k tomu, že v dohodě o politickém dialogu a spolupráci obě strany uznávají, že demokracie je založena na svobodně projevené vůli lidu při volbě vlastních politických, hospodářských, sociálních a kulturních systémů a na plné účasti občanů na všech aspektech života; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Kuba je ochotna spolupracovat s EU v rámci evropského nástroje pro demokracii a lidská práva; vzhledem k tomu, že hlavními cíli tohoto nástroje jsou podpora, rozvoj a upevnění demokracie ve třetích zemích a zlepšování úcty k lidským právům a základním svobodám a jejich dodržování; vzhledem k tomu, že v dohodě o politickém dialogu a spolupráci obě strany uznávají, že demokracie je založena na svobodně projevené vůli lidu při volbě vlastních politických, hospodářských, sociálních a kulturních systémů a na plné účasti občanů na všech aspektech života;

| L. | vzhledem k tomu, že v roce 2015 byl navázán dialog o lidských právech mezi EU a Kubou pod vedením zvláštního zástupce EU pro lidská práva; vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv i nadále vzbuzuje obavy; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v roce 2015 byl navázán dialog o lidských právech mezi EU a Kubou pod vedením zvláštního zástupce EU pro lidská práva; vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv i nadále vzbuzuje obavy;

| M. | vzhledem k tomu, že záležitosti projednávané na druhé schůzi v rámci dialogu o lidských právech, která se uskutečnila v červnu 2016 na Kubě se zapojením rezortních ministerstev a agentur, zahrnovaly otázky svobody sdružování a lidských práv v mnohostranném kontextu, jako je např. trest smrti; vzhledem k tomu, že dne 22. května 2017 se v Bruselu konala třetí schůze v rámci dialogu o lidských právech; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že záležitosti projednávané na druhé schůzi v rámci dialogu o lidských právech, která se uskutečnila v červnu 2016 na Kubě se zapojením rezortních ministerstev a agentur, zahrnovaly otázky svobody sdružování a lidských práv v mnohostranném kontextu, jako je např. trest smrti; vzhledem k tomu, že dne 22. května 2017 se v Bruselu konala třetí schůze v rámci dialogu o lidských právech;

| N. | vzhledem k tomu, že Parlament při třech různých příležitostech udělil Sacharovovu cenu za svobodu myšlení kubánským aktivistům, a sice Oswaldu Payáovi v roce 2002, hnutí Dámy v bílém v roce 2005 a Guillermu Fariñasovi v roce 2010; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Parlament při třech různých příležitostech udělil Sacharovovu cenu za svobodu myšlení kubánským aktivistům, a sice Oswaldu Payáovi v roce 2002, hnutí Dámy v bílém v roce 2005 a Guillermu Fariñasovi v roce 2010;

| O. | vzhledem k tomu, že EU se stala největším zahraničním investorem na Kubě a také jejím hlavním vývozním a vůbec obchodním partnerem, přičemž celkově se obchod s Kubou a vývoz EU do této země mezi roky 2009 a 2015 zdvojnásobil; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že EU se stala největším zahraničním investorem na Kubě a také jejím hlavním vývozním a vůbec obchodním partnerem, přičemž celkově se obchod s Kubou a vývoz EU do této země mezi roky 2009 a 2015 zdvojnásobil;

| P. | vzhledem k tomu, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci obsahuje kapitolu věnovanou zásadám mezinárodního obchodu, která se zabývá celní spoluprací, usnadňováním a diverzifikací obchodu, technickými standardy a normami, udržitelným obchodem a podporou stabilního, transparentního a nediskriminačního režimu obchodu a investic; vzhledem k tomu, že díky liberalizaci obchodu, hospodářským a finančním investicím, technologickým inovacím a celkové svobodě trhu by Kuba mohla modernizovat své hospodářství; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci obsahuje kapitolu věnovanou zásadám mezinárodního obchodu, která se zabývá celní spoluprací, usnadňováním a diverzifikací obchodu, technickými standardy a normami, udržitelným obchodem a podporou stabilního, transparentního a nediskriminačního režimu obchodu a investic; vzhledem k tomu, že díky liberalizaci obchodu, hospodářským a finančním investicím, technologickým inovacím a celkové svobodě trhu by Kuba mohla modernizovat své hospodářství;

| Q. | vzhledem k tomu, že „Pokyny pro hospodářskou a sociální politiku“ pro Kubu, které byly přijaty v návaznosti na veřejnou rozpravu v roce 2011, obsahují návrh reformy, aktualizace a modernizace; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že „Pokyny pro hospodářskou a sociální politiku“ pro Kubu, které byly přijaty v návaznosti na veřejnou rozpravu v roce 2011, obsahují návrh reformy, aktualizace a modernizace;

| R. | vzhledem k tomu, že na Kubě byly v roce 2016 zahájeny dvě nové veřejné rozpravy, a sice na téma „Konceptualizace hospodářského a sociálního modelu“ a „Národní plán pro hospodářský a sociální rozvoj do roku 2030: národní vize, směry a strategická odvětví“; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že na Kubě byly v roce 2016 zahájeny dvě nové veřejné rozpravy, a sice na téma „Konceptualizace hospodářského a sociálního modelu“ a „Národní plán pro hospodářský a sociální rozvoj do roku 2030: národní vize, směry a strategická odvětví“;

| S. | vzhledem k tomu, že EU a Kuba se dohodly na tom, že začlení hledisko rovnosti žen a mužů do všech oblastí spolupráce a že budou věnovat zvláštní pozornost předcházení a boji proti všem formám násilí páchaného na ženách; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že EU a Kuba se dohodly na tom, že začlení hledisko rovnosti žen a mužů do všech oblastí spolupráce a že budou věnovat zvláštní pozornost předcházení a boji proti všem formám násilí páchaného na ženách;

| T. | vzhledem k tomu, že Kuba je signatářem jedenácti z osmnácti úmluv OSN o lidských právech a osm z nich ratifikovala; vzhledem k tomu, že Kuba neratifikovala Mezinárodní pakt o občanských a politických právech ani Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že Kuba je signatářem jedenácti z osmnácti úmluv OSN o lidských právech a osm z nich ratifikovala; vzhledem k tomu, že Kuba neratifikovala Mezinárodní pakt o občanských a politických právech ani Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech;

| U. | vzhledem k tomu, že Kuba ratifikovala všech osm základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP); |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že Kuba ratifikovala všech osm základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP);

| V. | vzhledem k tomu, že kubánské Národní shromáždění je od roku 1977 členem celosvětové Meziparlamentní unie; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že kubánské Národní shromáždění je od roku 1977 členem celosvětové Meziparlamentní unie;

| W. | vzhledem k tomu, že Valné shromáždění Organizace spojených národů přijalo 26 následných rezolucí, ve kterých žádá o ukončení embarga USA vůči Kubě, a že v říjnu roku 2016 byla vůbec poprvé tato rezoluce přijata jednomyslně; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že Valné shromáždění Organizace spojených národů přijalo 26 následných rezolucí, ve kterých žádá o ukončení embarga USA vůči Kubě, a že v říjnu roku 2016 byla vůbec poprvé tato rezoluce přijata jednomyslně;

| X. | vzhledem ke svému dlouhodobému postoji projevenému při četných příležitostech a sdílenému uvnitř evropských orgánů, jenž odporuje zákonům o exteritorialitě v rozsahu, v jakém přímo škodí kubánskému obyvatelstvu a dopadají na činnosti evropských podniků; |
| --- | --- |

X.

vzhledem ke svému dlouhodobému postoji projevenému při četných příležitostech a sdílenému uvnitř evropských orgánů, jenž odporuje zákonům o exteritorialitě v rozsahu, v jakém přímo škodí kubánskému obyvatelstvu a dopadají na činnosti evropských podniků;

| 1. | vítá skutečnost, že dne 12. prosince 2016 byla v Bruselu podepsána Dohoda o politickém dialogu a spolupráci mezi EU a Kubou, a konstatuje, že tato dohoda představuje nástroj, který poskytne nový rámec pro vztahy mezi EU a Kubou, přičemž bude dále chránit zájmy EU, a který nahradí společný postoj z roku 1996; zdůrazňuje, že úspěch této dohody závisí na jejím plném provádění a dodržování; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potvrzuje vysokou strategickou hodnotu vztahů mezi EU a Kubou; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatuje, že struktura, obsah i dynamika dohody odpovídají zásadám a hodnotám, které si stanovily orgány EU pro účely svých zahraničních vztahů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje skutečnost, že Rada EU souhlasila se zavedením nového rámce pro vztahy s Kubou a že se rozhodla zahájit jednání a úspěšně je ve velmi krátkém časovém rámci ukončit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na závazek, který Kuba spolu s EU přijímá, a na zodpovědnost obou stran, pokud jde o plnění ustanovení dohody, mimo jiné prostřednictvím politického dialogu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci jako vůbec první dohoda mezi EU a Kubou bude znamenat zásadní obrat v rámci dvoustranných vztahů mezi těmito stranami; vítá skutečnost, že se obě strany dohodly na rozvíjení tohoto vztahu strukturovaným způsobem a vzájemným uznáváním agendy a povinností, které jsou závazné pro obě smluvní strany; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje význam zahrnutí kapitoly o politickém dialogu a navázání institucionalizovaného dialogu o lidských právech mezi EU a Kubou; vyzývá EU, aby v rámci tohoto dialogu podpořila postoj Parlamentu, pokud jde o demokracii, všeobecná lidská práva a základní svobody, jako je svoboda projevu, svoboda shromažďování a politického sdružování a svoboda informací ve všech formách, i jeho „celosvětovou politiku na podporu obránců lidských práv“; vybízí obě strany, aby stanovily záruky pro práci obránců lidských práv a pro aktivní zapojení všech subjektů občanské společnosti a politické opozice do tohoto dialogu, a to bez omezení; konstatuje však, že dialog o lidských právech dosud neukončil politicky motivované zadržování osob na Kubě a že podle informací Kubánské komise pro lidská práva a národní usmíření se v posledních letech naopak počet tvrdých zákroků zvyšuje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje význam dialogu o lidských právech mezi EU a Kubou a vítá skutečnost, že byl zahájen ještě před ukončením jednání o dohodě o politickém dialogu a spolupráci; znovu opakuje, že mezi cíle politiky EU vůči Kubě patří dodržování lidských práv a základních svobod a usnadnění hospodářské a sociální modernizace zaměřené na zlepšení životní úrovně kubánského obyvatelstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bere na vědomí úsilí, které Kuba vyvíjí s cílem začlenit do svého právního řádu základní zásady Organizace spojených národů týkající se lidských a pracovních práv, a naléhavě vyzývá Kubu, aby ratifikovala zbývající úmluvy Organizace spojených národů týkající se lidských práv, a především pak Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech a Opční protokol k Úmluvě o odstranění všech forem diskriminace žen; bere na vědomí činnost kubánského národního centra pro sexuální výchovu; vyzývá kubánskou vládu, aby pokračovala ve svém úsilí o ukončení všech forem diskriminace a marginalizace komunity LGBT; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naléhavě vyzývá kubánskou vládu, aby uvedla svou politiku v oblasti lidských práv do souladu s mezinárodními normami obsaženými v chartách, prohlášeních a mezinárodních nástrojích, jejichž je Kuba signatářem; trvá na tom, že pronásledování a věznění osob pro jejich ideály a jejich nenásilnou politickou činnost je v rozporu s ustanoveními Všeobecné deklarace lidských práv, a vyzývá proto k propuštění všech osob vězněných z takových důvodů; |
| --- | --- |

10.

| 11. | připomíná, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci obsahuje ustanovení o pozastavení platnosti dohody v případě porušení ustanovení o lidských právech; naléhavě vyzývá Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby zajistily pravidelnou výměnu informací s Parlamentem o provádění dohody o politickém dialogu a spolupráci, o plnění vzájemných závazků stanovených v této dohodě a zejména pak o uplatňování všech ustanovení týkajících se lidských, environmentálních a pracovních práv uvedených v tomto usnesení; vyzývá ESVČ, aby – zejména prostřednictvím delegace EU – učinila, co je v jejích silách, a při provádění dohody o politickém dialogu a spolupráci bedlivě sledovala situaci v oblasti lidských práv a základních svobod na Kubě a podávala o tom Parlamentu informace; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci by měla přispět ke zlepšení životních podmínek a sociálních práv kubánských občanů a znovu potvrdit význam systematického úsilí o prosazování hodnot demokracie a lidských práv, včetně svobody projevu, sdružování a shromažďování; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá skutečnost, že se dohoda o politickém dialogu a spolupráci výslovně odkazuje na občanskou společnost jakožto aktéra spolupráce; vyjadřuje hlubokou solidaritu s kubánským lidem a podporuje pokrok směrem k demokracii a dodržování a prosazování základních svobod; vybízí obě strany dohody, aby v průběhu fáze provádění dohody podporovaly aktivní úlohu kubánské občanské společnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | připomíná důležitou úlohu kubánské občanské společnosti v hospodářském a demokratickém rozvoji této země; zdůrazňuje, že je třeba, aby vedoucím aktérem ve všech oblastech dohody byla občanská společnost, včetně oblastí spojených s rozvojovou pomocí; připomíná, že Parlament podporuje prostřednictvím Sacharovovy ceny kubánskou občanskou společnost v její úloze spočívající v prosazování lidských práv a demokracie na Kubě; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná, že připojení k internetu na Kuba patří k nejslabším na světě a že přístup k internetu je velmi drahý a obsah zůstává omezen; vítá skutečnost, že stále více Kubánců získává přístup k internetu, je však přesvědčen, že vláda by měla přijmout další opatření k posílení necenzurovaného přístupu a posílení digitálních práv obyvatelstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá ESVČ, aby v přiměřených intervalech a v souladu se systémem koordinace stanoveným v rámci dohody Parlament průběžně informovala o pokroku při provádění dohody a při jejím uplatňování; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bere na vědomí proces normalizace vztahů mezi Kubou a Spojenými státy americkými, který zahrnuje obnovení diplomatických vztahů v roce 2015, a vybízí k dalšímu úsilí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opětovně zmiňuje svou dlouhodobou doktrínu, kterou sdílí další evropské orgány, která byla schválena při četných příležitostech a podle které se staví proti zákonům a opatřením s exteritoriálním účinkem v rozsahu, v jakém škodí kubánskému obyvatelstvu a dopadají na běžný rozvoj evropských podniků; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uznává, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci může přispět k reformě, úpravě a modernizaci procesů, které byly na Kubě již navrženy, zejména pokud jde o diverzifikaci mezinárodních partnerů Kuby a zavedení obecného rámce politického a hospodářského rozvoje; zdůrazňuje, že užší politické a hospodářské vztahy s Kubou mohou pomoci při prosazování politických reforem v zemi v souladu s touhami všech jejích občanů; naléhavě vyzývá evropské orgány a členské státy, aby pomohly hospodářské a politické transformaci na Kubě a podporovaly přechod směrem k demokratickým a volebním standardům, které respektují základní práva všech jejích občanů; podporuje používání různých nástrojů zahraniční politiky EU, a zejména evropského nástroje pro demokracii a lidská práva, za účelem posílení dialogu EU s kubánskou občanskou společností a těmi, kdo podporují nenásilnou transformaci na Kubě; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci coby vůbec první dohoda mezi EU a Kubou představuje nový právní rámec pro tyto vztahy a zahrnuje kapitolu o obchodu a obchodní spolupráci, jejímž cílem je vytvořit předvídatelnější a transparentnější prostředí pro místní a evropské hospodářské subjekty; |
| --- | --- |

20.

| 21. | upozorňuje, že pilíř obchodu a obchodní spolupráce v dohodě o politickém dialogu a spolupráci neposkytuje Kubě žádné obchodní preference; připomíná, že tento pilíř zahrnuje celní spolupráci, usnadnění obchodu, duševní vlastnictví, sanitární a fytosanitární opatření, technické překážky obchodu, tradiční a řemeslné zboží, obchod a udržitelný rozvoj, spolupráci v oblasti ochrany obchodu, pravidla původu a investice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatuje, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci poskytuje platformu pro rozšíření bilaterálních obchodních a investičních vztahů a pro vytvoření smluvních základů pro obchodní a hospodářské vztahy mezi EU a Kubou; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje dlouhodobě zavedený postup, který nedávno potvrdila i komisařka Cecilia Malmströmová na svém slyšení dne 29. září 2014 a podle kterého se obchodní a investiční ustanovení politicky důležitých dohod prozatímně neprovádějí, dokud jim Parlament neudělí svůj souhlas; vyzývá Radu, Komisi a ESVČ, aby v tomto postupu pokračovaly a rozšířily jej na všechny mezinárodní dohody související s politikou EU zaměřenou na vnější činnost, pokud jde o obchodní aspekty, jako je tomu v případě dohody o politickém dialogu a spolupráci; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že tato dohoda poslouží k podpoře dialogu a hospodářské spolupráce a zároveň poskytne předvídatelné a transparentní podnikatelské prostředí a do budoucnosti poslouží k vytvoření spolehlivějšího a stabilnějšího rámce, který zaručí, že Kubánci se budou moci na investicích podílet společně s podniky a jednotlivci z EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá rovněž evropské společnosti působící na Kubě, zejména ty, které obdržely úvěry nebo jakoukoli finanční pomoc z veřejných zdrojů, aby uplatňovaly stejné pracovní a etické standardy, jaké jsou vyžadovány v jejich zemi původu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vítá skutečnost, že Kuba ratifikovala všech osm základních úmluv MOP, a žádá, aby učinila závazky ohledně jejich rychlého provedení; důrazně vyzývá Kubu a všechny země, s nimiž má dohody nebo o nich jedná, aby ratifikovaly a dodržovaly předpisy MOP a agendu důstojné práce a zakázaly všechny formy vykořisťování pracovní síly; konstatuje, že existují oblasti, v nichž jsou sociální a pracovní práva v sázce, jako je například přijímání pracovníků do podniků, které vlastní kubánský stát, a konfiskace mezd v odvětví cestovního ruchu; zdůrazňuje v této souvislosti, že všichni pracovníci musí požívat základních pracovních práv a náležité sociální ochrany v souladu s úmluvami MOP, a vyzývá obě strany, aby za tímto účelem spolupracovaly v souladu s článkem 38 dohody o politickém dialogu a spolupráci; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konstatuje, že EU je pro Kubu hlavním vývozním a druhým nejvýznamnějším obchodním partnerem a největším zahraničním investorem; zdůrazňuje, že politika zahraničního obchodu EU neposkytuje Kubě žádné obchodní preference a že podle Světové obchodní organizace (WTO) se uplatňují celní sazby EU; připomíná, že v důsledku reformy všeobecného systému preferencí EU (GSP) platné od ledna 2014 Kuba ztratila své obchodní preference pro vývoz do EU, protože dosáhla kategorie zemí s vyššími středními příjmy a nesplňovala již kritéria způsobilosti; dále poukazuje na to, že obchod stále představuje jen nevelkou část kubánského hospodářství, přičemž vývoz a dovoz společně tvoří 26,4 % HDP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | navrhuje prozkoumat budoucí možnosti zapojení Kuby do Dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU, která obsahuje mnoho konkrétních a užitečných kapitol o obchodní spolupráci a umožnila by Kubě dále se regionálně integrovat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bere na vědomí, že Kuba je členem Světové obchodní organizace, a zdůrazňuje tudíž, že je třeba respektovat hlavní zásady WTO, například usnadnění obchodu, dohody o překážkách obchodu, sanitární a fytosanitární opatření a nástroje na ochranu obchodu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Kubu, aby ratifikovala dohodu WTO o usnadnění obchodu, která vstoupila v platnost v únoru 2017; vítá skutečnost, že v zemi byl vytvořen výbor pro usnadnění obchodu a v tomto smyslu vyzývá Komisi a ESVČ, aby poskytovaly technickou podporu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že celní spolupráce je zásadní oblastí, kterou je třeba rozvíjet, aby bylo možné řešit důležité problémy, jako je ochrana hranic, veřejné zdraví, ochrana zeměpisných označení, boj proti padělanému zboží, boj proti terorismu a další; vyzývá Komisi a ESVČ, aby poskytly technickou a finanční pomoc a na základě vzájemné dohody vytvořily dvoustranné nástroje, jež by Kubě pomohly s provedením opatření na usnadnění obchodu a informačních služeb; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že je třeba diverzifikovat vývoz z Kuby, aby se neomezoval pouze na tradiční výrobky, a žádá Komisi, aby vytvořila ad hoc obchodní panely, na kterých by bylo možné sdílet osvědčené postupy a poskytovat kubánským vývozcům znalosti nezbytné pro zlepšení přístupu zboží na trh EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vítá úlohu Světové celní organizace (WCO), jež poskytuje strategickou podporu kubánské celní správě (Aduanas General de la República – AGR) v rámci programu Mercator, aby bylo možno zhodnotit připravenost k provedení dohody o usnadnění obchodu WTO; zdůrazňuje, že je důležité, aby AGR aktivně prováděla dohodu o usnadnění obchodu, a žádá Komisi, aby Kubě v tomto procesu pomáhala; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bere na vědomí opatření, která kubánské orgány přijaly s cílem podpořit svobodné podnikání a hospodářskou liberalizaci; zdůrazňuje význam postupného posilování soukromého sektoru; poukazuje na skutečnost, že rozvoj významných zahraničních investic ke zlepšení fyzické a technologické infrastruktury země a vybudování konkurenceschopného kubánského systému výroby bude vyžadovat další hospodářské a finanční opatření a předpisy, které zemi poskytnou právní jistotu, mimo jiné prostřednictvím nezávislých, transparentních a nestranných institucí, a hospodářskou stabilitu; upozorňuje, že v tomto ohledu může Kuba využívat zkušeností členských států EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žádá, aby byla Kuba začleněna jako země způsobilá pro financování v rámci vnějšího mandátu EIB, pokud bude splňovat požadavky stanovené EIB; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vítá, že do dohody o politickém dialogu a spolupráci byla začleněna ustanovení na podporu udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje a rozvoje v oblasti životního prostředí na Kubě, zejména závazek pracovat na splnění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje, se zohledněním akčního programu z Addis Abeby o financování rozvoje; naléhavě vyzývá strany dohody o politickém dialogu a spolupráci, aby po její ratifikaci urychleně navázaly zvláštní dialog o provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030; |
| --- | --- |

36.

| 37. | připomíná, že diplomatické vztahy mezi EU a Kubou byly navázány v roce 1988 a že Kuba je od roku 1984 příjemcem rozvojové a humanitární pomoci EU a že v současnosti je příjemcem pomoci EU ve výši 50 milionů EUR na základě nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci na období 2014–2020; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci usnadní zapojení Kuby do programů EU a intenzivnější provádění víceletého orientačního programu pro období 2014–2020 s cílem podpořit strategii hospodářské a sociální modernizace, kterou přijala kubánská vláda; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je znepokojen tím, že Kubě, která je Výborem pro rozvojovou spolupráci OECD zařazena mezi země s vyšším středním příjmem, hrozí, že postupně dojde k omezení rozvojové pomoci v rámci nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci; domnívá se, že stav země jakožto ostrovního rozvojového státu a ekonomická situace, které země čelí a která se zhoršila z důvodu negativního dopadu jednostranných sankčních opatření, odůvodňují přijetí opatření umožňujících pokračování rozvojové pomoci Unie na Kubě, což by mělo být zvláště zohledněno v rámci příštího hodnocení nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci v polovině období; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podporuje opakované tvrzení smluvních stran, že je třeba, aby všechny rozvinuté země vyčlenily 0,7 % svého hrubého národního důchodu na oficiální rozvojovou pomoc, a že pro rozvíjející se ekonomiky a země s vyššími středními příjmy je třeba stanovit cíle pro zvýšení jejich příspěvku k mezinárodním veřejným financím; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vítá prosazování perspektivy rovnosti žen a mužů ve všech příslušných oblastech spolupráce, včetně udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uznává a vítá důležitou úlohu, kterou hraje Kuba v rámci spolupráce jih–jih, její závazek a mezinárodní solidaritu v podobě zaslání humanitární pomoci, zejména pro oblast zdravotnictví a vzdělávání; |
| --- | --- |

42.

| 43. | konstatuje, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci je pro Kubu příležitostí, aby se více zapojila do programů EU a aby k nim měla větší přístup, včetně programu Horizont 2020, rámcového programu pro výzkum a inovace, a programu Erasmus+, tzn. programu pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport, což následně podpoří užší akademické a mezilidské kontakty; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konstatuje, že dohoda o politickém dialogu a spolupráci bude rovněž na mnohostranných fórech představovat nástroj k podpoře společných řešení globálních výzev, jako je např. migrace a boj proti terorismu a změně klimatu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potvrzuje své rozhodnutí vyslat oficiální delegaci Výboru pro zahraniční věci Evropského parlamentu na Kubu; žádá kubánské orgány, aby umožnily delegacím EP vstup do země a přístup k jejich partnerům; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyni Komise, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Kuby. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  Úř. věst. L 322, 12.12.1996, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 337 I, 13.12.2016, s. 41.

(3)  Texty tohoto dne, P8_TA(2017)0296.

(4)  Úř. věst. C 201 E, 18.8.2005, s. 83.

(5)  Úř. věst. C 288 E, 25.11.2006, s. 81.

(6)  Úř. věst. C 146 E, 12.6.2008, s. 377.

(7)  Úř. věst. C 349 E, 22.12.2010, s. 82.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/106

---

P8_TA(2017)0301

Sílící epidemie HIV, tuberkulózy a hepatitidy typu C v Evropě

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o reakci EU na HIV/AIDS, tuberkulózu a hepatitidu C (2017/2576(RSP))

(2018/C 334/11)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (1),

| — | s ohledem na akční plán Světové zdravotnické organizace (WHO) pro reakci zdravotnictví na HIV v evropském regionu WHO, který se zabývá globální zdravotnickou strategií Světového zdravotnického shromáždění zaměřenou na HIV na období 2016–2021, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán Světové zdravotnické organizace (WHO) pro reakci zdravotnictví na HIV v evropském regionu WHO, který se zabývá globální zdravotnickou strategií Světového zdravotnického shromáždění zaměřenou na HIV na období 2016–2021,

| — | s ohledem na výroční epidemiologickou zprávu Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) o pohlavně přenosných chorobách, včetně HIV a virů přenášených krví, za rok 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční epidemiologickou zprávu Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) o pohlavně přenosných chorobách, včetně HIV a virů přenášených krví, za rok 2014,

| — | s ohledem na systematické posuzování výskytu hepatitidy B a C v EU/EHP provedené střediskem ECDC v roce 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na systematické posuzování výskytu hepatitidy B a C v EU/EHP provedené střediskem ECDC v roce 2016,

| — | s ohledem na své písemné prohlášení o hepatitidě C ze dne 29. března 2007 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své písemné prohlášení o hepatitidě C ze dne 29. března 2007 (2),

| — | s ohledem na dokument obsahující pokyny k léčbě tuberkulózy u ohrožených a těžce dosažitelných skupin obyvatelstva na rok 2016 vydané střediskem ECDC, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument obsahující pokyny k léčbě tuberkulózy u ohrožených a těžce dosažitelných skupin obyvatelstva na rok 2016 vydané střediskem ECDC,

| — | s ohledem na akční plán boje proti tuberkulóze pro evropský region WHO na období 2016–2020 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán boje proti tuberkulóze pro evropský region WHO na období 2016–2020 (3),

| — | s ohledem na výsledek neformální schůzky ministrů zdravotnictví EU, která se konala ve dnech 3. a 4. října 2016 v Bratislavě a na níž se členské státy dohodly na tom, že podpoří vytvoření integrovaného politického rámce EU pro HIV, tuberkulózu a virovou hepatitidu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledek neformální schůzky ministrů zdravotnictví EU, která se konala ve dnech 3. a 4. října 2016 v Bratislavě a na níž se členské státy dohodly na tom, že podpoří vytvoření integrovaného politického rámce EU pro HIV, tuberkulózu a virovou hepatitidu,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti – evropské úsilí v oblasti udržitelnosti“, které zahrnuje ekonomickou, sociální a environmentální dimenzi udržitelného rozvoje a správy v rámci EU a celosvětově, v němž Komise uvádí, že „k tomu přispěje sledováním, vykazováním a kontrolou pokroku při plnění cílů udržitelného rozvoje v kontextu Evropské unie“ (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti – evropské úsilí v oblasti udržitelnosti“, které zahrnuje ekonomickou, sociální a environmentální dimenzi udržitelného rozvoje a správy v rámci EU a celosvětově, v němž Komise uvádí, že „k tomu přispěje sledováním, vykazováním a kontrolou pokroku při plnění cílů udržitelného rozvoje v kontextu Evropské unie“ (COM(2016)0739),

| — | s ohledem na společné rižské prohlášení o tuberkulóze a její multirezistenci učiněné na první ministerské konferenci Východního partnerství o tomto tématu, jež se konala ve dnech 30.–31. března 2015 v Rize, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné rižské prohlášení o tuberkulóze a její multirezistenci učiněné na první ministerské konferenci Východního partnerství o tomto tématu, jež se konala ve dnech 30.–31. března 2015 v Rize,

| — | s ohledem na první globální zdravotní strategii WHO proti virové hepatitidě (2016–2021), kterou přijalo Světové zdravotnické shromáždění v květnu 2016, v níž se zdůrazňuje klíčová úloha všeobecné zdravotní péče a jejíž cílem, který odpovídá cílům udržitelného rozvoje, je snížit do roku 2030 počet nových případů virové hepatitidy o 90 % a úmrtnost o 65 % a nakonec vymýtit virovou hepatitidu jako problém z hlediska veřejné zdraví, |
| --- | --- |

—

s ohledem na první globální zdravotní strategii WHO proti virové hepatitidě (2016–2021), kterou přijalo Světové zdravotnické shromáždění v květnu 2016, v níž se zdůrazňuje klíčová úloha všeobecné zdravotní péče a jejíž cílem, který odpovídá cílům udržitelného rozvoje, je snížit do roku 2030 počet nových případů virové hepatitidy o 90 % a úmrtnost o 65 % a nakonec vymýtit virovou hepatitidu jako problém z hlediska veřejné zdraví,

| — | s ohledem na akční plán reakce na virovou hepatitidu v evropském regionu WHO, jehož celkovým cílem je odstranění virové hepatitidy jako hrozby z hlediska veřejného zdraví v evropském regionu do roku 2030 snížením morbidity a mortality v důsledku virové hepatitidy a jejích komplikací a zajištěním rovného přístupu k doporučovaným službám prevence, testování, péče a léčby pro všechny; |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán reakce na virovou hepatitidu v evropském regionu WHO, jehož celkovým cílem je odstranění virové hepatitidy jako hrozby z hlediska veřejného zdraví v evropském regionu do roku 2030 snížením morbidity a mortality v důsledku virové hepatitidy a jejích komplikací a zajištěním rovného přístupu k doporučovaným službám prevence, testování, péče a léčby pro všechny;

| — | s ohledem na akční plán evropského regionu WHO pro HIV/AIDS na období 2012–2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán evropského regionu WHO pro HIV/AIDS na období 2012–2015,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 2. března 2017 o možnostech EU, jak zlepšit přístup k lékům (4), jež vybízí Komisi a členské státy, aby přijaly strategické plány zaměřené na zaručení přístupu k lékům přispívajícím k záchraně života a vypracovaly koordinovaný plán na vymýcení hepatitidy C v Evropské unii za použití nástrojů, jako je společný evropský postup při zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 2. března 2017 o možnostech EU, jak zlepšit přístup k lékům (4), jež vybízí Komisi a členské státy, aby přijaly strategické plány zaměřené na zaručení přístupu k lékům přispívajícím k záchraně života a vypracovaly koordinovaný plán na vymýcení hepatitidy C v Evropské unii za použití nástrojů, jako je společný evropský postup při zadávání veřejných zakázek;

| — | s ohledem na rámec cílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národů, zejména na cíl udržitelného rozvoje č. 3, jehož součástí je cíl ukončit do roku 2030 epidemii HIV a tuberkulózy a bojovat proti hepatitidě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámec cílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národů, zejména na cíl udržitelného rozvoje č. 3, jehož součástí je cíl ukončit do roku 2030 epidemii HIV a tuberkulózy a bojovat proti hepatitidě,

| — | s ohledem na berlínské prohlášení o tuberkulóze – „All Against Tuberculosis“ (Všichni proti tuberkulóze, EUR/07/5061622/5, evropské ministerské fórum WHO, 74415) ze dne 22. října 2007, |
| --- | --- |

—

s ohledem na berlínské prohlášení o tuberkulóze – „All Against Tuberculosis“ (Všichni proti tuberkulóze, EUR/07/5061622/5, evropské ministerské fórum WHO, 74415) ze dne 22. října 2007,

| — | s ohledem na otázku pro Komisi týkající se HIV/AIDS, tuberkulózy a hepatitidy C (O-000045/2017 – B8-0321/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázku pro Komisi týkající se HIV/AIDS, tuberkulózy a hepatitidy C (O-000045/2017 – B8-0321/2017),

| — | s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin,

| — | s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že podle ECDC si jedna ze sedmi osob, jež žijí s HIV, není své nákazy vědoma, přičemž odhadovaná průměrná doba mezi nákazou HIV a diagnózou jsou čtyři roky; vzhledem k tomu, že u nediagnostikovaných pacientů je 3,5 krát vyšší pravděpodobnost, že přenesou HIV, než u osob, u nichž byl HIV diagnostikován; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle ECDC si jedna ze sedmi osob, jež žijí s HIV, není své nákazy vědoma, přičemž odhadovaná průměrná doba mezi nákazou HIV a diagnózou jsou čtyři roky; vzhledem k tomu, že u nediagnostikovaných pacientů je 3,5 krát vyšší pravděpodobnost, že přenesou HIV, než u osob, u nichž byl HIV diagnostikován;

| B. | vzhledem k tomu, že dublinské prohlášení o partnerství v boji proti HIV/AIDS v Evropě a Střední Asii významným způsobem přispělo k vytvoření harmonizovaného rámce pro monitorování v EU a sousedních zemích, jenž umožňuje sledovat pokrok dosažený v boji proti HIV; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že dublinské prohlášení o partnerství v boji proti HIV/AIDS v Evropě a Střední Asii významným způsobem přispělo k vytvoření harmonizovaného rámce pro monitorování v EU a sousedních zemích, jenž umožňuje sledovat pokrok dosažený v boji proti HIV;

| C. | vzhledem k tomu, že existují přesvědčivé důkazy o tom, že profylaxe před působením viru působí účinně na prevenci této infekce a že používání antiretrovirové léčby snižuje riziko přenosu, pokud je virová nálož snížena na nedetekovatelnou hladinu (5); |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že existují přesvědčivé důkazy o tom, že profylaxe před působením viru působí účinně na prevenci této infekce a že používání antiretrovirové léčby snižuje riziko přenosu, pokud je virová nálož snížena na nedetekovatelnou hladinu (5);

| D. | vzhledem k tomu, že přestože v roce 2015 byl patrný další pokles počtu případů nové nákazy HIV u injekčních uživatelů drog ve většině zemí Evropské unie a Evropského hospodářského prostoru (EU/EHS), čtvrtina všech nově diagnostikovaných a hlášených případů ve čtyřech zemích je připisována injekčnímu užívání drog; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že přestože v roce 2015 byl patrný další pokles počtu případů nové nákazy HIV u injekčních uživatelů drog ve většině zemí Evropské unie a Evropského hospodářského prostoru (EU/EHS), čtvrtina všech nově diagnostikovaných a hlášených případů ve čtyřech zemích je připisována injekčnímu užívání drog;

| E. | vzhledem k tomu, že nové případy nákazy HIV způsobené přenosem z rodičů na děti a transfuzí krve v EU/EHS prakticky vymizely; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nové případy nákazy HIV způsobené přenosem z rodičů na děti a transfuzí krve v EU/EHS prakticky vymizely;

| F. | vzhledem k tomu, že tuberkulóza (TBC) a multirezistentní tuberkulóza (MDR-TBC) jsou nemoci přenášené vzduchem, jež představují v globalizovaném světě, kde roste mobilita obyvatelstva, závažné přeshraniční zdravotní riziko; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že tuberkulóza (TBC) a multirezistentní tuberkulóza (MDR-TBC) jsou nemoci přenášené vzduchem, jež představují v globalizovaném světě, kde roste mobilita obyvatelstva, závažné přeshraniční zdravotní riziko;

| G. | vzhledem k tomu, že epidemiologie tuberkulózy se v rámci EU/EHS liší a závisí mimo jiné na tom, jakého pokroku dosáhl daný členský stát na cestě k jejímu vymýcení; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že epidemiologie tuberkulózy se v rámci EU/EHS liší a závisí mimo jiné na tom, jakého pokroku dosáhl daný členský stát na cestě k jejímu vymýcení;

| H. | vzhledem k tomu, že z celkového počtu 10 milionů úmrtí, jež by do roku 2050 mohly být každoročně spojeny s rezistencí vůči lékům, bude přibližně čtvrtina souviset s rezistentními kmeny tuberkulózy, což bude ekonomiku celosvětově stát nejméně 16,7 miliardy dolarů a Evropu pak nejméně 1,1 miliardy dolarů; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že z celkového počtu 10 milionů úmrtí, jež by do roku 2050 mohly být každoročně spojeny s rezistencí vůči lékům, bude přibližně čtvrtina souviset s rezistentními kmeny tuberkulózy, což bude ekonomiku celosvětově stát nejméně 16,7 miliardy dolarů a Evropu pak nejméně 1,1 miliardy dolarů;

| I. | vzhledem k tomu, že by měla být věnována pozornost problému souběžné nákazy, zejména tuberkulózou a virovou hepatitidou B a C; vzhledem k tomu, že tuberkulóza a virová hepatitida, které se vyskytují nejčastěji, postupují u lidí nakažených virem HIV rychleji a vedou u nich k závažné nemocnosti a úmrtnosti; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že by měla být věnována pozornost problému souběžné nákazy, zejména tuberkulózou a virovou hepatitidou B a C; vzhledem k tomu, že tuberkulóza a virová hepatitida, které se vyskytují nejčastěji, postupují u lidí nakažených virem HIV rychleji a vedou u nich k závažné nemocnosti a úmrtnosti;

| J. | vzhledem k tomu, že při řešení těchto epidemií je bezpodmínečně nutné spolupracovat na nadnárodní a interdisciplinární úrovni; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že při řešení těchto epidemií je bezpodmínečně nutné spolupracovat na nadnárodní a interdisciplinární úrovni;

| K. | vzhledem k tomu, že virová hepatitida je jednou z nejvážnějších hrozeb pro veřejné zdraví a celosvětově postihuje přibližně 240 milionů lidí, kteří trpí chronickou hepatitidou B (6), a asi 150 milionů lidí, kteří trpí chronickou hepatitidou C; vzhledem k tomu, že v rámci evropského regionu WHO žije odhadem 13,3 milionů lidí s chronickou hepatitidou B a 15 milionů lidí s chronickou hepatitidou C; vzhledem k tomu, že hepatitida B navíc vede v evropském regionu WHO přibližně k 36 000 úmrtí a hepatitida C přibližně k 86 000 úmrtí ročně; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že virová hepatitida je jednou z nejvážnějších hrozeb pro veřejné zdraví a celosvětově postihuje přibližně 240 milionů lidí, kteří trpí chronickou hepatitidou B (6), a asi 150 milionů lidí, kteří trpí chronickou hepatitidou C; vzhledem k tomu, že v rámci evropského regionu WHO žije odhadem 13,3 milionů lidí s chronickou hepatitidou B a 15 milionů lidí s chronickou hepatitidou C; vzhledem k tomu, že hepatitida B navíc vede v evropském regionu WHO přibližně k 36 000 úmrtí a hepatitida C přibližně k 86 000 úmrtí ročně;

| L. | vzhledem k tomu, že podle WHO je v evropském regionu hlavním původcem epidemie hepatitidy C injekční aplikace drog, kdy většinu nových případů představují lidé, kteří si injekčně aplikují drogy; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že podle WHO je v evropském regionu hlavním původcem epidemie hepatitidy C injekční aplikace drog, kdy většinu nových případů představují lidé, kteří si injekčně aplikují drogy;

| M. | vzhledem k tomu, že národní důchody všeobecně rostou a mění se kritéria způsobilosti k financování od externích dárců, dochází k rychlému omezování přístupu k mezinárodní finanční podpoře, jež je k dispozici pro zdravotní programy v evropském regionu; vzhledem k tomu, že to má dopad zejména na země východní Evropy a střední Asie, kde se HIV, tuberkulóza a hepatitida C vyskytují nejvíce, a je tím vážně ohrožena účinná reakce na tyto nemoci; vzhledem k tomu, že mnoho zemí z evropského regionu WHO stále příliš silně spoléhá na vnější financování svých zdravotních programů, zejména proto, aby pomohly ohroženým skupinám osob a hlavním postiženým populacím; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že národní důchody všeobecně rostou a mění se kritéria způsobilosti k financování od externích dárců, dochází k rychlému omezování přístupu k mezinárodní finanční podpoře, jež je k dispozici pro zdravotní programy v evropském regionu; vzhledem k tomu, že to má dopad zejména na země východní Evropy a střední Asie, kde se HIV, tuberkulóza a hepatitida C vyskytují nejvíce, a je tím vážně ohrožena účinná reakce na tyto nemoci; vzhledem k tomu, že mnoho zemí z evropského regionu WHO stále příliš silně spoléhá na vnější financování svých zdravotních programů, zejména proto, aby pomohly ohroženým skupinám osob a hlavním postiženým populacím;

| N. | vzhledem k tomu, že pro Komisi bude obtížné sledovat pokrok při dosahování cílů udržitelného rozvoje v případě virové hepatitidy, protože údaje o sledování této choroby v členských státech často chybí nebo jsou nedostatečné; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že pro Komisi bude obtížné sledovat pokrok při dosahování cílů udržitelného rozvoje v případě virové hepatitidy, protože údaje o sledování této choroby v členských státech často chybí nebo jsou nedostatečné;

| O. | vzhledem k tomu, že přístup k boji s virovou hepatitidou na úrovni EU je stále nedůsledný, kdy některé členské státy postrádají národní plán, zatímco jiné členské státy přijaly značné finanční závazky, zavedly strategie a vypracovaly národní plán za účelem komplexní reakce na problém virové hepatitidy; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že přístup k boji s virovou hepatitidou na úrovni EU je stále nedůsledný, kdy některé členské státy postrádají národní plán, zatímco jiné členské státy přijaly značné finanční závazky, zavedly strategie a vypracovaly národní plán za účelem komplexní reakce na problém virové hepatitidy;

| P. | vzhledem k tomu, že chronickou hepatitidou C trpí na celém světě 130 až 150 milionů osob a že na choroby jater spojené s hepatitidou C každoročně umírá na 700 000 osob; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že chronickou hepatitidou C trpí na celém světě 130 až 150 milionů osob a že na choroby jater spojené s hepatitidou C každoročně umírá na 700 000 osob;

| Q. | vzhledem k tomu, že v roce 2014 bylo v 28 zemích EU/EHP nahlášeno 35 321 případů hepatitidy C, což představuje přibližně 8,8 případu na 100 000 obyvatel (7); |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že v roce 2014 bylo v 28 zemích EU/EHP nahlášeno 35 321 případů hepatitidy C, což představuje přibližně 8,8 případu na 100 000 obyvatel (7);

| R. | vzhledem k tomu, že mezi rokem 2006 a 2014 se celkový počet diagnostikovaných a nahlášených případů ve všech členských státech EU/EHP zvýšil o 28,7 %, přičemž větší část tohoto zvýšení byla pozorována od roku 2010 (8); |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že mezi rokem 2006 a 2014 se celkový počet diagnostikovaných a nahlášených případů ve všech členských státech EU/EHP zvýšil o 28,7 %, přičemž větší část tohoto zvýšení byla pozorována od roku 2010 (8);

| S. | vzhledem k tomu, že interpretaci údajů o hepatitidě C v jednotlivých zemích brání rozdíly v systémech dohledu, testovacích postupech a programech a obtíže při stanovování, zda se jedná o akutní, či chronické případy (9); |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že interpretaci údajů o hepatitidě C v jednotlivých zemích brání rozdíly v systémech dohledu, testovacích postupech a programech a obtíže při stanovování, zda se jedná o akutní, či chronické případy (9);

Rámec pro komplexní a integrovanou politiku EU

| 1. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly rámec pro komplexní politiku EU zaměřenou na HIV/AIDS, tuberkulózu a virovou hepatitidu, s přihlédnutím k rozdílné situaci a specifickým problémům členských států a jejich sousedních zemí, pro něž představuje HIV a multirezistentní tuberkulóza největší zátěž; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá členské státy a Komisi, aby zajistily takovou úroveň výdajů a mobilizace zdrojů, která je nutná k dosažení cíle udržitelného cíle tisíciletí č. 3; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly práci s komunitami a ohroženými osobami prostřednictvím spolupráce mezi odvětvími a tím, že zajistí zapojení nevládních organizací a poskytování služeb postiženým skupinám obyvatelstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Komisi a Radu, aby v dialogu se sousedními zeměmi ve východní Evropě a střední Asii hrály prominentní politickou úlohu a aby zajistily vypracování plánů pro udržitelný přechod k národnímu financování, tak aby byly programy pro boj s HIV, virovou hepatitidou a tuberkulózou účinné, soustavné a aby po zastavení mezinárodní dárcovské podpory došlo k jejich rozšíření; vyzývá Komisi a Radu, aby s těmito zeměmi nadále úzce spolupracovaly s cílem zajistit, aby za reakci na HIV, virovou hepatitidu a tuberkulózu převzaly a pociťovaly vlastní odpovědnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi, aby s členskými státy a budoucími předsednictvími Rady projednala možnost aktualizace dublinského prohlášení, aby zahrnovalo stejným způsobem HIV, virovou hepatitidu a tuberkulózu; |
| --- | --- |

5.

HIV/AIDS

| 6. | zdůrazňuje, že HIV je nadále přenosnou nemocí, s níž se pojí největší sociální stigma, což může mít závažný dopad na kvalitu života postiženého jedince; zdůrazňuje, že v roce 2015 bylo v 31 zemích EU/EHP nahlášeno téměř 30 000 nově diagnostikovaných nákaz virem HIV, které nevykazovaly jasné známky celkového onemocnění; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi a členské státy, aby usnadnily přístup k inovativním léčebným postupům i těm nejvíce ohroženým skupinám a aby bojovaly se sociálním stigmatem, jež se s nákazou HIV pojí; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že v EU/EHS je pohlavní styk stále nejčastěji hlášeným způsobem přenosu HIV a že za ním následuje přenos injekční jehlou u uživatelů drog; upozorňuje na zranitelnost žen a dětí vůči této nákaze; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá Komisi a Radu, aby nejen zvýšily investice do výzkumu v zájmu vývoje účinných léků, nových nástrojů a inovativních přístupů k boji s těmito nemocemi, jež by byly zaměřeny na pacienty, ale také zajistily dostupnost a cenovou přijatelnost těchto nástrojů a účinněji řešily souběžné nákazy, zejména tuberkulózu a virovou hepatitidu B a C a jejich komplikace; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že hlavním nástrojem v boji s HIV/AIDS je nadále prevence, ale že dvě ze tří zemí EU/EHS hlásí, že finanční prostředky, které mají k dispozici na prevenci, nestačí ke snížení počtu nových případů nákazy HIV; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá členské státy, Komisi a Radu, aby nadále podporovaly prevenci HIV/AIDS a provázanost s péčí prostřednictvím společných opatření a projektů v rámci programu EU v oblasti zdraví a aby prosazovaly prokazatelně účinná opatření k prevenci HIV v rámci veřejného zdraví, včetně komplexních služeb v oblasti snižování nepříznivých důsledků užívání drog, léčby jako prevence, používání kondomů, preexpoziční profylaxe a účinné výchovy v oblasti sexuálního zdraví; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá členské státy, aby v souladu s doporučeními WHO zaměřily v oblastech s nejvyšším výskytem HIV testování na tuto chorobu na klíčové skupiny obyvatelstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá členské státy, aby účinně bojovaly proti sexuálně přenosným nákazám, jež zvyšují riziko nákazy HIV; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá členské státy, aby testy na HIV poskytovaly zdarma, zejména ohroženým skupinám, aby zajistily včasné odhalování nákazy a aby zlepšily hlášení počtu nákaz, což je důležité z hlediska poskytování adekvátních informací a varování týkajících se této nemoci; |
| --- | --- |

14.

Tuberkulóza

| 15. | zdůrazňuje, že počet nakažených tuberkulózou v Evropské unii patří mezi nejnižší na světě; upozorňuje však na to, že přibližně 95 % úmrtí způsobených tuberkulózou se vyskytuje v zemích s nízkými a středními příjmy; dále zdůrazňuje, že evropský region WHO, a zejména země východní Evropy a střední Asie, je silně zasažen multirezistentní tuberkulózou a že se v něm vyskytuje zhruba čtvrtina všech případů na světě; vzhledem k tomu, že podle zjištění WHO se 15 z 27 zemí s vysokou zátěží multirezistentní tuberkulózy nachází v evropském regionu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na to, že tuberkulóza je nejčastější příčinou úmrtí osob žijících s HIV, kdy přibližně každé třetí úmrtí lidí s HIV je způsobeno tuberkulózou (10); zdůrazňuje, že počet onemocnění tuberkulózou už třetím rokem po sobě roste, přičemž z 9 milionů v roce 2013 vzrostl na 9,6 milionu v roce 2014; zdůrazňuje, že je diagnostikován pouze každý čtvrtý případ multirezistentní tuberkulózy, což poukazuje na značné nedostatky v odhalování tohoto onemocnění a jeho diagnostice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že jedním z nejzávažnějších problémů při léčbě infekcí a onemocnění, včetně tuberkulózy, je rezistence na antimikrobiální léky; |
| --- | --- |

17.

| 18. | připomíná, že přerušení léčby přispívá k rozvoji rezistence vůči lékům, přenosu tuberkulózy a ke špatným výsledkům léčby u jednotlivých pacientů; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že v zájmu zlepšení prevence, odhalování a dodržování léčby tuberkulózy musí Komise a členské státy vypracovat programy pro boj s tuberkulózou a zajistit finanční podporu, která by vedla k intenzivnější práci s komunitami a ohroženými osobami prostřednictvím spolupráce mezi jednotlivými odvětvími, která by měla zahrnovat účast nevládních organizací, zejména v rozvojových zemích; upozorňuje navíc na to, že zapojení všech subjektů do financování léčby tuberkulózy má při poskytování soustavné péče zásadní význam, protože vysoké náklady na léčbu ji mohou znemožňovat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, jak důležité je řešit vznikající krizi spojenou s antimikrobiální rezistencí, mj. na základě financování výzkumu a vývoje nových vakcín a inovativních přístupů zaměřených na pacienty a na základě diagnostiky a léčby tuberkulózy; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá Komisi a Radu, aby hrály silnou politickou úlohu a zajistily tak, aby byla spojitost mezi antimikrobiální rezistencí a multirezistentní tuberkulózou zohledněna ve výsledku summitu G20, který se bude v červenci 2017 konat v Německu, i v novém akčním plánu EU pro antimikrobiální rezistenci, který má být zveřejněn v roce 2017; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá Komisi a členské státy, aby prostřednictvím bilaterálních dohod mezi zeměmi a společných akcí spolupracovaly na zavedení přeshraničních opatření zaměřených na prevenci šíření tuberkulózy; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby napříč různými odvětvími prohloubily a formalizovaly regionální spolupráci v oblasti tuberkulózy a multirezistentní tuberkulózy na nejvyšší politické úrovni a aby v zájmu pokračování v této práci budovaly partnerství s nadcházejícími předsednictvími EU; |
| --- | --- |

23.

Hepatitida C

| 24. | zdůrazňuje, že v Evropské unii je virová hepatitida přenášena zejména společným používáním kontaminovaných jehel u injekčních uživatelů drog z důvodu použití nesterilních injekčních stříkaček; zdůrazňuje, že míra nákazy zdravotníků hepatitidou z důvodu zranění způsobených injekčními jehlami je stále nadprůměrná; zdůrazňuje, že poskytování služeb snižujících škody, včetně substituční léčby opiáty a programů na distribuci jehel a injekčních stříkaček je kriticky důležitou strategií k prevenci hepatitidy, a mělo by zahrnovat opatření na překonání stigmatizace a diskriminace; zdůrazňuje, že testy na protilátky proti HCV a HbsAg často nejsou součástí hrazených zdravotních prohlídek; upozorňuje na to, že ve vzácných případech může být virus přenášen sexuálně nebo v prostředí zdravotní a kosmetické péče při neadekvátní léčbě infekcí nebo perinatálně přenosem z nakažené matky na dítě; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že více než 90 % pacientů nemá po nakažení žádné symptomy a onemocnění se obvykle zjistí jen náhodně při testech, nebo když se začnou projevovat symptomy, což vede k tomu, že v 55–85 % případů dochází k rozvoji chronické hepatitidy; poukazuje na to, že v těchto případech existuje po 20 letech 15–30 % riziko rozvoje cirhózy jater, která je hlavní příčinou rakoviny jater; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že v 75 % případů rakoviny jater mají pacienti pozitivní výsledek testu na hepatitidu typu C; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že v členských státech neexistuje standardizovaný protokol pro testování na hepatitidu typu C a že údaje o počtech osob trpících tímto onemocněním mohou být podhodnocené; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že WHO v dubnu 2016 aktualizovala své pokyny pro testování a léčbu osob nakažených hepatitidou typu C a pro péči o ně a že tyto pokyny doplňují stávající pokyny WHO pro prevenci přenosu virů přenášených krví, včetně hepatitidy typu C; poukazuje na to, že tyto pokyny obsahují klíčová doporučení v daných oblastech a projednávají způsoby jejich uplatňování; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že infekci hepatitidou C lze vyléčit, zejména pokud je zjištěna a léčena vhodnou kombinací antivirových léků; poukazuje zejména na to, že antivirová léčba dokáže v dnešní době vyléčit přes 90 % osob nakažených hepatitidou C; zdůrazňuje, že virové hepatitidě B lze předejít očkováním a lze ji léčit, že však toto onemocnění je u méně než 50 % osob s chronickou virovou hepatitidou diagnostikováno až po několika desetiletích po nákaze; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily trvalé financování vnitrostátních plánů na vymýcení virové hepatitidy a používaly k tomu strukturální fondy EU a další dostupné prostředky z EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby zavedly celounijní harmonizované programy dohledu nad infekcemi, které by mohly včas detekovat případy propuknutí virové hepatitidy, tuberkulózy a HIV, posuzovat trendy jejich výskytu, poskytovat informace pro odhady zátěže spojené s nemocí a účinně v reálném čase sledovat diagnózy, léčbu a postup péče, a to i u konkrétních ohrožených skupin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá Komisi, aby vedla diskuze s členskými státy o tom, jak s cílem zvýšit úspěšnost diagnostiky a zajistit léčbu v souladu s uvedenými pokyny nejlépe vybavit odborníky v oblasti primární péče (jedná se např. o zahrnutí testů na protilátky proti HCV a HbsAg do zdravotních prohlídek, anamnézy, kontrolní testy, předávání případů specialistům); |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyjadřuje politování nad tím, že v současnosti neexistuje vakcína proti hepatitidě typu C, v důsledku čehož má zásadní význam primární a sekundární prevence; zdůrazňuje však, že testování v mnoha případech brání specifické vlastnosti infekce hepatitidou C a nedostatek testovacích protokolů; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá Komisi, aby pod vedením ECDC v koordinaci s členskými státy zahájila vypracování multidisciplinárního plánu na vymýcení hepatitidy typu C v EU do roku 2030, který povede ke standardizaci protokolů pro její skríning, testování a léčbu; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským státům, Světové zdravotnické organizaci a vládám členských států. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 27 E, 31.1.2008, s. 247.

(3)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0007/283804/65wd17e_Rev1_TBActionPlan_150588_withCover.pdf

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0061.

(5)  https://thinkprogress.org/massive-hiv-treatment-study-found-zero-transmissions-between-mixed-status-couples-73d4a497f77b

(6)  http://www.euro.who.int/en/health-topics/communicable-diseases/hepatitis/data-and-statistics

(7)  Výroční epidemiologická zpráva – ECDC:

http://ecdc.europa.eu/en/healthtopics/hepatitis_C/Documents/aer2016/AER-hepatitis-C.pdf

(8)  Tamtéž.

(9)  Tamtéž.

(10)  Světová zpráva WHO o tuberkulóze za rok 2015.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/112

---

P8_TA(2017)0303

Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy (2016/2240(INI))

(2018/C 334/12)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 167 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 167 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na Úmluvu UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005,

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN 2347 ze dne 24. března 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN 2347 ze dne 24. března 2017,

| — | s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030, zejména na cíle udržitelného rozvoje tisíciletí 4 a 17, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030, zejména na cíle udržitelného rozvoje tisíciletí 4 a 17,

| — | s ohledem na společné sdělení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 8. června 2016 s názvem „Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy“ (JOIN(2016)0029) adresované Evropskému parlamentu a Radě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 8. června 2016 s názvem „Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy“ (JOIN(2016)0029) adresované Evropskému parlamentu a Radě,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě (COM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě (COM(2007)0242),

| — | s ohledem na přípravnou akci pro kulturu v rámci vnějších vztahů EU a její doporučení (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na přípravnou akci pro kulturu v rámci vnějších vztahů EU a její doporučení (1),

| — | s ohledem na dokument nazvaný „Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – globální strategie Evropské unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku“, který dne 28. června 2016 představila místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument nazvaný „Sdílená vize, společný postup: Silnější Evropa – globální strategie Evropské unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku“, který dne 28. června 2016 představila místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka,

| — | s ohledem na usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 týkající se Evropského programu pro kulturu (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 týkající se Evropského programu pro kulturu (2),

| — | s ohledem na zprávu Komise o provádění evropského programu pro kulturu (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise o provádění evropského programu pro kulturu (COM(2010)0390),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. listopadu 2016 o strategické komunikaci EU s cílem bojovat proti propagandě, kterou proti ní vedou třetí strany (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. listopadu 2016 o strategické komunikaci EU s cílem bojovat proti propagandě, kterou proti ní vedou třetí strany (3),

| — | s ohledem na Rámcovou úmluvu Rady Evropy o hodnotě kulturního dědictví pro společnost (úmluva z Fara) z roku 2005 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rámcovou úmluvu Rady Evropy o hodnotě kulturního dědictví pro společnost (úmluva z Fara) z roku 2005 (4),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 16. prosince 2008 o podpoře kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu ve vnějších vztazích Unie a jejích členských států (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 16. prosince 2008 o podpoře kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu ve vnějších vztazích Unie a jejích členských států (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o kulturních dimenzích vnější činnosti EU (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o kulturních dimenzích vnější činnosti EU (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2016 o úloze mezikulturního dialogu, kulturní rozmanitosti a vzdělávání při prosazování základních hodnot Unie (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2016 o úloze mezikulturního dialogu, kulturní rozmanitosti a vzdělávání při prosazování základních hodnot Unie (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. listopadu 2015 o úloze EU v rámci OSN – jak lépe dosáhnout cílů EU v zahraniční politice (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. listopadu 2015 o úloze EU v rámci OSN – jak lépe dosáhnout cílů EU v zahraniční politice (8),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 23. prosince 2014 týkající se Evropského programu pro kulturu (2015–2018) (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 23. prosince 2014 týkající se Evropského programu pro kulturu (2015–2018) (9),

| — | s ohledem na Úmluvu UNESCO o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu UNESCO o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2015 nazvané „Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu“ (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2015 nazvané „Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu“ (10),

| — | s ohledem na rezoluci CM/RES (2010)53 Rady Evropy zakládající částečnou rozšířenou dohodu o kulturních trasách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci CM/RES (2010)53 Rady Evropy zakládající částečnou rozšířenou dohodu o kulturních trasách,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2016 o soudržné politice EU pro kulturní a kreativní odvětví (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2016 o soudržné politice EU pro kulturní a kreativní odvětví (11),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 24. listopadu 2015 o kultuře ve vnějších vztazích EU se zaměřením na kulturu v rozvojové spolupráci (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 24. listopadu 2015 o kultuře ve vnějších vztazích EU se zaměřením na kulturu v rozvojové spolupráci (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 30. dubna 2015 o ničení kulturních památek příslušníky ISIS/Dá’iš (13), zejména na jeho bod 3, v němž „vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby využila kulturní diplomacii a mezikulturní dialog jako nástroj pro smiřování různých komunit a obnovu zničených památek“; |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 30. dubna 2015 o ničení kulturních památek příslušníky ISIS/Dá’iš (13), zejména na jeho bod 3, v němž „vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby využila kulturní diplomacii a mezikulturní dialog jako nástroj pro smiřování různých komunit a obnovu zničených památek“;

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě (14),

| — | s ohledem na výsledky 3502. zasedání Rady pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport, které se konalo ve dnech 21. a 22. listopadu 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledky 3502. zasedání Rady pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport, které se konalo ve dnech 21. a 22. listopadu 2016,

| — | s ohledem na studii vyhotovenou na žádost parlamentního výboru pro kulturu a vzdělávání a nazvanou „Výzkum pro výbor CULT – evropské kulturní instituce v zahraničí“ (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii vyhotovenou na žádost parlamentního výboru pro kulturu a vzdělávání a nazvanou „Výzkum pro výbor CULT – evropské kulturní instituce v zahraničí“ (15),

| — | s ohledem na studii vyhotovenou na žádost parlamentního výboru pro kulturu a vzdělávání a nazvanou „Výzkum pro výbor CULT – evropská hlavní města kultury: strategie úspěšnosti a dlouhodobé dopady“ (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii vyhotovenou na žádost parlamentního výboru pro kulturu a vzdělávání a nazvanou „Výzkum pro výbor CULT – evropská hlavní města kultury: strategie úspěšnosti a dlouhodobé dopady“ (16),

| — | s ohledem na studii z roku 2015 s názvem „Analýza toho, jak EU a její politiku vnímají v zahraničí“ (17), kterou si vyžádala Služba nástrojů zahraniční politiky, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii z roku 2015 s názvem „Analýza toho, jak EU a její politiku vnímají v zahraničí“ (17), kterou si vyžádala Služba nástrojů zahraniční politiky,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů k dokumentu „Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů k dokumentu „Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy“,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k dokumentu „Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k dokumentu „Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy“,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku kulturního dědictví (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku kulturního dědictví (2018) (COM(2016)0543),

| — | s ohledem na sdělení Komise o Evropském sboru solidarity (COM(2016)0942), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise o Evropském sboru solidarity (COM(2016)0942),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 14. prosince 2015 o přezkumu evropské politiky sousedství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 14. prosince 2015 o přezkumu evropské politiky sousedství,

| — | s ohledem na rozhodnutí Mezinárodního trestního soudu ze dne 27. září 2016, podle něhož byl Ahmad Al Faqi Al Mahdi shledán vinným ze zničení několika mauzoleí v Timbuktu a v němž bylo poprvé v souladu s Římským statutem rozhodnuto, že zničení kulturního dědictví může být považováno za válečný zločin, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Mezinárodního trestního soudu ze dne 27. září 2016, podle něhož byl Ahmad Al Faqi Al Mahdi shledán vinným ze zničení několika mauzoleí v Timbuktu a v němž bylo poprvé v souladu s Římským statutem rozhodnuto, že zničení kulturního dědictví může být považováno za válečný zločin,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na společná jednání Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání podle článku 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná jednání Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání podle článku 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0220/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0220/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že EU je v zahraničních vztazích stále významnějším aktérem a měla by na základě článku 167 SFEU vynakládat další zdroje a energii na podporu své společné kultury, kulturního dědictví, umělecké tvorby a inovace v rámci regionální rozmanitosti; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU je v zahraničních vztazích stále významnějším aktérem a měla by na základě článku 167 SFEU vynakládat další zdroje a energii na podporu své společné kultury, kulturního dědictví, umělecké tvorby a inovace v rámci regionální rozmanitosti;

| B. | vzhledem k tomu, že EU je v zahraniční politice důležitým aktérem, který hraje také díky podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti v mezinárodních vztazích stále důležitější úlohu v celosvětových záležitostech; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že EU je v zahraniční politice důležitým aktérem, který hraje také díky podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti v mezinárodních vztazích stále důležitější úlohu v celosvětových záležitostech;

| C. | vzhledem k tomu, že kultura má přirozenou hodnotu a zkušenosti EU ukázaly, že kulturní výměny mohou sloužit k podpoře cílů vnější činnosti a jako významný most mezi lidmi různého etnického, náboženského a sociálního původu, především podporou mezikulturního a mezináboženského dialogu a vzájemného porozumění, a to i prostřednictvím činností Evropské služby pro vnější činnost; v této souvislosti se domnívá, že kultura by se měla stát neodmyslitelnou součástí politického dialogu se třetími zeměmi a že je třeba ji systematicky začleňovat do projektů a programů; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že kultura má přirozenou hodnotu a zkušenosti EU ukázaly, že kulturní výměny mohou sloužit k podpoře cílů vnější činnosti a jako významný most mezi lidmi různého etnického, náboženského a sociálního původu, především podporou mezikulturního a mezináboženského dialogu a vzájemného porozumění, a to i prostřednictvím činností Evropské služby pro vnější činnost; v této souvislosti se domnívá, že kultura by se měla stát neodmyslitelnou součástí politického dialogu se třetími zeměmi a že je třeba ji systematicky začleňovat do projektů a programů;

| D. | vzhledem k tomu, že EU bude muset pro podporu mezikulturního porozumění rozšířit společné komunikační nástroje v podobě skutečně evropských médií, jako je Arte, Euronews nebo Euranet; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že EU bude muset pro podporu mezikulturního porozumění rozšířit společné komunikační nástroje v podobě skutečně evropských médií, jako je Arte, Euronews nebo Euranet;

| E. | vzhledem k tomu, že kultura a ochrana kultury jsou neoddělitelně spojeny s dodržováním lidských práv a základních svobod; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že kultura a ochrana kultury jsou neoddělitelně spojeny s dodržováním lidských práv a základních svobod;

| F. | vzhledem k tomu, že vědecká spolupráce je základním prvkem zahraniční politiky, neboť staví mosty mezi jednotlivými zeměmi, zvyšuje kvalitu mezinárodního výzkumu a zvyšuje prestiž vědecké diplomacie; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že vědecká spolupráce je základním prvkem zahraniční politiky, neboť staví mosty mezi jednotlivými zeměmi, zvyšuje kvalitu mezinárodního výzkumu a zvyšuje prestiž vědecké diplomacie;

| G. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy mají řadu společných kulturních, jazykových, historických a náboženských kořenů, a vzhledem k tomu, díky inspiraci evropskému kulturnímu, náboženskému a humanistickému odkazu dokázaly dosáhnout ve své rozmanitosti jednoty; vzhledem k tomu, že evropská kultura a kulturní dědictví reprezentují rozmanitost evropských společností a regionů, jejich většinové společnosti i menšinové kultury; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy mají řadu společných kulturních, jazykových, historických a náboženských kořenů, a vzhledem k tomu, díky inspiraci evropskému kulturnímu, náboženskému a humanistickému odkazu dokázaly dosáhnout ve své rozmanitosti jednoty; vzhledem k tomu, že evropská kultura a kulturní dědictví reprezentují rozmanitost evropských společností a regionů, jejich většinové společnosti i menšinové kultury;

| H. | vzhledem k významu prohlášení o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání, které bylo přijato v Paříži v březnu 2015 a které zdůrazňuje potřebu podporovat aktivní mezikulturní dialog, celosvětovou solidaritu a vzájemný respekt; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k významu prohlášení o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání, které bylo přijato v Paříži v březnu 2015 a které zdůrazňuje potřebu podporovat aktivní mezikulturní dialog, celosvětovou solidaritu a vzájemný respekt;

| I. | vzhledem k tomu, že během celé historie EU byly kulturní vztahy základním motorem sociální soudržnosti a udržitelného hospodářského a lidského rozvoje a že zároveň hrají zásadní úlohu při rozšiřování schopností občanské společnosti a mezilidských kontaktů a při předcházení radikalizaci s cílem ochrany kulturního dědictví, upevňování procesu demokratizace a při prevenci a řešení konfliktů a zvyšování odolnosti vůči nim; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že během celé historie EU byly kulturní vztahy základním motorem sociální soudržnosti a udržitelného hospodářského a lidského rozvoje a že zároveň hrají zásadní úlohu při rozšiřování schopností občanské společnosti a mezilidských kontaktů a při předcházení radikalizaci s cílem ochrany kulturního dědictví, upevňování procesu demokratizace a při prevenci a řešení konfliktů a zvyšování odolnosti vůči nim;

| J. | vzhledem k tomu, že kulturní diplomacie by měla podporovat kulturní a jazykovou rozmanitost včetně ochrany menšinových jazyků, neboť je to uznání toho, že má hodnotu sama o sobě a přispívá k evropskému kulturnímu dědictví; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že kulturní diplomacie by měla podporovat kulturní a jazykovou rozmanitost včetně ochrany menšinových jazyků, neboť je to uznání toho, že má hodnotu sama o sobě a přispívá k evropskému kulturnímu dědictví;

| K. | vzhledem k tomu, že mezi lidská práva patří také kulturní práva, a že by se proto měla věnovat stejná pozornost právu každého účastnit se kulturního života a těšit se z vlastní kultury, a to při plném respektování základních lidských práv všech; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že mezi lidská práva patří také kulturní práva, a že by se proto měla věnovat stejná pozornost právu každého účastnit se kulturního života a těšit se z vlastní kultury, a to při plném respektování základních lidských práv všech;

| L. | vzhledem k tomu, že v prosinci 2014 byla zavedena restriktivní opatření s cílem bojovat proti obchodování s kulturními předměty ze Sýrie; vzhledem k tomu, že je jednoznačně nezbytné vytvořit mechanismus pohotovostní reakce k odhalování a prevenci ničení kulturního dědictví a přemisťování kulturních objektů, a to i v oblastech či zemích konfliktu, což jsou činy, které mohou být v konfliktech využívány k vyvolání nepokoje či zastrašování a jež v některých případech mají rozměr „kulturních čistek“; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v prosinci 2014 byla zavedena restriktivní opatření s cílem bojovat proti obchodování s kulturními předměty ze Sýrie; vzhledem k tomu, že je jednoznačně nezbytné vytvořit mechanismus pohotovostní reakce k odhalování a prevenci ničení kulturního dědictví a přemisťování kulturních objektů, a to i v oblastech či zemích konfliktu, což jsou činy, které mohou být v konfliktech využívány k vyvolání nepokoje či zastrašování a jež v některých případech mají rozměr „kulturních čistek“;

| M. | vzhledem k tomu, že kultura je společný statek a navrhování nového konsensu o rozvoji musí zahrnovat úvahu o znovuzískání společných veřejných statků, a to i prostřednictvím kultury; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že kultura je společný statek a navrhování nového konsensu o rozvoji musí zahrnovat úvahu o znovuzískání společných veřejných statků, a to i prostřednictvím kultury;

| N. | vzhledem k tomu, že EU a jednotlivé členské státy poskytují více než polovinu rozvojové pomoci na světě, což je skutečnost, která si zaslouží větší uznání; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že EU a jednotlivé členské státy poskytují více než polovinu rozvojové pomoci na světě, což je skutečnost, která si zaslouží větší uznání;

| O. | vzhledem k tomu, že kulturní dědictví patří k univerzálnímu odkazu, a proto je jeho ochrana základním předpokladem pro budování míru a odolnosti; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že kulturní dědictví patří k univerzálnímu odkazu, a proto je jeho ochrana základním předpokladem pro budování míru a odolnosti;

| P. | vzhledem k tomu, že společné sdělení nazvané „Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy“ představuje rámec pro mezinárodní vztahy EU v oblasti kultury; vzhledem k tomu, že se v něm však nepodařilo stanovit tematické a zeměpisné priority, konkrétní cíle a výsledky, cílové skupiny, společné zájmy a iniciativy, finanční ustanovení, řádné finanční řízení, místní a regionální perspektivu a výzvy a možnosti jeho provádění; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že společné sdělení nazvané „Směrem ke strategii Evropské unie pro mezinárodní kulturní vztahy“ představuje rámec pro mezinárodní vztahy EU v oblasti kultury; vzhledem k tomu, že se v něm však nepodařilo stanovit tematické a zeměpisné priority, konkrétní cíle a výsledky, cílové skupiny, společné zájmy a iniciativy, finanční ustanovení, řádné finanční řízení, místní a regionální perspektivu a výzvy a možnosti jeho provádění;

| Q. | vzhledem k tomu, že mezilidské kontakty, jako jsou výměny mládeže, twinningové programy partnerských měst a partnerství v profesní oblasti, jsou důležitým prostředkem pro podporu mezikulturního porozumění a EU by je měla podporovat ve svých zahraničně-politických vztazích; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že mezilidské kontakty, jako jsou výměny mládeže, twinningové programy partnerských měst a partnerství v profesní oblasti, jsou důležitým prostředkem pro podporu mezikulturního porozumění a EU by je měla podporovat ve svých zahraničně-politických vztazích;

| R. | vzhledem k tomu, že mobilita je zásadní součástí mezinárodních kulturních vztahů EU, což vyžaduje, aby byl vytvořen mechanismus usnadňující přístup k vízům do a ze třetích zemí kulturním pracovníkům, výzkumníkům, akademikům, pedagogům, studentům a zaměstnancům a pro sítě absolventů škol, kteří se zúčastnili programů EU (18); |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že mobilita je zásadní součástí mezinárodních kulturních vztahů EU, což vyžaduje, aby byl vytvořen mechanismus usnadňující přístup k vízům do a ze třetích zemí kulturním pracovníkům, výzkumníkům, akademikům, pedagogům, studentům a zaměstnancům a pro sítě absolventů škol, kteří se zúčastnili programů EU (18);

| S. | vzhledem k tomu, že EU a sousední státy se historicky kulturně navzájem ovlivňovaly; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že EU a sousední státy se historicky kulturně navzájem ovlivňovaly;

| T. | vzhledem k tomu, že spolupráce, vzdělávání, mobilita umělců a profesionálních pracovníků v oblasti kultury a mobilita jejich děl, mj. prostřednictvím evropských a mezinárodních sítí, a studijní pobyty umělců jsou klíčovým faktorem při šíření a výměně evropské i mimoevropské kultury a umění, a proto je nutné je podporovat a rozšiřovat; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že spolupráce, vzdělávání, mobilita umělců a profesionálních pracovníků v oblasti kultury a mobilita jejich děl, mj. prostřednictvím evropských a mezinárodních sítí, a studijní pobyty umělců jsou klíčovým faktorem při šíření a výměně evropské i mimoevropské kultury a umění, a proto je nutné je podporovat a rozšiřovat;

| U. | vzhledem k tomu, že klíčem k úspěšné spolupráci a k volnému oběhu děl prostřednictvím evropských a mezinárodních sítí a pro zajištění pobytových programů pro umělce se zapojením občanské společnosti v různých zemích a oblastech světa je vízová politika uplatňovaná vůči umělcům a kulturním pracovníkům; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že klíčem k úspěšné spolupráci a k volnému oběhu děl prostřednictvím evropských a mezinárodních sítí a pro zajištění pobytových programů pro umělce se zapojením občanské společnosti v různých zemích a oblastech světa je vízová politika uplatňovaná vůči umělcům a kulturním pracovníkům;

| V. | vzhledem k tomu, že užitečným výchozím bodem by bylo vyhodnocení toho, čeho se v rámci programu EU pro kulturu dosáhlo, s cílem dále tuto strategii rozvíjet a zlepšovat, stanovit jasné a měřitelné cíle v souladu se specifikami jednotlivých zemí, priority a realistické výsledky a poučit se z osvědčených postupů; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že užitečným výchozím bodem by bylo vyhodnocení toho, čeho se v rámci programu EU pro kulturu dosáhlo, s cílem dále tuto strategii rozvíjet a zlepšovat, stanovit jasné a měřitelné cíle v souladu se specifikami jednotlivých zemí, priority a realistické výsledky a poučit se z osvědčených postupů;

| W. | vzhledem k tomu, že EU by jako klíčový partner OSN měla úzce spolupracovat s UNESCO při ochraně světového kulturního dědictví; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že EU by jako klíčový partner OSN měla úzce spolupracovat s UNESCO při ochraně světového kulturního dědictví;

| X. | vzhledem k tomu, že na základě koordinace programů a zdrojů EU by mělo dojít k rozšíření kulturní dimenze mezinárodních vztahů EU, s cílem vytvořit společný prostor dialogu pro mezikulturní porozumění a důvěru; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že na základě koordinace programů a zdrojů EU by mělo dojít k rozšíření kulturní dimenze mezinárodních vztahů EU, s cílem vytvořit společný prostor dialogu pro mezikulturní porozumění a důvěru;

| Y. | vzhledem k tomu, že iniciativy a opatření EU by měly být ve třetích zemích, zejména v zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, více vidět a jejich výsledky by se měly lépe přisuzovat, posuzovat a šířit (19); |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že iniciativy a opatření EU by měly být ve třetích zemích, zejména v zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, více vidět a jejich výsledky by se měly lépe přisuzovat, posuzovat a šířit (19);

| Z. | vzhledem k tomu, že v audiovizuálním, kulturním a tvůrčím odvětví dochází k nárůstu počtu produktů a služeb a také ke zvyšování jejich příspěvku k HDP a jejich celosvětového šíření; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že v audiovizuálním, kulturním a tvůrčím odvětví dochází k nárůstu počtu produktů a služeb a také ke zvyšování jejich příspěvku k HDP a jejich celosvětového šíření;

| AA. | vzhledem k tomu, že mnoho z evropských kulturních tras, které získaly osvědčení Rady Evropy, prochází zeměmi východního a jižního sousedství EU, jakož i kandidátskými zeměmi, což přispívá k posílení vazeb mezi EU a jejími sousedními zeměmi; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že mnoho z evropských kulturních tras, které získaly osvědčení Rady Evropy, prochází zeměmi východního a jižního sousedství EU, jakož i kandidátskými zeměmi, což přispívá k posílení vazeb mezi EU a jejími sousedními zeměmi;

| AB. | s ohledem na to, že úsilí Unie na podporu odolnosti společnosti zintenzivněním práce v oblasti kultury, vzdělávání a mládeže podporuje pluralismus, soužití a respekt; |
| --- | --- |

AB.

s ohledem na to, že úsilí Unie na podporu odolnosti společnosti zintenzivněním práce v oblasti kultury, vzdělávání a mládeže podporuje pluralismus, soužití a respekt;

Cíle

| 1. | vítá uvedené společné sdělení, které nabízí přehled všech nástrojů, opatření, iniciativ, programů a projektů podporovaných a realizovaných ze strany EU a jejích členských států, jejichž společným jmenovatelem je kultura; vyzývá k vypracování účinné strategie EU v oblasti mezinárodních kulturních vztahů; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává, že cílem společného sdělení je prosazování kulturní spolupráce v rámci EU i s jejími partnerskými zeměmi a podpora celosvětového pořádku, který by byl založen na udržování míru, boji proti extremismu a radikalizaci prostřednictvím mezikulturního a mezináboženského dialogu, dodržování demokratických zásad, předcházení konfliktům na základě dodržování zásady právního státu, svobody projevu, umělecké svobody, vzájemného porozumění, lidských práv, kulturní a lingvistické rozmanitosti a základních hodnot; mimoto poukazuje na důležitou úlohu, kterou při prohlubování společného základu univerzálních hodnot hrají kulturní diplomacie, vzdělávání a kulturní výměny; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oceňuje úsilí, které vyvíjí ESVČ spolu s Komisí za účelem posílení vnějšího rozměru vědeckých a výzkumných politik, a naléhavě vybízí Komisi k podpoře rozvoje ambiciózní vědecké diplomacie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá k prosazování kulturních práv coby součásti základních lidských práv a k tomu, aby se kultura vzhledem ke své vnitřní hodnotě považovala vedle sociálního, hospodářského a ekologického rozměru za čtvrtý samostatný průřezový pilíř udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá přístup společného sdělení, které stanovuje tři směry činnosti: podporu kultury jako hnací síly udržitelného sociálního a hospodářského rozvoje; prosazování kultury a mezikulturního dialogu pro mírové vztahy mezi komunitami; a posílení spolupráce v oblasti kulturního dědictví; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá k podpoře umělecké svobody projevu jako hodnoty a úsilí Evropské unie, jež podporuje svobodný dialog a výměnu osvědčených postupů na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že EU má rozsáhlé různorodé zkušenosti v oblasti inkluzivního řízení a že její silná stránka spočívá v tom, že je jednotná v rozmanitosti, což je právě ta oblast, v níž je EU přínosem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je si vědom toho, že i když je v oblasti kultury nutné dodržovat zásadu subsidiarity a proporcionality, a to také s ohledem na společné kulturní kořeny a dědictví EU a jejích členských států a vyplývající tradiční uměleckou a kulturní spolupráci, jsou vzájemné výměny a vytváření návyku pracovat a tvořit společně základem respektu vůči jiným kulturám a jejich pochopení; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že EU je scénou, kde se spojuje síla všech členských států, aby mohly hrát výraznější úlohu v oblasti mezinárodních kulturních vztahů a využít vzájemných přínosů spolupráce; |
| --- | --- |

9.

| 10. | navrhuje, aby každý členský stát zahájil společné akce s EU s cílem vyzdvihnout každý rok jinou zemi EU např. prostřednictvím výstav a společných akcí, přičemž by zvláštní úlohu mělo plnit rotující předsednictví, a posílit tak dodatečnou přirozenou hodnotu EU a jejích členských států a zvýšit viditelnost jejich akcí a iniciativ v zahraničí, i prostřednictvím delegací EU, a aby na tento účel byly vyčleněny zvláštní lidské a finanční zdroje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | členské státy, zejména menší členské státy a jejich kulturní instituce a subjekty by mohly zvýšit přidanou hodnotu svých úspěchů v oblasti kultury tím, že by k jejich propagaci a sdílení v zahraničí využívaly EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kulturní diplomacie může fungovat jako diplomatické zastoupení EU a jejích členských států; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že v souvislosti s hmotným i nehmotným kulturním dědictvím je důležité, aby členské státy a orgány a instituce EU spolupracovaly v oblasti dostupnosti výzkumu, podpory, zachování a správy kulturního dědictví a v oblasti boje proti nelegálnímu obchodování s kulturním dědictvím, rabování a ničení umění, mj. na základě regionálně vyčleněných finančních prostředků a pomoci a přeshraniční policejní spolupráce a v rámci EU i mimo ni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje roli nezávislých sdělovacích prostředků při podpoře kulturní rozmanitosti a mezikulturních kompetencí a nutnost těchto sdělovacích prostředků jako zdroje důvěryhodných informací, zejména v sousedních zemích EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vítá skutečnost, že společné sdělení představuje kulturní a tvůrčí odvětví jako důležitý prvek strategie EU pro mezinárodní kulturní vztahy; vzhledem k tomu, že tato odvětví přispívají k tzv. „měkké síle“ Evropy, neboť reprezentují evropské hodnoty, zvláště pokud jde o regionální tvůrčí centra a kulturní sítě, doporučuje, aby byla tato odvětví označena a byly jim poskytnuty pobídky i rozvoj dovedností; vyzývá Komisi, aby modernizovala sítě kreativních a kulturních zprostředkovatelů a subjektů, se zvláštním zaměřením na malé a střední podniky, evropské kreativní oblasti a kreativní platformy jakožto tvůrce multiplikačního účinku a inovací, a to i v jiných oblastech; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby označily „kulturní subjekty“ za integrální součást provádění společného sdělení a upřesnily, že tyto subjekty zahrnují kromě jiných kategorií také umělce, kulturní a kreativní profesionály, kulturní instituce, soukromé a veřejné nadace, univerzity a kulturní a kreativní podniky; |
| --- | --- |

16.

Správa a nástroje

| 17. | vyzývá Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby v této oblasti předkládaly výroční a víceleté akční plány, které by měly obsahovat opatření, strategické tematické a zeměpisné priority a společné cíle, a aby pravidelně prováděly přezkum uplatňování společného sdělení, přičemž by o výsledku tohoto přezkumu měl být informován Parlament; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že je nutné zajistit větší provázanost politiky a opatření EU týkajících se třetích zemí; zdůrazňuje, že je třeba vycházet ze stávajících výsledků výzkumu, osvědčených postupů a dalších iniciativ a nástrojů financovaných z EU vztahujících se k ochraně kulturního dědictví, které by mohly být přínosné pro spolupráci s třetími zeměmi; požaduje pro posílení součinnosti všech zúčastněných subjektů a dalších iniciativ financovaných z EU, které by mohly být prospěšné pro dosažení cílů této strategie, za účelem zajištění účinného využívání zdrojů, optimalizace výsledků a lepšího dopadu akcí a iniciativ EU; doporučuje, aby byly vyhodnoceny dosavadní výsledky, aby se zaručil účinný přístup; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naléhavě vyzývá Komisi, aby v příštím víceletém finančním rámci vytvořila rozpočtovou položku věnovanou podpoře mezinárodních vztahů v oblasti kultury v rámci stávajících i budoucích akcí, a to zejména v příští generaci programů v oblasti kultury a vzdělávání, aby mohly řádně rozvíjet svou mezinárodní činnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | navrhuje, aby byl vytvořen nový program EU, který by se zaměřoval na mezinárodní mobilitu a výměnné pobyty, např. studijní programy zejména pro mladé kreativní odborníky z oblasti kultury a umělce, a bylo zajištěno jeho financování; |
| --- | --- |

20.

| 21. | v této souvislosti navrhuje, aby byli absolventi a bývalí účastníci programu Erasmus a jiných programů týkajících se mobility ve vzdělávání a dobrovolnické činnosti podporováni v tom, aby své interkulturní dovednosti a kompetence využívali ve prospěch druhých, a aby plnili významnou roli při rozvoji partnerství v oblasti kulturních vnějších vztahů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá Komisi, aby rozvíjela kulturní rozměr cestovního ruchu, např. vypracováním a výměnou tematických programů a osvědčených postupů s cílem usnadnit mezinárodní mobilitu a výměny s občany ze třetích zemí a rovněž přístup ke kultuře; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Komisi a ESVČ, aby s cílem zajistit důslednost a učinit z mezinárodních vztahů v oblasti kultury účinný nástroj horizontálně začlenily do nástrojů a programů mezinárodní spolupráce a do jejich přezkumu v polovině období mezinárodní vztahy v oblasti kultury; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Komisi, aby posílila vliv kulturní dimenze v mezinárodních vztazích tím, že ji bude pravidelně zařazovat do jednání a dohod o přidružení; zdůrazňuje, že je třeba, aby EU stanovila zásady chování pro spolupracující partnery v nadnárodních projektech a aby odstraněním překážek vytvořila flexibilní rámec pro usnadnění nadnárodní kulturní spolupráce; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá Komisi, aby na základě odborné pomoci, odborné přípravy programů na budování kapacit, rozvoje dovedností a předávání znalosti – také v oblasti médií – dále podporovala kulturní vztahy se zeměmi evropského sousedství s cílem zlepšit jejich řízení a prosazovat nová partnerství na celostátní, regionální, místní i přeshraniční úrovni a zároveň zajistit opatření navazující na regionální programy v zemích jižního a východního sousedství včetně zemí západního Balkánu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že financování vnějších kulturních aktivit EU musí být z důvodu udržitelnosti výsledkem výrazného zapojení místních partnerů, přizpůsobení programů místním podmínkám a řádného zvážení období po ukončení financování projektů, včetně přechodu na národní financování nebo jiné modely příjmů; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje význam kultury a iniciativ v oblasti lidských práv, které by se měly zaměřit na podporu odborných pracovníků v oblasti kultury v zemích nebo regionech, kde jsou jejich práva ohrožena; požaduje, aby tyto programy financovaly společně Evropská nadace pro demokracii a evropský nástroj sousedství; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že aktivní občanská společnost v partnerských zemích může mít významný dopad na šíření hodnot podporovaných EU a že je proto nezbytné, aby EU při rozvíjení svých dvoustranných vztahů posílila podporu organizací občanské společnosti v odvětví kultury v partnerských zemích; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Komisi, aby s patřičnými prostředky vyčleněnými v rozpočtu a s ohledem na závazky přijaté v rámci Úmluvy UNESCO o kulturní rozmanitosti začlenila oblast kultury do všech stávajících a budoucích dvoustranných a mnohostranných dohod s cílem zaměřit v rámci podpory udržitelného růstu a oblastí růstu a pracovních míst více pozornosti na hospodářský potenciál kulturního dědictví a kulturního a tvůrčího odvětví a na jejich dopad na sociální blaho; podotýká, že toho lze dosáhnout např. prostřednictvím příštího mandátu k vyjednávání o novém partnerství se státy AKT po roce 2020; vyzývá k vypracování unijních ukazatelů pro danou oblast, jejichž cílem bude přispět k diskusi o kulturní politice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje význam programů mobility mládeže a univerzitní spolupráce jako vysoce hodnotných kroků pro vytváření dlouhodobých akademických a kulturních vztahů; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Komisi, aby posílila mezinárodní rozměr programu Erasmus+, Tvůrčí Evropa, Evropa pro občany a Horizont 2020; připomíná v tomto ohledu rozhodující úlohu programů EU v oblasti kultury, vzdělávání, mládeže a sportu jako základních prvků, jejichž cílem je boj proti nesnášenlivosti a předsudkům, stejně jako posílení pocitu sounáležitosti a úcty ke kulturní rozmanitosti; vyzývá Komisi, aby prosazovala, zejména v rámci evropské politiky sousedství, účast nejbližších partnerských zemí EU na těchto programech; |
| --- | --- |

31.

| 32. | oceňuje úsilí Komise podporovat úlohu vědy, výzkumu, vzdělávání a kulturní spolupráce jako nástrojů měkké síly v evropských vnějších vztazích; zdůrazňuje, že vědecké a kulturní výměny přispívají k budování kapacit a řešení konfliktů, a to zejména ve vztazích se sousedními zeměmi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá Komisi, aby posílila a rozšířila program COSME (program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky) na strategii pro mezinárodní kulturní vztahy a aby prostřednictvím tematických programů EU posílila malé a střední podniky, které v zemích mimo EU působí v oblasti kultury; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje úlohu Výboru regionů a Evropského hospodářského a sociálního výboru a úlohu regionálních a místních orgánů a občanské společnosti při formulování strategie; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že Parlament by měl hrát při prosazování kultury v rámci vnější činnosti EU aktivní úlohu, mimo jiné prostřednictvím svých informačních a kontaktních míst; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá Komisi a ESVČ, aby v rámci každé delegace EU určily kontaktní místo s cílem navázat spolupráci s vnitrostátními kulturními institucemi a zástupci členských států a s místními občanskými společnostmi, aktéry a orgány v procesu strukturovaného dialogu, který by se zaměřoval na kolektivní vyhledávání společných prioritních oblastí, potřeb a metod spolupráce, a aby na tuto činnost poskytly příslušné finanční prostředky a zajistily odbornou přípravu; žádá Komisi a ESVČ, aby Evropskému parlamentu podávaly každé dva roky zprávu o stavu provádění a dosažených výsledcích; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá k vyčlenění odpovídajících lidských a finančních zdrojů v rámci ESVČ na oblast mezinárodních kulturních vztahů, tak aby se ESVČ mohla v rámci jednotlivých útvarů EU, které se zabývají oblastí mezinárodních kulturních vztahů, ujmout katalytické vedoucí úlohy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zasazuje se o to, aby se mezinárodní kulturní vztahy staly předmětem vzdělání, školení a výzkumu, aby bylo možné v této oblasti rozšířit schopnosti příslušných aktérů a posílit kulturní účast prostřednictvím vzdělávání, mj. tím, že by byli zaměstnanci EU proškoleni v oblasti kulturních kompetencí; |
| --- | --- |

38.

| 39. | požaduje jasné vymezení úlohy kulturních institucí členských států z hlediska kulturního vlivu EU mimo její hranice a v souvislosti s inkluzivním a společným evropským popisem, prostřednictvím Evropské sítě národních kulturních institucí (EUNIC) a dalších sítí a fór, a doporučuje zajistit inkluzivní a rovný přístup ke všem zúčastněným stranám, včetně občanské společnosti; v této souvislosti oceňuje dosavadní práci kulturních institucí členských států; podporuje další spolupráci v zahraničí s cílem optimalizovat zájmy členských států se zvláštní pozorností zaměřenou na menší členské státy a členské státy, které nemají v zahraničí žádné kulturní instituce, a na potřeby jejich kulturních zastoupení; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá k posílení strategického partnerství s UNESCO při provádění společného sdělení a využití jeho důvěryhodnosti v Evropě a jeho globálního dosahu pro znásobení účinků společných akcí se všemi zúčastněnými subjekty v Evropské unii i mimo ni a ke zvážení skutečnosti, že provádění společného sdělení by se mohlo spojit s náplní práce budoucích pracovních skupin nebo poradních orgánů, což by přispělo k jeho provádění; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje potřebu znovu definovat důležitou úlohu vnitrostátních kulturních institutů v mezikulturní výměně, s ohledem na to, že některé z nich mají dlouhou tradici a mnoho kontaktů ve třetích zemích, které by mohly sloužit jako pevný základ pro spolupráci a komunikaci mezi různými evropskými aktéry; vyzdvihuje dále jejich potenciál, pokud jde o podporu a usnadnění dvoustranných vztahů mezi zeměmi a pomoc s vytvořením a zaváděním evropské strategie pro kulturní diplomacii; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá Komisi a místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby dále podporovaly rozvoj individuálně přizpůsobeného studijního programu EUVP (Oddělení pro návštěvnický program EU) jako účinného nástroje pro posílení dialogu a podporu demokracie, který by mohl zároveň posloužit jako stálá platforma pro mladé a budoucí vedoucí pracovníky a tvůrce veřejného mínění ze třetích zemí a klíčové partnery v rámci evropských orgánů a organizací občanské společnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vítá vytvoření platformy pro kulturní diplomacii a vyzývá k zajištění její udržitelnosti a k pravidelným hodnocením jejích cílů, výsledků a správy; uznává, že v oblasti mezinárodních kulturních vztahů aktivně působí velké množství nejrůznějších institucionálních i neinstitucionálních subjektů (20), a vyzývá Komisi, aby mezi všemi zúčastněnými stranami podporovala strukturovaný dialog, a to i prostřednictvím otevřené metody koordinace; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá neprodleně k vytvoření mechanismu pro prevenci, vyhodnocování a rekonstrukci dědictví v ohrožení a pro zhodnocení ztrát, včetně rychlého nouzového mechanismu na ochranu kulturního dědictví v zemích, v nichž probíhá konflikt, který by se zakládal na zkušenostech iniciativy pracovní skupiny modrých přileb OSN pro kulturu a vznikl by v rámci úzké a strukturované spolupráce s organizací UNESCO a za technické podpory Evropského programu monitorování Země s názvem Copernicus; vítá v tomto ohledu přijetí rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2347, v níž se uvádí, že ničení kulturního dědictví může představovat válečný zločin, a vyzývá EU a ESVČ, aby spolupracovaly se všemi partnery s cílem přispět k předcházení konfliktům, budování mírů a procesu obnovení a smíření všech oblastí zasažených konfliktem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá ke koordinaci na úrovni EU s cílem bojovat proti nezákonnému obchodu s kulturními předměty, které byly odcizeny během ozbrojených konfliktů a válek, a s cílem navrátit takový majetek, neboť je to uznání toho, že koordinace má při úsilí o zablokování financování teroristických skupin klíčovou roli; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že je třeba posílit strategické partnerství mezi EU a UNESCO vytvořením udržitelné platformy pro spolupráci a komunikaci v otázce společných priorit s cílem řešit společné výzvy v oblasti kultury a vzdělávání; |
| --- | --- |

46.

| 47. | navrhuje, aby Evropské kulturní fórum a Evropské rozvojové dny věnovaly zvláštní pozornost strukturovanému dialogu s občanskou společností a zúčastněnými stranami o tématu mezinárodních kulturních vztahů EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá Komisi, aby v souladu s Bruselskou deklarací EU-AKT z dubna 2009 uspořádala zvláštní kolokvium / fórum kulturních činitelů v oblasti kultury a vývoje a aby bylo otevřené pro subjekty ze zemí v sousedství EU a z dalších strategických partnerských zemí; |
| --- | --- |

48.

| 49. | považuje rozhodnutí vyhlásit rok 2018 Evropským rokem kulturního dědictví za možnost, která přispěje k podpoře kulturního dědictví pomocí integrovaného přístupu, který je důležitou součástí mezinárodního rozměru EU, za využití zájmu partnerských zemí o evropské dědictví a evropské odborné znalosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá k účinnému provádění stávajících právních nástrojů v zájmu lepší ochrany kulturního dědictví, autorských práv a duševního vlastnictví; žádá Komisi, aby předložila plánovaný legislativní návrh regulace dovozu kulturních statků do EU, zejména z oblastí konfliktu, jako prostředek boje proti nelegálnímu obchodování s kulturním dědictvím; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá EU a členské státy, které podepsaly a ratifikovaly Úmluvu UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005, a tím se zavázaly k jejímu provádění, aby podpořily společné akce v zájmu jejího provádění; |
| --- | --- |

51.

Přístup na osobní úrovni

| 52. | souhlasí s návrhem společného sdělení, aby byl předváděcí přístup shora dolů nahrazen přístupem na osobní úrovni, a zároveň zdůrazňuje procesy společné tvorby a koprodukce v kulturním a tvůrčím odvětví; domnívá se, že kultura by měla oslovovat všechny občany; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uznává, že mladí lidé jsou v EU a partnerských zemích jednou z cílových skupin a že vystavení vůči jiným kulturám a jazykům nabízí zkušenosti, které často vytváří celoživotní náklonnost, a bere na vědomí, že oslovit je lze nejlépe prostřednictvím scénického umění, výtvarného umění, pouličního umění, hudby, filmu, literatury, sociálních médií a digitálních platforem obecně; |
| --- | --- |

53.

| 54. | požaduje zhodnocení společných projektů mezi EU a třetími zeměmi v oblasti výzkumu a vývoje digitalizace kulturního dědictví s cílem usnadnit přístup ke znalostem, rozvoj nových služeb a produktů a propagaci nového kulturního cestovního ruchu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzývá k tomu, aby byly do evropské politiky začleněny hodnoty a role kulturního obsahu, jejichž je Evropa jedním z hlavních tvůrců, a to i v digitálním odvětví, s cílem vytvořit globální virtuální sítě občanů a zvýšit tak zapojení do kulturního života a kulturní výměny; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá ke zřízení iniciativy EU v oblasti konektivity pro pomoc zeměpisně znevýhodněným mladým lidem, aby se mohli aktivněji zapojit; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vítá iniciativy Komise na podporu vzájemného učení pro mladé podnikatele v oblasti kultury, jako je program Med Culture, nebo na podporu iniciativ pro odborné vzdělávání zaměřené na mezikulturní vztahy, jako je např. More Europe; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zasazuje se o to, aby bylo třetím zemím umožněno se co nejsnazším způsobem účastnit přeshraničních a společných projektů, jako je např. program Kulturních tras Rady Evropy, a aby byly rovněž tyto země zahrnuty jako aktéři do budoucí strategie navrhované pro delegace EU ve třetích zemích a zároveň aby mohly plně využít práce v oblasti kulturních činností ve třetích zemích, jako je např. Evropské hlavní město kultury, ceny Lux; připomíná, že digitální nástroje, technologické platformy jako Europeana a kulturní sítě mohou hrát klíčovou úlohu při oslovení širšího publika a šíření osvědčených postupů; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzývá k vytvoření programu víz pro pracovníky v kulturním odvětví po vzoru stávajícího programu víz pro vědecké pracovníky, státní příslušníky zemí mimo EU, umělce a další odborné pracovníky z oblasti kultury s cílem podpořit kulturní vztahy a odstranit překážky mobility v oblasti kultury; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzývá Komisi, aby zintenzivnila spolupráci s Radou Evropy, a to zejména v rámci programů zaměřených na podporu kultury jako prostředku pro demokracii, mezikulturní dialog, kulturní a audiovizuální dědictví; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uznává, že je potřeba mít důkladnou znalost prostředí, místních subjektů a občanské společnosti, aby tyto subjekty získaly lepší přístup k programům a financování a aby bylo zajištěno využití multiplikačního účinku, který má jejich účast v programech a iniciativách EU; doporučuje konzultovat místní subjekty včetně místních orgánů s cílem vytvářet programy společně; vyzývá k vyvinutí inovativních přístupů založených na spolupráci, které by se opíraly o již existující nástroje a sítě (granty, kaskádové granty) (21), a vybízí k přijetí navazujících opatření zohledňujících genderovou vyváženost; |
| --- | --- |

61.

| 62. | bere na vědomí, že rozvojové strategie a programy se výrazně zaměřují na hmotnou nouzi a sociokulturní deprivaci; vyzývá k většímu zapojení zranitelných komunit, včetně komunit ve venkovských a odlehlých oblastech, s cílem podpořit sociální soudržnost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzývá k většímu zviditelnění a lepšímu šíření činnosti EU a členských států v oblasti kultury na mezinárodní úrovni, mj. vytvořením společných pokynů (22) a oslovením cílových skupin v jejich místním jazyce; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzývá ke změně paradigmatu mediálního zpravodajství, a to tak, že se podpoří poskytování evropských kulturních informací vytvořením kulturního portálu EU, zorganizováním festivalů a vypracováním konceptu Evropských domů kultury, mj. prostřednictvím zapojení místních sdělovacích prostředků a sociálních sítí a také kromě dalších subjektů ve spolupráci s EBU, EURONEWS a EURANET; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzývá EU, aby plně využila potenciálu multimediálního výzkumu k porozumění současným výzvám a příležitostem v rozvojových zemích, včetně informací o otázkách souvisejících s kulturou a posouzení úlohy kultury v rozvoji a mezinárodní spolupráci; |
| --- | --- |

65.

Globální strategie EU

| 66. | zdůrazňuje, že kultura hraje ve vnější politice EU zásadní roli jako nástroj „měkké síly“, katalyzátor udržování míru, stability a usmíření a hnací motor udržitelného socioekonomického a lidského rozvoje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdůrazňuje klíčovou úlohu vzdělání a kultury pro podporu občanství a mezikulturních dovedností a pro budování lepších sociálních, lidských a ekonomických vyhlídek; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzdvihuje skutečnost, že pro lepší vzájemné porozumění je podle globální strategie EU nezbytné vést mezikulturní a mezináboženský dialog; nicméně lituje, že ve stejném dokumentu není zmíněna vnitřní hodnota kultury a umění jako prostředku k potlačení radikalismu a terorismu; požaduje proto, aby byly posíleny nástroje určené výhradně na podporu a spolupráci s odvětvím kultury; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzývá Komisi, aby posílila spolupráci s mezinárodními organizacemi, jako je Organizace spojených národů, UNESCO, Interpol, Světová celní organizace a Mezinárodní rada muzeí, za účelem posílení boje proti obchodování s kulturními statky, které může sloužit k financování trestné činnosti včetně financování teroristických organizací; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby v plánu provádění globální strategie EU přidělila kulturním otázkám zvláštní úlohu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | zdůrazňuje, že EU, která je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobodě, demokracii, rovnosti, zásadách právního státu a dodržování základních práv, by měla ve vnější politice vycházet z vlastních zkušeností a ponaučení, což by se mělo odrazit na rozvoji vztahů se třetími zeměmi prostřednictvím kultury a kulturního dědictví, přičemž v této souvislosti poznamenává, že by to rovněž představovalo příležitost pro EU, aby představila a vyvážela své kulturní hodnoty; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vyzývá k vytvoření cílené kulturní a vzdělávací politiky, která může podpořit klíčové cíle zahraniční a bezpečnostní politiky EU a přispět k upevňování demokracie a právního státu a větší ochraně lidských práv; připomíná, že v roce 2018 uběhne 70 let od přijetí Všeobecné deklarace lidských práv; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uznává, že EU může svůj kulturní vliv využít prostřednictvím své rozmanité kulturní identity ke svému zviditelnění v mezinárodních záležitostech; |
| --- | --- |

73.

| 74. | připomíná, že vzdělávání a kultura jsou základními nástroji, pokud jde o usnadnění dosažení cílů v oblasti udržitelného rozvoje do roku 2030, se zvláštním důrazem na obnovu měst v Evropě a ve světě; žádá proto o návrh nového evropského konsensu o rozvoji s cílem vyzdvihnout úlohu kultury a ochrany a podpory kulturních projevů; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vyzývá k prohloubení mezinárodních kulturních vztahů v rámci debat na téma migrace a uprchlická politika; naléhavě vyzývá EU, jejíž síla spočívá v tom, že je jednotná v rozmanitosti, aby zaujala vyvážený přístup, který by respektoval kulturní rozdíly a v rámci něhož by diaspory hrály klíčovou roli; zdůrazňuje, že kultura by měla být mostem ke vzájemnému porozumění, které by umožnilo žít spolu ve větší harmonii; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uznává, že EU působí rovněž ve specifickém prostředí, jehož politický kontext a právní rámec je pro uskutečnění kulturních vztahů nepřátelský a represivní; uznává, že EU ve třetích zemích často dostává nepřesné, částečné a subjektivní informace a je terčem přímé propagandy; žádá, aby byla v tomto ohledu přijata zvláštní opatření a vhodné kroky; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyzývá EU a členské státy, aby posílily dostupné prostředky pro přístup ke vzdělání a kultuře, zejména pro migranty a uprchlíky z řad dětí a mladistvých v EU a ve třetích zemích; žádá o podporu „vzdělávacích koridorů“ pro vysokoškolské studenty na univerzitách v EU, a to i ve spolupráci s telematickými univerzitami a s ohledem na jazykovou a kulturní rozmanitost; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyzývá Komisi a ESVČ, aby podporovaly kulturní vztahy s bezprostředními sousedy EU a pomohly tak podniknout konkrétní kroky zaměřené na podnícení mezikulturního dialogu (23) a vyřešení otázek migrace, bezpečnosti a radikalizace, kterým EU čelí; |
| --- | --- |

78.

| 79. | doporučuje, aby EU v rámci sledování svých cílů na poli mezinárodních kulturních vztahů spolupracovala se všemi příslušnými místními orgány a partnery, a to jak prostřednictvím mnohostranné spolupráce v rámci mezinárodních organizací, tak prostřednictvím partnerství s klíčovými aktéry na místě; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyzývá Komisi a ESVČ, aby posílily spolupráci s rozšířenou částečnou dohodou o kulturních trasách Rady Evropy a institucionálním nástrojem pro posílení kořenů kulturních vztahů také se třetími zeměmi s cílem podporovat základní hodnoty kulturní rozmanitosti, mezikulturního dialogu a udržitelného územního vývoje méně známých kulturních destinací a zároveň zachovat jejich společné kulturní dědictví; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vybízí EU, aby úzce spolupracovala se všemi státy, které sdílejí její cíle a hodnoty a jsou připraveny je aktivně podpořit; zdůrazňuje, že je to obzvláště důležité proto, aby bylo v tomto směru započato legitimní a stabilní úsilí EU, díky němuž by byla uznána jako „globální hráč“; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Evropské službě pro vnější činnost a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  http://ec.europa.eu/culture/library/publications/global-cultural-citizenship_en.pdf

(2)  Úř. věst. C 287, 29.11.2007, s. 1.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0441.

(4)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/199

(5)  Úř. věst. C 320, 16.12.2008, s. 10.

(6)  Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0005.

(8)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0403.

(9)  Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 4.

(10)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0293.

(11)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0486.

(12)  Úř. věst. C 417, 15.12.2015, s. 41.

(13)  Úř. věst. C 346, 21.9.2016, s. 55.

(14)  Úř. věst. C 247 E, 15.10.2009, s. 32.

(15)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ STUD/2016/563418/IPOL_STU(2016)563418_EN.pdf

(16)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2013/513985/IPOL-CULT_ET(2013)513985_EN.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/dgs/fpi/showcases/eu_perceptions_study_en.htm

(18)  Např. program Erasmus, Horizont 2020 nebo Tvůrčí Evropa.

(19)  Např. program pro návštěvníky EU, který v roce 1974 založil Parlament a Komise, je individuální studijní program pro nadějné mladé vedoucí pracovníky a tvůrce veřejného mínění ze zemí mimo Evropskou unii a jeho motem je „Sdílení hodnot EU na celém světě od roku 1974“.

(20)  Generální ředitelství Komise, zejména generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu (EAC), mezinárodní spolupráci a rozvoj (DEVCO), sousedství a jednání o rozšíření (NEAR), výzkum a inovace (RTD) a pro komunikační sítě, obsah a technologie (CONNECT), ESVČ, Služba nástrojů zahraniční politiky, delegace EU, delegace členských států, kulturní instituce členských států v zahraničí, Rada Evropy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, Evropská síť národních kulturních institucí (EUNIC), Mezinárodní rada muzeí (ICOM), Mezinárodní středisko pro studium ochrany a obnovy kulturních statků (ICCROM), UNESCO, mezinárodní organizace, organizace občanské společnosti, nevládní organizace, místní kulturní subjekty, pouliční umělci a další platformy a sítě.

(21)  Například program Med Culture financovaný z prostředků EU, který se zabývá vytvářením a zdokonalováním kulturní politiky a postupů souvisejících s kulturním odvětvím. Participativní přístup se týká subjektů občanské společnosti, ministerstev i soukromých a veřejných institucí působících na poli kultury i v dalších souvisejících odvětvích.

(22)  Jednou možností by bylo vytvoření role „velvyslanců kultury“, kteří by usilovali o evropskou integraci a podporovali mezinárodní vztahy (podobně jako velvyslanci dobré vůle OSN). Mohli by se jimi stát umělci, hudebníci, spisovatelé aj.

(23)  Například projekt Mladý arabský hlas, který je financován Evropskou unií.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/124 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/124

---

P8_TA(2017)0305

Vypracování ambiciózní průmyslové strategie EU jako strategická priorita pro růst, zaměstnanost a inovace v Evropě

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o vypracování ambiciózní průmyslové strategie EU jako strategické prioritě pro růst, zaměstnanost a inovace v Evropě (2017/2732(RSP))

(2018/C 334/13)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 9, 151, 152, čl. 153 odst. 1 a 2 a článek 173 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 9, 151, 152, čl. 153 odst. 1 a 2 a článek 173 této smlouvy,

| — | s ohledem na články 14, 27 a 30 Listiny základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 14, 27 a 30 Listiny základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na SFEU a Smlouvu o Evropské unii (SEU), zejména čl. 5 odst. 3 SEU a protokol (č. 2) o používání zásad subsidiarity a proporcionality, který je připojen ke Smlouvám, |
| --- | --- |

—

s ohledem na SFEU a Smlouvu o Evropské unii (SEU), zejména čl. 5 odst. 3 SEU a protokol (č. 2) o používání zásad subsidiarity a proporcionality, který je připojen ke Smlouvám,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. listopadu 2010 nazvané „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“ (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. listopadu 2010 nazvané „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“ (COM(2010)0682),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2014 o reindustrializaci Evropy s cílem podpořit konkurenceschopnost a udržitelnost (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2014 o reindustrializaci Evropy s cílem podpořit konkurenceschopnost a udržitelnost (1),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. ledna 2014 nazvané „Za obnovu evropského průmyslu“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. ledna 2014 nazvané „Za obnovu evropského průmyslu“ (COM(2014)0014),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. října 2015 nazvané „Obchod pro všechny: cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. října 2015 nazvané „Obchod pro všechny: cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“ (COM(2015)0497),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ (COM(2012)0582),

| — | s ohledem na politické směry předsedy Junckera nazvané „Nový začátek pro Evropu: moje agenda pro zaměstnanost, růst, spravedlnost a demokratickou změnu“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na politické směry předsedy Junckera nazvané „Nový začátek pro Evropu: moje agenda pro zaměstnanost, růst, spravedlnost a demokratickou změnu“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. října 2016 o potřebě evropské politiky reindustrializace s ohledem na nedávné případy společností Caterpillar a Alstom (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. října 2016 o potřebě evropské politiky reindustrializace s ohledem na nedávné případy společností Caterpillar a Alstom (2),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 15. prosince 2016 a ze dne 23. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 15. prosince 2016 a ze dne 23. června 2017,

| — | s ohledem na závěry Rady o agendě v oblasti konkurenceschopnosti průmyslu, o digitální transformaci evropského průmyslu a o balíčku týkajícím se technologií pro jednotný digitální trh a modernizace veřejných služeb, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o agendě v oblasti konkurenceschopnosti průmyslu, o digitální transformaci evropského průmyslu a o balíčku týkajícím se technologií pro jednotný digitální trh a modernizace veřejných služeb,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. března 2011 o průmyslové politice pro éru globalizace (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. března 2011 o průmyslové politice pro éru globalizace (3),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. dubna 2016 nazvané „Digitalizace evropského průmyslu: dosažení maximálních přínosů jednotného digitálního trhu“ (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. dubna 2016 nazvané „Digitalizace evropského průmyslu: dosažení maximálních přínosů jednotného digitálního trhu“ (COM(2016)0180),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (4),

| — | s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 29. května 2017 o strategii pro budoucnost průmyslové politiky EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 29. května 2017 o strategii pro budoucnost průmyslové politiky EU,

| — | s ohledem na Pařížskou dohodu, která byla ratifikována Evropským parlamentem dne 4. října 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pařížskou dohodu, která byla ratifikována Evropským parlamentem dne 4. října 2016,

| — | s ohledem na otázku Komisi na téma „Vypracování ambiciózní průmyslové strategie EU jako strategická priorita pro růst, zaměstnanost a inovace v Evropě“ (O-000047/2017 – B8-0319/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázku Komisi na téma „Vypracování ambiciózní průmyslové strategie EU jako strategická priorita pro růst, zaměstnanost a inovace v Evropě“ (O-000047/2017 – B8-0319/2017),

| — | s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že evropský průmysl zastává v řadě průmyslových odvětví v celosvětovém měřítku vedoucí postavení, tvoří více než polovinu evropského vývozu a přibližně 65 % investic do výzkumu a vývoje a poskytuje více než 50 milionů pracovních míst (prostřednictvím přímých a nepřímých pracovních míst), tj. 20 % pracovních míst v Evropě); |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že evropský průmysl zastává v řadě průmyslových odvětví v celosvětovém měřítku vedoucí postavení, tvoří více než polovinu evropského vývozu a přibližně 65 % investic do výzkumu a vývoje a poskytuje více než 50 milionů pracovních míst (prostřednictvím přímých a nepřímých pracovních míst), tj. 20 % pracovních míst v Evropě);

| B. | vzhledem k tomu, že příspěvek evropského zpracovatelského průmyslu k HDP Evropské unie se za posledních dvacet let snížil z 19 % na méně než 15,5 % a jeho přínos, pokud se jedná o pracovní místa a investice do výzkumu a vývoje, se v tomto období rovněž snížil; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že příspěvek evropského zpracovatelského průmyslu k HDP Evropské unie se za posledních dvacet let snížil z 19 % na méně než 15,5 % a jeho přínos, pokud se jedná o pracovní místa a investice do výzkumu a vývoje, se v tomto období rovněž snížil;

| C. | vzhledem k tomu, že posílení naší průmyslové základny je tudíž zásadní pro zachování odborných znalostí a know-how v EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že posílení naší průmyslové základny je tudíž zásadní pro zachování odborných znalostí a know-how v EU;

| D. | vzhledem k tomu, že politika EU musí evropskému průmyslu umožnit zachovat si konkurenceschopnost a schopnost investovat v Evropě a řešit sociální a environmentální výzvy, včetně změny klimatu, a musí mu umožnit zachovat si své vedoucí postavení z hlediska společenské a environmentální odpovědnosti; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že politika EU musí evropskému průmyslu umožnit zachovat si konkurenceschopnost a schopnost investovat v Evropě a řešit sociální a environmentální výzvy, včetně změny klimatu, a musí mu umožnit zachovat si své vedoucí postavení z hlediska společenské a environmentální odpovědnosti;

| E. | vzhledem k tomu, že oběhové hospodářství může mít velmi příznivý dopad na reindustrializaci Evropy a snižování spotřeby energie a závislosti na surovinách ze třetích zemí a že významnou pobídkou směřující k průmyslové obnově, která může vytvářet pozitivní spirálu, jsou investice do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že oběhové hospodářství může mít velmi příznivý dopad na reindustrializaci Evropy a snižování spotřeby energie a závislosti na surovinách ze třetích zemí a že významnou pobídkou směřující k průmyslové obnově, která může vytvářet pozitivní spirálu, jsou investice do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti;

| F. | vzhledem k tomu, že ctižádostivá inovační politika podporující výrobu vysoce kvalitních, inovativních a energeticky účinných produktů a prosazující udržitelné postupy umožní EU posílit svou celosvětovou konkurenceschopnost; vzhledem k tomu, že inovace a investice do výzkumu a vývoje, pracovních míst a obnovy dovedností jsou zásadní pro udržitelný růst; vzhledem k tomu, že inovativní průmysl silně závisí zejména na kapacitě EU v oblasti výzkumu a na pokroku ve výzkumu a spolupráci v něm; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že ctižádostivá inovační politika podporující výrobu vysoce kvalitních, inovativních a energeticky účinných produktů a prosazující udržitelné postupy umožní EU posílit svou celosvětovou konkurenceschopnost; vzhledem k tomu, že inovace a investice do výzkumu a vývoje, pracovních míst a obnovy dovedností jsou zásadní pro udržitelný růst; vzhledem k tomu, že inovativní průmysl silně závisí zejména na kapacitě EU v oblasti výzkumu a na pokroku ve výzkumu a spolupráci v něm;

| G. | vzhledem k tomu, že velký i malý evropský průmysl čelí celosvětové konkurenci a že pro průmysl EU má zásadní význam integrovaný a fungující vnitřní trh a volný a spravedlivý obchod se třetími zeměmi, přičemž spravedlivý obchod s průmyslovými výrobky musí dodržovat normy EU; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že velký i malý evropský průmysl čelí celosvětové konkurenci a že pro průmysl EU má zásadní význam integrovaný a fungující vnitřní trh a volný a spravedlivý obchod se třetími zeměmi, přičemž spravedlivý obchod s průmyslovými výrobky musí dodržovat normy EU;

| H. | vzhledem k tomu, že malé a střední podniky (MSP), které tvoří velkou většinu evropských podniků, a představují tak páteř průmyslu EU, čelí vážným výzvám v důsledku globálních změn v ekonomice a finančních a administrativních překážek; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že malé a střední podniky (MSP), které tvoří velkou většinu evropských podniků, a představují tak páteř průmyslu EU, čelí vážným výzvám v důsledku globálních změn v ekonomice a finančních a administrativních překážek;

| I. | vzhledem k tomu, že podnikatelky představují jen 31 % osob samostatně výdělečně činných v EU a 30 % začínajících inovativních podnikatelů a že jsou v současnosti nedostatečně zastoupeny v průmyslu, zejména na vědeckých, inženýrských a manažerských postech; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že podnikatelky představují jen 31 % osob samostatně výdělečně činných v EU a 30 % začínajících inovativních podnikatelů a že jsou v současnosti nedostatečně zastoupeny v průmyslu, zejména na vědeckých, inženýrských a manažerských postech;

| J. | vzhledem k tomu, že rodinné podniky v současnosti tvoří více než 60 % všech podniků, které vytvářejí až 50 % všech pracovních míst v soukromém sektoru v Evropské unii; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že rodinné podniky v současnosti tvoří více než 60 % všech podniků, které vytvářejí až 50 % všech pracovních míst v soukromém sektoru v Evropské unii;

| K. | vzhledem k tomu, že pro konkurenceschopnost evropského hospodářství je klíčová podpůrná strategie digitalizace průmyslu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že pro konkurenceschopnost evropského hospodářství je klíčová podpůrná strategie digitalizace průmyslu;

| L. | vzhledem k tomu, že finanční nástroje a programy EU hrají strategickou úlohu v posilování konkurenceschopnosti, přilákání investic do EU a předcházení jejich úniku; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že finanční nástroje a programy EU hrají strategickou úlohu v posilování konkurenceschopnosti, přilákání investic do EU a předcházení jejich úniku;

| 1. | zdůrazňuje klíčovou úlohu průmyslu jakožto hybné síly růstu, zaměstnanosti a inovací v Evropě; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že je důležité posilovat a modernizovat průmyslovou základnu v Evropě, přičemž připomíná cíl EU zajistit, aby do roku 2020 pocházelo 20 % HDP Unie z průmyslové výroby; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Komisi, aby spolu s členskými státy vypracovala do počátku roku 2018 strategii a akční plán Unie pro soudržnou a komplexní průmyslovou politiku zaměřenou na reindustrializaci Evropy, která bude zahrnovat cíle, ukazatele, opatření a harmonogramy; vyzývá Komisi, aby tuto strategii založila na vyhodnocení dopadu systematického zohledňování průmyslové politiky ve strategických politických iniciativách EU a intenzivním dialogu s relevantními zúčastněnými stranami a aby ve všech svých důležitých politických iniciativách zohledňovala průmyslovou konkurenceschopnost a udržitelnost; zdůrazňuje skutečnost, že tato unijní strategie se musí zakládat mj. na digitalizaci, ekonomice účinně využívající energii a zdroje a přístupu vycházejícím z životního cyklu a oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je přesvědčen, že by evropský regulační rámec a veřejné a soukromé investice měly průmyslu umožnit přizpůsobit se těmto změnám a podniknout předjímající kroky s cílem přispět k tvorbě pracovních míst a růstu, k regionálnímu sbližování a k územní soudržnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje úlohu MSP jakožto „páteře“ průmyslu v EU a vyzdvihuje potřebu dále posílit silné hodnotové řetězce mezi MSP, malými společnostmi se střední tržní kapitalizací a většími podniky a provádět průmyslovou politiku EU způsobem, který je s malými a středními podniky slučitelný a řeší problémy, s nimiž se tyto podniky potýkají; zdůrazňuje, že je třeba podporovat vytváření prostředí příznivého pro podnikání díky zavedení rovných podmínek pro všechny MSP, začínající inovativní podniky a rychle se rozvíjejí podniky, mladé podnikatele (zejména v nejinovativnějších oblastech) a podniky sociální ekonomiky v EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že klastry pro konkurenceschopnost, sítě podniků a centra zaměřená na digitální inovace představují velmi užitečné řešení umožňující zapojení všech relevantních zúčastněných stran; vyzývá EU, aby podporovala veřejné investice do inovací, neboť je to v této oblasti strategicky důležité; žádá Komisi, aby podporovala tyto klastry a jejich spolupráci na evropské úrovni a zajistila zapojení MSP, výzkumných středisek a univerzit na regionální a místní úrovni; vyzývá Komisi, aby vytvořila platformy pro inteligentní specializaci a povzbuzovala mezioborová a interdisciplinární propojení; zdůrazňuje potřebu posilovat meziregionální spolupráci s cílem rozvíjet nadnárodní příležitosti a průřezové inovační aliance; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi, aby stanovila výčet problémů a překážek, které ženám zabraňují stát se podnikatelkami, a aby prosazovala a podporovala ženy na vedoucích pozicích a způsoby, jak řešit nerovnosti v platovém ohodnocení a v přístupu k pracovním pozicím; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je přesvědčen, že evropský průmysl by měl být považován za strategickou výhodu pro konkurenceschopnost a udržitelnost EU; zdůrazňuje skutečnost, že pouze silný a odolný průmysl a průmyslová politika zaměřená na budoucnost umožní EU čelit různým budoucím výzvám, včetně její udržitelné reindustrializace, celosvětové konkurence, rychlého technologického pokroku a vytváření kvalitních pracovních míst; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje význam energetické unie, jednotného digitálního trhu, Digitální agendy a propojenosti Evropy prostřednictvím vhodné a účinné infrastruktury schopné obstát i do budoucna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že pro EU je důležité, aby prostřednictvím reindustrializačních procesů, a zejména pak prostřednictvím výzkumu a digitalizace, podporovala zvyšování kvality evropských výrobků s cílem posílit konkurenceschopnost v Evropě; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že aby bylo možné podporovat unijní průmysl tak, aby byl v dnešním globalizovaném světě schopen čelit výzvám spojeným s rychlými změnami v hospodářství a regulaci, je nezbytné posílit přitažlivost evropského průmyslu pro evropské i zahraniční přímé investice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že je důležité, aby byla včas přijata průmyslová strategie EU, a v této souvislosti připomíná, že je třeba, aby v příštím víceletém finančním rámci zůstal dostatek finančních zdrojů pro průmysl, zejména prostřednictvím konkrétních nástrojů a fondů (jako jsou např. evropské strukturální a investiční fondy, Horizont 2020, Evropský fond pro strategické investice (EFSI), Nástroj pro propojení Evropy (CEF) a program COSME); |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná závazky EU v rámci Pařížské dohody; žádá, aby byly do průmyslové strategie EU začleněny účinné finanční nástroje a opatření napomáhající snižovat „riziko z hlediska uhlíku“ a řešit rizika úniku uhlíku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | upozorňuje na nutnost plně využít potenciál průmyslu, zejména v oblasti environmentálních technologií a zajistit, aby se průmyslová odvětví soustavně rozvíjela a šířila nejlepší dostupné techniky a nové inovace; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že je třeba snižovat administrativní zátěž a náklady na dodržování předpisů pro podniky, včetně podniků rodinných, a současně zajistit účinnost právních předpisů EU na ochranu spotřebitelů, zdraví, bezpečnosti a životního prostředí; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje význam otevřených trhů a svobodného a spravedlivého mezinárodního obchodu založeného na společných pravidlech a rovných podmínkách pro průmysl z EU; vyzývá k posílení soudržnosti mezi obchodní a průmyslovou politikou s cílem předcházet nesouladu, který by mohl vést k přesídlování a dalšímu omezování průmyslové výroby v EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že je třeba předcházet tomu, aby obchodní politika EU podporovala praktiky narušující hospodářskou soutěž; zdůrazňuje, že EU potřebuje soudržnou a účinnou strategii boje proti dumpingu a dotacím, která by byla slučitelná s pravidly WTO; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že evropský průmysl čelí celosvětové konkurenci, a vyzývá tudíž Komisi, aby vyhodnotila přiměřenost definice trhu a současný soubor pravidel hospodářské soutěže EU tak, aby přihlížel k vývoji příslušných globálních trhů a vzniku specifické úlohy klíčových národních subjektů ve třetích zemích; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá Komisi, aby věnovala větší pozornost úloze státem vlastněných podniků sídlících v zahraničí, které jejich vlády podporují a dotují způsobem, který pro subjekty z EU zakazují pravidla jednotného trhu EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá Komisi, aby společně s členskými státy vyhodnocovala přímé zahraniční investice ze třetích zemí do strategických průmyslových odvětví, infrastruktury a klíčových technologií budoucnosti nebo do jiných aktiv, která jsou důležitá z hlediska bezpečnosti a zajištění toho, aby byla přístupná, přičemž si bude vědoma toho, že Evropa do značné míry závisí na přímých zahraničních investicích; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že je třeba vyvíjet na úrovni EU a v konzultaci se všemi relevantními partnery (včetně sociálních partnerů a univerzit) koordinované úsilí na podporu nových dovedností i rekvalifikace, rozšiřování dovedností a celoživotního učení, jak se o to Komise zasazuje ve své agendě pro nové dovednosti a pracovní místa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | připomíná důležitou úlohu, kterou sehrává normalizace EU, a zastává názor, že je třeba klást silný důraz na vedoucí postavení EU v mezinárodních organizacích pro normalizaci; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bere na vědomí potřebu koordinace úsilí EU o snížení závislosti na zdrojích ze třetích zemí zaměřením na tyto čtyři oblasti:






  a) | spravedlivý přístup ke zdrojům na mezinárodním trhu, |
| --- | --- | --- |

23.

a)

spravedlivý přístup ke zdrojům na mezinárodním trhu,

| b) | udržitelná těžba, |
| --- | --- |

b)

udržitelná těžba,

| c) | inovace v oblasti účinných technologií, |
| --- | --- |

c)

inovace v oblasti účinných technologií,

| d) | oběhové hospodářství; |
| --- | --- |

d)

oběhové hospodářství;

| 24. | zdůrazňuje, že nová strategie průmyslové politiky musí zajišťovat soulad mezi různými oblastmi politiky a průmyslovou politikou – především oblastmi obchodu, životního prostředí, výzkumu, zdraví, investic, hospodářské soutěže, energetiky, klimatu a kreativních odvětví – aby společně tvořily jeden soudržný přístup; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Úř. věst. C 482, 23.12.2016, s. 89.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0377.

(3)  Úř. věst. C 199 E, 7.7.2012, s. 131.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0240.

---

Čtvrtek, 6. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/128

---

P8_TA(2017)0306

Zpráva o Turecku za rok 2016

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o zprávě Komise o Turecku za rok 2016 (2016/2308(INI))

(2018/C 334/14)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení, zejména na usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o vztazích mezi EU a Tureckem (1) a na usnesení ze dne 27. října 2016 o situaci novinářů v Turecku (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení, zejména na usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o vztazích mezi EU a Tureckem (1) a na usnesení ze dne 27. října 2016 o situaci novinářů v Turecku (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. listopadu 2014 o akcích Turecka, jež vytvářejí napětí ve výlučné ekonomické zóně Kypru (3), a na usnesení ze dne 15. dubna 2015 o stém výročí genocidy Arménů (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. listopadu 2014 o akcích Turecka, jež vytvářejí napětí ve výlučné ekonomické zóně Kypru (3), a na usnesení ze dne 15. dubna 2015 o stém výročí genocidy Arménů (4),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 9. listopadu 2016 nazvané Sdělení o politice rozšíření EU (COM(2016)0715) a na Zprávu o Turecku za rok 2016 (SWD(2016)0366), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 9. listopadu 2016 nazvané Sdělení o politice rozšíření EU (COM(2016)0715) a na Zprávu o Turecku za rok 2016 (SWD(2016)0366),

| — | s ohledem na závěry předsednictví ze dne 13. prosince 2016 a na předchozí příslušné závěry Rady a Evropské rady, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry předsednictví ze dne 13. prosince 2016 a na předchozí příslušné závěry Rady a Evropské rady,

| — | s ohledem na rámec pro jednání s Tureckem ze dne 3. října 2005, a zejména na jeho bod 5, v němž jsou stanoveny zásady, jimiž se řídí jednání, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámec pro jednání s Tureckem ze dne 3. října 2005, a zejména na jeho bod 5, v němž jsou stanoveny zásady, jimiž se řídí jednání,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/157/ES ze dne 18. února 2008 o zásadách, prioritách a podmínkách přístupového partnerství s Tureckou republikou (5) („přístupové partnerství“) a na předchozí rozhodnutí Rady o přístupovém partnerství z let 2001, 2003 a 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/157/ES ze dne 18. února 2008 o zásadách, prioritách a podmínkách přístupového partnerství s Tureckou republikou (5) („přístupové partnerství“) a na předchozí rozhodnutí Rady o přístupovém partnerství z let 2001, 2003 a 2006,

| — | s ohledem na společné prohlášení vydané po summitu EU-Turecko, jenž se konal dne 29. listopadu 2015, a na akční plán EU-Turecko, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení vydané po summitu EU-Turecko, jenž se konal dne 29. listopadu 2015, a na akční plán EU-Turecko,

| — | s ohledem na prohlášení Evropského společenství a jeho členských států ze dne 21. září 2005, v němž je uvedeno, že nezbytnou součástí procesu přistoupení je uznání všech členských států a že Turecko musí v plném rozsahu a účinně provést dodatkový protokol k Ankarské dohodě ve vztahu ke všem členským státům odstraněním všech překážek volného pohybu zboží, aniž by byly dotčeny nebo opomenuty jakékoli závazky, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Evropského společenství a jeho členských států ze dne 21. září 2005, v němž je uvedeno, že nezbytnou součástí procesu přistoupení je uznání všech členských států a že Turecko musí v plném rozsahu a účinně provést dodatkový protokol k Ankarské dohodě ve vztahu ke všem členským státům odstraněním všech překážek volného pohybu zboží, aniž by byly dotčeny nebo opomenuty jakékoli závazky,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 46 Evropské úmluvy o lidských právech (EÚLP), v němž se smluvní strany zavazují, že se budou řídit konečnými rozsudky Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) ve všech sporech, jichž jsou stranami, a že budou tyto konečné rozsudky provádět; |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 46 Evropské úmluvy o lidských právech (EÚLP), v němž se smluvní strany zavazují, že se budou řídit konečnými rozsudky Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) ve všech sporech, jichž jsou stranami, a že budou tyto konečné rozsudky provádět;

| — | s ohledem na stanoviska Benátské komise Rady Evropy, zejména stanoviska z 10.–11. března 2017 ke změnám ústavy, které mají být předloženy v celostátním referendu, k opatřením stanoveným v nedávných mimořádných legislativních nařízeních týkajících se svobody sdělovacích prostředků a k povinnostem, pravomocím a fungování trestních smírčích soudů, stanoviska z 9.–10. prosince 2016 k mimořádným legislativním nařízením č. 667–676 přijatým po neúspěšném převratu ze dne 15. července 2016 a stanoviska z 14.–15. října 2016 o pozastavení platnosti druhého odstavce článku 83 ústavy (nedotknutelnost parlamentu), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Benátské komise Rady Evropy, zejména stanoviska z 10.–11. března 2017 ke změnám ústavy, které mají být předloženy v celostátním referendu, k opatřením stanoveným v nedávných mimořádných legislativních nařízeních týkajících se svobody sdělovacích prostředků a k povinnostem, pravomocím a fungování trestních smírčích soudů, stanoviska z 9.–10. prosince 2016 k mimořádným legislativním nařízením č. 667–676 přijatým po neúspěšném převratu ze dne 15. července 2016 a stanoviska z 14.–15. října 2016 o pozastavení platnosti druhého odstavce článku 83 ústavy (nedotknutelnost parlamentu),

| — | s ohledem na prohlášení komisaře Rady Evropy pro lidská práva ze dne 26. července 2016 o opatřeních přijatých za výjimečného stavu v Turecku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení komisaře Rady Evropy pro lidská práva ze dne 26. července 2016 o opatřeních přijatých za výjimečného stavu v Turecku,

| — | s ohledem na prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 2. března 2017 o první výroční zprávě o nástroji pro uprchlíky v Turecku (COM(2017)0130) a na pátou zprávu Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě ze dne 2. března 2017 o pokroku dosaženém při provádění prohlášení EU a Turecka (COM(2017)0204), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 2. března 2017 o první výroční zprávě o nástroji pro uprchlíky v Turecku (COM(2017)0130) a na pátou zprávu Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě ze dne 2. března 2017 o pokroku dosaženém při provádění prohlášení EU a Turecka (COM(2017)0204),

| — | s ohledem na skutečnost, že se Turecko zavázalo k plnění kodaňských kritérií, provedení náležitých a účinných reforem, k dobrým sousedským vztahům a k postupnému sbližování s EU, a s ohledem na skutečnost, že na tyto snahy mělo být pohlíženo jako na příležitost, díky níž může Turecko posílit své instituce a pokračovat v procesu demokratizace a modernizace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že se Turecko zavázalo k plnění kodaňských kritérií, provedení náležitých a účinných reforem, k dobrým sousedským vztahům a k postupnému sbližování s EU, a s ohledem na skutečnost, že na tyto snahy mělo být pohlíženo jako na příležitost, díky níž může Turecko posílit své instituce a pokračovat v procesu demokratizace a modernizace,

| — | s ohledem na doporučení Komise ze dne 21. prosince 2016 pro rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání s Tureckem o dohodě o rozšíření dvoustranného preferenčního obchodu a o modernizaci celní unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise ze dne 21. prosince 2016 pro rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání s Tureckem o dohodě o rozšíření dvoustranného preferenčního obchodu a o modernizaci celní unie,

| — | s ohledem na skutečnost, že základními prvky procesu vyjednávání je respektování právního státu, což zejména zahrnuje otázky dělby moci, demokracie, svobody projevu a sdělovacích prostředků, lidských práv, práv menšin a náboženské svobody, svobody sdružování a pokojného protestu v souladu s kodaňskými kritérii pro členství v Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že základními prvky procesu vyjednávání je respektování právního státu, což zejména zahrnuje otázky dělby moci, demokracie, svobody projevu a sdělovacích prostředků, lidských práv, práv menšin a náboženské svobody, svobody sdružování a pokojného protestu v souladu s kodaňskými kritérii pro členství v Evropské unii,

| — | vzhledem k tomu, že Turecko se ve Světovém indexu svobody tisku, který byl zveřejněn dne 26. dubna 2017, umístilo na 155. místě, čímž se řadí mezi země, kde jsou novináři vystaveni největším hrozbám, fyzickým útokům a zastrašování ze strany soudů, včetně ukládání vazby a trestů odnětí svobody, |
| --- | --- |

—

vzhledem k tomu, že Turecko se ve Světovém indexu svobody tisku, který byl zveřejněn dne 26. dubna 2017, umístilo na 155. místě, čímž se řadí mezi země, kde jsou novináři vystaveni největším hrozbám, fyzickým útokům a zastrašování ze strany soudů, včetně ukládání vazby a trestů odnětí svobody,

| — | s ohledem na skutečnost, že v listopadu 2016 Parlament vyzval Komisi a členské státy, aby iniciovaly dočasné zmrazení probíhajících přístupových jednání s Tureckem a zavázaly se, že svůj postoj přehodnotí, jakmile budou nepřiměřená opatření zavedená v Turecku za výjimečného stavu zrušena, přičemž budou vycházet z toho, zda byl v zemi opět nastolen právní stát a obnoveno dodržování lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že v listopadu 2016 Parlament vyzval Komisi a členské státy, aby iniciovaly dočasné zmrazení probíhajících přístupových jednání s Tureckem a zavázaly se, že svůj postoj přehodnotí, jakmile budou nepřiměřená opatření zavedená v Turecku za výjimečného stavu zrušena, přičemž budou vycházet z toho, zda byl v zemi opět nastolen právní stát a obnoveno dodržování lidských práv,

| — | s ohledem na krizi v Sýrii, úsilí o dosažení příměří a mírového urovnání a závazky Turecka týkající se posílení stability a podpory dobrých sousedských vztahů prostřednictvím intenzivního úsilí o vyřešení nedořešených dvoustranných problémů, sporů a konfliktů se sousedními zeměmi o pozemní a námořní hranice, a to v souladu s mezinárodními dohodami, včetně Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu a Charty OSN, |
| --- | --- |

—

s ohledem na krizi v Sýrii, úsilí o dosažení příměří a mírového urovnání a závazky Turecka týkající se posílení stability a podpory dobrých sousedských vztahů prostřednictvím intenzivního úsilí o vyřešení nedořešených dvoustranných problémů, sporů a konfliktů se sousedními zeměmi o pozemní a námořní hranice, a to v souladu s mezinárodními dohodami, včetně Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu a Charty OSN,

| — | s ohledem na zapojení Ruska do konfliktu v Sýrii, včetně podpory používání chemických zbraní ze strany syrské armády, jež dále destabilizuje zemi a zvyšuje počet uprchlíků, kteří hledají ochranu v Turecku a v EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zapojení Ruska do konfliktu v Sýrii, včetně podpory používání chemických zbraní ze strany syrské armády, jež dále destabilizuje zemi a zvyšuje počet uprchlíků, kteří hledají ochranu v Turecku a v EU,

| — | s ohledem na bezpečnostní situaci v Turecku, která se zhoršila jak na vnitrostátní, tak mezinárodní úrovni, a s ohledem na teroristické útoky, k nimž v zemi došlo, |
| --- | --- |

—

s ohledem na bezpečnostní situaci v Turecku, která se zhoršila jak na vnitrostátní, tak mezinárodní úrovni, a s ohledem na teroristické útoky, k nimž v zemi došlo,

| — | s ohledem na skutečnost, že podle Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) pobývají v Turecku téměř 3 miliony registrovaných uprchlíků ze Sýrie, Iráku a Afghánistánu, což je nejvíce na celém světě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že podle Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) pobývají v Turecku téměř 3 miliony registrovaných uprchlíků ze Sýrie, Iráku a Afghánistánu, což je nejvíce na celém světě,

| — | s ohledem na hospodářskou a finanční situaci v Turecku, která je částečně zapříčiněna nedávnou vlnou útoků a politickou nestabilitou, ale také hlubšími hospodářskými problémy; |
| --- | --- |

—

s ohledem na hospodářskou a finanční situaci v Turecku, která je částečně zapříčiněna nedávnou vlnou útoků a politickou nestabilitou, ale také hlubšími hospodářskými problémy;

| — | s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva nazvanou „Situace v oblasti lidských práv v jihovýchodním Turecku“ z února 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva nazvanou „Situace v oblasti lidských práv v jihovýchodním Turecku“ z února 2017,

| — | s ohledem na skutečnost, že Turecko projevuje obdivuhodnou pohostinnost vůči velkému počtu uprchlíků žijících v zemi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že Turecko projevuje obdivuhodnou pohostinnost vůči velkému počtu uprchlíků žijících v zemi,

| — | s ohledem na „oznámení o předběžných zjištěních a závěrech“ mezinárodní mise pro sledování průběhu referenda vydané dne 17. dubna 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na „oznámení o předběžných zjištěních a závěrech“ mezinárodní mise pro sledování průběhu referenda vydané dne 17. dubna 2017,

| — | s ohledem na usnesení č. 2156 Parlamentního shromáždění (PACE) nazvané „Fungování demokratických institucí v Turecku“ ze dne 25. dubna 2017, které vedlo k znovuzahájení postupu sledování; |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení č. 2156 Parlamentního shromáždění (PACE) nazvané „Fungování demokratických institucí v Turecku“ ze dne 25. dubna 2017, které vedlo k znovuzahájení postupu sledování;

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0234/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0234/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že v členských státech žijí miliony Turků a osob tureckého původu a po desetiletí přispívají k prosperitě těchto států, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v členských státech žijí miliony Turků a osob tureckého původu a po desetiletí přispívají k prosperitě těchto států,

Úvod

| 1. | zdůrazňuje, že rok 2016 byl pro obyvatelstvo Turecka obtížný v důsledku pokračující války v Sýrii, vysokého počtu uprchlíků, konfliktu na jihovýchodě země, série ohavných teroristických útoků a násilného pokusu o převrat, při kterém bylo zabito 248 lidí; opětovně rozhodně odsuzuje pokus o převrat, k němuž došlo dne 15. července 2016, a vyjadřuje svou solidaritu s obyvateli Turecka; uznává, že turecká vláda má právo a pravomoc přijmout potřebná opatření k potrestání viníků, přičemž musí zaručit dodržení zásad právního státu a práva na spravedlivý proces; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje však, že opatření přijatá během výjimečného stavu mají dalekosáhlé, nepřiměřené a dlouhodobé nepříznivé důsledky pro značnou část občanů, i pokud jde o ochranu základních svobod v zemi; odsuzuje hromadné propuštění státních úředníků a policistů, hromadné likvidace sdělovacích prostředků, zatýkání novinářů, akademických pracovníků, soudců, obránců lidských práv, volených i nevolených úředních osob, příslušníků bezpečnostních služeb a běžných občanů a zabavování jejich majetku, aktiv a cestovních pasů, uzavření řady škol a univerzit a zákaz cestování pro tisíce tureckých občanů na základě mimořádných legislativních opatření bez individuálních rozhodnutí a bez možnosti včasného přezkoumání před soudem; je znepokojen konfiskacemi a v některých případech i znárodňováním tureckých soukromých společností a podniků; požaduje, aby byli okamžitě a bezpodmínečně propuštěni všichni vězni zadržovaní bez důkazů o individuálním podílu na spáchání trestného činu; v této souvislosti lituje, že došlo k vážnému narušení legislativních pravomocí parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že dobré vztahy mezi EU a Tureckem mají strategický význam a spolupráce EU a Turecka má při zvládání výzev, kterým obě strany čelí, vysokou přidanou hodnotu; uznává, že od zahájení přístupových jednání v roce 2004 prošly Turecko i EU vlastními procesy vnitřní transformace; vyjadřuje politování nad tím, že nástroje předvstupní pomoci nebyly v plném rozsahu využity, v oblastech právního státu a lidských práv, které jsou ústřední součástí kodaňských kritérií, došlo k úpadku, a že plné začlenění Turecka do EU ztratilo v posledních letech podporu veřejnosti na obou stranách; je nadále odhodlán ke spolupráci a zachování konstruktivního a otevřeného dialogu s tureckou vládou v zájmu řešení společných úkolů a sdílených priorit, jako jsou regionální stabilita, situace v Sýrii, migrace a bezpečnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bere na vědomí výsledek referenda, které se konalo dne 16. dubna 2017 za výjimečného stavu a za okolností, které neumožňovaly vést spravedlivou kampaň a činit informovaná rozhodnutí, neboť obě strany kampaně neměly stejné možnosti a práva odpůrců reformy ústavy byla porušena; je vážně znepokojen údajnými nesrovnalostmi a rozsáhlými volebními podvody, na něž poukázaly závěry pozorovatelské mise Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě / Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (OBSE/ODIHR) ze dne 17. dubna 2017, které vyvolávají vážné pochybnosti o platnosti a legitimitě výsledků; podporuje nezávislé vyšetření všech tvrzení v souvislosti s nesrovnalostmi uvedenými v prohlášení OBSE/ODIHR; bere na vědomí rozhodnutí Parlamentního shromáždění o obnovení postupu sledování Turecka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že Turecko musí dodržovat své závazky vyplývající z členství v Radě Evropy; vyzývá Turecko, aby i nadále plnilo své závazky vůči Radě Evropy a aby provádělo změny a reformy ústavy a soudnictví ve spolupráci s Benátskou komisí a v souladu s jejími kritérii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | důrazně odsuzuje podporu znovuzavedení trestu smrti, kterou opakovaně vyslovil turecký prezident a několik dalších politiků; připomíná, že jednoznačné odmítnutí trestu smrti je jedním ze základních požadavků na členství v EU, a zdůrazňuje, že znovuzavedení trestu smrti by představovalo porušení mezinárodních závazků Turecka, zpochybnilo členství Turecka v Radě Evropy a vedlo by k okamžitému ukončení jednání o přistoupení k EU a předvstupní pomoci; zdůrazňuje, že pokud bude v Turecku uspořádáno referendum o znovuzavedení trestu smrti, členské státy mají právo nedovolit, aby toto hlasování bylo v jejich příslušných zemích usnadněno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná svůj postoj z listopadu 2016 o zmrazení přístupového procesu s Tureckem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá Komisi a členské státy, aby v souladu s rámcem pro jednání okamžitě pozastavily přístupová jednání s Tureckem v případě, že bude balíček ústavních změn uplatňován v nezměněné podobě; s ohledem na připomínky Benátské komise k reformě ústavy zdůrazňuje, že navrhované ústavní změny nerespektují základní zásady dělby moci a nezajišťují odpovídající systém brzd a protivah a nejsou v souladu s kodaňskými kritérii; vyzývá Komisi, členské státy a Turecko, aby zahájily otevřenou a upřímnou diskusi o oblastech společného zájmu, ve kterých by byla možná intenzivnější spolupráce; zdůrazňuje, že veškeré politické vztahy mezi EU a Tureckem se měly zakládat na ustanoveních o podmíněnosti týkajících se dodržování zásad demokracie, právního státu a základních práv; |
| --- | --- |

8.

Lidská práva a základní svobody

| 9. | s politováním konstatuje, že neúměrná opatření přijatá po vyhlášení výjimečného stavu, včetně zadržování, propouštění, zatýkání a konfiskace majetku, byla zaměřena nejen na tisíce lidí, kteří jsou údajnými členy/podporovateli Gülenova hnutí, ale i na opozici obecně, a zejména na opoziční politické strany; stále čeká na přesvědčivé důkazy týkající se pachatelů pokusu o převrat; rozhodně odsuzuje uvěznění 11 poslanců Lidové demokratické strany (HDP) včetně spolupředsedů strany Figeny Yuksekdagové a Selahattina Demirtase, jednoho poslance Republikánské lidové strany (CHP) a 85 kurdských starostů měst a obcí; naléhavě vyzývá tureckou vládu, aby výjimečný stav bezodkladně zrušila; varuje před zneužíváním protiteroristických opatření k legitimizaci potlačování lidských práv; vyzývá Evropský soud pro lidská práva (ESLP), aby okamžitě přijal první exemplární příklady a co nejrychleji ukončil první řízení, neboť zřejmě neexistují žádné účinné vnitrostátní opravné prostředky; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá turecké orgány, aby důkladně prošetřily údajné fyzické zneužívání vězňů, o němž informovalo několik organizací na ochranu lidských práv, a žádá, aby osoby vinné z porušování lidských práv byly pohnány k plné odpovědnosti a potrestány; je hluboce znepokojen podmínkami vazby; požaduje, aby byly okamžitě zveřejněny nejnovější zprávy výboru Rady Evropy pro zabránění mučení a nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, a naléhavě vyzývá turecké orgány, aby umožnily vnitrostátním i mezinárodním pozorovatelům monitorovat vazební zařízení; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá tureckou vládu, aby poskytla všem osobám, vůči nimž jsou uplatňována omezující opatření, odpovídající a účinnou právní ochranu a umožnila soudní přezkum jejich případu v souladu se zásadami právního státu; zdůrazňuje, že presumpce neviny je v každém právním státě jednou ze základních zásad; konstatuje, že za pokračujícího výjimečného stavu nemají zadržení občané během prvních pěti dnů od zadržení právo na právní pomoc, a vyjadřuje politování nad přísnými omezeními, pokud jde o přístup zadržovaných osob k právní pomoci; zdůrazňuje, že od července 2016 bylo u tureckého ústavního soudu, který prohlásil, že není příslušný ve věcech týkajících se mimořádných legislativních opatření, podáno 100 000 právních stížností; vyzývá Turecko, aby urychleně upravilo podobu Vyšetřovací komise pro postupy během výjimečného stavu takovým způsobem, aby se z ní stala stabilní, nezávislá komise vybavená veškerými pravomocemi, aby mohla individuálně přezkoumávat všechny případy a účinně zpracovávat obrovské množství žádostí, které obdrží, a aby bylo zajištěno, že soudní přezkum nebude zbytečně odkládán; |
| --- | --- |

11.

| 12. | důrazně odsuzuje vážný úpadek a porušování svobody projevu a závažné zásahy do svobody sdělovacích prostředků, včetně nepřiměřených zákazů webových stránek sdělovacích prostředků a sociálních médií; s obavami bere na vědomí uzavření přibližně 170 sdělovacích prostředků – včetně téměř všech kurdskojazyčných sdělovacích prostředků – a uvěznění více než 150 novinářů; zdůrazňuje, že rozhodnutí Turecka o zablokování přístupu k Wikipedii představuje závažný útok na svobodu informací; poukazuje na neustále se zhoršující hodnocení Turecka v indexu svobody tisku vydávaném organizací Reportéři bez hranic, v němž se nyní Turecko umístilo na 155. místě ze 180 zemí; připomíná, že svobodný a pluralitní tisk, včetně svobodného a otevřeného internetu, je jednou ze základních složek každé demokracie, a naléhavě vyzývá tureckou vládu, aby bezodkladně propustila všechny neprávem zatčené novináře; vyzývá tureckou vládu, aby umožnila bývalému poslanci Evropského parlamentu a předsedovi Smíšeného parlamentního výboru Joostu Lagendijkovi, aby se vrátil za svou rodinou do Turecka; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadřuje vážné znepokojení nad stále se zhoršující situací na jihovýchodě Turecka, zejména v oblastech, kde byl vyhlášen zákaz vycházení, kde byla použita nepřiměřená síla a všem obyvatelům uložen kolektivní trest a kde bylo během bezpečnostních operací údajně zabito více než 2 000 lidí, přičemž od července 2015 do prosince 2016 bylo údajně vysídleno půl milionu osob; konstatuje, že místní prokuratury systematicky odmítají zahajovat šetření oznámených případů zabíjení a že nezávislým pozorovatelům byl zamítnut přístup do této oblasti; připomíná, že povinností turecké vlády je chránit všechny své občany bez ohledu na jejich kulturní nebo náboženský původ a náboženské vyznání; vyjadřuje hluboké politování nad rozsáhlým vyvlastňováním, včetně majetku obcí a také církví, což je porušováním práv náboženských menšin; je přesvědčen, že udržitelnou stabilitu a prosperitu v dané oblasti i Turecku jako celku může přinést pouze spravedlivé politické řešení kurdské otázky, a žádá proto obě strany, aby se vrátily k jednacímu stolu; konstatuje, že řada zákonů, včetně zákona č. 6722 o právní ochraně bezpečnostních sil zapojených do boje proti teroristickým organizacím přijatého v roce 2016, vytvořila atmosféru „systémové beztrestnosti“ pro bezpečnostní složky; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odsuzuje rozhodnutí tureckého Parlamentu odebrat v rozporu s ústavou imunitu velkému množství poslanců, včetně 55 z 59 poslanců HDP, což se stalo předehrou zatýkání opozičních politiků a vážně poškodilo obraz parlamentu jako demokratické instituce; zdůrazňuje, že ústřední institucí turecké demokracie by mělo být Velké národní shromáždění Turecka, které by mělo zastupovat všechny občany za stejných podmínek; lituje vysoké hranice pro vstup do parlamentu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je znepokojen tím, že soudci a žalobci jsou nadále vystavováni silnému politickému tlaku a že 4 000 z nich, tedy téměř čtvrtina všech soudců a žalobců, bylo propuštěno nebo uvězněno a jejich majetek byl v některých případech konfiskován; vyzývá Turecko, aby obnovilo a provádělo veškeré právní záruky, které budou zajišťovat úplné dodržování nezávislosti soudnictví, a to i prostřednictvím zákona o Vysoké radě soudců a státních zástupců (HSYK), aby byl omezen vliv výkonné moci v této radě; je zvláště znepokojen skutečností, že instituce „trestních smírčích soudů“, kterou zavedla stávající vláda v červnu roku 2014, se zřejmě stala nástrojem obtěžování, jehož cílem je potlačit opozici, i omezování informací dostupných široké veřejnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je mimořádně znepokojen nedostatečným dodržováním svobody náboženského vyznání, diskriminací náboženských menšin, včetně křesťanů a alevitů, a násilím z náboženských důvodů, včetně verbálních a fyzických útoků, stigmatizací a sociálním tlakem na školách a problémy týkajícími se schopnosti zákonně založit bohoslužebné místo; vyzývá turecké orgány, aby prosazovaly pozitivní a účinné reformy v oblasti svobody myšlení, svědomí a náboženského vyznání tím, že umožní náboženským komunitám získat právní subjektivitu, umožní dobročinným nadacím zvolit si své řídící orgány, odstraní veškerá omezení týkající se odborné přípravy, jmenování a následnictví duchovních, zajistí dosažení souladu s příslušnými rozsudky Evropského soudu pro lidská práva a s doporučeními Benátské komise a odstraní všechny podoby diskriminace či překážek souvisejících s náboženstvím; vyzývá Turecko, aby respektovalo specifický charakter a význam ekumenického patriarchátu a uznalo jeho právní subjektivitu; opakuje, že je třeba umožnit opětovné otevření semináře na ostrově Chalki a odstranit veškeré překážky bránící jeho řádnému fungování; je znepokojen nedávným zabavením kostelů v oblasti Diyarbakir; naléhavě žádá vládu, aby je vrátila oprávněným vlastníkům; naléhavě vyzývá turecké úřady, aby účinně bojovaly proti všem projevům antisemitismu ve společnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Turecko, aby chránilo práva nejzranitelnějších skupin a příslušníků menšin; lituje, že pochody LGBTI v Ankaře a Istanbulu byly už třetí rok po sobě zakázány a že byly potlačovány a jejich účastníci čelili násilí ze strany policie; je zvláště znepokojen genderově podmíněným násilím, diskriminací, verbálními projevy nenávisti vůči menšinám, nenávistně motivovanými trestnými činy a porušováním lidských práv osob LGBTI; vyzývá Turecko, aby přijalo přiměřená opatření k zajištění prevence a trestání nenávistných výroků nebo trestných činů namířených proti menšinám; vyzývá Turecko, aby harmonizovalo své vnitrostátní právní předpisy s Istanbulskou úmluvou Rady Evropy, kterou ratifikovalo v roce 2014; vítá vládní státní strategii a akční plán pro Romy a vyzývá tureckou vládu, aby zahájila uplatňování této strategie a aby vytvořila mechanismus sledování a hodnocení; vyzývá úřady, aby řešily klíčové překážky sociálního začleňování Romů; vyzývá Turecko, aby všem občanům zajistilo plnou rovnoprávnost a vyřešilo problémy, s nimiž se potýkají příslušníci menšin, zejména v souvislosti se vzděláváním a jejich majetkovými právy; konstatuje, že v souladu s kodaňskými kritérii by měly mít menšiny také právo vzdělávat se na veřejných školách ve svém rodném jazyce; připomíná, že je třeba uplatňovat usnesení Parlamentního shromáždění Rady Evropy o ostrovech Imbros a Tenedos, a vyzývá Turecko, aby podpořilo vystěhovalecké rodiny z této menšiny, které se chtějí na tyto ostrovy vrátit; vítá otevření řecké menšinové školy na ostrově Imbros, což vnímá jako pozitivní krok; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá tureckou vládu, aby dodržovala a zcela plnila právní závazky týkající se ochrany kulturního dědictví, které přijala, a zejména aby v dobré víře zřídila integrovaný seznam řeckého, arménského, asyrského a dalšího kulturního dědictví zničeného v průběhu minulého století; vyzývá Turecko, aby ratifikovalo Úmluvu UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005; vyzývá Turecko, aby spolupracovalo s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy, při předcházení nedovolenému obchodování a záměrnému ničení kulturního dědictví a boji proti těmto jevům; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vítá kroky jednotlivých členských států, které urychlily azylové řízení pro pronásledované turecké občany v rámci nouzových vyhlášek; |
| --- | --- |

19.

Vztahy mezi Evropskou unií a Tureckem

| 20. | vyzývá k prohloubení vztahů mezi EU a Tureckem v klíčových oblastech společného zájmu, jako je boj proti terorismu, migrace, energetika, hospodářství a obchod, a připomíná, že dialog a spolupráci je třeba zachovat a podporovat; domnívá se, že spolupráce mezi EU a Tureckem v těchto oblastech představuje investici do stability a prosperity Turecka i EU, za předpokladu, že je založena na dodržování závazků v oblasti základních práv a základních svobod obou stran; je přesvědčen, že spolupráce mezi členy občanské společnosti má zásadní význam, a naléhavě vyzývá k zintenzivnění těchto kontaktů; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá Turecko, aby dále sladilo svou zahraniční politiku s politikou EU; vyzývá k užší spolupráci a koordinaci zahraničních politických výzev mezi EU a Tureckem; je toho názoru, že turecký ministr zahraničních věcí by měl být zván k účasti na schůzích Rady pro zahraniční věci, a to případ od případu, kdykoli je to relevantní; doporučuje, aby Rada vyzvala tureckou vládu, aby na summitu jednala o vztazích EU a Turecka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je přesvědčen, že posílení obchodních vztahů by mohlo přinést konkrétní prospěch občanům Turecka i EU, a proto ve světle stávajících nedostatků celní unie podporuje návrh Komise na zahájení jednání o její modernizaci; opakuje, že EU je hlavním obchodním partnerem Turecka a že dvě třetiny přímých zahraničních investic v Turecku pocházejí z členských států EU; rovněž zdůrazňuje hospodářský význam Turecka – jakožto rostoucího trhu – pro EU; považuje za zásadní účast sociálních partnerů na jednáních; vyzývá Komisi, aby do modernizované celní unie mezi Tureckem a EU začlenila doložku o lidských právech a základních svobodách, tak aby se lidská práva a základní svobody staly základní podmínkou; připomíná, že celní unie může dosáhnout svého plného potenciálu, pouze pokud Turecko plně provede dodatkový protokol ve vztahu ke všem členským státům; bere na vědomí závěr Komise, že pokud by Turecko odstranilo překážky pro fungování celní unie, došlo by k podnícení další obchodní integrace s EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že uvolnění vízového režimu má pro turecké obyvatele, zejména podnikatele a osoby tureckého původu žijící v EU, mimořádný význam a že posílí mezilidské kontakty; vyzývá tureckou vládu, aby v plné míře splnila zbývající konečná kritéria, jak je uvedeno v plánu pro liberalizaci vízového režimu; zdůrazňuje, že přezkum tureckých právních předpisů v oblasti boje proti terorismu je základní podmínkou k zajištění základních práv a svobod a že vízový režim bude moci být uvolněn až tehdy, kdy budou všechna tato kritéria splněna; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje význam boje proti korupci a připomíná zjištění Komise, že korupce je rozšířena v mnoha oblastech a zůstává nadále vážným problémem; vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že výsledky vyšetřování, stíhání a odsouzení v případech korupce na vysoké úrovni zůstávají špatné; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá Komisi, aby při přípravě hodnocení v polovině období týkajícího se prostředků z nástroje předvstupní pomoci (NPP) v roce 2017 přihlížela k nejnovějšímu vývoji v Turecku a aby pozastavila veškeré prostředky předvstupní pomoci, pokud budou ukončena přístupová jednání; vyzývá Komisi, aby v případě, že tento scénář nastane, použila tyto prostředky na přímou podporu turecké občanské společnosti a uprchlíků v Turecku a aby více investovala do programů mezilidské výměny, jako je např. program Erasmus+ pro studenty, akademické pracovníky a novináře; |
| --- | --- |

25.

| 26. | co nejrozhodněji odsuzuje všechny teroristické útoky spáchané v Turecku a stojí pevně po boku tureckého obyvatelstva ve společném boji proti terorismu; bere na vědomí dvoustranné vztahy mezi členskými státy EU a Tureckem při spolupráci v boji proti terorismu v souvislosti se „zahraničními bojovníky“; zdůrazňuje, že silná spolupráce mezi Europolem a tureckými donucovacími orgány je klíčem k účinnému boji proti terorismu; znovu opakuje své odsouzení návratu Kurdské strany pracujících (PKK), která je od roku 2002 zařazena na seznam teroristických organizací EU, k násilí, a naléhavě ji vyzývá, aby složila zbraně a aby k vyjádření svých očekávání používala mírové a právní prostředky; zdůrazňuje, že mírové řešení kurdské otázky je rovněž potřebné pro demokratickou budoucnost Turecka a že bude moci být dosaženo pouze tehdy, budou-li do něj zapojeny všechny strany a demokratické síly; vyzývá k obnovení jednání s cílem dosáhnout komplexního a udržitelného řešení kurdské otázky; vyzývá členské státy, aby vymáhaly právní předpisy zakazující používání znaků a symbolů organizací zařazených na seznam teroristických organizací EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadřuje politování nad rozhodnutím turecké vlády zabránit německým poslancům navštívit ozbrojené síly Spolkové republiky Německo na základně Incirlik, které vedlo k tomu, že tyto jednotky budou nyní přestěhovány do země, která není členem NATO, což představuje významný krok zpět v účinné spolupráci mezi spojenci v NATO v boji proti terorismu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vítá zapojení turecké vlády a místních nevládních organizací i pohostinnost obyvatelstva při přijetí přibližně 3 milionů uprchlíků; bere na vědomí prohlášení EU a Turecka o migraci a naléhavě vyzývá členské státy, aby zahájily dobrovolný program znovuusídlení nejzranitelnějších uprchlíků v Turecku; vyzývá Komisi, aby zajistila dlouhodobé investice pro uprchlíky i jejich hostitelské komunity v Turecku, jakož i přiměřené vynaložení finančních prostředků; vyzývá tureckou vládu, aby udělila pracovní povolení a přístup ke zdravotní péči všem syrským uprchlíkům a aby syrským dětem poskytla přístup ke vzdělání; vyzývá Ankaru a EU, aby pokračovaly v koordinovaném hlídkování v Egejském moři, aby zvýšily úsilí v boji proti pašování migrantů a aby v plném rozsahu a účinně uplatňovaly dohodu o zpětném přebírání osob mezi EU a Tureckem a provedly dvoustranné dohody o zpětném přebírání osob uzavřené s Bulharskem a Řeckem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | důrazně odsuzuje výroky prezidenta Erdogana, jimiž některé představitele EU obvinil z „nacistických praktik“ a jejich občany označil za „nacisty“; poukazuje na to, že pokračování v podobných neopodstatněných výrocích podkopává důvěryhodnost Turecka jako politického partnera a že skutečnost, že Turecko tímto způsobem vyváží své vnitřní konflikty, ohrožuje mírovou koexistenci uvnitř společnosti v členských státech, ve kterých žije výrazná menšina tureckého původu; zdůrazňuje, že turecká vláda musí přestat systematicky usilovat o mobilizaci turecké diaspory v členských státech pro vlastní účely; se znepokojením bere na vědomí zprávy o údajném nátlaku na členy turecké diaspory žijící v členských státech a odsuzuje sledování občanů s dvojím občanstvím žijících v zahraničí ze strany tureckých úřadů; je znepokojen rušením velkého počtu cestovních pasů, v jehož důsledku se jejich držitelé stávají osobami bez státní příslušnosti – v rozporu s Úmluvou OSN o právním postavení osob bez státní příslušnosti z roku 1954 a Úmluvou OSN o omezení případů bezdomovectví z roku 1961 –, a skutečností, že turecké konzuláty údajně řadě občanů odmítly poskytnout služby; |
| --- | --- |

29.

| 30. | připomíná důležitost dobrých sousedských vztahů; v této souvislosti vyzývá Turecko, aby v souladu s ustanoveními Charty OSN a mezinárodním právem zvýšilo úsilí o vyřešení otevřených dvoustranných otázek, včetně nevyřešených právních závazků a sporů se svými bezprostředními sousedy týkajících se pozemních a námořních hranic a vzdušného prostoru; vyzývá tureckou vládu, aby podepsala a ratifikovala Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu; naléhavě vyzývá tureckou vládu, aby ukončila opakované narušování řeckého vzdušného prostoru a teritoriálních vod a aby respektovala územní celistvost a suverenitu všech svých sousedů; vyjadřuje politování nad tím, že hrozba casus belli, kterou vyhlásilo Velké národní shromáždění Turecka proti Řecku, ještě nebyla stažena; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Turecko a Arménii, aby usilovaly o normalizaci svých vztahů; zdůrazňuje, že otevření hranic mezi Tureckem a Arménií by mohlo vést ke zlepšení vztahů se zvláštním zřetelem na přeshraniční spolupráci a hospodářskou integraci; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá tureckou vládu, aby zrušila plánovanou výstavbu jaderné elektrárny Akkuyu; poukazuje na to, že plánovaná lokalita se nachází v oblasti, kterou ohrožují silná zemětřesení, což představuje významnou hrozbu nejen pro Turecko, ale i pro oblast Středomoří; žádá proto tureckou vládu, aby přistoupila k Úmluvě z Espoo, která smluvním stranám ukládá, aby se navzájem informovaly o chystaných rozsáhlých projektech, které by mohly mít významný negativní dopad na životní prostředí v sousedních zemích, a aby tyto projekty vzájemně konzultovaly; za tímto účelem žádá tureckou vládu, aby do každého dalšího vývoje týkajícího se výstavby jaderné elektrárny v Akkuyu zapojila vlády svých sousedních zemí, jako je Řecko a Kypr, nebo s nimi alespoň situaci konzultovala; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že urovnání kyperského problému by mělo příznivý dopad na celý region, a to především na kyperské Řeky a kyperské Turky; vítá společné prohlášení ze dne 11. února 2014 jako základ pro urovnání a chválí představitele komunity kyperských Řeků a kyperských Turků, že dosáhli významného pokroku při rozhovorech o sjednocení; vítá dohodu obou představitelů o řadě opatření na budování důvěry, a naléhavě vyzývá k provedení všech dohodnutých opatření; vítá doposud ojedinělou výměnu map s preferovanými návrhy obou stran a první konferenci o Kypru konanou za přítomnosti garantů a EU v Ženevě a podporuje její pokračování s cílem dosáhnout vzájemně přijatelné dohody o kapitole týkající se bezpečnosti a záruk; podporuje spravedlivé, komplexní a životaschopné urovnání založené na federálním uspořádání rozděleném do dvou politicky rovných komunit a dvou zón s mezinárodní právní subjektivitou, s jedinou suverenitou a jediným občanstvím mezi oběma komunitami, a to v souladu s příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, mezinárodním právem, acquis EU a na základě dodržování zásad, na nichž je založena Unie; vítá posílenou angažovanost stran v souvislosti s dosažením urovnání kyperské otázky; očekává, že Turecko projeví aktivní podporu pro rychlé a úspěšné ukončení jednání, a znovu opakuje, že odhodlání Turecka a jeho příspěvek ke komplexnímu urovnání má i nadále zásadní význam; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby aktivně podporovaly proces vyjednávání, přispěly k pozitivnímu výsledku a využily aktuální příležitosti; naléhavě vyzývá Komisi, aby využila všechny své zdroje a v plné míře podpořila úspěšné uzavření procesu sjednocení; |
| --- | --- |

33.

| 34. | připomíná svou výzvu Turecku, aby z Kypru začalo stanovat své ozbrojené síly, aby v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 550 (z roku 1984) předalo uzavřenou část města Famagusta Organizaci spojených národů a aby se zdrželo opatření, která by změnila demografickou rovnováhu na ostrově prostřednictvím své politiky týkající se nezákonných osad; konstatuje, že než vstoupí v platnost dohoda o urovnání, musí být dobře připraveno provádění acquis EU v budoucím federativním turecko-kyperském státě; v této souvislosti bere na vědomí pokračování činnosti výboru obou komunit zřízeného ad hoc pro přípravu přistoupení k EU; zavazuje se k tomu, že zintenzivní úsilí o zapojení kyperských Turků v rámci přípravy k plné integraci do EU, a vyzývá Komisi, aby učinila totéž; chválí důležitou práci Výboru pro pohřešované osoby (CMP), který se zabývá pohřešovanými osobami jak kyperských Řeků, tak kyperských Turků, a vítá skutečnost, že se zlepšil přístup k příslušným lokalitám, včetně vojenských oblastí; vyzývá Turecko, aby pomohlo výboru CMP poskytnutím informací ze svých vojenských archivů; vyzývá k tomu, aby byla věnována zvláštní pozornost práci výboru CMP, a v tomto ohledu vítá jmenování stálého zpravodaje Evropského parlamentu pro pohřešované osoby; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uznává právo Kyperské republiky uzavírat dvoustranné dohody týkající se jeho výlučné ekonomické zóny; znovu vyzývá Turecko, aby plně respektovalo svrchovaná práva všech členských států, včetně práv týkajících se průzkumu a těžby přírodních zdrojů, pokud tyto činnosti probíhají v souladu s acquis EU a s mezinárodním právem; naléhavě vyzývá Turecko, aby spory urovnávalo poklidným způsobem a aby se vyhnulo hrozbám či opatřením, která by mohla mít negativní dopad na dobré sousedské vztahy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je pevně přesvědčen, že pouze důvěryhodné politické řešení zajistí stabilitu Sýrie a umožní rozhodující porážku Islámského státu a dalších teroristických skupin, které v Sýrii označila OSN; znovu potvrzuje nadřazenost ženevského procesu pod vedením OSN; uznává úsilí vynaložené na setkáních v Astaně o obnovení úplného zastavení nepřátelských akcí a vytvoření třístranného mechanismu pro monitorování a zajištění plného dodržování příměří; naléhavě vyzývá všechny garanty, včetně Turecka, aby splnili své závazky k zajištění plného uskutečnění příměří a pokročili v zajišťování úplného neomezeného celostátního humanitárního přístupu, zrušení obléhání a propuštění všech osob, které jsou zadržovány, zejména žen a dětí, v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2268; znovu vyzývá Turecko, aby respektovalo suverenitu a územní celistvost všech svých sousedních zemí; |
| --- | --- |

36.

| 37. | požaduje překlad tohoto usnesení do turečtiny; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a členským státům. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0450.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0423.

(3)  Úř. věst. C 285, 5.8.2016, s. 11.

(4)  Úř. věst. C 328, 6.9.2016, s. 2.

(5)  Úř. věst. L 51, 26.2.2008, s. 4.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/137 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/137

---

P8_TA(2017)0308

Případy nositelů Nobelovy ceny Liou Siao-po a Lee Ming-che

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o případech nositelů Nobelovy ceny Liou Siao-poa a Li Ming-č’e (2017/2754(RSP))

(2018/C 334/15)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci v Číně, zejména na usnesení ze dne 21. ledna 2010 o porušování lidských práv v Číně, a zejména o případu Liou Siao-po (1), ze dne 14. března 2013 o vztazích mezi EU a Čínou (2) a ze dne 12. března 2015 o výroční zprávě o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2013 a politice Evropské unie v této oblasti (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci v Číně, zejména na usnesení ze dne 21. ledna 2010 o porušování lidských práv v Číně, a zejména o případu Liou Siao-po (1), ze dne 14. března 2013 o vztazích mezi EU a Čínou (2) a ze dne 12. března 2015 o výroční zprávě o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2013 a politice Evropské unie v této oblasti (3),

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federiky Mogheriniové ze dne 30. června 2017 o statusu Liou Siao-poa, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise/vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federiky Mogheriniové ze dne 30. června 2017 o statusu Liou Siao-poa,

| — | s ohledem na 35. kolo dialogu mezi EU a Čínou o lidských právech, které se uskutečnilo ve dnech 22. a 23. června 2017 v Bruselu, a na prohlášení předsedy podvýboru pro lidská práva (DROI) u příležitosti tohoto dialogu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 35. kolo dialogu mezi EU a Čínou o lidských právech, které se uskutečnilo ve dnech 22. a 23. června 2017 v Bruselu, a na prohlášení předsedy podvýboru pro lidská práva (DROI) u příležitosti tohoto dialogu,

| — | s ohledem na vrcholnou schůzku EU a Číny konanou v Bruselu ve dnech 1. a 2. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na vrcholnou schůzku EU a Číny konanou v Bruselu ve dnech 1. a 2. června 2017,

| — | s ohledem na prohlášení EU na 34. zasedání Rady OSN pro lidská práva (UNHRC) ze dne 14. března 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení EU na 34. zasedání Rady OSN pro lidská práva (UNHRC) ze dne 14. března 2017,

| — | s ohledem na prohlášení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 9. prosince 2016 o Mezinárodním dnu lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 9. prosince 2016 o Mezinárodním dnu lidských práv,

| — | s ohledem na strategické partnerství EU a Číny zahájené v roce 2003 a na společné sdělení Evropské komise a ESVČ Evropskému parlamentu a Radě ze dne 22. června 2016 s názvem „Prvky pro novou strategii EU vůči Číně“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategické partnerství EU a Číny zahájené v roce 2003 a na společné sdělení Evropské komise a ESVČ Evropskému parlamentu a Radě ze dne 22. června 2016 s názvem „Prvky pro novou strategii EU vůči Číně“,

| — | s ohledem na Chartu 08, což je manifest, v němž více než 350 čínských politických aktivistů, akademických pracovníků a obránců lidských práv požaduje sociální, justiční a vládní reformy a jenž byl zveřejněn dne 10. prosince 2008, na který připadalo 60. výročí přijetí Všeobecné deklarace lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu 08, což je manifest, v němž více než 350 čínských politických aktivistů, akademických pracovníků a obránců lidských práv požaduje sociální, justiční a vládní reformy a jenž byl zveřejněn dne 10. prosince 2008, na který připadalo 60. výročí přijetí Všeobecné deklarace lidských práv,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech ze dne 16. prosince 1966, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech ze dne 16. prosince 1966,

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Liou Siao-po, přední čínský spisovatel a aktivista zasazující se o dodržování lidských práv, byl během posledních 30 let čtyřikrát formálně uvězněn; vzhledem k tomu, že v roce 2009 byl poslán do vězení za „podněcování k podvratné činnosti proti státní moci“ poté, co pomáhal sepsat manifest známý jako „Charta 08“; vzhledem k tomu, že formální postupy během trestního stíhání neumožňovaly, aby byl Liou Siao-po během trestního řízení zastupován nebo aby se jich osobně účastnil, a diplomatům z více než desítky států, včetně několika členských států EU, byl během konání procesu odepřen přístup do soudní síně; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Liou Siao-po, přední čínský spisovatel a aktivista zasazující se o dodržování lidských práv, byl během posledních 30 let čtyřikrát formálně uvězněn; vzhledem k tomu, že v roce 2009 byl poslán do vězení za „podněcování k podvratné činnosti proti státní moci“ poté, co pomáhal sepsat manifest známý jako „Charta 08“; vzhledem k tomu, že formální postupy během trestního stíhání neumožňovaly, aby byl Liou Siao-po během trestního řízení zastupován nebo aby se jich osobně účastnil, a diplomatům z více než desítky států, včetně několika členských států EU, byl během konání procesu odepřen přístup do soudní síně;

| B. | vzhledem k tomu, že ačkoli Liou Sia, manželka Liou Siao-poa, nebyla nikdy obviněna z žádného trestného činu, je od roku 2010, kdy byla Liou Siao-povi udělena Nobelova cena míru, držena v domácím vězení a po celou dobu je jí upírán téměř veškerý kontakt s jinými osobami, s výjimkou blízké rodiny a několika přátel; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ačkoli Liou Sia, manželka Liou Siao-poa, nebyla nikdy obviněna z žádného trestného činu, je od roku 2010, kdy byla Liou Siao-povi udělena Nobelova cena míru, držena v domácím vězení a po celou dobu je jí upírán téměř veškerý kontakt s jinými osobami, s výjimkou blízké rodiny a několika přátel;

| C. | vzhledem k tomu, že dne 8. října 2010 udělil Nobelův výbor Liou Siao-povi Nobelovu cenu míru za jeho „dlouhý a nenásilný boj za základní lidská práva v Číně“; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dne 8. října 2010 udělil Nobelův výbor Liou Siao-povi Nobelovu cenu míru za jeho „dlouhý a nenásilný boj za základní lidská práva v Číně“;

| D. | vzhledem k tomu, že Liou Siao-po byl nedávno ve vážném zdravotním stavu převezen z vězení v čínské severovýchodní provincii Liao-ning do nemocnice v hlavním provinčním městě Šen-jang, kde se podrobuje léčbě po diagnostikování pokročilého stadia rakoviny jater; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Liou Siao-po byl nedávno ve vážném zdravotním stavu převezen z vězení v čínské severovýchodní provincii Liao-ning do nemocnice v hlavním provinčním městě Šen-jang, kde se podrobuje léčbě po diagnostikování pokročilého stadia rakoviny jater;

| E. | vzhledem k tomu, že čínské orgány odmítly žádosti Liou Siao-poa a jeho manželky o léčbu mimo Čínu nebo o jeho převoz domů do Pekingu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že čínské orgány odmítly žádosti Liou Siao-poa a jeho manželky o léčbu mimo Čínu nebo o jeho převoz domů do Pekingu;

| F. | vzhledem k tomu, že dne 29. června 2017 zaslalo 154 nositelů Nobelovy ceny společný dopis prezidentovi Čínské lidové republiky, v němž naléhají na čínskou vládu, aby Liou Siao-povi a jeho manželce Liou Sie povolila vycestovat ze země za lékařskou péčí; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že dne 29. června 2017 zaslalo 154 nositelů Nobelovy ceny společný dopis prezidentovi Čínské lidové republiky, v němž naléhají na čínskou vládu, aby Liou Siao-povi a jeho manželce Liou Sie povolila vycestovat ze země za lékařskou péčí;

| G. | vzhledem k tomu, že Li Ming-č’, známý tchajwanský demokratický aktivista, který do širšího povědomí vstoupil jako obhájce lidských práv na sociálních sítích, je od 19. března 2017 pohřešován poté, co z Macaa odcestoval do města Ču-chaj v čínské provincii Kuang-tung; vzhledem k tomu, že čínská kancelář pro záležitosti Tchaj-wanu na tiskové konferenci potvrdila, že „příslušné orgány“ Li Ming-č’e zadržely a umístily do vyšetřovací vazby kvůli podezření z „účasti na činnostech, které ohrožují národní bezpečnost“; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Li Ming-č’, známý tchajwanský demokratický aktivista, který do širšího povědomí vstoupil jako obhájce lidských práv na sociálních sítích, je od 19. března 2017 pohřešován poté, co z Macaa odcestoval do města Ču-chaj v čínské provincii Kuang-tung; vzhledem k tomu, že čínská kancelář pro záležitosti Tchaj-wanu na tiskové konferenci potvrdila, že „příslušné orgány“ Li Ming-č’e zadržely a umístily do vyšetřovací vazby kvůli podezření z „účasti na činnostech, které ohrožují národní bezpečnost“;

| H. | vzhledem k tomu, že čínské orgány svá vážná obvinění vůči Li Ming-č’ovi nepodložily žádnými věrohodnými důkazy; vzhledem k tomu, že Li Ming-č’ byl zadržen v době, kdy se zhoršují vztahy mezi Čínou a Tchaj-wanem; vzhledem k tomu, že Li Ming-č’ aktivně poskytoval informace o demokratické politické kultuře na Tchaj-wanu svým přátelům v Číně prostřednictvím internetových platforem, které může kontrolovat čínská vláda; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že čínské orgány svá vážná obvinění vůči Li Ming-č’ovi nepodložily žádnými věrohodnými důkazy; vzhledem k tomu, že Li Ming-č’ byl zadržen v době, kdy se zhoršují vztahy mezi Čínou a Tchaj-wanem; vzhledem k tomu, že Li Ming-č’ aktivně poskytoval informace o demokratické politické kultuře na Tchaj-wanu svým přátelům v Číně prostřednictvím internetových platforem, které může kontrolovat čínská vláda;

| I. | vzhledem k tomu, že Čína v několika posledních letech pokročila s uplatňováním hospodářských a sociálních práv, což odráží její prioritní důraz na právo lidí na obživu, zatímco od roku 2013 se stav lidských práv v Číně neustále zhoršuje, přičemž vláda zvyšuje svůj nátlak na nenásilný disent, omezuje právní stát, svobodu projevu a svobodu vyznání, jak je tomu např. v případě biskupa Petera Šao Ču-mina, který byl dne 18. května 2017 násilně odsunut ze své diecéze ve Wen-čou; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Čína v několika posledních letech pokročila s uplatňováním hospodářských a sociálních práv, což odráží její prioritní důraz na právo lidí na obživu, zatímco od roku 2013 se stav lidských práv v Číně neustále zhoršuje, přičemž vláda zvyšuje svůj nátlak na nenásilný disent, omezuje právní stát, svobodu projevu a svobodu vyznání, jak je tomu např. v případě biskupa Petera Šao Ču-mina, který byl dne 18. května 2017 násilně odsunut ze své diecéze ve Wen-čou;

| J. | vzhledem k tomu, že čínská vláda přijala nové zákony, zejména zákon o státní bezpečnosti, zákon o boji proti terorismu, zákon o kybernetické bezpečnosti a zákon o řízení zahraničních nevládních organizací, jichž využívá k pronásledování osob, které se zapojují do veřejného aktivismu a nenásilné kritiky vlády, jako hrozeb pro státní bezpečnost a rovněž ke zpřísnění cenzury, dohledu a kontroly nad jednotlivými osobami a sociálními skupinami a k odrazování občanů od vedení kampaní na podporu lidských práv a právního státu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že čínská vláda přijala nové zákony, zejména zákon o státní bezpečnosti, zákon o boji proti terorismu, zákon o kybernetické bezpečnosti a zákon o řízení zahraničních nevládních organizací, jichž využívá k pronásledování osob, které se zapojují do veřejného aktivismu a nenásilné kritiky vlády, jako hrozeb pro státní bezpečnost a rovněž ke zpřísnění cenzury, dohledu a kontroly nad jednotlivými osobami a sociálními skupinami a k odrazování občanů od vedení kampaní na podporu lidských práv a právního státu;

| K. | vzhledem k tomu, že řecká vláda odmítla minulý měsíc podpořit prohlášení EU, v němž se kritizovala tvrdá opatření proti aktivistům a disidentům v Číně a které se mělo dne 15. června 2017 v Ženevě předložit Radě OSN pro lidská práva; vzhledem k tomu, že to bylo poprvé, co EU nebyla schopna nejvyššímu orgánu OSN pro oblast lidských práv takové prohlášení předložit; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že řecká vláda odmítla minulý měsíc podpořit prohlášení EU, v němž se kritizovala tvrdá opatření proti aktivistům a disidentům v Číně a které se mělo dne 15. června 2017 v Ženevě předložit Radě OSN pro lidská práva; vzhledem k tomu, že to bylo poprvé, co EU nebyla schopna nejvyššímu orgánu OSN pro oblast lidských práv takové prohlášení předložit;

| L. | vzhledem k tomu, že prosazování a dodržování lidských práv, demokracie a právního státu by mělo zůstat těžištěm dlouhodobého partnerství mezi EU a Čínou, a to v souladu se závazkem EU hájit tyto hodnoty v rámci své vnější činnosti a v souladu se zájmem, který vyjádřila Čína, sledovat tytéž hodnoty při svém vlastním rozvoji a mezinárodní spolupráci; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že prosazování a dodržování lidských práv, demokracie a právního státu by mělo zůstat těžištěm dlouhodobého partnerství mezi EU a Čínou, a to v souladu se závazkem EU hájit tyto hodnoty v rámci své vnější činnosti a v souladu se zájmem, který vyjádřila Čína, sledovat tytéž hodnoty při svém vlastním rozvoji a mezinárodní spolupráci;

| 1. | vyzývá čínskou vládu, aby neprodleně a bezpodmínečně propustila držitele Nobelovy ceny míru z roku 2010 Liou Siao-poa z vězení a jeho manželku Liou Siau z domácího vězení a aby mu umožnila lékařské ošetření, kdekoli si to manželé budou přát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naléhavě vyzývá čínské orgány, aby Liou Siao-povi umožnily neomezený přístup k rodině, přátelům a právnímu poradci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá čínské orgány, aby neprodleně propustily Li Ming-č’e, neboť v souvislosti s jeho případem nebyl předložen žádný věrohodný důkaz, aby zveřejnily přesné informace o místě, na kterém se nachází, aby mu prozatím zajistily ochranu před mučením a dalším špatným zacházením a možnost kontaktu s rodinou a právníkem vlastního výběru a přístup k náležité zdravotní péči; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je nadále velice znepokojen pokračujícím úsilím čínské vlády o umlčení subjektů občanské společnosti, včetně obránců lidských práv, aktivistů a právníků; |
| --- | --- |

4.

| 5. | připomíná, že je důležité, aby EU v souladu se svým závazkem prosazovat ve svém přístupu k Číně silný, jasný a jednotný hlas nadnesla při každém politickém dialogu a každém dialogu o lidských právech vedeném s čínskými orgány otázku porušování lidských práv v této zemi, a to i při pravidelných dialozích o lidských právech, které jsou více zaměřené na výsledky; dále připomíná, že v kontextu svého probíhajícího reformního procesu a rostoucí globální angažovanosti se Čína rozhodla začlenit do mezinárodního rámce pro lidská práva podpisem široké škály mezinárodních smluv v oblasti lidských práv; vyzývá proto k pokračování dialogu s Čínou, aby bylo možné těmto závazkům dostát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vybízí Čínu, aby ratifikovala Mezinárodní pakt o občanských a politických právech; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadřuje politování nad tím, že EU v červnu 2017 v Ženevě nebyla schopna předložit Radě OSN pro lidská práva prohlášení o lidských právech v Číně; vyzývá všechny členské státy EU, aby k Číně zaujaly pevný postoj založený na hodnotách, a očekává od nich, že nebudou podnikat jednostranné iniciativy či kroky, které by mohly podrýt soudržnost, účinnost a konzistentnost činnosti EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a vládě a parlamentu Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Úř. věst. C 305 E, 11.11.2010, s. 9.

(2)  Úř. věst. C 36, 29.1.2016, s. 126.

(3)  Úř. věst. C 316, 30.8.2016, s. 141.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/140 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/140

---

P8_TA(2017)0309

Eritrea, zejména případy Abune Antoniose a Dawita Isaaka

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o Eritreji, zejména o případu Abuneho Antoniose a Dawita Isaaka (2017/2755(RSP))

(2018/C 334/16)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Eritreji, zejména na usnesení ze dne 15. září 2011 o Eritreji: případu Dawita Isaaka (1) a na usnesení ze dne 10. března 2016 o situaci v Eritreji (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Eritreji, zejména na usnesení ze dne 15. září 2011 o Eritreji: případu Dawita Isaaka (1) a na usnesení ze dne 10. března 2016 o situaci v Eritreji (2),

| — | s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN o situaci v oblasti lidských práv v Eritreji ze dne 23. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN o situaci v oblasti lidských práv v Eritreji ze dne 23. června 2017,

| — | s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN o situaci v oblasti lidských práv v Eritreji ze dne 14. června 2017, kterou přednesl na 35. zasedání Rady pro lidská práva, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštního zpravodaje OSN o situaci v oblasti lidských práv v Eritreji ze dne 14. června 2017, kterou přednesl na 35. zasedání Rady pro lidská práva,

| — | s ohledem na zprávu vyšetřovací komise OSN pro lidská práva v Eritreji, která byla zveřejněna dne 8. června 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu vyšetřovací komise OSN pro lidská práva v Eritreji, která byla zveřejněna dne 8. června 2016,

| — | s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 751 (1992), 1882 (2009), 1907 (2009), 2023 (2011), 2244 (2015) a 2317 (2016), na jejichž základě bylo prodlouženo zbrojní embargo uvalené na Eritreu do 15. listopadu 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 751 (1992), 1882 (2009), 1907 (2009), 2023 (2011), 2244 (2015) a 2317 (2016), na jejichž základě bylo prodlouženo zbrojní embargo uvalené na Eritreu do 15. listopadu 2017,

| — | s ohledem na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Evropskému parlamentu a Radě o nových podnětech pro partnerství mezi EU a Afrikou ze dne 4. května 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Evropskému parlamentu a Radě o nových podnětech pro partnerství mezi EU a Afrikou ze dne 4. května 2017,

| — | s ohledem na dohodu o partnerství AKT-EU ve znění z roku 2005 a 2010 (dohoda z Cotonou), jejímž signatářem je i Eritrea, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o partnerství AKT-EU ve znění z roku 2005 a 2010 (dohoda z Cotonou), jejímž signatářem je i Eritrea,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/127/SZBP ze dne 1. března 2010 o omezujících opatřeních vůči Eritreji (3), které bylo změněno rozhodnutím Rady 2010/414/SZBP ze dne 26. července 2010 (4) a dále rozhodnutím Rady 2012/632/SZBP ze dne 15. října 2012 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/127/SZBP ze dne 1. března 2010 o omezujících opatřeních vůči Eritreji (3), které bylo změněno rozhodnutím Rady 2010/414/SZBP ze dne 26. července 2010 (4) a dále rozhodnutím Rady 2012/632/SZBP ze dne 15. října 2012 (5),

| — | s ohledem na věc 428/12 (2012), která byla Africké komisi pro lidská práva a práva národů předložena jménem Dawita Isaaka a dalších politických vězňů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na věc 428/12 (2012), která byla Africké komisi pro lidská práva a práva národů předložena jménem Dawita Isaaka a dalších politických vězňů,

| — | s ohledem na závěrečné prohlášení 60. zasedání Africké komise pro lidská práva a práva národů ze dne 22. května 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečné prohlášení 60. zasedání Africké komise pro lidská práva a práva národů ze dne 22. května 2017,

| — | s ohledem na zprávu Evropské služby pro vnější činnost o partnerství Eritreje a Evropské unie za rok 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Evropské služby pro vnější činnost o partnerství Eritreje a Evropské unie za rok 2015,

| — | s ohledem na národní orientační program pro Eritreu v rámci 11. Evropského rozvojového fondu ze dne 3. února 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na národní orientační program pro Eritreu v rámci 11. Evropského rozvojového fondu ze dne 3. února 2016,

| — | s ohledem na Úmluvu proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání,

| — | s ohledem na ústavu Eritreje přijatou v roce 1997, která zaručuje občanské svobody, včetně svobody náboženství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ústavu Eritreje přijatou v roce 1997, která zaručuje občanské svobody, včetně svobody náboženství,

| — | s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů z roku 1981, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů z roku 1981,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948,

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv v Eritreji je jedna z nejhorších ve světě, neboť zde každodenně běžně dochází k porušování lidských práv a v posledních letech nebylo zaznamenáno žádné zlepšení; vzhledem k tomu, že eritrejská vláda provádí pod záminkou ochrany územní celistvosti země rozsáhlou kampaň zaměřenou na zachování kontroly nad obyvatelstvem a omezování základních svobod; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv v Eritreji je jedna z nejhorších ve světě, neboť zde každodenně běžně dochází k porušování lidských práv a v posledních letech nebylo zaznamenáno žádné zlepšení; vzhledem k tomu, že eritrejská vláda provádí pod záminkou ochrany územní celistvosti země rozsáhlou kampaň zaměřenou na zachování kontroly nad obyvatelstvem a omezování základních svobod;

| B. | vzhledem k tomu, že vyšetřovací komise OSN pro lidská práva dospěla v Eritreji k závěru, že porušování práva v podobě mimosoudních poprav, mučení (včetně sexuálního týrání a sexuálního otroctví), zneužívání vojenské služby jako formy otroctví, nucených prací a politiky střelby na hranicích může představovat zločiny proti lidskosti; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vyšetřovací komise OSN pro lidská práva dospěla v Eritreji k závěru, že porušování práva v podobě mimosoudních poprav, mučení (včetně sexuálního týrání a sexuálního otroctví), zneužívání vojenské služby jako formy otroctví, nucených prací a politiky střelby na hranicích může představovat zločiny proti lidskosti;

| C. | vzhledem k tomu, že v září 2001 eritrejské orgány zatkly desítky občanů, kteří podpořili otevřený dopis požadující demokratické reformy; vzhledem k tomu, že zadržené osoby nebyly z ničeho obviněny ani souzeny a že se většina z nich dosud nachází ve vězení; vzhledem k tomu, že navzdory celé řadě odvolání ze strany skupin na ochranu lidských práv a mezinárodních pozorovatelů několik z těchto osob údajně ve vězení zemřelo; vzhledem k tomu, že dne 20. června 2016 však eritrejský ministr zahraničních věcí Usmán Sáleh o zadržovaných hovořil jako o politických vězních a uvedl, že „všichni žijí“ a že budou postaveni před soud, „až o tom rozhodne vláda“; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v září 2001 eritrejské orgány zatkly desítky občanů, kteří podpořili otevřený dopis požadující demokratické reformy; vzhledem k tomu, že zadržené osoby nebyly z ničeho obviněny ani souzeny a že se většina z nich dosud nachází ve vězení; vzhledem k tomu, že navzdory celé řadě odvolání ze strany skupin na ochranu lidských práv a mezinárodních pozorovatelů několik z těchto osob údajně ve vězení zemřelo; vzhledem k tomu, že dne 20. června 2016 však eritrejský ministr zahraničních věcí Usmán Sáleh o zadržovaných hovořil jako o politických vězních a uvedl, že „všichni žijí“ a že budou postaveni před soud, „až o tom rozhodne vláda“;

| D. | vzhledem k tomu, že Dawit Isaak, který je občanem Eritreje i Švédska, byl zatčen dne 23. září 2001 poté, co eritrejská vláda postavila sdělovací prostředky v soukromém vlastnictví mimo zákon; vzhledem k tomu, že od roku 2005 o něm není slyšet; vzhledem k tomu, že zatčení Dawita Isaaka se stalo mezinárodním symbolem boje za svobodu sdělovacích prostředků v Eritreji, což nedávno ocenila i nezávislá mezinárodní porota odborníků v oblasti sdělovacích prostředků, která mu v roce 2017 udělila Světovou cenu UNESCO a Guillerma Cana za svobodu tisku jako uznání jeho odvahy, vzdoru a odhodlání bojovat za svobodu projevu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Dawit Isaak, který je občanem Eritreje i Švédska, byl zatčen dne 23. září 2001 poté, co eritrejská vláda postavila sdělovací prostředky v soukromém vlastnictví mimo zákon; vzhledem k tomu, že od roku 2005 o něm není slyšet; vzhledem k tomu, že zatčení Dawita Isaaka se stalo mezinárodním symbolem boje za svobodu sdělovacích prostředků v Eritreji, což nedávno ocenila i nezávislá mezinárodní porota odborníků v oblasti sdělovacích prostředků, která mu v roce 2017 udělila Světovou cenu UNESCO a Guillerma Cana za svobodu tisku jako uznání jeho odvahy, vzdoru a odhodlání bojovat za svobodu projevu;

| E. | vzhledem k tomu, že rodina Dawita Isaaka se od jeho zmizení potýká s nesnesitelným utrpením a nejistotou, jelikož mají o jeho stavu, místě pobytu a vyhlídkách do budoucna jen málo informací; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že rodina Dawita Isaaka se od jeho zmizení potýká s nesnesitelným utrpením a nejistotou, jelikož mají o jeho stavu, místě pobytu a vyhlídkách do budoucna jen málo informací;

| F. | vzhledem k tomu, že při násilném zásahu v září 2001 bylo poté, co zveřejnili otevřený dopis vládě a prezidentovi Isajásovi Afwerkímu, v němž požadovali reformy a „demokratický dialog“, zatčeno 11 politiků, kteří byli bez výjimky bývalými členy Lidové fronty pro demokracii a spravedlnost (PFDJ), včetně bývalého ministra zahraničí Petrose Solomona; vzhledem k tomu, že v následujícím týdnu bylo zatčeno 10 novinářů, včetně Isaaka; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že při násilném zásahu v září 2001 bylo poté, co zveřejnili otevřený dopis vládě a prezidentovi Isajásovi Afwerkímu, v němž požadovali reformy a „demokratický dialog“, zatčeno 11 politiků, kteří byli bez výjimky bývalými členy Lidové fronty pro demokracii a spravedlnost (PFDJ), včetně bývalého ministra zahraničí Petrose Solomona; vzhledem k tomu, že v následujícím týdnu bylo zatčeno 10 novinářů, včetně Isaaka;

| G. | vzhledem k tomu, že z různých neopodstatněných důvodů, jako je vyjadřování nezávislých názorů, nebo bez jasného odůvodnění, je zatýkán obrovský počet eritrejských občanů, a to na neurčitou dobu; vzhledem k tomu, že zatčené osoby, včetně dětí, jsou zadržovány v mimořádně tvrdých podmínkách, které se v některých případech rovnají mučení, a že je jim bráněno v přístupu k lékařské péči; vzhledem k tomu, že mezinárodním organizacím nebyl kromě jediného nadzemního vězení v Asmaře umožněn přístup do vězeňských zařízení; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že z různých neopodstatněných důvodů, jako je vyjadřování nezávislých názorů, nebo bez jasného odůvodnění, je zatýkán obrovský počet eritrejských občanů, a to na neurčitou dobu; vzhledem k tomu, že zatčené osoby, včetně dětí, jsou zadržovány v mimořádně tvrdých podmínkách, které se v některých případech rovnají mučení, a že je jim bráněno v přístupu k lékařské péči; vzhledem k tomu, že mezinárodním organizacím nebyl kromě jediného nadzemního vězení v Asmaře umožněn přístup do vězeňských zařízení;

| H. | vzhledem k tomu, že jsou povoleny pouze čtyři náboženská vyznání: Eritrejská pravoslavná církev, katolická církev, luteránská církev a islám; vzhledem k tomu, že všechny ostatní náboženské směry jsou zakázány a jejich vyznavači včetně rodinných příslušníků jsou zatýkání a zadržováni; vzhledem k tomu, že od roku 2016 sledujeme větší pronásledování osob, které vyznávají tyto náboženské směry, a rostoucí násilí vůči nim; vzhledem k tomu, že podle odhadů organizace Christian Solidarity Worldwide (CSW) došlo v Eritreji pouze v květnu 2017 k zatčení 160 křesťanů; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že jsou povoleny pouze čtyři náboženská vyznání: Eritrejská pravoslavná církev, katolická církev, luteránská církev a islám; vzhledem k tomu, že všechny ostatní náboženské směry jsou zakázány a jejich vyznavači včetně rodinných příslušníků jsou zatýkání a zadržováni; vzhledem k tomu, že od roku 2016 sledujeme větší pronásledování osob, které vyznávají tyto náboženské směry, a rostoucí násilí vůči nim; vzhledem k tomu, že podle odhadů organizace Christian Solidarity Worldwide (CSW) došlo v Eritreji pouze v květnu 2017 k zatčení 160 křesťanů;

| I. | vzhledem k tomu, že patriarcha Eritrejské pravoslavné církve, největšího náboženského společenství v zemi, Abune Antonios je od roku 2007 zadržován, protože odmítl vyloučit z církve 3 000 farníků, kteří se postavili vládě; vzhledem k tomu, že od té doby se nachází na neznámém místě, kde je mu odepírána lékařská péče; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že patriarcha Eritrejské pravoslavné církve, největšího náboženského společenství v zemi, Abune Antonios je od roku 2007 zadržován, protože odmítl vyloučit z církve 3 000 farníků, kteří se postavili vládě; vzhledem k tomu, že od té doby se nachází na neznámém místě, kde je mu odepírána lékařská péče;

| J. | vzhledem k tomu, že v Eritreji neexistuje nezávislé soudnictví ani národní shromáždění; vzhledem k tomu, že neexistence demokratických institucí v zemi vedla k vytvoření vakua, pokud jde o veřejnou správu a právní stát, což vedlo k beztrestnosti v oblasti trestných činů proti lidskosti; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v Eritreji neexistuje nezávislé soudnictví ani národní shromáždění; vzhledem k tomu, že neexistence demokratických institucí v zemi vedla k vytvoření vakua, pokud jde o veřejnou správu a právní stát, což vedlo k beztrestnosti v oblasti trestných činů proti lidskosti;

| K. | vzhledem k tomu, že v zemi existuje pouze jedna oficiální politická strana – Lidová fronta pro demokracii a spravedlnost; vzhledem k tomu, že ostatní politické strany jsou zakázány; vzhledem k tomu, že podle organizace Freedom House jsou ve skutečnosti jedinými institucemi, které mají v Eritreji politický vliv, Lidová fronta pro demokracii a spravedlnost a armáda, které obě bezprostředně podléhají prezidentovi; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že v zemi existuje pouze jedna oficiální politická strana – Lidová fronta pro demokracii a spravedlnost; vzhledem k tomu, že ostatní politické strany jsou zakázány; vzhledem k tomu, že podle organizace Freedom House jsou ve skutečnosti jedinými institucemi, které mají v Eritreji politický vliv, Lidová fronta pro demokracii a spravedlnost a armáda, které obě bezprostředně podléhají prezidentovi;

| L. | vzhledem k tomu, že zde neexistuje svoboda tisku, neboť nezávislé sdělovací prostředky jsou v Eritreji zakázány, a že podle Indexu světové svobody tisku (World Press Freedom Index), který vypracovává organizace Reportéři bez hranic, se Eritrea v posledních osmi po sobě jdoucích letech umístila ze 170–180 hodnocených zemí na posledním místě; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že zde neexistuje svoboda tisku, neboť nezávislé sdělovací prostředky jsou v Eritreji zakázány, a že podle Indexu světové svobody tisku (World Press Freedom Index), který vypracovává organizace Reportéři bez hranic, se Eritrea v posledních osmi po sobě jdoucích letech umístila ze 170–180 hodnocených zemí na posledním místě;

| M. | vzhledem k tomu, že prezidentské a parlamentní volby naplánované na rok 1997 se nikdy nekonaly a že ústava ratifikovaná ve stejném roce nebyla nikdy zavedena; vzhledem k tomu, že se v zemi za posledních 24 let nekonaly celostátní volby a že zde v podstatě neexistuje nezávislé soudnictví, ani fungující národní shromáždění či občanská společnost; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že prezidentské a parlamentní volby naplánované na rok 1997 se nikdy nekonaly a že ústava ratifikovaná ve stejném roce nebyla nikdy zavedena; vzhledem k tomu, že se v zemi za posledních 24 let nekonaly celostátní volby a že zde v podstatě neexistuje nezávislé soudnictví, ani fungující národní shromáždění či občanská společnost;

| N. | vzhledem k tomu, že podle zprávy o lidských právech v rámci rozvojového programu OSN za rok 2016 Eritrea zaujímá na indexu lidského rozvoje ze 188 zemí 179. místo; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že podle zprávy o lidských právech v rámci rozvojového programu OSN za rok 2016 Eritrea zaujímá na indexu lidského rozvoje ze 188 zemí 179. místo;

| O. | vzhledem k tomu, že v roce 2016 představovali Eritrejci, kteří prchali ze své země, čtvrtou nejpočetnější skupinu lidí riskujících nebezpečnou cestu do Evropy (po občanech Sýrie, Iráku a Afghánistánu), kteří se vydávají do rukou nelítostných převaděčů, aby absolvovali nebezpečnou plavbu přes Středozemní moře; vzhledem k tomu, že se tedy situace v Eritreji přímo dotýká Evropy, neboť v případě, že by v této zemi byla dodržována a prosazována lidská práva a lidé by v Eritreji mohli žít bez obav, mohli by se do své vlasti vrátit; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že v roce 2016 představovali Eritrejci, kteří prchali ze své země, čtvrtou nejpočetnější skupinu lidí riskujících nebezpečnou cestu do Evropy (po občanech Sýrie, Iráku a Afghánistánu), kteří se vydávají do rukou nelítostných převaděčů, aby absolvovali nebezpečnou plavbu přes Středozemní moře; vzhledem k tomu, že se tedy situace v Eritreji přímo dotýká Evropy, neboť v případě, že by v této zemi byla dodržována a prosazována lidská práva a lidé by v Eritreji mohli žít bez obav, mohli by se do své vlasti vrátit;

| P. | vzhledem k tomu, že podle Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) uprchlo ze země více než 400 000 Eritrejců, neboli 9 % z celkového počtu obyvatel; vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky odhaduje, že každý měsíc opouští zemi přibližně 5 000 eritrejských občanů, což se do značné míry připisuje přetrvávajícím případům vážného porušování lidských práv; vzhledem k tomu, že v roce 2015 bylo v EU přiznáno postavení uprchlíka v 69 % případů eritrejských žádostí o azyl, přičemž dalších 27 % žadatelů získalo doplňkovou ochranu, což dokládá závažnost pronásledování v Eritreji; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že podle Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) uprchlo ze země více než 400 000 Eritrejců, neboli 9 % z celkového počtu obyvatel; vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky odhaduje, že každý měsíc opouští zemi přibližně 5 000 eritrejských občanů, což se do značné míry připisuje přetrvávajícím případům vážného porušování lidských práv; vzhledem k tomu, že v roce 2015 bylo v EU přiznáno postavení uprchlíka v 69 % případů eritrejských žádostí o azyl, přičemž dalších 27 % žadatelů získalo doplňkovou ochranu, což dokládá závažnost pronásledování v Eritreji;

| Q. | vzhledem k tomu, že Eritrea podporuje chartúmský proces (iniciativu EU a Africké unie zahájenou dne 28. listopadu 2014 s cílem řešit problematiku migrace a obchodování s lidmi), jehož součástí jsou konkrétní projekty, včetně budování kapacit soudnictví a zvyšování informovanosti; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že Eritrea podporuje chartúmský proces (iniciativu EU a Africké unie zahájenou dne 28. listopadu 2014 s cílem řešit problematiku migrace a obchodování s lidmi), jehož součástí jsou konkrétní projekty, včetně budování kapacit soudnictví a zvyšování informovanosti;

| R. | vzhledem k tomu, že mnoho mladých lidí ze země uprchlo, aby unikli represivní vládě a povinným odvodům do armády, které často začínají ve velmi raném věku, přičemž většina Eritrejců vykonává vojenskou službu na neurčitou dobu; vzhledem k tomu, že většina osob vykonávajících základní vojenskou službu zůstává v situaci otroctví, kdy jakákoli pracovní činnost, žádosti o zaměstnání a možnost vést rodinný život podléhají kontrole; vzhledem k tomu, že podle odhadů vykonává v současné době neomezenou nucenou vojenskou službu 400 000 lidí, z nichž je mnoho podrobeno nucené práci za nízkou nebo žádnou mzdu; vzhledem k tomu, že ženy vykonávající vojenskou službu jsou nuceny snášet využívání na práce v domácnosti a sexuální zneužívání; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že mnoho mladých lidí ze země uprchlo, aby unikli represivní vládě a povinným odvodům do armády, které často začínají ve velmi raném věku, přičemž většina Eritrejců vykonává vojenskou službu na neurčitou dobu; vzhledem k tomu, že většina osob vykonávajících základní vojenskou službu zůstává v situaci otroctví, kdy jakákoli pracovní činnost, žádosti o zaměstnání a možnost vést rodinný život podléhají kontrole; vzhledem k tomu, že podle odhadů vykonává v současné době neomezenou nucenou vojenskou službu 400 000 lidí, z nichž je mnoho podrobeno nucené práci za nízkou nebo žádnou mzdu; vzhledem k tomu, že ženy vykonávající vojenskou službu jsou nuceny snášet využívání na práce v domácnosti a sexuální zneužívání;

| S. | vzhledem k tomu, že diskriminace žen a násilí vůči nim jsou přítomné ve všech vrstvách eritrejské společnosti; vzhledem k tomu, že ženy jsou v extrémní míře ohroženy sexuálním násilím nejen v armádě a ve vojenských výcvikových táborech, ale i ve společnosti obecně; vzhledem k odhadům, podle nichž bylo 89 % eritrejských dívek podrobeno mrzačení ženských pohlavních orgánů; vzhledem k tomu, že však vláda vydala v březnu 2007 prohlášení, v němž tuto praxi označila za trestný čin, zakázala ji a v daném roce financovala vzdělávací programy, které mají od této praxe zrazovat; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že diskriminace žen a násilí vůči nim jsou přítomné ve všech vrstvách eritrejské společnosti; vzhledem k tomu, že ženy jsou v extrémní míře ohroženy sexuálním násilím nejen v armádě a ve vojenských výcvikových táborech, ale i ve společnosti obecně; vzhledem k odhadům, podle nichž bylo 89 % eritrejských dívek podrobeno mrzačení ženských pohlavních orgánů; vzhledem k tomu, že však vláda vydala v březnu 2007 prohlášení, v němž tuto praxi označila za trestný čin, zakázala ji a v daném roce financovala vzdělávací programy, které mají od této praxe zrazovat;

| T. | vzhledem k tomu, že eritrejský režim rozšiřuje svou totalitní kontrolu i na komunitu žijící v diaspoře, a to prostřednictvím 2 % daně z příjmu osob žijících v zahraničí, sledováním příslušníků diaspory a útoky na jejich rodinné příslušníky, kteří zůstávají v Eritreji; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že eritrejský režim rozšiřuje svou totalitní kontrolu i na komunitu žijící v diaspoře, a to prostřednictvím 2 % daně z příjmu osob žijících v zahraničí, sledováním příslušníků diaspory a útoky na jejich rodinné příslušníky, kteří zůstávají v Eritreji;

| U. | vzhledem k tomu, že eritrejský režim od roku 2011 popírá, že by země byla ohrožena hladomorem; vzhledem k tomu, že v tomto roce postihuje celou východní Afriku zvláště závažné sucho a nad situací v Eritreji vzrůstá znepokojení; vzhledem k tomu, že podle Dětského fondu OSN (UNICEF) bylo v lednu 2017 1,5 milionu Eritrejců postiženo nedostatkem potravin včetně 15 000 dětí, které trpí podvýživou; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že eritrejský režim od roku 2011 popírá, že by země byla ohrožena hladomorem; vzhledem k tomu, že v tomto roce postihuje celou východní Afriku zvláště závažné sucho a nad situací v Eritreji vzrůstá znepokojení; vzhledem k tomu, že podle Dětského fondu OSN (UNICEF) bylo v lednu 2017 1,5 milionu Eritrejců postiženo nedostatkem potravin včetně 15 000 dětí, které trpí podvýživou;

| V. | vzhledem k tomu, že EU je pro Eritreu významným dárcem z hlediska rozvojové pomoci; vzhledem k tomu, že EU a Eritrea v lednu 2016 navzdory vážnému znepokojení a odporu Evropského parlamentu podepsaly nový národní orientační program v rámci 11. Evropského rozvojového fondu s příspěvkem 200 milionů EUR; vzhledem k tomu, že by se opatření měla zaměřovat zejména na energii z obnovitelných zdrojů, na řádnou veřejnou správu a na řízení veřejných finančních prostředků v odvětví energetiky; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že EU je pro Eritreu významným dárcem z hlediska rozvojové pomoci; vzhledem k tomu, že EU a Eritrea v lednu 2016 navzdory vážnému znepokojení a odporu Evropského parlamentu podepsaly nový národní orientační program v rámci 11. Evropského rozvojového fondu s příspěvkem 200 milionů EUR; vzhledem k tomu, že by se opatření měla zaměřovat zejména na energii z obnovitelných zdrojů, na řádnou veřejnou správu a na řízení veřejných finančních prostředků v odvětví energetiky;

| 1. | co nejdůrazněji odsuzuje systematické, rozšířené a hrubé porušování lidských práv ze strany Eritreje; vyzývá eritrejskou vládu, aby ukončila věznění opozice, novinářů, náboženských představitelů a nevinných civilistů; žádá okamžité a bezpodmínečné propuštění všech vězňů svědomí v Eritreji, zejména Dawita Isaaka, dalších novinářů zadržovaných od září 2001 a Abuneho Antoniose; požaduje, aby eritrejská vláda poskytla podrobné informace o tom, co se stalo se všemi lidmi zbavenými osobní svobody a kde se nacházejí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná rozhodnutí Africké komise pro lidská práva a práva národů z května 2017 a žádá, aby Eritrea neprodleně potvrdila, že stav Dawita Isaaka je dobrý, propustila jej, umožnila mu setkat se s rodinou a právními zástupci a vyplatila mu nezbytnou náhradu za léta věznění; dále Eritreu vyzývá, aby zrušila zákaz nezávislých sdělovacích prostředků, jak rozhodla i Africká komise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatuje, že nedodržováním rozhodnutí Africké komise Eritrea nadále prokazuje očividné pohrdání mezinárodními normami a základními právy, včetně práva na spravedlivý proces, zákazu mučení, svobody projevu a práva na rodinný život, a že každá země musí dodržovat Africkou chartu lidských práv a práv národů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá eritrejskou vládu, aby propustila Abuneho Antoniose, umožnila mu vrátit se do funkce patriarchy a přestala zasahovat do mírumilovného praktikování náboženství v zemi; připomíná, že svoboda náboženského vyznání je základním právem, a důrazně odsuzuje jakékoli násilí či diskriminaci na základě náboženského vyznání; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá k tomu, aby se obviněným dostalo spravedlivého procesu a aby bylo zakázáno mučení a jiné ponižující zacházení, jako je omezené poskytování stravy, vody a lékařské péče; připomíná eritrejské vládě, že má povinnost s náležitou pečlivostí vyšetřit mimosoudní popravy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná eritrejské vládě, že řada jejích činností představuje zločiny proti lidskosti a že přestože Eritrea není smluvní stranou Římského statutu Mezinárodního trestního soudu, mnohá jeho ustanovení odrážejí mezinárodní obyčejové právo, které je pro Eritreu závazné; poukazuje na svou podporu doporučením vyšetřovací komise OSN a důkladnému vyšetření obvinění z vážného porušování lidských práv a páchání zločinů proti lidskosti ze strany eritrejských orgánů, s cílem pohnat všechny viníky k odpovědnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadřuje svou plnou podporu práci zvláštního zpravodaje OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Eritreji; vyzývá EU, aby ve spolupráci s OSN a Africkou unií pozorně sledovala celkovou situaci v Eritreji a upozorňovala na všechny případy porušování lidských práv a základních svobod; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žádá Eritreu, aby plně respektovala a bezodkladně do svého právního řádu převzala Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání a aby v plném rozsahu dodržovala své závazky vyplývající z Mezinárodního paktu o občanských a politických právech a Africké charty lidských práv a práv národů, přičemž oba tyto dokumenty zakazují mučení; se znepokojením konstatuje, že veřejné i soukromé subjekty, včetně obchodních společností, jsou výrazně omezovány vládní kontrolou; uznává, že neexistence jakékoli správy veřejných financí, včetně neexistence státního rozpočtu, znemožňuje rozpočtovou kontrolu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá eritrejskou vládu, aby umožnila vznik dalších politických stran coby primárního nástroje šíření demokracie v zemi, a vyzývá k tomu, aby bylo v této zemi povoleno svobodně působit organizacím na ochranu lidských práv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že partnerství EU s Eritreou se řídí dohodou z Cotonou a že všechny strany jsou povinny dodržovat a uplatňovat ustanovení této dohody, zejména pokud jde o úctu k lidským právům, demokracii a právnímu státu; vyzývá proto EU, aby poskytování pomoci podmínila splněním určitých podmínek, mj. že Eritrea nezíská od EU žádnou další pomoc, dokud Eritrea nezačne plnit mezinárodní závazky v oblasti lidských práv a nepropustí politické vězně; dále požaduje, aby EU využila veškeré dostupné nástroje a prostředky k zajištění toho, aby eritrejská vláda dodržovala své závazky, pokud jde o ochranu a záruku základních svobod, včetně toho, že by zvážila zahájení konzultací podle článku 96 dohody z Cotonou; požaduje podrobné a komplexní posouzení finančních prostředků přidělených Eritreji, které poskytuje EU a její členské státy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kritizuje obnovení rozsáhlé pomoci Eritreji ze strany EU, a zejména schválení částky 200 milionů EUR pro Eritreu v rámci národního orientačního programu; vyzývá Komisi, aby spolu s Parlamentem přezkoumala svá kontrolní opatření, pečlivě zvážila obavy a návrhy Parlamentu a zaručila, aby byly předány výboru Evropského rozvojového fondu; je přesvědčen, že tento výbor měl vzít v úvahu předchozí doporučení Parlamentu nepřijímat národní orientační program a zapojit se do další diskuze; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Komisi, aby zajistila, aby přidělené finanční prostředky nevyužívala eritrejská vláda, nýbrž aby byly transparentně určeny výhradně na uspokojení potřeb eritrejských občanů v oblasti rozvoje, demokracie, lidských práv, řádné veřejné správy a bezpečnosti a svobody projevu, tisku a shromažďování; naléhavě vyzývá EU, aby zajistila podmíněnost nedávno odsouhlasené pomoci a aby rovněž zajistila, aby národní orientační program podpořil Eritreu při zajišťování důležité transformace energetické politiky, s cílem zajistit přístupnost energie pro všechny, zejména ve venkovských oblastech, které jsou v současnosti nadále bez elektřiny; dále se domnívá, že správní prvek národního orientačního programu by se měl jednoznačně zaměřovat na provádění doporučení všeobecného pravidelného přezkumu v oblasti lidských práv vedeného OSN; |
| --- | --- |

12.

| 13. | požaduje, aby Komise obdržela od eritrejské vlády záruky, že provede demokratické reformy a zajistí dodržování lidských práv, mj. na základě provádění doporučení z 18. zasedání pracovní skupiny pro všeobecný pravidelný přezkum, která přijala dne 7. února 2014; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Radu, aby v reakci na slabé výsledky v oblasti dodržování lidských práv přehodnotila vztah mezi EU a Eritreou, jakož i unijní rozvojovou pomoc poskytovanou zemi a aby zveřejnila hmatatelné výsledky programů pomoci dosažené za poslední roky; vyzývá EU a členské státy, aby s cílem zajistit, aby eritrejské orgány dodržovaly své mezinárodní závazky, využily veškerá dostupná opatření, zejména prostřednictvím dohody z Cotonou; |
| --- | --- |

14.

| 15. | důrazně poukazuje na to, že Eritrea musí umožnit mezinárodním a regionálním organizacím působícím v oblasti lidských práv, včetně zvláštních zpravodajů, neomezený přístup do země za účelem monitorování, zda bylo dosaženo nějakého pokroku; žádá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby aktivně podpořila obnovení mandátu zvláštního zpravodaje OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Eritreji; vybízí eritrejskou vládu, aby provedla naléhavě potřebné reformy, jako je uvolnění státního systému ovládaného jedinou politickou stranou, obnovení národního shromáždění a vypsání voleb; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naléhavě vyzývá členské státy EU, aby přijaly odpovídající opatření namířená proti uplatňování tzv. „daně z diaspory“ na eritrejské občany žijící na jejich území, a to v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2023 (z roku 2011); připomíná eritrejské vládě, že právo odejít z vlastní země je zakotveno v mezinárodním právu v oblasti lidských práv; vyzývá eritrejskou vládu, aby umožnila svobodu pohybu a přestala vybírat od Eritrejců žijících v zahraničí tzv. „daň z diaspory“; naléhavě vyzývá vládu, aby přestala uplatňovat politiku viny na základě příbuzenství, která se zaměřuje na rodinné příslušníky osob, jež se vyhýbají vojenské službě, chtějí z Eritreje uprchnout nebo neplatí 2 % daň z příjmu uvalenou eritrejskou vládou na Eritrejce žijící v zahraničí; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá eritrejskou vládu, aby dodržovala zákon o délce vojenské služby, upustila od využívání svých občanů na nucenou práci, přestala umožňovat zahraničním společnostem využívat brance za poplatek, umožnila odmítnutí výkonu vojenské služby z důvodu svědomí a zajistila ochranu branců; |
| --- | --- |

17.

| 18. | připomíná Eritreji její závazky v rámci úmluv MOP se zvláštním zřetelem na právo organizací občanské společnosti a odborů organizovat se, pokojně demonstrovat, účastnit se správy věcí veřejných a zasazovat se za lepší práva pracovníků; vyzývá eritrejskou vládu, aby odvolala politiku, na základě níž jsou zakázány nevládní organizace, jež mají na účtech méně než 2 miliony USD; je znepokojen tím, že v Eritreji existuje mezi podnikáním, politikou a korupcí zakořeněná vazba; odsuzuje zahraniční společnosti, které nesou společnou vinu na využívání nucené práce, a žádá všechny společnosti, které provozují svou činnost v Eritreji, aby převzaly větší odpovědnost, dodržovaly zásady náležité péče a zavedly systémy hlášení; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bere na vědomí snahu EU spolupracovat s Eritreou v oblasti migrace; poukazuje na velmi vysoký počet případů udělení azylu a doplňkové ochrany ze strany členských států EU Eritrejcům, a proto členské státy naléhavě vyzývá, aby Eritrejce žádající o azyl v Evropě v souladu s Ženevskou úmluvou nenavracely; požaduje, aby členské státy EU dodržovaly zásadu nenavracení, a připomíná jim, že navracející se žadatelé o azyl budou v důsledku svého pokusu o útěk pravděpodobně svévolně zadrženi a mučeni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vybízí Eritreu, aby se zapojila do mezinárodního společenství v oblasti lidských práv; požaduje, aby Rada OSN pro lidská práva spolupracovala s Eritreou při budování kapacit soudního systému prostřednictvím pořádání seminářů a odborné přípravy pro soudce a právníky, neboť se jedná o konstruktivní cestu vpřed; bere na vědomí, že Eritreu v červenci 2017 navštíví delegace Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva, a vyzývá tuto delegaci, aby podala zprávu o tom, co zjistí, a aby se pokusila získat přístup do všech částí země, zejména do věznic, jejichž zařízení by mohla zkontrolovat a podat o nich zprávu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opakuje, že je hluboce znepokojen nynějšími katastrofálními klimatickými podmínkami v oblasti Afrického rohu, což se týká i Eritreji, a rovněž závažným rizikem vzniku potravinové a humanitární krize, které s tím souvisí; vyzývá EU, aby společně se svými mezinárodními partnery navýšila pomoc postiženému obyvatelstvu a zajistila, aby byly dány k dispozici dostatečné finanční prostředky a podpora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odsuzuje politiku eritrejské vlády spočívající ve svévolném odebírání občanství a požaduje, aby se všemi eritrejskými občany bylo zacházeno spravedlivě a v souladu se zásadou rovnosti před zákonem; zdůrazňuje, že za účelem řešení deficitu spravedlnosti v Eritreji musí být upřednostněna demokratická správa a obnova právního státu, a to ukončením autoritářské vlády využívající strachu ze svévolného věznění a zadržování v izolaci, mučení a dalších způsobů porušování lidských práv, z nichž některé mohou přerůst ve zločiny proti lidskosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU, Radě Africké unie, Východoafrickému společenství, generálnímu tajemníkovi OSN, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a eritrejským orgánům. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Úř. věst. C 51 E, 22.2.2013, s. 146.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0090.

(3)  Úř. věst. L 51, 2.3.2010, s. 19.

(4)  Úř. věst. L 195, 27.7.2010, s. 74.

(5)  Úř. věst. L 282, 16.10.2012, s. 46.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/146 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/146

---

P8_TA(2017)0310

Burundi

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o situaci v Burundi (2017/2756(RSP))

(2018/C 334/17)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na revidovanou dohodu z Cotonou a zejména na její článek 96, |
| --- | --- |

—

s ohledem na revidovanou dohodu z Cotonou a zejména na její článek 96,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966,

| — | s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů,

| — | s ohledem na Africkou chartu pro demokracii, volby a veřejnou správu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu pro demokracii, volby a veřejnou správu,

| — | s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2248 (2015) ze dne 12. listopadu 2015 a 2303 (2016) ze dne 29. července 2016 o situaci v Burundi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2248 (2015) ze dne 12. listopadu 2015 a 2303 (2016) ze dne 29. července 2016 o situaci v Burundi,

| — | s ohledem na zprávu mezinárodní vyšetřovací komise předloženou dne 15. června 2017 Radě pro lidská práva OSN, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu mezinárodní vyšetřovací komise předloženou dne 15. června 2017 Radě pro lidská práva OSN,

| — | s ohledem na první zprávu generálního tajemníka OSN o Burundi, která byla zveřejněna dne 23. února 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na první zprávu generálního tajemníka OSN o Burundi, která byla zveřejněna dne 23. února 2017,

| — | s ohledem na tiskové prohlášení Rady bezpečnosti o situaci v Burundi ze dne 9. března 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na tiskové prohlášení Rady bezpečnosti o situaci v Burundi ze dne 9. března 2017,

| — | s ohledem na zprávu nezávislé vyšetřovací komise OSN pro Burundi (UNIIB) zveřejněnou dne 20. září 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nezávislé vyšetřovací komise OSN pro Burundi (UNIIB) zveřejněnou dne 20. září 2016,

| — | s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 30. září 2016 o situaci v oblasti lidských práv v Burundi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 30. září 2016 o situaci v oblasti lidských práv v Burundi,

| — | s ohledem na dohodu o míru a usmíření v Burundi uzavřenou dne 28. srpna 2000 v Aruše, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o míru a usmíření v Burundi uzavřenou dne 28. srpna 2000 v Aruše,

| — | s ohledem na prohlášení o Burundi vydané na summitu Africké unie dne 13. června 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení o Burundi vydané na summitu Africké unie dne 13. června 2015,

| — | s ohledem na rozhodnutí o činnosti Mírové a bezpečnostní rady a o stavu míru a bezpečnosti v Africe (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)) přijaté na 26. řádném zasedání shromáždění představitelů států a vlád Africké unie, které se konalo ve dnech 30. a 31. ledna 2016 v Addis Abebě (Etiopie), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí o činnosti Mírové a bezpečnostní rady a o stavu míru a bezpečnosti v Africe (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)) přijaté na 26. řádném zasedání shromáždění představitelů států a vlád Africké unie, které se konalo ve dnech 30. a 31. ledna 2016 v Addis Abebě (Etiopie),

| — | s ohledem na rozhodnutí a prohlášení shromáždění Africké unie (Assembly/AU/Dec.605-620 (XXVII)) přijatá na 27. řádném zasedání shromáždění představitelů států a vlád Africké unie, které se konalo ve dnech 17. a 18. července 2016 v Kigali (Rwanda), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí a prohlášení shromáždění Africké unie (Assembly/AU/Dec.605-620 (XXVII)) přijatá na 27. řádném zasedání shromáždění představitelů států a vlád Africké unie, které se konalo ve dnech 17. a 18. července 2016 v Kigali (Rwanda),

| — | s ohledem na usnesení Africké komise pro lidská práva a práva národů ze dne 4. listopadu 2016 o situaci v oblasti lidských práv v Burundské republice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Africké komise pro lidská práva a práva národů ze dne 4. listopadu 2016 o situaci v oblasti lidských práv v Burundské republice,

| — | s ohledem na prohlášení o Burundi vydané na summitu Východoafrického společenství dne 31. května 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení o Burundi vydané na summitu Východoafrického společenství dne 31. května 2015,

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu o Burundi, a zejména na usnesení z 9. července 2015 (1), 17. prosince 2015 (2) a 19. ledna 2017 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu o Burundi, a zejména na usnesení z 9. července 2015 (1), 17. prosince 2015 (2) a 19. ledna 2017 (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2016/394 ze dne 14. března 2016 o uzavření procesu konzultací s Burundskou republikou podle článku 96 Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2016/394 ze dne 14. března 2016 o uzavření procesu konzultací s Burundskou republikou podle článku 96 Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé,

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/1755 ze dne 1. října 2015 a na rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1763 a (SZBP) 2016/1745 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Burundi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/1755 ze dne 1. října 2015 a na rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1763 a (SZBP) 2016/1745 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Burundi,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dnů 16. března, 18. května, 22. června a 16. listopadu 2015 a 15. února 2016 o Burundi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dnů 16. března, 18. května, 22. června a 16. listopadu 2015 a 15. února 2016 o Burundi,

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vydaná ve dnech 28. května 2015, 19. prosince 2015 a 21. října 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vydaná ve dnech 28. května 2015, 19. prosince 2015 a 21. října 2016,

| — | s ohledem na prohlášení, které dne 6. ledna 2017 vydala mluvčí místopředsedkyně, vysoké představitelky ohledně zákazu Burundské ligy pro lidská práva (Iteka) v Burundi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení, které dne 6. ledna 2017 vydala mluvčí místopředsedkyně, vysoké představitelky ohledně zákazu Burundské ligy pro lidská práva (Iteka) v Burundi,

| — | s ohledem na burundskou ústavu, a zejména na její článek 96, |
| --- | --- |

—

s ohledem na burundskou ústavu, a zejména na její článek 96,

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v Burundi vznikla závažná politická krize a občanské nepokoje poté, co prezident Pierre Nkurunziza v dubnu 2015 oznámil, že bude vládnout po třetí funkční období, což je v rozporu s burundskou ústavou, která omezuje počet funkčních období prezidenta na dvě, i s dohodou z Aruši; vzhledem k tomu, že významnou opozici proti jeho znovuzvolení vláda velmi přísně potlačila, což mělo za následek dramatické zhoršení stavu lidských práv v této zemi; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v Burundi vznikla závažná politická krize a občanské nepokoje poté, co prezident Pierre Nkurunziza v dubnu 2015 oznámil, že bude vládnout po třetí funkční období, což je v rozporu s burundskou ústavou, která omezuje počet funkčních období prezidenta na dvě, i s dohodou z Aruši; vzhledem k tomu, že významnou opozici proti jeho znovuzvolení vláda velmi přísně potlačila, což mělo za následek dramatické zhoršení stavu lidských práv v této zemi;

| B. | vzhledem k tomu, že podle mezinárodních pozorovatelů vláda veškerou opozici proti jeho znovuzvolení od července 2015 velmi přísně potlačuje; vzhledem k tomu, že od vypuknutí násilí zemřelo podle OSN 500 osob; vzhledem k tomu, že podle organizací na ochranu lidských práv bylo údajně zabito více než 1 200 osob, 400 až 900 jich násilně zmizelo, několik stovek až tisíců lidí bylo mučeno a více než 10 000 jich je stále svévolně zadržováno; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle mezinárodních pozorovatelů vláda veškerou opozici proti jeho znovuzvolení od července 2015 velmi přísně potlačuje; vzhledem k tomu, že od vypuknutí násilí zemřelo podle OSN 500 osob; vzhledem k tomu, že podle organizací na ochranu lidských práv bylo údajně zabito více než 1 200 osob, 400 až 900 jich násilně zmizelo, několik stovek až tisíců lidí bylo mučeno a více než 10 000 jich je stále svévolně zadržováno;

| C. | vzhledem k tomu, že prezident Pierre Nkurunziza nevylučuje možnost změny ústavy, aby mohl od roku 2020 sloužit čtvrté funkční období, a že probíhá vnitřní postup s cílem zrušit omezení počtu funkčních mandátů; vzhledem k tomu, že takový postup by byl v rozporu s dřívějšími prohlášeními prezidenta Pierra Nkurunzizy a zmařil by společné úsilí o hledání životaschopného a dlouhodobého řešení krize; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že prezident Pierre Nkurunziza nevylučuje možnost změny ústavy, aby mohl od roku 2020 sloužit čtvrté funkční období, a že probíhá vnitřní postup s cílem zrušit omezení počtu funkčních mandátů; vzhledem k tomu, že takový postup by byl v rozporu s dřívějšími prohlášeními prezidenta Pierra Nkurunzizy a zmařil by společné úsilí o hledání životaschopného a dlouhodobého řešení krize;

| D. | vzhledem k tomu, že zpráva nezávislé vyšetřovací komise OSN pro Burundi (UNIIB) popisuje „řadu důkazů závažného porušování lidských práv a krutého zacházení“ v této zemi, které páchají zejména bezpečnostní síly a veřejné orgány; vzhledem k tomu, že od dubna 2017 vzrostl počet případů podněcování k násilí a nenávisti, zejména při příležitosti shromáždění Imbonerakure, milicí mladých členů strany CNDD-FDD, která je u moci; vzhledem k tomu, že hlavním cílem tohoto krutého zacházení jsou představitelé opozice a aktéři občanské společnosti, zejména ochránci lidských práv, novináři a advokáti; vzhledem k tomu, že konečná zpráva vyšetřovací komise zřízené Radou pro lidská práva je očekávána v září 2017; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že zpráva nezávislé vyšetřovací komise OSN pro Burundi (UNIIB) popisuje „řadu důkazů závažného porušování lidských práv a krutého zacházení“ v této zemi, které páchají zejména bezpečnostní síly a veřejné orgány; vzhledem k tomu, že od dubna 2017 vzrostl počet případů podněcování k násilí a nenávisti, zejména při příležitosti shromáždění Imbonerakure, milicí mladých členů strany CNDD-FDD, která je u moci; vzhledem k tomu, že hlavním cílem tohoto krutého zacházení jsou představitelé opozice a aktéři občanské společnosti, zejména ochránci lidských práv, novináři a advokáti; vzhledem k tomu, že konečná zpráva vyšetřovací komise zřízené Radou pro lidská práva je očekávána v září 2017;

| E. | vzhledem k tomu, že oznámené násilnosti zahrnují vraždy, únosy, násilná zmizení, mučení, znásilňování, svévolné zadržování a věznění; vzhledem k tomu, že korupce a nečinnost veřejných orgánů mají za následek kulturu beztrestnosti, která brání tomu, aby řada pachatelů vražedného násilí, včetně členů pořádkových sil a zpravodajských služeb, stanula před soudem; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že oznámené násilnosti zahrnují vraždy, únosy, násilná zmizení, mučení, znásilňování, svévolné zadržování a věznění; vzhledem k tomu, že korupce a nečinnost veřejných orgánů mají za následek kulturu beztrestnosti, která brání tomu, aby řada pachatelů vražedného násilí, včetně členů pořádkových sil a zpravodajských služeb, stanula před soudem;

| F. | vzhledem k tomu, že v říjnu 2016 burundské orgány zakázaly pět organizací na ochranu lidských práv a že v lednu 2017 byla zakázána také nejstarší organizace tohoto druhu v zemi, liga Iteka; vzhledem k tomu, že v prosinci 2016 přijal parlament zákon stanovící přísnou kontrolu mezinárodních nevládních organizací; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v říjnu 2016 burundské orgány zakázaly pět organizací na ochranu lidských práv a že v lednu 2017 byla zakázána také nejstarší organizace tohoto druhu v zemi, liga Iteka; vzhledem k tomu, že v prosinci 2016 přijal parlament zákon stanovící přísnou kontrolu mezinárodních nevládních organizací;

| G. | vzhledem k tomu, že zesílily restrikce vůči nezávislým sdělovacím prostředkům a novinám; vzhledem k tomu, že činnost nezávislých sdělovacích prostředků je stále cenzurována, pozastavována, blokována nebo ukončována; vzhledem k tomu, že novináři se stali oběťmi zmizení, vyhrožování, fyzických útoků a soudního obtěžování; vzhledem k tomu, že byla pozastavena činnost všech nezávislých rozhlasových stanic; vzhledem k tomu, že Burundi zaujímá ve světovém indexu svobody tisku na rok 2017 vypracovaném Reportéry bez hranic 160. místo ze 180 zemí; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že zesílily restrikce vůči nezávislým sdělovacím prostředkům a novinám; vzhledem k tomu, že činnost nezávislých sdělovacích prostředků je stále cenzurována, pozastavována, blokována nebo ukončována; vzhledem k tomu, že novináři se stali oběťmi zmizení, vyhrožování, fyzických útoků a soudního obtěžování; vzhledem k tomu, že byla pozastavena činnost všech nezávislých rozhlasových stanic; vzhledem k tomu, že Burundi zaujímá ve světovém indexu svobody tisku na rok 2017 vypracovaném Reportéry bez hranic 160. místo ze 180 zemí;

| H. | vzhledem k tomu, že zástupci OSN poukazují na to, že státní představitelé mají sklon k vyvolávání rozporů, což vede k obavám, že se roztočí spirála násilí a že krize může dostat etnický rozměr; vzhledem k tomu, že se objevily zprávy, že se strana CNDD-FDD (Národní rada na obranu demokracie – Síly na obranu demokracie) a její mládežnická organizace – milice Imbonerakure – často uchylují k násilí a zastrašování; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že zástupci OSN poukazují na to, že státní představitelé mají sklon k vyvolávání rozporů, což vede k obavám, že se roztočí spirála násilí a že krize může dostat etnický rozměr; vzhledem k tomu, že se objevily zprávy, že se strana CNDD-FDD (Národní rada na obranu demokracie – Síly na obranu demokracie) a její mládežnická organizace – milice Imbonerakure – často uchylují k násilí a zastrašování;

| I. | vzhledem k tomu, že v říjnu 2016 Burundi zahájilo postup vedoucí k odstoupení od Římského statutu, čímž dalo najevo svůj záměr opustit Mezinárodní trestní soud, a to v návaznosti na rozhodnutí tohoto soudu zahájit předběžné vyšetřování případů násilí a porušování lidských práv v zemi; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že v říjnu 2016 Burundi zahájilo postup vedoucí k odstoupení od Římského statutu, čímž dalo najevo svůj záměr opustit Mezinárodní trestní soud, a to v návaznosti na rozhodnutí tohoto soudu zahájit předběžné vyšetřování případů násilí a porušování lidských práv v zemi;

| J. | vzhledem k tomu, že v srpnu 2016 burundská vláda nesouhlasila s tím, aby byli do země vysláni příslušníci policejního sboru OSN, kteří by zajistili monitorování situace; vzhledem k tomu, že se burundská vláda rozhodla pozastavit spolupráci s Úřadem vysokého komisaře OSN pro lidská práva a odmítla spolupracovat s vyšetřovací komisí, kterou zřídila Rada OSN pro lidská práva; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v srpnu 2016 burundská vláda nesouhlasila s tím, aby byli do země vysláni příslušníci policejního sboru OSN, kteří by zajistili monitorování situace; vzhledem k tomu, že se burundská vláda rozhodla pozastavit spolupráci s Úřadem vysokého komisaře OSN pro lidská práva a odmítla spolupracovat s vyšetřovací komisí, kterou zřídila Rada OSN pro lidská práva;

| K. | vzhledem k tomu, že dne 21. prosince 2015 burundský parlament zamítl návrh na vyslání mírových sborů Africké unie, přičemž uvedl, že jakákoli vojenská intervence jednotek Africké unie by představovala invazi okupační síly; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že dne 21. prosince 2015 burundský parlament zamítl návrh na vyslání mírových sborů Africké unie, přičemž uvedl, že jakákoli vojenská intervence jednotek Africké unie by představovala invazi okupační síly;

| L. | vzhledem k tomu, že dne 8. prosince 2015 Evropská unie zahájila postup konzultací s vládou Burundi podle článku 96 dohody z Cotonou za přítomnosti zástupců skupiny zemí AKT, Africké unie, Východoafrického společenství a Organizace spojených národů; vzhledem k tomu, že v březnu 2016 Evropská unie tyto konzultace uzavřela, neboť dospěla k závěru, že závazky burundské vlády v oblasti lidských práv, demokratických zásad a právního státu nejsou dostatečné; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že dne 8. prosince 2015 Evropská unie zahájila postup konzultací s vládou Burundi podle článku 96 dohody z Cotonou za přítomnosti zástupců skupiny zemí AKT, Africké unie, Východoafrického společenství a Organizace spojených národů; vzhledem k tomu, že v březnu 2016 Evropská unie tyto konzultace uzavřela, neboť dospěla k závěru, že závazky burundské vlády v oblasti lidských práv, demokratických zásad a právního státu nejsou dostatečné;

| M. | vzhledem k tomu, že Evropská unie na základě tohoto postupu vymezila řadu konkrétních opatření, která musí vláda Burundi přijmout, aby bylo možné obnovit plnou spolupráci; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Evropská unie na základě tohoto postupu vymezila řadu konkrétních opatření, která musí vláda Burundi přijmout, aby bylo možné obnovit plnou spolupráci;

| N. | vzhledem k tomu, že Unie pozastavila přímou finanční pomoc, kterou poskytovala burundským orgánům, a to i rozpočtovou podporu; vzhledem k tomu, že se Unie zavázala zachovat finanční podporu určenou obyvatelstvu a na humanitární pomoc, včetně projektů zaměřených na zajištění přístupu k základním službám; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Unie pozastavila přímou finanční pomoc, kterou poskytovala burundským orgánům, a to i rozpočtovou podporu; vzhledem k tomu, že se Unie zavázala zachovat finanční podporu určenou obyvatelstvu a na humanitární pomoc, včetně projektů zaměřených na zajištění přístupu k základním službám;

| O. | vzhledem k tomu, že Evropská unie přijala sankce namířené proti osobám, subjektům nebo orgánům, které narušují demokracii nebo brání hledání politického řešení v Burundi; vzhledem k tomu, že i Africká unie má nyní v úmyslu přijmout sankce; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že Evropská unie přijala sankce namířené proti osobám, subjektům nebo orgánům, které narušují demokracii nebo brání hledání politického řešení v Burundi; vzhledem k tomu, že i Africká unie má nyní v úmyslu přijmout sankce;

| P. | vzhledem k tomu, že vnitřní burundský dialog, který probíhá pod záštitou Východoafrického společenství a s podporou Africké unie a Evropské unie, je podle Rady bezpečnosti OSN jedinou schůdnou možností, jak dospět k trvalému politickému řešení situace v Burundi; vzhledem k tomu, že tento dialog musí být otevřený všem, a to i opozičním stranám, občanské společnosti a členům diaspory; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že vnitřní burundský dialog, který probíhá pod záštitou Východoafrického společenství a s podporou Africké unie a Evropské unie, je podle Rady bezpečnosti OSN jedinou schůdnou možností, jak dospět k trvalému politickému řešení situace v Burundi; vzhledem k tomu, že tento dialog musí být otevřený všem, a to i opozičním stranám, občanské společnosti a členům diaspory;

| Q. | vzhledem k tomu, že patová politická situace v Burundi a zhoršující se hospodářská situace mají vážný dopad na obyvatelstvo; vzhledem k tomu, že podle odhadů Agentury OSN pro uprchlíky uprchlo z Burundi více než 420 000 osob ve snaze najít útočiště v sousedních zemích; vzhledem k tomu, že podle zástupce generálního tajemníka OSN se v současné době v zemi nachází 209 000 vnitřně vysídlených osob; vzhledem k tomu, že 3 miliony osob potřebují humanitární pomoc a 2,6 milionu osob trpí akutním nedostatkem potravin; vzhledem k tomu, že 700 000 osob je závislých na nouzové potravinové pomoci, a to i přes to, že vláda zrušila některá omezení; vzhledem k tomu, že tato situace vážně ohrožuje stabilitu regionu; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že patová politická situace v Burundi a zhoršující se hospodářská situace mají vážný dopad na obyvatelstvo; vzhledem k tomu, že podle odhadů Agentury OSN pro uprchlíky uprchlo z Burundi více než 420 000 osob ve snaze najít útočiště v sousedních zemích; vzhledem k tomu, že podle zástupce generálního tajemníka OSN se v současné době v zemi nachází 209 000 vnitřně vysídlených osob; vzhledem k tomu, že 3 miliony osob potřebují humanitární pomoc a 2,6 milionu osob trpí akutním nedostatkem potravin; vzhledem k tomu, že 700 000 osob je závislých na nouzové potravinové pomoci, a to i přes to, že vláda zrušila některá omezení; vzhledem k tomu, že tato situace vážně ohrožuje stabilitu regionu;

| 1. | vyjadřuje vážné znepokojení nad politickou a bezpečnostní situací v Burundi; důrazně odsuzuje násilné činy, zabíjení a další porušování lidských práv, k nimž v Burundi od roku 2015 došlo; vyzývá k přijetí účinných a přiměřených opatření, která zabrání novým případům násilí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je znepokojen všeobecně rozšířenou beztrestností, zejména pokud jde o násilné činy a porušování lidských práv a pachatele těchto činů; připomíná, že burundské orgány mají na základě mezinárodních a regionálních právních předpisů v oblasti lidských práv povinnost zaručovat, chránit a prosazovat základní práva, a to včetně občanských a politických práv občanů; v této souvislosti vyzývá k důkladnému a nezávislému vyšetření případů násilné smrti a případů porušení práv, k nimž v Burundi v posledních letech došlo, a žádá, aby se pachatelé za své činy zodpovídali; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hluboce lituje skutečnosti, že vláda Burundi zahájila postup vedoucí k odstoupení země od Římského statutu ustavujícího Mezinárodní trestní soud; vyzývá vládu Burundi, aby tento postup odstoupení ještě zvážila a zajistila, aby byla země nadále plně zapojena do struktur Mezinárodního trestního soudu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naléhavě vyzývá burundskou vládu, aby plně dodržovala rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2303 (2016) a umožnila nasazení policejní jednotky OSN, která by zabezpečila monitorování bezpečnostní situace v zemi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá vytvoření vyšetřovací komise OSN pro lidská práva v Burundi, která byla zřízena v listopadu 2016 s cílem vyšetřit případy porušování lidských práv, k nimž došlo v Burundi od dubna 2015; vyzývá burundské orgány, aby se členy této vyšetřovací komise plně spolupracovaly; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá jmenování nového zvláštního vyslance v Burundi v osobě pana Michela Kafanda, jehož jmenoval generální tajemník OSN pan Antonio Gutierrez s cílem usnadnit porozumění probíhajícímu politického procesu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znovu zdůrazňuje svou oddanost svobodě projevu a opětovně potvrzuje, že občanská společnost, právníci, organizace hájící lidská práva a sdělovací prostředky hrají zásadní úlohu v demokratické společnosti; vyzývá v této souvislosti burundské orgány, aby zrušily zákazy a odstranily omezení uložená těmto subjektům, aby se znovu zabývaly novými právními předpisy o zahraničních nevládních organizacích a aby dbaly o to, aby novináři a obránci lidských práv mohli svou činnost v této zemi vykonávat zcela svobodně a bezpečně; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadřuje své znepokojení nad vysokým rizikem prohlubování rozdílů mezi různými etniky, k němuž vede současná situace; odsuzuje, že se etnický charakter krize posiluje prováděním propagandy založené na etnické ideologii; naléhavě vyzývá všechny zúčastněné strany v Burundi, aby se zdržely jakéhokoli jednání nebo projevu, který by mohl rozdmýchávat násilí, zhoršit krizi nebo mít negativní dopady na dlouhodobou stabilitu v regionu, a aby plně dodržovaly dohodu z Aruše; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odsuzuje podněcování k nenávisti a k násilí, jehož se dopouštějí vedoucí představitelé milice mladých Imbonerakure vůči uprchlíkům a odpůrcům, zejména veřejné výzvy ke znásilňování žen odpůrců, a požaduje okamžité odzbrojení těchto milicí; vyjadřuje mimořádné znepokojení nad přijetím nového zákona o vytvoření národního útvaru dobrovolníků, který by mohl sloužit k tomu, že by činnost této milice legitimizoval; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naléhavě vyzývá všechny zúčastněné strany, aby vytvořily podmínky, které by opětovně nastolily důvěru a podpořily národní jednotu prostřednictvím otevřeného a transparentního vnitrostátního dialogu mezi vládou, opozičními stranami a občanskou společností, a to bez jakékoli výlučnosti a v souladu s burundskou ústavou, s dohodou z Aruše a s mezinárodními závazky této země; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že situace v Burundi má dopady, které mimořádně poškozují celý zdejší region; vítá v tomto ohledu úsilí o jednání pod záštitou Východoafrického společenství (CAE) za podpory Africké unie a žádá o zapojení a spolupráci burundských orgánů s cílem neprodleně nalézt schůdné a dlouhodobé řešení tohoto konfliktu, avšak vyjadřuje své hluboké znepokojení nad pomalým pokrokem v tomto dialogu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Evropskou unii, aby podporovala úsilí regionálních aktérů v řešení této krize; žádá, aby se prováděl orientační plán zprostředkovatele jmenovaného Východoafrickým společenstvím pana Mkapy, bývalého prezidenta Tanzanie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá rozhodnutí Mírové a bezpečnostní rady Africké unie o povolení vyslat do Burundi Africkou preventivní a ochrannou misi s cílem podpořit politické řešení; naléhá na vládu Burundi, aby plně dostála závazku, který přijala, a aby usnadnila urychlené rozmístění pozorovatelů a odborníků na lidská práva, zejména pomocí okamžitého vydání víz a velmi rychlého vyřízení ostatních požadovaných formalit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že by větší přítomnost mezinárodních pozorovatelů v Burundi mohla významně přispět ke zlepšení situace v oblasti lidských práv a bezpečnosti; žádá, aby bylo rozmístěno dalších 200 pozorovatelů Africké unie pro vojenské a lidskoprávní otázky, kteří podpoří 30 pozorovatelů již přítomných na místě; |
| --- | --- |

14.

| 15. | považuje za nezbytné vyjasnit v koordinaci s Africkou unií sledovatelnost finančních prostředků určených burundským vojákům, kteří se podílejí na misi Africké unie v Somálsku (AMISOM); |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnívá se, že východiskem veškeré normalizace vztahů s EU včetně členských států je, aby burundské orgány prováděly všechna ustanovení „přehledu závazků“, která se týkají konzultací podle článku 96 dohody z Cotonou; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bere na vědomí rozhodnutí Evropské unie, přijaté na základě konzultací s burundskými orgány podle článku 96 dohody z Cotonou, o pozastavení přímé finanční pomoci administrativě Burundi a vítá přijatá omezení týkající se přesídlování a skutečnost, že Evropská unie zmrazila majetek osob odpovědných za narušování úsilí o mír nebo za porušování lidských práv; zdůrazňuje, že Unie zachovává veškerou svou finanční podporu burundskému lidu včetně pomoci uprchlíkům v klíčových oblastech, jako je zdravotnictví, výživa a vzdělání, a také humanitární pomoc poskytovanou přímo; podporuje cílené sankce, které Evropská unie obnovila, a také rozhodnutí Rady EU o pozastavení rozpočtové podpory Burundi po konzultacích uskutečněných podle článku 96; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad přílivem burundských uprchlíků do sousedních zemí a nad alarmující humanitární situací vysídlených osob v Burundi a opětovně potvrzuje svou podporu humanitárním organizacím působícím v tomto regionu a sousedním zemím, které uprchlíky přijímají; naléhavě vyzývá Evropskou unii a další dárce, aby zvýšili svou finanční podporu a humanitární pomoc burundským vysídleným osobám a uprchlíkům; připomíná členským státům, že se zavázaly dodržovat Ženevskou úmluvu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení vládě a parlamentu Burundi, Radě ministrů AKT-EU, Evropské komisi a Radě ministrů Evropské unie, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států Evropské unie, členským státům a orgánům Africké unie a generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0275.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0474.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0004.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/151

---

P8_TA(2017)0315

Úsilí EU v oblasti udržitelnosti

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o úsilí EU v oblasti udržitelnosti (2017/2009(INI))

(2018/C 334/18)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na rezoluci Organizace spojených národů OSN nazvanou „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji dne 25. září 2015 v New Yorku (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Organizace spojených národů OSN nazvanou „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji dne 25. září 2015 v New Yorku (1),

| — | s ohledem na dohodu přijatou v Paříži dne 12. prosince 2015 na 21. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (COP 21) (Pařížská dohoda), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu přijatou v Paříži dne 12. prosince 2015 na 21. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (COP 21) (Pařížská dohoda),

| — | s ohledem na čl. 3 odst. 3 a 5 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 3 odst. 3 a 5 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na článek 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), v němž je zakotveno, že EU „zajišťuje soudržnost mezi svými jednotlivými politikami a činnostmi s přihlédnutím ke všem svým cílům“, a na článek 11 SFEU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), v němž je zakotveno, že EU „zajišťuje soudržnost mezi svými jednotlivými politikami a činnostmi s přihlédnutím ke všem svým cílům“, a na článek 11 SFEU,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 s názvem „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti – evropské úsilí v oblasti udržitelnosti“ (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 s názvem „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti – evropské úsilí v oblasti udržitelnosti“ (COM(2016)0739),

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, kterou EU ratifikovala v roce lednu 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, kterou EU ratifikovala v roce lednu 2011,

| — | s ohledem na všeobecný akční program Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 s názvem „Spokojený život v mezích naší planety“ (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na všeobecný akční program Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 s názvem „Spokojený život v mezích naší planety“ (2),

| — | s ohledem na zprávu Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) č. 30/2016 o ukazatelích kvality životního prostředí z roku 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) č. 30/2016 o ukazatelích kvality životního prostředí z roku 2016,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2016 o sledování a přezkumu Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2016 o sledování a přezkumu Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 (3),

| — | s ohledem na strategické sdělení Evropského centra politické strategie Komise ze dne 20. července 2016 s názvem „Sustainability Now! A European Voice for Sustainability“ (Udržitelnost teď! Evropská vize pro udržitelnost) (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategické sdělení Evropského centra politické strategie Komise ze dne 20. července 2016 s názvem „Sustainability Now! A European Voice for Sustainability“ (Udržitelnost teď! Evropská vize pro udržitelnost) (4),

| — | s ohledem na strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (5), na přezkum této strategie v polovině období (6) a na usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 k přezkumu této strategie v polovině období (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (5), na přezkum této strategie v polovině období (6) a na usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 k přezkumu této strategie v polovině období (7),

| — | s ohledem na zprávy Mezinárodního panelu pro zdroje UNEP: „Policy Coherence of the Sustainable Development Goals“ (Soudržnost politik při naplňování cílů udržitelného rozvoje) z roku 2015, „Global Material Flows and Resource Productivity“ (Globální toky materiálů a produktivita zdrojů) z roku 2016 a „Resource Efficiency: Potential and Economic Implications“ (Účinné využívání zdrojů: potenciál a hospodářské důsledky) z roku 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy Mezinárodního panelu pro zdroje UNEP: „Policy Coherence of the Sustainable Development Goals“ (Soudržnost politik při naplňování cílů udržitelného rozvoje) z roku 2015, „Global Material Flows and Resource Productivity“ (Globální toky materiálů a produktivita zdrojů) z roku 2016 a „Resource Efficiency: Potential and Economic Implications“ (Účinné využívání zdrojů: potenciál a hospodářské důsledky) z roku 2017,

| — | s ohledem na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 10. listopadu 2016 s názvem „Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů“ (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 10. listopadu 2016 s názvem „Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů“ (JOIN(2016)0049),

| — | s ohledem na dohodu o nové městské agendě přijatou dne 20. října 2016 na konferenci Habitat III v Quitu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o nové městské agendě přijatou dne 20. října 2016 na konferenci Habitat III v Quitu,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0239/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy přijaly Agendu pro udržitelný rozvoj 2030 (dále jen „Agenda 2030“), včetně cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy přijaly Agendu pro udržitelný rozvoj 2030 (dále jen „Agenda 2030“), včetně cílů udržitelného rozvoje;

| B. | vzhledem k tomu, že 17 cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje představuje plán na zlepšení společnosti a světa, k němuž lze dospět prostřednictvím praktických a měřitelných opatření, a vztahuje se na řadu otázek, včetně dosahování lepších a spravedlivějších výsledků v oblasti zdraví, dobré duševní pohody a vzdělávání občanů, vyšší celkové prosperity, opatření proti změně klimatu a zachování životního prostředí pro budoucí generace, a proto musí být vždycky zohledňovány horizontálně napříč všemi oblastmi činnosti Unie; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že 17 cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje představuje plán na zlepšení společnosti a světa, k němuž lze dospět prostřednictvím praktických a měřitelných opatření, a vztahuje se na řadu otázek, včetně dosahování lepších a spravedlivějších výsledků v oblasti zdraví, dobré duševní pohody a vzdělávání občanů, vyšší celkové prosperity, opatření proti změně klimatu a zachování životního prostředí pro budoucí generace, a proto musí být vždycky zohledňovány horizontálně napříč všemi oblastmi činnosti Unie;

| C. | vzhledem k tomu, že budoucí hospodářský růst je možný pouze v případě, že budou plně respektovány meze naší planety v zájmu zajištění důstojného života pro všechny; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že budoucí hospodářský růst je možný pouze v případě, že budou plně respektovány meze naší planety v zájmu zajištění důstojného života pro všechny;

| D. | vzhledem k tomu, že Agenda 2030 má transformační potenciál a stanovuje univerzální, ambiciózní, komplexní, nedělitelné a vzájemné provázané cíle, které se zaměřují na vymýcení chudoby, boj proti diskriminaci a podporu prosperity, odpovědnost za životní prostředí, sociální začleňování a dodržování lidských práv a upevnění míru a bezpečnosti; vzhledem k tomu, že tyto cíle vyžadují přijetí okamžitých opatření, aby mohly být v plném rozsahu a účinně provedeny; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Agenda 2030 má transformační potenciál a stanovuje univerzální, ambiciózní, komplexní, nedělitelné a vzájemné provázané cíle, které se zaměřují na vymýcení chudoby, boj proti diskriminaci a podporu prosperity, odpovědnost za životní prostředí, sociální začleňování a dodržování lidských práv a upevnění míru a bezpečnosti; vzhledem k tomu, že tyto cíle vyžadují přijetí okamžitých opatření, aby mohly být v plném rozsahu a účinně provedeny;

| E. | vzhledem k tomu, že Komise dosud nepředložila zastřešující strategii provádění Agendy 2030 zahrnující relevantní oblasti vnitřní a vnější politiky a podrobný harmonogram do roku 2030, jak žádal Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. května 2016 o sledování a přezkumu agendy, a nepřevzala v plném rozsahu obecnou koordinační úlohu u opatření přijatých na úrovni členských států; vzhledem k tomu, že účinná strategie provádění a mechanismus dohledu a přezkumu jsou pro dosažení cílů udržitelného rozvoje nezbytné; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Komise dosud nepředložila zastřešující strategii provádění Agendy 2030 zahrnující relevantní oblasti vnitřní a vnější politiky a podrobný harmonogram do roku 2030, jak žádal Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. května 2016 o sledování a přezkumu agendy, a nepřevzala v plném rozsahu obecnou koordinační úlohu u opatření přijatých na úrovni členských států; vzhledem k tomu, že účinná strategie provádění a mechanismus dohledu a přezkumu jsou pro dosažení cílů udržitelného rozvoje nezbytné;

| F. | vzhledem k tomu, že plnění 17 cílů udržitelného rozvoje a 169 dílčích cílů se týká všech aspektů politiky Unie; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že plnění 17 cílů udržitelného rozvoje a 169 dílčích cílů se týká všech aspektů politiky Unie;

| G. | vzhledem k tomu, že řada cílů udržitelného rozvoje se vedle pravomocí státních, regionálních a místních orgánů přímo dotýká pravomocí EU, a jejich naplňování tak vyžaduje skutečnou víceúrovňovou správu s aktivním a širokým zapojením občanské společnosti; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že řada cílů udržitelného rozvoje se vedle pravomocí státních, regionálních a místních orgánů přímo dotýká pravomocí EU, a jejich naplňování tak vyžaduje skutečnou víceúrovňovou správu s aktivním a širokým zapojením občanské společnosti;

| H. | vzhledem k tomu, že změna klimatu není samostatný environmentální problém, nýbrž představuje podle OSN (8) jednu z největších výzev naší doby a závažným způsobem ohrožuje udržitelný rozvoj a její rozsáhlé a nevídané dopady nepřiměřeně zatěžují nejchudší a nejzranitelnější osoby a zvyšují nerovnost v rámci jednotlivých zemí a mezi nimi; vzhledem k tomu, že naléhavá opatření pro boj proti změně klimatu jsou zásadní pro úspěšné provádění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že změna klimatu není samostatný environmentální problém, nýbrž představuje podle OSN (8) jednu z největších výzev naší doby a závažným způsobem ohrožuje udržitelný rozvoj a její rozsáhlé a nevídané dopady nepřiměřeně zatěžují nejchudší a nejzranitelnější osoby a zvyšují nerovnost v rámci jednotlivých zemí a mezi nimi; vzhledem k tomu, že naléhavá opatření pro boj proti změně klimatu jsou zásadní pro úspěšné provádění cílů udržitelného rozvoje;

| I. | vzhledem k tomu, že mezi cíle strategie Evropa 2020 v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti patří: snižování emisí skleníkových plynů o 20 %, 20 % pokrytí poptávky po obnovitelných zdrojích energie v EU a navýšení energetické účinnost o 20 %; vzhledem k tomu, že EU se zavázala, že do roku 2030 sníží domácí emise skleníkových plynů alespoň o 40 % oproti roku 2005, s výhradou mechanismu zvyšování cílů stanoveného v rámci Pařížské úmluvy; vzhledem k tomu, že Evropský parlament žádá závazný cíl 40 % v oblasti energetické účinnosti a závazný cíl alespoň 30 % v oblasti energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030, a zdůrazňuje, že tyto cíle by měly být naplňovány prostřednictvím individuálních cílů jednotlivých států; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že mezi cíle strategie Evropa 2020 v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti patří: snižování emisí skleníkových plynů o 20 %, 20 % pokrytí poptávky po obnovitelných zdrojích energie v EU a navýšení energetické účinnost o 20 %; vzhledem k tomu, že EU se zavázala, že do roku 2030 sníží domácí emise skleníkových plynů alespoň o 40 % oproti roku 2005, s výhradou mechanismu zvyšování cílů stanoveného v rámci Pařížské úmluvy; vzhledem k tomu, že Evropský parlament žádá závazný cíl 40 % v oblasti energetické účinnosti a závazný cíl alespoň 30 % v oblasti energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030, a zdůrazňuje, že tyto cíle by měly být naplňovány prostřednictvím individuálních cílů jednotlivých států;

| J. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou signatáři Pařížské dohody, v jejímž rámci se zavázaly spolupracovat s dalšími zeměmi k udržení globálního oteplování výrazně pod úrovní 2 oC a usilovat o další snížení teploty na 1,5 oC, a pokusit se tak zmírnit nejzávažnější rizika změny klimatu, která ohrožují dosažení udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou signatáři Pařížské dohody, v jejímž rámci se zavázaly spolupracovat s dalšími zeměmi k udržení globálního oteplování výrazně pod úrovní 2 oC a usilovat o další snížení teploty na 1,5 oC, a pokusit se tak zmírnit nejzávažnější rizika změny klimatu, která ohrožují dosažení udržitelného rozvoje;

| K. | vzhledem k tomu, že zdravá moře a oceány jsou životně důležitá pro zachování biologické rozmanitosti, zajišťování potravin a udržitelné živobytí; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že zdravá moře a oceány jsou životně důležitá pro zachování biologické rozmanitosti, zajišťování potravin a udržitelné živobytí;

| L. | vzhledem k tomu, že podle 7. akčního programu pro životní prostředí má Komise vyhodnocovat, jaké dopady má spotřeba potravin a ostatních komodit v Unii na životní prostředí v celosvětovém měřítku; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že podle 7. akčního programu pro životní prostředí má Komise vyhodnocovat, jaké dopady má spotřeba potravin a ostatních komodit v Unii na životní prostředí v celosvětovém měřítku;

| M. | vzhledem k tomu, že jakékoliv posuzování současné a budoucí účinnosti opatření k naplňování cílů udržitelného rozvoje v Evropě by nemělo být zaměřeno pouze na aktuální úspěchy, nýbrž i na budoucí úsilí a plány, přičemž by mělo vycházet z důkladného posouzení nedostatků politik EU a naplňování cílů udržitelného rozvoje, včetně oblastí, v nichž EU tyto cíle nenaplňuje, a neúčinného provádění stávajících politik a možných rozporů mezi oblastmi politiky; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že jakékoliv posuzování současné a budoucí účinnosti opatření k naplňování cílů udržitelného rozvoje v Evropě by nemělo být zaměřeno pouze na aktuální úspěchy, nýbrž i na budoucí úsilí a plány, přičemž by mělo vycházet z důkladného posouzení nedostatků politik EU a naplňování cílů udržitelného rozvoje, včetně oblastí, v nichž EU tyto cíle nenaplňuje, a neúčinného provádění stávajících politik a možných rozporů mezi oblastmi politiky;

| N. | vzhledem k tomu, že podle Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) je vysoce pravděpodobné, že 11 z 30 prioritních cílů akčního programu pro životní prostředí nebude dosaženo ve stanovené lhůtě do roku 2020; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že podle Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) je vysoce pravděpodobné, že 11 z 30 prioritních cílů akčního programu pro životní prostředí nebude dosaženo ve stanovené lhůtě do roku 2020;

| O. | vzhledem k tomu, že financování cílů udržitelného rozvoje představuje obrovskou výzvu, která vyžaduje silné a globální partnerství a využívání všech forem financování (z domácích, mezinárodních, veřejných, soukromých a inovativních zdrojů) i nefinančních prostředků; vzhledem k tomu, že soukromé financování může veřejné financování doplňovat, nikoli však nahradit; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že financování cílů udržitelného rozvoje představuje obrovskou výzvu, která vyžaduje silné a globální partnerství a využívání všech forem financování (z domácích, mezinárodních, veřejných, soukromých a inovativních zdrojů) i nefinančních prostředků; vzhledem k tomu, že soukromé financování může veřejné financování doplňovat, nikoli však nahradit;

| P. | vzhledem k tomu, že efektivní mobilizace domácích zdrojů je nezbytným faktorem pro dosažení cílů Agendy 2030; vzhledem k tomu, že rozvojové země jsou obzvlášť postiženy daňovými úniky podniků a vyhýbáním se daňovým povinnostem; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že efektivní mobilizace domácích zdrojů je nezbytným faktorem pro dosažení cílů Agendy 2030; vzhledem k tomu, že rozvojové země jsou obzvlášť postiženy daňovými úniky podniků a vyhýbáním se daňovým povinnostem;

| Q. | vzhledem k tomu, že podpora udržitelného rozvoje vyžaduje odolnost, která by měla být posilována prostřednictvím komplexního přístupu v rámci vnější činnosti EU a při dodržování zásady soudržnosti politik v zájmu rozvoje; vzhledem k tomu, že politiky členských států i EU mají jak plánovaný, tak i neplánovaný dopad na rozvojové země, a že cíle udržitelného rozvoje představují jedinečnou příležitost pro dosažení většího souladu a spravedlivější politiky vůči rozvojovým zemím; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že podpora udržitelného rozvoje vyžaduje odolnost, která by měla být posilována prostřednictvím komplexního přístupu v rámci vnější činnosti EU a při dodržování zásady soudržnosti politik v zájmu rozvoje; vzhledem k tomu, že politiky členských států i EU mají jak plánovaný, tak i neplánovaný dopad na rozvojové země, a že cíle udržitelného rozvoje představují jedinečnou příležitost pro dosažení většího souladu a spravedlivější politiky vůči rozvojovým zemím;

| R. | vzhledem k tomu, že mezinárodní obchod může být mocnou hnací silou rozvoje a hospodářského růstu a velká část dovozu do EU pochází z rozvojových zemí; vzhledem k tomu, že Agenda 2030 uznává obchod jako prostředek k dosažení cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že mezinárodní obchod může být mocnou hnací silou rozvoje a hospodářského růstu a velká část dovozu do EU pochází z rozvojových zemí; vzhledem k tomu, že Agenda 2030 uznává obchod jako prostředek k dosažení cílů udržitelného rozvoje;

| S. | vzhledem k tomu, že řešení problému migrace a požadavků rostoucí světové populace jsou klíčové k dosažení všech cílů udržitelného rozvoje; vzhledem k tomu, že Agenda 2030 zdůrazňuje roli migrace jakožto hybné síly rozvoje; vzhledem k tomu, že článek 208 SFEU stanovuje vymýcení chudoby za hlavní cíl rozvojové politiky EU; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že řešení problému migrace a požadavků rostoucí světové populace jsou klíčové k dosažení všech cílů udržitelného rozvoje; vzhledem k tomu, že Agenda 2030 zdůrazňuje roli migrace jakožto hybné síly rozvoje; vzhledem k tomu, že článek 208 SFEU stanovuje vymýcení chudoby za hlavní cíl rozvojové politiky EU;

| 1. | vítá sdělení Komise o evropském úsilí v oblasti udržitelnosti, které mapuje stávající iniciativy a nástroje evropské politiky a slouží jako reakce na Agendu 2030; zdůrazňuje však, že je nutné provést komplexní posouzení stávajících politik a právních předpisů EU ve všech odvětvích, včetně posouzení nedostatků, trendů, neslučitelností a nedostatků v provádění, ale i možných vedlejších přínosů a součinností; zdůrazňuje, že v zájmu provedení tohoto posouzení je nutné přijmout koordinovaná opatření na evropské úrovni i na úrovni členských států; vyzývá proto Komisi, Radu ve všech jejích složeních a agentury a subjekty EU, aby se toho bezodkladně ujaly; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že cílem Agendy 2030 je dosáhnout zlepšení životních podmínek pro všechny a že tři rovnocenné pilíře udržitelného rozvoje jsou pro dosažení cílů udržitelného rozvoje zásadní, konkrétně jde o sociální, environmentálním a ekonomický rozvoj; poukazuje na to, že udržitelný rozvoj je základním cílem Unie v souladu s čl. 3 odst. 3 SEU a že by měl být ústředním bodem debaty o budoucnosti Evropy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá závazek Komise začlenit cíle udržitelného rozvoje do všech politik a iniciativ EU na základě zásady všeobecnosti a integrace; vyzývá Komisi, aby bezodkladně vypracovala komplexní krátkodobou, střednědobou a dlouhodobou soudržnou, koordinovanou a souhrnnou rámcovou strategii k provádění 17 cílů udržitelného rozvoje a 169 souvisejících podcílů v EU a měla přitom na zřeteli vzájemné vazby a analogie jednotlivých cílů a vyžadovala víceúrovňovou správu a meziodvětvový přístup; mimoto zdůrazňuje, že je nutné začlenit všechny aspekty Agendy 2030 do evropského semestru a zajistit, aby byl Parlament do tohoto procesu plně zapojen; vyzývá prvního místopředsedy, který nese průřezovou odpovědnost za udržitelný rozvoj, aby se ujal vedení této záležitosti; zdůrazňuje skutečnost, že EU a její členské státy se zavázaly k praktickému i ideologickému naplnění všech hlavních i dílčích cílů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že je důležité zdůraznit zásadu Agendy 2030 „nikoho neopomenout“; žádá Komisi a členské státy, aby přijaly důrazná opatření pro řešení nerovností v jednotlivých zemích i mezi nimi, které zvyšují dopad jiných globálních problémů a brání dosažení pokroku v udržitelném rozvoji; žádá Komisi a členské státy, aby ve svých politikách podporovaly výzkum a členění údajů, a zajistily tak začlenění a upřednostňování nejzranitelnějších a nejvíce marginalizovaných osob; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá závazek Komise začlenit cíle udržitelného rozvoje do své agendy zaměřené na zdokonalování právní úpravy a zdůrazňuje potenciál strategického využívání nástrojů ke zdokonalování právní úpravy pro hodnocení soudržnosti politik EU s ohledem na Agendu 2030; vyzývá Komisi, aby zavedla ověřování souladu všech nových politik a předpisů s cíli udržitelného rozvoje, zajistila plnou soudržnost politik při naplňování těchto cílů a zároveň aby podporovala součinnost, usilovala o vedlejší přínosy a zabránila kompromisům jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni; zdůrazňuje, že je nutné učinit z udržitelného rozvoje nedílnou součást zastřešujícího rámce posuzování dopadu, aby nebyl dopad na udržitelný rozvoj posuzován odděleně, jak je tomu podle souboru nástrojů Komise pro zdokonalování právní úpravy nyní; vyzývá ke zlepšení nástrojů pro měření a kvantifikování střednědobých a dlouhodobých výsledků v posouzeních dopadu; mimoto vyzývá Komisi, aby zajistila, že hodnocení a kontroly účelnosti prováděné v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) budou posuzovat, zda určité politiky nebo právní předpisy přispívají k ambicióznímu naplňování cílů udržitelného rozvoje, nebo zda mu ve skutečnosti brání; požaduje jasné určení a diferenciaci úrovně správy, na níž by měly být cíle naplňovány, přičemž zdůrazňuje, že by měla být dodržována zásada subsidiarity; vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby vypracovaly jasné a ucelené plány udržitelného rozvoje na celostátní úrovni a v případě potřeby i na nižší než celostátní nebo na místní úrovni; zdůrazňuje, že Komise by měla být v této věci nápomocna, aby zajistila harmonizované provádění; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje na to, že 7. akční program pro životní prostředí je pro plnění cílů udržitelného rozvoje sám o sobě klíčovým nástrojem, ačkoli kroky podnikané v některých odvětvích stále nedostačují k tomu, aby byly tyto cíle splněny; vyzývá Komisi a členské státy, aby podnikly veškeré kroky nezbytné k úplnému provedení 7. akčního programu pro životní prostředí, aby do hodnocení tohoto akčního programu zapracovaly posouzení toho, do jaké míry odpovídají jeho cíle cílům udržitelného rozvoje, a aby při zohlednění těchto výsledků předložily doporučení pro následovníka programu; vyzývá Komisi, aby včas navrhla akční program Unie pro životní prostředí na období po roce 2020, jak vyžaduje čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, neboť takový program přispěje k dosažení cílů udržitelného rozvoje v Evropě; |
| --- | --- |

6.

| 7. | velmi naléhavě vyzývá Komisi, aby se řídila agendou řádné správy dohodnutou v rámci Deklarace z Ria a Agendy 2030, Johannesburským plánem provádění (JPOI) z roku 2002 a výsledným dokumentem z konference OSN Rio+20 o udržitelném rozvoji z roku 2012; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnívá se, že Komise by měla vybízet členské státy, aby v zájmu udržitelného rozvoje podporovaly vytváření nebo posilování rad pro udržitelný rozvoj na vnitrostátní úrovni, včetně místních rad, zvyšovaly účast a skutečné zapojení občanské společnosti a dalších zainteresovaných stran v rámci příslušných mezinárodních fór a prosazovaly transparentnost a široké zapojení veřejnosti a navazování partnerství; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uznává, že v zájmu naplnění cílů udržitelného rozvoje bude zapotřebí zapojit mnoho zúčastněných stran z EU, tj. místní a regionální orgány členských států, občanskou společnost, občany, podniky a partnery ze třetích zemí; vyzývá Komisi, aby zajistila, že platforma propojující zainteresované strany, kterou ohlásila ve svém sdělení, se stane vzorem osvědčených postupů při plánování, provádění, monitorování a přezkumu Agendy 2030; zdůrazňuje, že platforma by měla umožnit využití odbornosti a zkušeností jednotlivých klíčových odvětví, podporovat inovace a přispět k zajištění účinných vazeb se zapojenými subjekty a podpoře přístupu zdola nahoru v rámci udržitelného rozvoje; dále zdůrazňuje, že tato platforma by měla mít mnohem širší záběr než platforma pro vzájemné učení a umožnit zúčastněným stranám, aby se při plánování a monitorování provádění cílů udržitelného rozvoje skutečně zapojily; žádá Komisi, aby podporovala součinnost s dalšími souvisejícími platformami, jako je např. platforma REFIT, platforma pro oběhové hospodářství, Pracovní skupina na vysoké úrovni pro konkurenceschopnost a růst a odborná skupina na vysoké úrovni pro udržitelnost financí, a informovala Evropský parlament a Radu o tom, jak se budou doporučení platformy provádět; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žádá Komisi, aby se více zasadila o to, aby správa a řízení cílů udržitelného rozvoje:






  i) | byla víceoborová: vytvořením vnitrostátní koordinační struktury odpovědné za provádění kroků v návaznosti na Agendu 21, která by využívala odborných znalostí nevládních organizací; |
| --- | --- | --- |

10.

i)

byla víceoborová: vytvořením vnitrostátní koordinační struktury odpovědné za provádění kroků v návaznosti na Agendu 21, která by využívala odborných znalostí nevládních organizací;

| ii) | byla víceúrovňová: vytvořením účinného institucionálního rámce pro udržitelný rozvoj na všech úrovních; |
| --- | --- |

ii)

byla víceúrovňová: vytvořením účinného institucionálního rámce pro udržitelný rozvoj na všech úrovních;

| iii) | zapojovala širokou škálu aktérů: zprostředkováním a zlepšováním informovanosti a účasti veřejnosti díky široké dostupnosti informací; |
| --- | --- |

iii)

zapojovala širokou škálu aktérů: zprostředkováním a zlepšováním informovanosti a účasti veřejnosti díky široké dostupnosti informací;

| iv) | kladla důraz na zlepšení styčné plochy mezi vědou a politikou; |
| --- | --- |

iv)

kladla důraz na zlepšení styčné plochy mezi vědou a politikou;

| v) | stanovila jasný časový plán kombinující krátkodobé a dlouhodobé uvažování. |
| --- | --- |

v)

stanovila jasný časový plán kombinující krátkodobé a dlouhodobé uvažování.

žádá proto Komisi, aby zajistila, že zapojení mnoha zúčastněných stran přinese nejen všechny tyto prvky, nýbrž že povede rovněž k šíření odborných znalostí týkajících se cílů udržitelného rozvoje, a aby zajistila, že tato platforma ovlivní politicky program; vzhledem k této skutečnosti žádá, aby Komise za pomoci Parlamentu a Rady vytvořila platformu, která se bude skládat z mnoha zúčastněných stran a která zapojí subjekty z celé řady odvětví; podniky a průmysl, spotřebitelské skupiny, odborové svazy, sociální nevládní organizace a nevládní organizace pro životní prostředí a oblast klimatu, nevládní organizace pro rozvojovou spolupráci, představitelé místních samospráv a měst – všechny tyto subjekty by měly být zastoupeny ve fóru, které by nemělo mít méně než 30 zúčastněných stran; schůze by měly být přístupné pro co nejvíce subjektů a mělo by být možné v případě postupného narůstajícího zájmu rozšířit jejich kapacitu; platforma by měla na svých čtvrtletních schůzích určit problémy, které brání plnění cílů udržitelného rozvoje; Parlament by měl zvážit vytvoření pracovní skupiny pro provádění cílů udržitelného rozvoje s cílem zajistit, aby bylo možné v rámci Parlamentu zajistit v souvislosti s tímto tématem víceoborovou spolupráci; toto fórum by se mělo skládat ze členů EP, kteří budou zastupovat co největší počet výborů; Komise a Evropský parlament by měly být na schůzích platformy více zúčastněných stran aktivní; Komise by měla platformě každý rok překládat aktuální informace o svých budoucích plánech s cílem přispět k provádění cílů udržitelného rozvoje a rovněž dokument informující o osvědčených postupech při provádění cílů udržitelného rozvoje, který by byl přístupný na všech úrovních ve všech členských státech, a to před zasedáním OSN na vysoké úrovni o cílech udržitelného rozvoje, které se koná v červnu/červenci; Výbor regionů by měl sloužit jako pojítko mezi místními subjekty a vnitrostátními subjekty;

| 11. | vítá narůstající objem institucionálního a soukromého kapitálu přiděleného na financování cílů udržitelného rozvoje a vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly kritéria týkající se udržitelného rozvoje pro nakládání s prostředky EU, určily možné regulatorní překážky a pobídky pro investice do cílů udržitelného rozvoje a prozkoumaly možnosti sbližování a spolupráce mezi veřejnými a soukromými investicemi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá přínos přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí při zajišťování toto, aby členské státy plnily cíle udržitelného rozvoje prostřednictvím lepšího provádění acquis; varuje však, že tento přezkum by neměl být brán jako náhrada za jiné nástroje, jako jsou např. řízení o nesplnění povinnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naléhavě vyzývá Komisi, aby vytvořila účinné mechanismy monitorování, sledování a přezkumu provádění a začleňování cílů udržitelného rozvoje a Agendy 2030, a žádá ji, aby ve spolupráci s Eurostatem vypracovala soubor konkrétních ukazatelů pokroku při naplňování cílů udržitelného rozvoje v rámci EU; vyzývá Komisi, aby předkládala výroční zprávy o pokroku EU při provádění cílů udržitelného rozvoje; zdůrazňuje, že Komise by měla podporovat členské státy v jejich soudržném podávání zpráv; vyzývá Parlament, aby se zapojil do tohoto procesu jako partner, zejména ve druhé oblasti činnosti po roce 2020, a žádá o to, aby se každoročně vedl mezi Parlamentem, Radou a Komisí dialog a aby si vyměňovaly informace, což povede následně k vytvoření zprávy; naléhavě vyzývá k tomu, aby byly výsledky transparentní, snadno pochopitelné a sdělitelné široké veřejnosti; zdůrazňuje význam transparentnosti a demokratické odpovědnosti při monitorování Agendy 2030, a vyzdvihuje proto úlohu obou legislativních orgánů v tomto procesu; domnívá se, že v tomto směru by mohla být vhodným nástrojem pro koordinaci závazná interinstitucionální dohoda podle článku 295 SFEU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | připomíná, že členské státy jsou povinny podávat OSN zprávy o svých výsledcích v plnění cílů udržitelného rozvoje; zdůrazňuje, že tyto zprávy členských států by měly být vypracovávány ve spolupráci s příslušnými místními a regionálními orgány; zdůrazňuje, že v členských státech s federální nebo decentralizovanou úrovní správy je třeba podrobně rozvést konkrétní úkoly a povinnosti těchto delegovaných úrovní veřejné správy při plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby podporovala globální hodnotové řetězce zavedením systémů náležité péče pro společnosti s ohledem na celý jejich dodavatelský řetězec, což by povzbudilo podniky, aby investovaly zodpovědněji, a podněcovalo efektivnější provádění kapitol týkajících se udržitelnosti v dohodách o volném obchodu, jako např. kapitol v oblasti boje proti korupci, transparentnosti, vyhýbání se daňovým povinnostem a odpovědného chování podniků; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnívá se, že každá budoucí vize Evropy musí považovat cíle udržitelného rozvoje za klíčovou zásadu a že přitom členské státy musí směřovat k udržitelným hospodářským modelům – proto by úloha EU při dosahování udržitelného rozvoje měla být středem úvah, které byly zahájeny bílou knihou Komise o budoucnosti Evropy ze dne 1. března 2017 (COM(2017)2025), o tom, že je zapotřebí klást větší důraz na udržitelnost v rámci hospodářského rozvoje; domnívá se, že dosažení cílů udržitelného rozvoje a splnění Agendy 2030 je pro EU klíčové a že splněné cíle udržitelného rozvoje by měly představovat evropský odkaz budoucím generacím; uznává, že Agenda 2030 je v souladu se zásadami a hodnotami Unie, a že proto dosahování cílů udržitelného rozvoje přirozeně vyplývá z plánů Evropské unie vytvořit pro Evropu lepší, zdravější a udržitelnější budoucnost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Komisi a členské státy, aby budovaly kapacity pro integrované posuzování, technologické a institucionální inovace a uvolňování finančních prostředků v zájmu dosažení cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bere na vědomí, že většina evropských zemí, a to jak v EU, tak mimo EU, jsou signatáři dohody o cílech udržitelného rozvoje; domnívá se, že v souvislosti s diskusí o budoucnosti Evropy by mělo být zváženo vytvoření celoevropského rámce pro plnění cílů udržitelného rozvoje mezi členskými státy EU, EHP, signatáři dohod o přidružení k EU, kandidátskými zeměmi EU a také se Spojeným královstvím poté, co vystoupí z EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje úlohu politického fóra na vysoké úrovni při dalším sledování a přezkumu cílů udržitelného rozvoje a vyzývá Komisi a Radu, aby dostály vedoucí úloze EU při formulaci a provádění Agendy 2030 tím, že se před konáním politického fóra na vysoké úrovni pod záštitou Valného shromáždění OSN dohodnou na společných postojích EU a na společném podávání zpráv ze strany EU, jež bude vycházet z koordinovaného podávání zpráv členskými státy a orgány EU; vyzývá Komisi, aby během nadcházejícího politického fóra na vysoké úrovni provedla soupis probíhajících akcí a konkrétních cílů udržitelného rozvoje, které se budou přezkoumávat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnívá se, že EU by měla mít celosvětově vedoucí postavení, pokud jde o přechod na nízkouhlíkové hospodářství a na systém udržitelné produkce a spotřeby; vyzývá Komisi, aby zaměřila svoji politiku v oblasti vědy, technologií a inovací na dosažení cílů udržitelného rozvoje a aby vypracovala sdělení týkající se vědy, techniky a inovací pro udržitelný rozvoj, jak doporučuje expertní skupina Komise pro „opatření navazující na Rio+20, zejména cíle udržitelného rozvoje“, s cílem stanovit dlouhodobou koordinaci a soudržnost politiky a podpořit ji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že věda, technologie a inovace jsou obzvláště důležité nástroje pro uplatňování cílů udržitelného rozvoje; zdůrazňuje, že program Horizont 2020 a budoucí rámcový program pro výzkum musí lépe začlenit koncepci udržitelného rozvoje a společenské problémy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | připomíná, že jak uvedl ve svém usnesení ze dne 12. května 2016, Parlament by měl mít jasně vymezenou úlohu při provádění Agendy 2030 ze strany EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vítá nedávné iniciativy na podporu účinného využívání zdrojů, mj. prostřednictvím iniciativ na podporu předcházení vzniku odpadu, opětovného použití a recyklace, omezení energetického využití odpadu na nerecyklovatelné materiály a postupného ukončování ukládání recyklovatelných či jinak využitelných odpadů na skládky, jak bylo předloženo v akčním plánu pro oběhové hospodářství a v návrhu na nové zavedení ambiciózních cílů EU v oblasti odpadu, které přispějí mj. k naplnění cíle udržitelného rozvoje č. 12 a ke snížení odpadu v mořích; uznává, že zvýšení účinnosti využívání zdrojů nákladově efektivním způsobem je nepostradatelné pro plnění cílů udržitelného rozvoje a cílů v oblasti změny klimatu a že už jen účinnější využívání zdrojů sníží roční celosvětové emise skleníkových plynů do roku 2050 o 19 % a emise skleníkových plynů zemí skupiny G7 až o 25 % do roku 2050; poukazuje na skutečnost, že 12 ze 17 cílů udržitelného rozvoje je závislých na udržitelném využívání přírodních zdrojů; zdůrazňuje význam udržitelné spotřeby a výroby, čehož lze dosáhnout zvyšováním účinnosti a snižováním znečištění a snižováním odpadu a poptávky po zdrojích; zdůrazňuje, že je třeba se samostatně zabývat růstem, využíváním zdrojů a dopady na životní prostředí; vyzývá Komisi, aby pravidelně předkládala zprávu o stavu oběhového hospodářství, které budou informovat o jeho stavu a tendencích a umožní upravit stávající politiku na základě objektivních, spolehlivých a srovnatelných informací; dále vyzývá Komisi, aby zajistila, že oběhové hospodářství přinese značný pokles v používání primárních materiálů, snížení odpadních surovin, výrobky s delší životností a využívání výroby vedlejších produktů a nadbytečného materiálu, které byly dříve považovány za odpadové toky; vyzývá Komisi, aby předložila ambiciózní a komplexní strategii týkající se plastů a zároveň plnila cíl v oblasti ekologicky šetrného nakládání s chemickými látkami stanovený pro rok 2020 a zohledňovala cíl týkající oběhu netoxických materiálů, jak je stanoveno v 7. akčním programu pro životní prostředí; domnívá se, že koordinovaná opatření na evropské úrovni zaměřená na boj proti plýtvání jsou pro naplnění udržitelného cíle č. 2 zásadní; vyzdvihuje cíl EU snížit potravinový odpad o 50 % do roku 2030; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že rozhodnutí č. 1386/2013/EU uvádí, že současné systémy výroby a spotřeby světové ekonomiky vytvářejí obrovské množství odpadu, který, v kombinaci s narůstající poptávkou po zboží a službách až do vyčerpání zdrojů, přispívá k nárůstu ceny základních surovin, minerálů a energie a zároveň způsobuje větší znečištění, vytváří více odpadu, navyšuje celosvětové emise skleníkových plynů a urychluje znehodnocování půdy a odlesňování; je proto zapotřebí, aby EU a její členské státy vyvinuly úsilí s cílem zajistit posouzení životního cyklu výrobků a služeb, což bude sloužit jako způsob, jak zhodnotit jejich skutečný dopad, pokud jde o udržitelnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | připomíná, že oddělení hospodářského růstu od spotřeby zdrojů má zásadní význam pro omezení dopadů na životní prostředí, pro zlepšení konkurenceschopnosti Evropy a pro omezení její závislosti na zdrojích; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že má-li EU splnit cíle Agendy 2030, je nezbytné, aby byly tyto cíle zohledněny v rámci evropského semestru komplexně, včetně začlenění zelených pracovních míst, účinného využívání zdrojů a udržitelných investic a inovací; poznamenává, že ekonomika účinně využívající zdroje skýtá obrovský potenciál pro vytváření pracovních míst a hospodářský růst, neboť do roku 2050 přispěje dalšími 2 biliony USD ke globální ekonomice a k HDP zemí skupiny G7 dalšími 600 miliardami USD; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby upozornila všechny zúčastněné strany včetně investorů, odborů i občanů na přínosy transformace neudržitelné výroby na činnosti, které umožní sledovat cíle udržitelného rozvoje, a na přínosy permanentního odborného vzdělávání pracovníků v zájmu vysoce kvalitních pracovních míst, která jsou šetrná k životnímu prostředí, čistá a vysoce kvalitní; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že je důležité dosáhnout cíle udržitelného rozvoje č. 2 v oblasti udržitelného zemědělství a cílů udržitelného rozvoje v oblasti předcházení znečištění a nadměrného využívání vody (cíl č. 6.3 a 6.4), zlepšování kvality půdy (cíl č. 2.4 a 15.3) a zastavení úbytku biologické rozmanitosti (cíl č. 15) na úrovni EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se zabývaly významným zpožděním při dosahování dobrého stavu vody podle rámcové směrnice o vodě a zajistily dosažení cíle udržitelného rozvoje č. 6; bere na vědomí, že v hodnocení EEA se uvádí, že více než polovina říčních toků a sladkovodních ploch v Evropě obsahuje méně vody, než kolik je považováno za dobrý ekologický stav, a že u vodních ekosystémů dochází stále k největšímu zhoršování a úbytku biologické rozmanitosti; vyzývá Komisi, aby podpořila inovativní přístupy k udržitelnému hospodaření s vodou, včetně uvolnění plného potenciálu odpadních vod, a aby při hospodaření s vodou uplatňovala zásady oběhového hospodářství, a to tak, že bude provádět opatření na podporu opětovného využívání odpadních vod v zemědělství, průmyslových odvětvích a v komunálních oblastech; zdůrazňuje, že přibližně 70 milionů Evropanů se potýká s nedostatkem vody v letních měsících; dále připomíná, že přibližně 2 % celkové populace EU nemají přístup k pitné vodě, což nerovnoměrně postihuje zranitelné osoby; dále připomíná, že v důsledku závadnosti pitné vody a špatných sanitárních a hygienických podmínek zemře každý den v Evropě 10 osob; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá společné sdělení Komise týkající se budoucnosti našich oceánů, v němž navrhuje 50 opatření pro bezpečné, čisté a udržitelně řízené oceány v Evropě i ve světě za účelem naplnění cíle udržitelného rozvoje č. 14, tj. naléhavý cíl, jenž vyžaduje rychlé oživení evropských moří a světových oceánů; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že biologická rozmanitost má důležitý environmentální význam a socio-ekonomický přínos, a poznamenává, že podle poslední zprávy týkající se „mezí naší planety“ současné hodnoty úbytku biologické rozmanitosti svou planetární mez překročily, přičemž za nejdůležitější hranici je považována integrita biosféry, a pokud se tato hranice významně změní, zemský systém se ocitne v novém stavu; se znepokojením konstatuje, že cíle strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti nebudou splněny bez vynaložení dalšího a podstatně většího úsilí; připomíná, že na 60 % živočišných druhů a 77 % chráněných stanovišť se nenachází v nejlepších podmínkách (9); vyzývá Komisi a členské státy, aby ještě více usilovaly o splnění těchto cílů, mimo jiné tím, že v plném rozsahu uplatní směrnice o ochraně přírody a uznají přidanou hodnotu ekosystémů a biologické rozmanitosti evropského životního prostředí přidělením dostatečných zdrojů, a to i v rámci budoucích rozpočtů na zachování biologické rozmanitosti, zejména síti Natura 2000 a programu LIFE; opakuje, že je nutná společná metodologie pro sledování, která bude zohledňovat veškeré přímé i nepřímé výdaje na biologickou rozmanitost a jejich účinnost, přičemž zdůrazňuje, že celkové vynakládání prostředků EU nesmí mít negativní vliv na biologickou rozmanitost a mělo by podporovat dosahování cílů EU v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že plné provádění, prosazování a dostatečné financování směrnic o ochraně přírody je základním předpokladem pro zajištění úspěchu celé strategie v oblasti biologické rozmanitosti a pro splnění jejího hlavního cíle; vítá rozhodnutí Komise nerevidovat směrnice o ochraně přírody; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby rychle dokončily a posílily ekologickou síť Natura 2000 a současně zintenzivnily úsilí o zajištění toho, aby bylo v souladu se směrnicí o stanovištích označeno dostatečné množství zvláštních oblastí ochrany a aby bylo označení tohoto typu zkombinováno s účinnými opatřeními na ochranu biologické rozmanitosti v Evropě; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konstatuje, že výzkum ukazuje, že neudržitelné zemědělství je jedním z klíčových faktorů ztráty organického uhlíku v půdě a biologické rozmanitosti půdy; vyzývá EU, aby podporovala metody, které zvyšují kvalitu půdy, jako je metoda střídavého hospodaření týkající se také luštěnin a hospodářských zvířat, což umožní, aby EU splnila cíle udržitelného rozvoje č. 2.4 a č. 15.3; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnívá se, že EU musí udělat mnohem více k dosažení cíle udržitelného rozvoje č. 15; naléhavě vyzývá Komisi, aby upřednostnila zejména téma dekontaminace životního prostředí, a to tak, že navrhne harmonizované normy zaměřené proti využívání a znehodnocování půdy a co nejdříve předloží akční plán proti odlesňování a znehodnocování lesů, který byl již několikrát ohlášen, a časový plán pro jeho provedení; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vuznává, že změny v biologické rozmanitosti půdy a v organickém uhlíku v půdě nastávají většinou v důsledku postupů při obhospodařování půdy a změn ve využívání půdy a také změn klimatu, což má závažné negativní dopady na celé ekosystémy a společnost; vyzývá proto Komisi, aby v nadcházejícím 8. akčním programu pro životní prostředí věnovala zvláštní pozornost otázkám souvisejícím s půdou; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že dovozy sójové moučky pro výživu zvířat do EU přispívají k odlesňování v Jižní Americe, a tím dochází k porušení cílů udržitelného rozvoje týkajících se odlesňování, změny klimatu a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | yzývá Komisi, aby zintenzivnila své úsilí jako celosvětového aktéra, pokud jde o ochranu důležité ekologické arktické oblasti a jejího životního prostředí; naléhavě žádá Komisi, aby zamezila jakýmkoli politikám, které podněcují těžbu fosilních paliv v arktické oblasti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vítá zaměření na biologickou rozmanitost, přírodní zdroje a ekosystémy a také skutečnost, že byla uznána souvislost mezi těmito prvky, lidským zdravím a dobrými životními podmínkami; zdůrazňuje, že je nutný přístup „jednoho zdraví“, jenž zahrnuje zdraví lidí, zvířat a životního prostředí, a připomíná, že investice do výzkumu a inovací zaměřených na vývoj nových technologií pro oblast zdraví jsou nezbytným předpokladem pro dosažení cílů udržitelného rozvoje; naléhavě žádá Komisi, aby urychleně provedla analýzu reagující na publikaci OECD „EU Health at a Glance“, v níž se uvádí, že průměrná délka života se v řadě zemí EU nezvýšila; konstatuje, že spravedlivý přístup k vysoce kvalitní zdravotní péči je klíčem k udržitelným systémům zdravotní péče, neboť má potenciál snižovat nerovnosti; zdůrazňuje, že je třeba vynaložit více úsilí na řešení vícerozměrných překážek přístupu jak na úrovni jednotlivce, tak na úrovni poskytovatele a systému zdravotní péče a nadále investovat do inovací, lékařského výzkumu a Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC), aby bylo možné vyvíjet zdravotní řešení, která budou dostupná, udržitelná a zaměřená na boj proti celosvětovým problémům, jako je HIV/AIDS, tuberkulóza, meningitida, hepatitida typu C a další opomíjené infekční choroby, které jsou většinou spojeny s chudobou; poukazuje na to, že investice do celosvětového lékařského výzkumu a vývoje jsou zásadní pro řešení vznikajících problémů v oblasti zdraví, jako jsou epidemie a odolnost vůči antibiotikům; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že hospodářství oceánů, neboli „modrá ekonomika“, nabízí významné příležitosti pro udržitelné využívání a zachování mořských zdrojů a že patřičná podpora v budování kapacit pro rozvoj a uplatňování nástrojů plánování a řízení systémů může umožnit rozvojovým zemím, aby se těchto příležitostí chopily; vyzdvihuje významnou úlohu, kterou v tomto ohledu musí sehrát Evropská unie; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uznává, že existuje spojitost mezi využíváním rybolovných zdrojů, jejich zachováním a obchodem s nimi; uznává dále, že cena za neřešení škodlivých dotací v oblasti rybolovu je mimořádně vysoká, neboť bez patřičných opatření se zdroje vyčerpají, což bude mít za následek nedostatek potravin a zánik zdrojů pracovních míst, o jejichž zachování se usilovalo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | připomíná, že EU a její členské státy jsou signatáři Pařížské dohody, a tudíž jsou zavázáni k naplňování cílů této dohody, což vyžaduje celosvětové úsilí; zdůrazňuje, že v zájmu snížení globálního oteplování výrazně pod 2 oC je třeba začlenit dlouhodobý cíl dekarbonizace a usilovat o další snížení teploty na 1,5 oC; |
| --- | --- |

42.

| 43. | připomíná, že Komisí navrhovaný rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 stanoví pro rok 2030 tři hlavní cíle: snížení emisí skleníkových plynů přinejmenším o 40 %, pokrytí poptávky po energii v EU minimálně z 27 % z obnovitelných zdrojů a navýšení energetické účinnosti nejméně o 30 %; připomíná postoje, které k těmto cílům zaujímá Parlament; zdůrazňuje, že tyto cíle je nutné přezkoumávat a že v polovině století je třeba pro EU připravit strategii nulových emisí, která s ohledem na regionální a národní specifika v EU poskytne nákladově účinnou cestu k dosažení cílů nulových emisí přijatých v rámci Pařížské dohody; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá EU a členské státy, aby účinně začleňovaly zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům do rozvojových politik; zdůrazňuje, že je zapotřebí podněcovat k přenosu technologií v oblasti energetické účinnosti a čistých technologií a podporovat investice do malých decentralizovaných projektů na využívání obnovitelných zdrojů energie, které fungují mimo energetické sítě; vyzývá EU, aby prostřednictvím cílené podpory menších zemědělců, diverzifikace plodin, agrolesnictví a agroekologických postupů rozšířila svou pomoc v oblasti udržitelného zemědělství, a umožnila mu tak vyrovnat se se změnou klimatu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | konstatuje, že degradace životního prostředí a změna klimatu představují významná rizika při dosahování a udržování míru a spravedlnosti; uznává, že je třeba více zviditelnit to, že změna klimatu a degradace životního prostředí jsou hnací silou globální migrace i chudoby a hladu; vyzývá EU a členské státy, aby si ponechaly změnu klimatu jako strategickou prioritu při diplomatických jednáních na celosvětové úrovni, mimo jiné i v rámci dvoustranných a biregionálních dialogů na vysoké úrovni se skupinami G7 a G20, v OSN a s partnerskými zeměmi, jako je Čína, ve snaze pokračovat v pozitivním a aktivním dialogu, který urychluje globální přechod na čistou energii a zabraňuje nebezpečné změně klimatu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | oceňuje činnost amerického střediska pro klima a bezpečnost (Center for Climate and Security), které odhaluje ohniska napětí mezi změnou klimatu a mezinárodní bezpečností, přičemž změnu klimatu nazývá „multiplikátorem hrozeb“, jež by mohly vyžadovat větší humanitární nebo vojenskou intervenci a vést k vážnějším bouřím, které by mohly ohrozit města a vojenské základny; |
| --- | --- |

46.

| 47. | upozorňuje na skutečnost, že energetická chudoba, často definovaná jako situace, kdy jednotlivci nebo domácnosti nejsou schopni odpovídajícím způsobem zajistit teplo nebo jiné požadované energetické služby ve svých domovech za přijatelnou cenu, je problémem v mnoha členských státech; zdůrazňuje, že energetická chudoba je způsobena rostoucími cenami energií, dopadem recese na národní a regionální hospodářství a nízkou účinností energické izolace obytných budov; připomíná, že statistika EU v oblasti příjmů a životních podmínek (EU SILC) odhaduje, že 54 milionů evropských občanů (10,8 % obyvatel EU) nebylo v roce 2012 schopno své domácnosti dostatečně vytopit, přičemž obdobné počty jsou vykazovány s ohledem na opožděné platby poplatků za veřejné služby či existenci špatných podmínek bydlení; vyzývá členské státy, aby tento problém uznávaly a řešily, protože zaručení základních energetických služeb má zásadní význam pro zajištění toho, aby společenství netrpěla negativními dopady na zdraví, nebyla dále dlouhodobě postižena chudobou a byla schopna udržet si dobrou kvalitu života, a také pro zajištění toho, aby se finanční náklady vynaložené na podporu domácností, které ji vyžadují, nestaly příliš zatěžujícími; zdůrazňuje, že moderní služby v oblasti energetiky mají klíčový význam pro dobré životní podmínky lidí a pro hospodářský rozvoj země; dále zdůrazňuje, že na světě je stále 1,2 miliardy osob bez přístupu k elektřině a více než 2,7 miliardy lidí nemá k dispozici zařízení využívající k přípravě pokrmů čistá paliva; připomíná, že více než 95 % těchto osob žije buď v subsaharské Africe, nebo v rozvojové Asii, přičemž až 80 % z nich žije ve venkovských oblastech; zdůrazňuje, že oblast energetiky má zásadní význam pro téměř všechny hlavní výzvy a příležitosti, se kterými se dnešní svět setkává; dále zdůrazňuje, že ať už z důvodu zaměstnání, bezpečnosti, změny klimatu, produkce potravin či zvyšování příjmů je přístup k energii pro všechny zásadní a že udržitelná energetika znamená příležitosti – zlepšuje životní podmínky obyvatel, hospodářství a naší planety; |
| --- | --- |

47.

| 48. | doporučuje plné začlenění opatření v oblasti klimatu do celého rozpočtu EU (začleňování oblasti klimatu) a zároveň zajištění toho, aby opatření na snížení emisí skleníkových plynů byla začleněna do všech investičních rozhodnutí v Evropě; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá Komisi, aby každých pět let, a poprvé do šesti měsíců od facilitativního dialogu na základě Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu v roce 2018, vypracovala zprávu o právních předpisech EU v oblasti klimatu, včetně nařízení o sdílení úsilí a směrnice o ETS, aby se zjistilo, zda tyto právní předpisy účinným způsobem a podle očekávání přispívají ke snižování emisí skleníkových plynů v EU, a aby se stanovilo, zda současný plán pro snižování emisí bude stačit ke splnění cílů udržitelného rozvoje a cílů Pařížské dohody; dále požaduje, aby Komise nejpozději do roku 2020 revidovala a zdokonalila rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a vnitrostátně stanovený příspěvek EU, aby je bylo možné dostatečně sladit s dlouhodobými cíli Pařížské dohody a cíli udržitelného rozvoje; vyzývá Komisi, aby vzhledem ke skutečnosti, že se EU v rámci Agendy 2030 zavázala prosazovat udržitelné obhospodařování lesů, zastavení odlesňování, obnovu poškozených lesů a zvýšení a obnovu zalesnění v celosvětovém měřítku do roku 2020, stimulovala potenciál pro absorpci skleníkových plynů tím, že podpoří rozvoj politik zaměřených na zalesňování s využitím praktik řádného obhospodařování lesů; |
| --- | --- |

49.

| 50. | upozorňuje na to, že úsilí o zmírňování globálního oteplování není na překážku hospodářskému růstu a zaměstnanosti, ale že dekarbonizace hospodářství by naopak měla být považována za klíčový zdroj nového a udržitelného hospodářského růstu a zaměstnanosti; uznává nicméně, že při přechodu na každý nový hospodářský a sociální model budou společenství soustředěná kolem tradičních odvětví pravděpodobně čelit výzvám; zdůrazňuje, že je důležité poskytnout při tomto přechodu podporu, a vyzývá Komisi a členské státy, aby ze zdrojů, jako je systém EU pro obchodování s emisemi (ETS), vyčlenila finanční prostředky na modernizaci a spravedlivý přechod, aby se těmto společenstvím pomohlo a aby se podpořilo přijetí nejlepších technologií a výrobních postupů schopných zajistit nejlepší normy v oblasti životního prostředí a vytvářet bezpečná, stabilní a udržitelná pracovní místa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | bere na vědomí, že pokračující úbytek biologické rozmanitosti, negativní dopady odlesňování a změny klimatu mohou vést k rostoucímu soupeření o zdroje, jako jsou potraviny a energie, k vyšší míře chudoby, globální politické nestabilitě a přesunům obyvatelstva a novým globálním migračním vzorcům; trvá na tom, že tuto problematiku by Komise, Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) a členské státy měly zvážit ve všech aspektech vnějších vztahů a mezinárodní diplomacie a zároveň by měly zajistit podstatné navýšení finančních prostředků do oficiální rozvojové pomoci; žádá Komisi, ESVČ a členské státy, aby ve všech činnostech a interakcích s třetími zeměmi usilovaly o snížení emisí tím, že budou prosazovat obnovitelné zdroje energie, účinné využívání zdrojů, biologickou rozmanitost a ochranu lesů a rovněž zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzývá Komisi k zajištění toho, aby vnější politiky EU byly v souladu s cíli udržitelného rozvoje, a k určení oblastí, v kterých jsou zapotřebí další opatření či důslednější provádění k tomu, aby vnější politiky EU podporovaly účinné provádění těchto cílů a nebyly v rozporu s nimi ani s jejich prováděním v jiných regionech, zejména v rozvojových zemích; za tímto účelem vyzývá Komisi, aby zavedla spolehlivý postup, jehož prvním krokem bude předvídat a včasně varovat, pokud jde o nové iniciativy a návrhy, včetně revize stávajících právních předpisů, a aby předložila návrh zastřešující vnější strategie pro udržitelný rozvoj; vyzdvihuje dostupné nástroje a fóra, jako je Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD), regionální fórum Evropské hospodářské komise OSN pro udržitelný rozvoj, politické fórum na vysoké úrovni a centrální platforma OSN; požaduje dobrovolný přezkum na politickém fóru na vysoké úrovni v souladu s Agendou 2030, podle které by členské státy měly „provádět pravidelný a komplexní přezkum dosáhnutého pokroku“; vyzdvihuje úlohu pravidelných a náležitých ex-ante posouzení dopadu v tomto směru; připomíná povinnost, zakotvenou ve Smlouvě, zohledňovat cíle rozvojové spolupráce ve všech politikách, které by mohly mít vliv na rozvojové země; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podtrhuje význam oficiální rozvojové pomoci jako klíčového nástroje pro naplňování Agendy 2030, vymýcení chudoby ve všech jejích podobách a boj proti nerovnostem a opakuje, že samotná rozvojová pomoc nestačí k tomu, aby se rozvojové země vymanily z chudoby; zdůrazňuje, že je třeba podporovat nástroje, které vedou k větší odpovědnosti, jako je rozpočtová podpora; vyzývá EU a její členské státy, aby neprodleně znovu potvrdily svůj závazek vyčlenit 0,7 % HND a aby předložily podrobný návrh časového plánu pro postupné zvyšování oficiální rozvojové pomoci za účelem splnění tohoto cíle; připomíná závazek EU vyčlenit minimálně 20 % oficiální rozvojové pomoci na rozvoj lidských zdrojů a sociální začlenění a žádá, aby byl za tímto účelem tento závazek obnoven; vyzývá Komisi k provedení doporučení Výboru OECD pro rozvojovou pomoc, tj. k dosažení průměrného ročního darovacího prvku celkové oficiální rozvojové pomoci ve výši 86 %; žádá o ochranu oficiální rozvojové pomoci před zneužíváním a o dodržování mezinárodně schválených zásad účinnosti rozvoje tím, že bude zachován základní cíl oficiální rozvojové pomoci, kterým je vymýcení chudoby, a to se zvláštním zaměřením na nejméně rozvinuté země a nestabilní situace; připomíná, že v širší rozvojové agendě je nezbytné jít nad rámec vztahu dárce/příjemce; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že pro financování Agendy 2030 jsou klíčové zajištění daňové spravedlnosti a transparentnosti, boj proti daňovým únikům, odstranění nelegálních finančních toků a daňových rájů a lepší řízení veřejných financí, udržitelný hospodářský růst a větší mobilizace domácích zdrojů; vyzývá EU, aby vytvořila program financování (DEVETAX 2030), jenž by konkrétně přispěl k zavedení daňových struktur v zemích s rozvíjejícím se tržním hospodářstvím a rozvojovým zemím by pomohl vytvořit nové regionální úřady daňových orgánů; opakuje svou výzvu k zavedení celosvětové daně z finančních transakcí ve snaze bojovat proti globálnímu problému, kterým je chudoba, a vyzývá k prozkoumání dopadu, který mají vedlejší účinky všech vnitrostátních i unijních daňových politik na rozvojové země, a k dodržování zásady soudržnosti politik ve prospěch rozvoje při přijímání právních předpisů v této oblasti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzývá Komisi a členské státy, aby upravily svůj přístup k migraci tak, aby v souladu s cílem udržitelného rozvoje č. 10 rozvíjely migrační politiku a vnímání migrantů a žadatelů o azyl na základě skutečností, aby bojovaly proti xenofobii a diskriminaci migrantů a investovaly do klíčových hnacích prvků lidského rozvoje; opětovně vyjadřuje své znepokojení nad tím, že provádění nových politik a finančních nástrojů k řešení hlavních příčin nelegální a nucené migrace může být na úkor cílů v oblasti rozvoje, a žádá, aby měl Evropský parlament v tomto směru silnější úlohu dohledu, a mohl tak zajistit, aby nové nástroje financování byly slučitelné s právním základem, zásadami a závazky EU, a především s Agendou 2030; připomíná, že primárním cílem rozvojové spolupráce je odstranění chudoby a dlouhodobý hospodářský a sociální rozvoj; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vítá důraz kladený na investice do mladých lidí, kteří hrají stěžejní roli při provádění cílů udržitelného rozvoje; zdůrazňuje, že je třeba využít demografické dividendy rozvojových zemí prostřednictvím vhodných veřejných politik a investováním do vzdělání a zdraví mladých lidí včetně sexuálního a reprodukčního zdraví a vzdělávání v této oblasti; zdůrazňuje, že jde o příležitost konečně dosáhnout pokroku v oblasti rovnosti pohlaví a zlepšení postavení žen jako klíčového prvku soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, a naléhavě vyzývá EU, aby tyto prvky začlenila do všech oblastí vnější činnosti; uznává, že k zaručení udržitelného rozvoje musí být tyto klíčové faktory pro lidský rozvoj a lidský kapitál upřednostněny; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzývá EU a její členské státy, aby věnovaly potřebné zdroje a politický důraz na zajištění toho, aby zásada rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen a dívek byla jádrem provádění Agendy 2030; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naléhá na Komisi a členské státy, aby zajistily, aby veřejné rozpočty nebyly v rozporu s cíli udržitelného rozvoje; domnívá se, že pro včasné a úspěšné provedení Agendy 2030 je zapotřebí výrazně zrychlit zelené investice, inovace a růst v EU, a uznává, že jsou zapotřebí nové finanční nástroje a různé přístupy k současné investiční politice, jako je postupné ukončování dotací, které škodí životnímu prostředí, a projektů, jež způsobují vysoké emise; požaduje strategii pro začlenění environmentálních a sociálních a správních faktorů ze strany nadnárodních společností a podniků do jejich podnikových obchodních modelů a ze strany institucionálních investorů do jejich investičních strategií ve snaze přesunout finanční prostředky směrem k udržitelnému financování a odvrátit se od fosilních paliv; |
| --- | --- |

58.

| 59. | žádá, aby byl v rámci VFR na období po roce 2020 přesměrován rozpočet Unie na provádění Agendy 2030 ve snaze zajistit účinné přidělení dostatečných finančních prostředků na cíle udržitelného rozvoje; vyzývá k většímu začleňování problematiky udržitelného rozvoje do všech mechanismů financování a rozpočtových položek, přičemž opětovně připomíná, že dlouhodobá soudržnost politik hraje důležitou roli při minimalizaci nákladů; vyzdvihuje význam politiky soudržnosti jako hlavní investiční politiky EU a připomíná, že horizontální uplatňování kritérií udržitelnosti a cílů založených na výkonnosti v rámci všech strukturálních a investičních fondů EU, včetně Evropského fondu pro strategické investice, je nezbytné pro dosažení komplexního přechodu k udržitelnému a inkluzivnímu hospodářského růstu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzývá Evropskou investiční banku (EIB), aby při uplatňování přísných kritérií udržitelnosti při poskytování úvěrů postupovala v souladu s hodnotami EU a aby zajistila, aby poskytování úvěrů v odvětví energetiky a dopravy bylo zaměřeno na nízkouhlíkové a udržitelné projekty; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzývá EIB, aby do roku 2030 vyčlenila 40 % svého úvěrového portfolia na nízkouhlíkový růst odolný vůči změně klimatu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | žádá EIB, aby vyčlenila více prostředků na iniciativu ELENA zaměřenou na poskytování grantů na technickou pomoc soustřeďující se na provádění energetické účinnosti, distribuovanou energii z obnovitelných zdrojů a na městské dopravní projekty a programy; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uznává, že odolná a udržitelná infrastruktura je klíčovou zásadou pro zajištění nízkouhlíkové udržitelné budoucnosti a přináší řadu souvisejících přínosů, jako je trvanlivost a zdokonalená ochrana před požáry a záplavami; domnívá se, že přechodu směrem k udržitelné společnosti může být dosaženo tím, že bude dodržována zásada „energetická účinnost je na prvním místě“, nadále zlepšována energetická účinnost spotřebičů, rozvodných sítí a budov a zároveň budou rozvíjeny systémy pro uchovávání energie; uznává, že největší potenciál z hlediska energetické účinnosti mají budovy, a žádá EU, aby se zavázala ke splnění cíle realizovat do roku 2050 zcela udržitelné, dekarbonizované a energeticky účinné budovy s téměř nulovou spotřebou energie, přičemž případná zbytková poptávka bude dodávána z široké nabídky obnovitelných zdrojů; vyzývá k urychlenému zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie v energetické bilanci EU; varuje před rizikem, že by se neudržitelná infrastruktura mohla dostat do patové situace, a vyzývá Komisi, aby navrhla opatření pro plynulý přechod na udržitelné nízkouhlíkové hospodářství a pro zásadní přesměrování rozvoje infrastruktury ve snaze omezit systémová hospodářská rizika vyplývající z finančních aktiv spojených s vysokým obsahem uhlíku; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzývá Komisi a členské státy, aby upřednostnily udržitelnou mobilitu tím, že zlepší systémy místní veřejné dopravy v souladu s konkrétními podmínkami v jednotlivém státě a na základě skutečných potřeb jeho občanů; domnívá se, že finanční podpora EU pro rozvoj odvětví dopravy a infrastruktury by se měla zaměřit na cíle, které členským státům zajistí skutečnou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdůrazňuje, že na životní prostředí má vážný dopad korupce a že obchodování s ohroženými druhy volně žijících živočichů, s nerosty a drahokamy a rovněž s lesními produkty, jako je dřevo, je rovněž neoddělitelně spjato s korupcí; zdůrazňuje také, že obchodování s druhy volně žijících živočichů může ještě více ohrozit ohrožené druhy a nezákonná těžba dřeva může vést ke ztrátě biologické rozmanitosti a ke zvyšování emisí uhlíku, které přispívají ke změně klimatu; upozorňuje na to, že organizované zločinecké skupiny mají dobré výdělky bez velkého rizika, neboť trestná činnost poškozující lesy bývá zřídka stíhána a sankce často neodpovídají závažnosti trestné činnosti; připomíná, že účinným nástrojem v boji proti korupci v oblasti životního prostředí může být Úmluva Organizace spojených národů proti korupci, která se komplexně zaměřuje na předcházení korupci, účinné vymáhání práva, mezinárodní spolupráci a vymáhání majetku z trestné činnosti; vyzývá členské státy, aby začlenily protikorupční strategie, jako je transparentnost a odpovědnost, do právních předpisů a politik v oblasti životního prostředí a posílily demokracii a řádnou správu věcí veřejných; zdůrazňuje, že boj proti korupci v oblasti životního prostředí pomůže vytvořit spravedlivý přístup k životně důležitým zdrojům, jako je voda a čisté životní prostředí, a má zásadní význam pro ochranu našeho životního prostředí a zajištění udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uznává význam kultury a kulturní účasti při naplňování cílů udržitelného rozvoje i úlohu, jakou hraje kultura ve vnějších vztazích a rozvojové politice; vyzývá k řádné podpoře kulturních institucí a organizací při naplňování cílů udržitelného rozvoje i k prohlubování vazeb mezi výzkumem, vědou, inovací a uměním; |
| --- | --- |

66.

| 67. | připomíná, že zapojení do kulturního života zlepšuje tělesné a duševní zdraví a pohodu, pozitivně ovlivňuje výkony ve škole a v práci, pomáhá lidem na okraji sociálního vyloučení vstoupit na trh práce, a tím výrazně přispívá k dosahování řady cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | je hluboce znepokojen rozdíly ve výkonnosti vzdělávacích systémů v členských státech, jak ukazují nejnovější zprávy PISA; zdůrazňuje, že systémy veřejného vzdělávání a odborné přípravy, které mají k dispozici dostatečné zdroje a jsou dostupné všem, jsou nezbytné pro rovnost a sociální začleňování a také pro plnění cílů stanovených cílem udržitelného rozvoje č. 4 a že kvalitní vzdělávání dokáže posílit postavení zranitelných osob, menšin, osob se zvláštními potřebami a žen a dívek; vyjadřuje politování nad přetrvávajícím problémem vysoké nezaměstnanosti mladých lidí; konstatuje, že vzdělávání je klíčem k rozvoji soběstačných společností; vyzývá EU, aby propojila kvalitní vzdělávání, technickou a odbornou přípravu se spoluprací s průmyslem, což je nezbytný předpoklad pro zajištění zaměstnatelnosti mladých lidí a pro přístup ke kvalifikovaným pracovním místům; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzývá EU a její členské státy, aby při začleňování cílů udržitelného rozvoje do rámce evropské politiky a mezi současné i budoucí priority Komise poskytly ochranu regionálním jazykům, jazykům menšin a méně používaným jazykům a jazykové rozmanitosti a zajistily, aby nebyla tolerována jazyková diskriminace; |
| --- | --- |

69.

| 70. | je přesvědčen, že kulturní rozmanitost a ochrana přírodního dědictví by měly být podporovány v celém evropském politickém rámci, a to i prostřednictvím vzdělávání; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzývá členské státy, aby se přednostně věnovaly ekologické a hospodářské přeměně průmyslových areálů, které v mnoha oblastech Evropy způsobují vysokou míru znečištění životního prostředí a vystavují místní obyvatele vážným zdravotním rizikům; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zdůrazňuje roli, kterou bude hrát městská agenda EU při provádění celosvětové „nové městské agendy“, a vítá vývoj politik, který městům a regionům umožňuje uskutečňovat synergické ekologické investice; vítá také iniciativy, jako je ocenění Evropský zelený list a Globální pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky, a dále zdůrazňuje nenahraditelný význam měst a regionů při plnění cílů udržitelného rozvoje, neboť udržitelnost vyžaduje společný a dlouhodobý přístup na všech úrovních správy a ve všech odvětvích; |
| --- | --- |

72.

| 73. | připomíná, že Agenda 2030 uznává, že na potraviny, živobytí a hospodaření s přírodními zdroji již nelze nahlížet odděleně; zdůrazňuje, že zaměření na rozvoj venkova a investice do zemědělství (pěstování plodin, chov hospodářských zvířat, lesnictví, rybolov a akvakultura) jsou účinnými nástroji k vymýcení chudoby a hladu a přispívají k udržitelnému rozvoji; konstatuje, že zemědělství hraje důležitou úlohu v boji proti změně klimatu; zdůrazňuje, že naplnit velké ambice cílů udržitelného rozvoje lze pouze prostřednictvím spolupráce – mezi Severem a Jihem, Jihem a Jihem a prostřednictvím třístranné spolupráce – a globálních partnerství mezi více účastníky a napříč celou řadou oblastí; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vítá záměr uplatňovat hledisko udržitelného rozvoje v rámci obchodní a investiční politiky a požaduje, aby se při tvorbě politik EU lépe zohledňovaly dopady získávání potravinových komodit a přírodních zdrojů v rámci EU i mimo ni; požaduje přehodnocení investiční politiky a velkou míru využívání inovativních nástrojů financování pro dosažení cílů udržitelného rozvoje; vyzývá Komisi, aby zajistila, že kontroly budoucích obchodních dohod zaměřené na udržitelný rozvoj budou transparentní; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vyzývá Komisi, aby za účasti příslušných zúčastněných stran navrhla a poskytla marginalizovaným domácnostem a skupinám s nízkými příjmy, jsou např. Romové, konkrétní a jejich potřebám přizpůsobenou podporu, s cílem zajistit zdravý život a přístup k základním službám a bezpečným a čistým přírodním zdrojům, jako je vzduch, voda, cenově dostupná a moderní energie a zdravá výživa, což by také přispělo k dosažení cílů udržitelného rozvoje č. 1, 10 a 15 zaměřených na vymýcení chudoby, snižování nerovnosti a podporování mírové a inkluzivní společnosti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uznává, jak je uvedeno v Agendě 2030 pro udržitelný rozvoj, že u osob se zdravotním postižením existuje velmi vysoké riziko, že budou žít v chudobě a nebudou mít dostatečný přístup k základním právům, jako je vzdělání, zdravotní péče a zaměstnání; |
| --- | --- |

76.

| 77. | domnívá se, že iniciativy EU směřující k vytváření udržitelné budoucnosti nemohou ignorovat širší diskusi o postavení zvířat jako vnímajících tvorů a o jejich dobrých životních podmínkách, které jsou ve většině systémů výroby a spotřeby často opomíjeny; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby EU odstranila současné politické a legislativní nedostatky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, jak to požaduje rostoucí počet evropských občanů; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyzývá Komisi, aby posílila úsilí i financování, pokud jde o zvyšování informovanosti, cílené vzdělávací kampaně i podporu snahy občanů a opatření v oblasti udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyzývá Komisi a členské státy, aby do roku 2020 ukončily pobídky pro biopaliva z palmového oleje a sóji, které vedou k odlesňování a poškozování rašelinišť; dále vyzývá k zavedení jednotného certifikačního systému pro palmový olej vstupující na trh EU, který osvědčí společensky odpovědný původ výrobku; |
| --- | --- |

79.

| 80. | naléhavě žádá Komisi, aby i nadále zvyšovala své úsilí vedoucí k přijímání účinných opatření k řešení špatné kvality ovzduší, která je v EU každoročně odpovědná za více než 430 000 předčasných úmrtí; naléhavě žádá Komisi, aby zajistila prosazování nových a stávajících právních předpisů, aby se urychlilo přijímání právních kroků proti členským státům, které nedodržují právní předpisy v oblasti znečišťování ovzduší, a navrhla nové a účinné právní předpisy, včetně odvětvových právních předpisů, které by se zabývaly špatnou kvalitou ovzduší, různými zdroji znečištění i emisemi metanu; zdůrazňuje skutečnost, že EU ještě zdaleka nedosahuje úrovní kvality ovzduší stanovených pro EU, které jsou mnohem méně přísné než ty, je doporučuje Světová zdravotnická organizace; |
| --- | --- |

80.

| 81. | konstatuje, že Komise řeší problém špatné kvality ovzduší tím, že zahájila řadu řízení o nesplnění povinnosti, zejména proti subjektům, které neustále překračují limitní hodnoty NO2 stanovené ve směrnici 2008/50/ES; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poukazuje na to, že snížení hlukového znečištění je jedním z parametrů kvality, které nebudou do roku 2020 dosaženy; zdůrazňuje, že vystavení hluku přispívá v EU k nejméně 10 000 předčasných úmrtí ročně, jež souvisejí s ischemickou chorobou srdeční a infarktem, a že v roce 2012 byla přibližně čtvrtina obyvatel EU vystavena hladinám hluku přesahujícím limity; vyzývá členské státy, aby považovaly monitorování hladin hluku za prioritu a zajistily dodržování limitních hodnot pro vnější a vnitřní prostředí; dále vyzývá k přijímání opatření proti hlukovému znečištění; |
| --- | --- |

82.

| 83. | zdůrazňuje, že z údajů Komise vyplývá, že více než 50 % evropských obilovin se používá jako krmivo pro zvířata; konstatuje, že Organizace OSN pro výživu a zemědělství varovala, že další používání obilovin jako krmiva pro zvířata by mohlo ohrozit zabezpečení potravin, neboť se tak sníží dostupné množství obilovin pro lidskou spotřebu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | zdůrazňuje přínos odvětví hospodářských zvířat pro ekonomiku EU a k udržitelnému zemědělství, zejména je-li integrován do systémů pěstování plodin; upozorňuje na potenciál, který má aktivní řízení výživového cyklu v odvětví hospodářských zvířat pro snižování dopadu emisí CO2, amoniaku a dusičnanů na životní prostředí; dále upozorňuje, že integrované zemědělství má potenciál přispět k lépe fungujícímu zemědělskému ekosystému a zemědělství šetrnému ke klimatu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | konstatuje, že pokud by ženy pracující v zemědělství v rozvojových zemích měly stejný přístup ke zdrojům jako muži, mohly by zvýšit výnosy zemědělských podniků o 20–30 %; zdůrazňuje, že taková úroveň výnosů by mohla celosvětově snížit počet lidí, kteří trpí hladem, o 12–17 %; |
| --- | --- |

85.

| 86. | zdůrazňuje zejména zásadní úlohu žen v rodinných zemědělských podnicích, které ve venkovských oblastech představují hlavní socioekonomickou jednotku, pokud jde o produkci potravin, uchovávání tradičních znalostí a dovedností, kulturní identitu a ochranu životního prostředí, nezapomínaje, že ženy ve venkovských oblastech jsou rovněž vystaveny rozdílům ve výši platů a důchodů; |
| --- | --- |

86.

| 87. | připomíná, že v rámci 7. akčního programu pro životní prostředí má Komise posuzovat dopad spotřeby v Unii na životní prostředí v celosvětovém měřítku; zdůrazňuje pozitivní dopad, jaký může mít udržitelný životní styl na lidské zdraví a snižování emisí skleníkových plynů; připomíná Komisi, že cíl udržitelného rozvoje 12.8 vyžaduje, aby veřejnost měla informace a povědomí o udržitelném rozvoji a životním stylu; proto vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly programy ke zvýšení povědomí veřejnosti o dopadech různých typů spotřeby na lidské zdraví, životní prostředí, zabezpečení potravin a změnu klimatu; vyzývá Komisi, aby bezodkladně zveřejnila sdělení o udržitelném evropském potravinovém systému; |
| --- | --- |

87.

| 88. | konstatuje, že cíl udržitelného rozvoje č. 12.8 vyžaduje, aby vlády zajistily, že lidé na celém světě budou mít příslušné informace a povědomí o udržitelném rozvoji a životním stylu v souladu s přírodou; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby vypracovaly programy ke zvýšení povědomí veřejnosti o dopadech úrovně spotřeby na lidské zdraví, životní prostředí, zabezpečení potravin a změnu klimatu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly rámec pro komplexní politiku EU zaměřenou na řešení celosvětových zdravotních problémů, jako je HIV/AIDS, tuberkulóza, hepatitida C a antimikrobiální rezistence, s přihlédnutím k rozdílné situaci a specifickým problémům členských států EU a jejich sousedních zemí, které jsou břemenem HIV a multirezistentní tuberkulózy zatíženy nejvíce; vyzývá Komisi a Radu, aby v dialogu se zeměmi vysoce zatíženými nemocemi, včetně sousedních zemí v Africe, východní Evropě a střední Asii, hrály výraznou politickou úlohu a aby zajistily vypracování plánů pro udržitelný přechod k financování z domácích zdrojů, tak aby byly programy pro boj s HIV a tuberkulózou účinné, aby po zastavení podpory mezinárodních dárců nadále pokračovaly a zintenzivnily se, a aby s těmito zeměmi nadále úzce spolupracovaly s cílem zajistit, aby za reakci na HIV a tuberkulózu převzaly a pociťovaly vlastní odpovědnost; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uznává účinnost zpřístupňování léků preexpoziční profylaxe pro prevenci HIV/AIDS; dále vyzývá Komisi a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC), aby uznaly, že v případě HIV/AIDS je léčba také prevencí; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uznává, že sexuální reprodukční zdraví a práva jsou klíčovým hnacím motorem s transformačním potenciálem v oblasti vícerozměrného odstraňování chudoby a měla by být vždy uznávána jako předpoklad zdravého života i genderové rovnosti; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba věnovat větší pozornost sexuálnímu a reprodukčnímu zdraví a právům, která jsou bohužel stále považována okrajovou otázku, přestože mají zásadní význam pro rovnost žen a mužů, posílení postavení mladých lidí a lidský rozvoj a v konečném důsledku pro vymýcení chudoby; zdůrazňuje, že ve srovnání s předchozími přístupy EU to představuje jen malý pokrok a že uznání sexuálního a reprodukčního zdraví a práv jako klíčové hnací síly udržitelného rozvoje stále chybí; konstatuje, že postoj EU je v této oblasti nejednotný, což ukazuje i tento balíček: Komise uznává opatření EU v této oblasti ve sdělení o Agendě 2030 pouze v rámci „zdraví“, ale ve sdělení o konsensu pouze v rámci „rovnosti žen a mužů“; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby i nadále požadovaly, aby USA přehodnotily svůj postoj k tzv. globálnímu roubíkovému pravidlu („global gag rule“); |
| --- | --- |

91.

| 92. | zdůrazňuje, že je třeba nadále podporovat zdravotnický výzkum s cílem vyvinout nová a lepší, cenově dostupná a vhodná medicínská řešení HIV/AIDS, tuberkulózy a dalších zanedbávaných nemocí souvisejících s chudobou, nových epidemií a antimikrobiální rezistence; |
| --- | --- |

92.

| 93. | zdůrazňuje, že zemědělské odvětví EU k udržitelnosti již přispívá; konstatuje však, že společná zemědělská politika (SZP) musí získat možnost lépe reagovat na stávající i budoucí výzvy; vyzývá Komisi, aby přezkoumala, jak SZP a udržitelné systémy zemědělské výroby mohou nejlépe přispět k cílům udržitelného rozvoje, aby se zajistily stabilní, bezpečné a výživné potraviny i ochrana a posílení přírodních zdrojů a zároveň řešení změny klimatu; žádá Komisi, aby v rámci nadcházejícího sdělení o SZP po roce 2020 předložila návrhy na další zvýšení účinnosti ekologizačních opatření a k zajištění dosažení cílů udržitelného rozvoje 2, 3, 6, 12, 13, 14 a 15; vyzývá Komisi, aby také podporovala místní a ekologicky produkované potraviny s nízkým dopadem na emise uhlíku a na stav vody a půdy; zdůrazňuje význam zemědělských ekosystémů a udržitelného obhospodařování lesů i poskytování pobídek k udržitelné obnově již nepoužívaných zemědělských oblastí; zdůrazňuje, je třeba zajistit, aby všechny politiky EU účinně dosahovaly stanovených cílů prostřednictvím přísného dodržování předpisů a větší soudržnosti v oblastech politik; zdůrazňuje, že to je zvláště důležité v souvislosti s udržitelným hospodařením s přírodními zdroji a s nástroji určenými pro tento účel v rámci SZP; |
| --- | --- |

93.

| 94. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly přechod k agroekologickým postupům a současně omezily na minimum používání pesticidů, které poškozují zdraví a životní prostředí, a vypracovaly opatření na ochranu a podporu ekologického a biodynamického zemědělství v rámci SZP; |
| --- | --- |

94.

| 95. | vyzývá Komisi a členské státy, aby co nejdříve změnily předpisy EU o schvalování pesticidů a stanovily závazné cíle pro snížení jejich používání; |
| --- | --- |

95.

| 96. | upozorňuje na to, že zemědělské odvětví v EU poskytuje ve venkovských oblastech miliony pracovních míst přímo v zemědělství i v dalších odvětvích, zajišťuje dodávky i bezpečnost potravin a zatraktivňuje venkovské oblasti pro lidi jako místa k životu, práci i odpočinku; dále zdůrazňuje, že krajina s vysokou biologickou rozmanitostí a vysokou přírodní hodnotou láká lidi na venkov a poskytuje venkovským oblastem přidanou hodnotu; bere na vědomí významný přínos politiky v oblasti rozvoje venkova při budování životaschopných, solidních a dynamických venkovských společenství a ekonomik; upozorňuje, že pro dosažení tohoto cíle je zásadně důležitý lepší přístup zemědělců ke zdrojům; |
| --- | --- |

96.

| 97. | žádá, aby se rozvoj zemědělství zaměřoval na rodinné podniky a lépe při tom využíval evropské fondy, např. Evropský fond pro strategické investice (EFSI), a aby věnoval zvláštní pozornost malým a středním podnikům, sdílel a předával odborné znalosti a využíval výhody místních a regionálních hodnotových a výrobních řetězců a regionální zaměstnanosti, s větším důrazem na příměstská propojení a přímé prodeje, z nichž se v mnoha částech EU staly úspěšné modely; zastává názor, že nezbytnou podmínkou udržitelnosti evropského zemědělství a zárukou prosperity zemědělců je jejich schopnost získávat za odvedenou práci spravedlivou odměnu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | připomíná, že je důležité zaručit řádné veřejné služby, zejména péči o děti a starší osoby, což je zvláště významné pro ženy, neboť právě ženy tradičně hrály v péči o mladé a starší rodinné příslušníky hlavní úlohu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | zdůrazňuje důležitou úlohu tradičních znalostí a potravin, zejména v nejvzdálenějších regionech a v horských a znevýhodněných oblastech EU, a hospodářský přínos, který mají pro místní oblasti evropské systémy jakosti, jako je chráněné zeměpisné označení; připomíná jednomyslnou podporu, kterou Parlament vyjádřil rozšíření této ochrany na širší škálu regionálně produkovaného zboží; nadto zdůrazňuje v této souvislosti úlohu systémů jakosti EU (chráněné označení původu, chráněné zeměpisné označení, zaručená tradiční specialita) pro zajišťování a zachovávání zdrojů obživy v těchto oblastech; uznává, že tyto systémy jsou šířeji známy jen v některých členských státech, a žádá, aby bylo povědomí o jejich přínosech zvýšeno v celé Unii; |
| --- | --- |

99.

| 100. | zdůrazňuje příspěvek středomořského lesa a dehesového agrolesnického systému, jenž plynule kombinuje trvalý extenzivní chov hospodářských zvířat se zemědělskými a lesnickými činnostmi, k naplňování cílů v oblasti zachování a zajištění udržitelné biologické rozmanitosti, za účelem jejich uznání a podporování v rámci společné zemědělské politiky; |
| --- | --- |

100.

| 101. | zdůrazňuje význam bioenergie pro zemědělské podniky a biohospodářství a význam zařízení pro výrobu, skladování, distribuci a zemědělské využívání obnovitelné energie, neboť zemědělcům nabízejí další produkty k prodeji, čímž pomáhají zajišťovat jejich příjmy, a vytvářejí i zachovávají ve venkovských oblastech kvalitní pracovní místa; zdůrazňuje, že rozvoj bioenergie musí probíhat udržitelně a nesmí omezovat produkci potravin a krmiv; zdůrazňuje, že energetické potřeby by měly namísto toho být naplňovány podporou využívání odpadu a vedlejších produktů, které nejsou využitelné v žádném jiném procesu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | konstatuje, že pěstování luskovin v rámci střídavého hospodaření může být všestranně výhodné z hlediska potřeb zemědělců, zvířat, biologické rozmanitosti a klimatu; žádá Komisi, aby předložila proteinový plán, jehož součástí budou luskoviny v rámci střídavého hospodaření; |
| --- | --- |

102.

| 103. | považuje za nezbytné dosáhnout dalšího pokroku v oblasti přesného zemědělství, digitalizace, racionálního využívání energie, šlechtění rostlin a zvířat a uplatňování integrované ochrany proti škůdcům, neboť zvyšování efektivnosti na základě cílů udržitelného rozvoje a biologické rozmanitosti pomůže omezit jak nároky na půdu, tak dopady zemědělství na životní prostředí; domnívá se, že pokud by se podařilo dosáhnout toho, aby biologická rozmanitost fungovala ve prospěch zemědělců, pomohlo by to zlepšit nejen jejich příjmy, ale i zdraví a výkonnost půdy a přispělo by to k boji proti škůdcům a zlepšilo opylování; zdůrazňuje proto význam lepšího regulačního rámce, jenž zajistí včasné, efektivní a účinné rozhodovací postupy; upozorňuje, že tato „inteligentní“ řešení by měla podněcovat a podporovat iniciativy uzpůsobené potřebám malých zemědělských podniků, které nemají úspory z rozsahu, jež by jim umožňovaly čerpat prospěch z nových technologií; |
| --- | --- |

103.

| 104. | považuje za zásadně důležité, aby se udržovala a dále zlepšovala výkonnost tradičních a místních plemen – vzhledem k jejich schopnosti přizpůsobit se charakteristickým znakům jejich původního prostředí – a aby byla v zájmu zajištění genetické rozmanitosti zemědělství respektována práva zemědělců na samostatné šlechtění rostlin a na uchovávání a výměnu osiv různých druhů a odrůd; odmítá jakékoli pokusy o patentování živého – ať rostlinného, nebo živočišného – genetického materiálu nebo základních biologických procesů, zejména pokud se jedná o původní druhy, odrůdy a charakteristiky; |
| --- | --- |

104.

| 105. | vyzývá Komisi, aby v zájmu dosažení pokroku při přípravě udržitelnějšího systému integrované ochrany rostlin předložila akční plán a sestavila skupinu odborníků; zdůrazňuje, že je třeba mít takový systém ochrany rostlin před škůdci, který zlepší interakci mezi šlechtěním nových odrůd, systémy přirozeného boje a používáním pesticidů; |
| --- | --- |

105.

| 106. | považuje za nezbytné podporovat dostupnost širokopásmového připojení a zlepšit dopravní služby ve venkovských oblastech a přispět tím v těchto oblastech nejen k naplňování cílů v oblasti environmentální udržitelnosti, ale i k podpoře růstu, jenž bude plně udržitelný z environmentálního, hospodářského i sociálního hlediska; |
| --- | --- |

106.

| 107. | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby se kultura stala nedílnou součástí činnosti Komise v oblasti udržitelnosti, přičemž by se jasně zdůraznila její úloha při hospodářském rozvoji, tvorbě pracovních míst, podpoře demokracie, sociální spravedlnosti a solidarity, podpoře soudržnosti, boje proti sociálnímu vyloučení, chudobě a generačním a demografickým rozdílům; vyzývá Komisi, aby začlenila kulturu do cílů, definic, nástrojů a hodnotících kritérií své strategie pro cíle udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  Rezoluce A/RES/70/1.

(2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171).

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0224.

(4)  https://ec.europa.eu/epsc/sites/epsc/files/strategic_note_issue_18.pdf

(5)  Sdělení Komise ze dne 3. května 2011 nazvané „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“, (COM(2011)0244).

(6)  Zpráva Komise ze dne 2. října 2015 o přezkumu strategie EU v oblasti biologické rozmanitost do roku 2020, (COM(2015)0478).

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0034.

(8)  https://unstats.un.org/sdgs/report/2016/goal-13/

(9)  Zpráva EEA č. 30/2016 o ukazatelích kvality životního prostředí z roku 2016 – Na podporu sledování 7. akčního programu pro životní prostředí: https://www.eea.europa.eu/publications/environmental-indicator-report-2016

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/168

---

P8_TA(2017)0316

Podpora soudržnosti a rozvoje v nejvzdálenějších regionech EU

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o podpoře soudržnosti a rozvoje v nejvzdálenějších regionech EU: doplnění článku 349 Smlouvy o fungování EU (2016/2250(INI))

(2018/C 334/19)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 52 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouvy o EU“), který v prvním odstavci uvádí, že Smlouvy se vztahují na členské státy, a v druhém odstavci uvádí, že územní působnost Smluv je vymezena v článku 355 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouvy o EU“), který v prvním odstavci uvádí, že Smlouvy se vztahují na členské státy, a v druhém odstavci uvádí, že územní působnost Smluv je vymezena v článku 355 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“),

| — | s ohledem na čl. 355 bod 1 Smlouvy o fungování EU, pozměněný rozhodnutím Evropské rady ze dne 29. října 2010, kterým se mění status ostrova Svatý Bartoloměj vůči Evropské unii (2010/718/EU), a rozhodnutím ze dne 11. července 2012, kterým se mění status ostrova Mayotte vůči Evropské unii (2012/419/EU), který uvádí, že ustanovení Smluv se vztahují na nejvzdálenější regiony v souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 355 bod 1 Smlouvy o fungování EU, pozměněný rozhodnutím Evropské rady ze dne 29. října 2010, kterým se mění status ostrova Svatý Bartoloměj vůči Evropské unii (2010/718/EU), a rozhodnutím ze dne 11. července 2012, kterým se mění status ostrova Mayotte vůči Evropské unii (2012/419/EU), který uvádí, že ustanovení Smluv se vztahují na nejvzdálenější regiony v souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU,

| — | s ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování EU, který nejvzdálenějším regionům přiznává zvláštní postavení, předpokládá přijetí konkrétních opatření zaměřených „zejména na vytvoření podmínek pro uplatnění Smluv v těchto regionech, včetně společných politik“, a stanoví, že tato opatření se týkají zejména a nejen „celní a obchodní politiky, daňové politiky, svobodných pásem, zemědělské politiky a politiky rybolovu, podmínek pro zásobování surovinami a základním spotřebním zbožím, státních podpor a podmínek přístupu ke strukturálním fondům a horizontálním programům Unie“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování EU, který nejvzdálenějším regionům přiznává zvláštní postavení, předpokládá přijetí konkrétních opatření zaměřených „zejména na vytvoření podmínek pro uplatnění Smluv v těchto regionech, včetně společných politik“, a stanoví, že tato opatření se týkají zejména a nejen „celní a obchodní politiky, daňové politiky, svobodných pásem, zemědělské politiky a politiky rybolovu, podmínek pro zásobování surovinami a základním spotřebním zbožím, státních podpor a podmínek přístupu ke strukturálním fondům a horizontálním programům Unie“,

| — | s ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování EU, který stanoví, že podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji nejvzdálenějších regionů, mohou být slučitelné s vnitřním trhem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování EU, který stanoví, že podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji nejvzdálenějších regionů, mohou být slučitelné s vnitřním trhem,

| — | s ohledem na hlavu XVIII Smlouvy o fungování EU, která stanoví cíl hospodářské, sociální a územní soudržnosti a vymezuje strukturální finanční nástroje k jejímu dosažení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hlavu XVIII Smlouvy o fungování EU, která stanoví cíl hospodářské, sociální a územní soudržnosti a vymezuje strukturální finanční nástroje k jejímu dosažení,

| — | s ohledem na článek 7 Smlouvy o fungování EU, který uvádí, že Unie zajišťuje soudržnost mezi svými jednotlivými politikami a činnostmi s přihlédnutím ke všem svým cílům a v souladu se zásadou svěření pravomocí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 7 Smlouvy o fungování EU, který uvádí, že Unie zajišťuje soudržnost mezi svými jednotlivými politikami a činnostmi s přihlédnutím ke všem svým cílům a v souladu se zásadou svěření pravomocí,

| — | s ohledem na všechna sdělení Evropské komise týkající se nejvzdálenějších regionů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na všechna sdělení Evropské komise týkající se nejvzdálenějších regionů,

| — | s ohledem na všechna svá usnesení o nejvzdálenějších regionech, zejména pak na své usnesení ze dne 18. dubna 2012 o úloze politiky soudržnosti v nejvzdálenějších regionech EU v souvislosti se strategií Evropa 2020 (1) a na své usnesení ze dne 26. února 2014 o optimalizaci rozvoje potenciálu nejvzdálenějších regionů vytvářením synergií mezi strukturálními fondy a ostatními programy Evropské Unie (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na všechna svá usnesení o nejvzdálenějších regionech, zejména pak na své usnesení ze dne 18. dubna 2012 o úloze politiky soudržnosti v nejvzdálenějších regionech EU v souvislosti se strategií Evropa 2020 (1) a na své usnesení ze dne 26. února 2014 o optimalizaci rozvoje potenciálu nejvzdálenějších regionů vytvářením synergií mezi strukturálními fondy a ostatními programy Evropské Unie (2),

| — | s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie ze dne 15. prosince 2015 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie ze dne 15. prosince 2015 (3),

| — | s ohledem na zprávu Komise ze dne 15. prosince 2016 o provádění režimu zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (POSEI) (COM(2016)0797), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise ze dne 15. prosince 2016 o provádění režimu zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (POSEI) (COM(2016)0797),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o modernizaci státní podpory v EU (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o modernizaci státní podpory v EU (COM(2012)0209),

| — | s ohledem na memorandum podepsané nejvzdálenějšími regiony v Cayenne (5. března 1999), které je doplněno společným memorandem Španělska, Francie a Portugalska a nejvzdálenějších regionů podepsaným v květnu 2010, jež stanoví, že EU by měla podporovat udržitelný rozvoj nejvzdálenějších regionů tím, že bude vycházet z četných přírodních a kulturních statků nejvzdálenějších regionů a současně podporovat zásady rovných příležitostí, partnerství, proporcionality a soudržnosti politik EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na memorandum podepsané nejvzdálenějšími regiony v Cayenne (5. března 1999), které je doplněno společným memorandem Španělska, Francie a Portugalska a nejvzdálenějších regionů podepsaným v květnu 2010, jež stanoví, že EU by měla podporovat udržitelný rozvoj nejvzdálenějších regionů tím, že bude vycházet z četných přírodních a kulturních statků nejvzdálenějších regionů a současně podporovat zásady rovných příležitostí, partnerství, proporcionality a soudržnosti politik EU,

| — | s ohledem na závěrečné prohlášení XXI. Konference předsedů nejvzdálenějších regionů Evropské unie konané ve dnech 22. a 23. září 2016 a na společné memorandum nejvzdálenějších regionů podepsané při příležitosti čtvrtého fóra nejvzdálenějších regionů Unie konaného ve dnech 30. a 31. března 2017 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečné prohlášení XXI. Konference předsedů nejvzdálenějších regionů Evropské unie konané ve dnech 22. a 23. září 2016 a na společné memorandum nejvzdálenějších regionů podepsané při příležitosti čtvrtého fóra nejvzdálenějších regionů Unie konaného ve dnech 30. a 31. března 2017 v Bruselu,

| — | s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (4),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu a rovněž na čl. 1 odst. 1 písm. e) a přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu vydávání svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu a rovněž na čl. 1 odst. 1 písm. e) a přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu vydávání svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A8-0226/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A8-0226/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že článek 349 Smlouvy o fungování EU přiznává nejvzdálenějším regionům zvláštní hospodářskou a sociální situaci, kterou dále prohlubují faktory (odlehlost, ostrovní povaha, malá rozloha, složitý povrch a podnebí, hospodářská závislost na malém množství produktů...), jejichž neměnnost a spolupůsobení vážným způsobem ohrožují jejich rozvoj; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že článek 349 Smlouvy o fungování EU přiznává nejvzdálenějším regionům zvláštní hospodářskou a sociální situaci, kterou dále prohlubují faktory (odlehlost, ostrovní povaha, malá rozloha, složitý povrch a podnebí, hospodářská závislost na malém množství produktů...), jejichž neměnnost a spolupůsobení vážným způsobem ohrožují jejich rozvoj;

| B. | vzhledem k tomu, že Soudní dvůr zasedající ve velkém senátu vydal dne 15. prosince 2015 rozsudek obsahující podrobný výklad článku 349 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Soudní dvůr zasedající ve velkém senátu vydal dne 15. prosince 2015 rozsudek obsahující podrobný výklad článku 349 Smlouvy o fungování EU;

| C. | vzhledem k tomu, že Soudní dvůr v tomto rozsudku zejména potvrzuje, že akty, jejichž cílem je zavést zvláštní opatření pro nejvzdálenější regiony, mohou být přijaty za použití článku 349 coby právního základu, že tento právní základ umožňuje výjimku z použití primárního práva i práva sekundárního a že seznam oblastí, na něž se vztahuje znění článku 349, není vyčerpávající, neboť „autoři Smlouvy o FEU nezamýšleli stanovit taxativní výčet druhů opatření, která mohou být přijímána na základě tohoto článku“; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Soudní dvůr v tomto rozsudku zejména potvrzuje, že akty, jejichž cílem je zavést zvláštní opatření pro nejvzdálenější regiony, mohou být přijaty za použití článku 349 coby právního základu, že tento právní základ umožňuje výjimku z použití primárního práva i práva sekundárního a že seznam oblastí, na něž se vztahuje znění článku 349, není vyčerpávající, neboť „autoři Smlouvy o FEU nezamýšleli stanovit taxativní výčet druhů opatření, která mohou být přijímána na základě tohoto článku“;

| D. | vzhledem k tomu, že co se týče uplatňování evropských smluv na nejvzdálenější regiony, článek 52 Smlouvy o EU a články 349 a 355 Smlouvy o fungování EU jsou propojené a podle čl. 355 bodu 1 Smlouvy o fungování EU se ustanovení Smluv vztahují na nejvzdálenější regiony v souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU, přičemž tento odkaz na „Smlouvy“ zahrnuje sekundární právní předpisy; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že co se týče uplatňování evropských smluv na nejvzdálenější regiony, článek 52 Smlouvy o EU a články 349 a 355 Smlouvy o fungování EU jsou propojené a podle čl. 355 bodu 1 Smlouvy o fungování EU se ustanovení Smluv vztahují na nejvzdálenější regiony v souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU, přičemž tento odkaz na „Smlouvy“ zahrnuje sekundární právní předpisy;

| E. | vzhledem k tomu, že článek 349 Smlouvy o fungování EU je třeba číst zároveň s dalšími články Smlouvy, zejména s článkem 7, který stanoví, že „Unie zajišťuje soudržnost mezi svými jednotlivými politikami a činnostmi s přihlédnutím ke všem svým cílům“; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že článek 349 Smlouvy o fungování EU je třeba číst zároveň s dalšími články Smlouvy, zejména s článkem 7, který stanoví, že „Unie zajišťuje soudržnost mezi svými jednotlivými politikami a činnostmi s přihlédnutím ke všem svým cílům“;

| F. | vzhledem k tomu, že zásady rovnosti a zákazu diskriminace odůvodňují odlišné zacházení v případě odlišných situací, aby byla in fine možná rovnost při uplatňování evropského práva; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zásady rovnosti a zákazu diskriminace odůvodňují odlišné zacházení v případě odlišných situací, aby byla in fine možná rovnost při uplatňování evropského práva;

| G. | vzhledem k tomu, že článek 349 Smlouvy o fungování EU si klade za cíl zajistit rozvoj nejvzdálenějších regionů a jejich začlenění jak do evropského prostoru, tak do jejich vlastního zeměpisného prostoru, a umožnit jim těžit z evropských politik a případně zvláštních opatření přizpůsobených jejich realitě a potřebám; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že článek 349 Smlouvy o fungování EU si klade za cíl zajistit rozvoj nejvzdálenějších regionů a jejich začlenění jak do evropského prostoru, tak do jejich vlastního zeměpisného prostoru, a umožnit jim těžit z evropských politik a případně zvláštních opatření přizpůsobených jejich realitě a potřebám;

| H. | vzhledem k tomu, že nejvzdálenější regiony zaujímají výsadní postavení v geostrategické oblasti a v oblasti výzkumu spojeného se změnou klimatu a biologickou rozmanitostí; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nejvzdálenější regiony zaujímají výsadní postavení v geostrategické oblasti a v oblasti výzkumu spojeného se změnou klimatu a biologickou rozmanitostí;

| I. | vzhledem k tomu, že podle odhadů Komise představuje modrá ekonomika EU přibližně 5,4 milionu pracovních míst a hrubou přidanou hodnotu ve výši přibližně 500 miliard EUR ročně; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že podle odhadů Komise představuje modrá ekonomika EU přibližně 5,4 milionu pracovních míst a hrubou přidanou hodnotu ve výši přibližně 500 miliard EUR ročně;

| 1. | připomíná, že článek 7 Smlouvy o EU svěřuje Komisi úlohu strážkyně Smluv; zdůrazňuje, že nejvzdálenější regiony jsou plně začleněny do Evropské unie a přizpůsobeny jejímu právnímu řádu, a to se svou specifickou situací uznanou Smlouvami, a zejména článkem 349 Smlouvy o fungování EU, který zakládá jistou zásadu a právo na úpravu, jež je řešeno na úrovni různých politik Unie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že ačkoli nejvzdálenější regiony čelí významné nevýhodě z důvodu zeměpisné vzdálenosti od Unie, mají také užitek z několika významných aktiv, jako je potenciál činností souvisejících s rostoucím cestovním ruchem, potenciál modrého růstu, využívání významných obnovitelných zdrojů energie, rozvoje oběhového hospodářství a zhodnocení jejich bohatého přírodního dědictví a obrovské biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že článek 349 Smlouvy o fungování EU se použil jen omezeně a mohl by být vykládán více inovativním a pozitivním způsobem, zejména pokud jde o vytváření ad hoc programů a nových specifických politik vycházejících z předností nejvzdálenějších regionů, ve snaze poskytnout těmto regionům prostředky k využití programů, především v oblastech, jako jsou obnovitelné zdroje energie, modrý růst, výzkum a vývoj, udržitelný cestovní ruch, ochrana biologické rozmanitosti a přizpůsobení se změně klimatu; připomíná v této souvislosti úlohu, kterou Unie zastává při umožňování nejvzdálenějším regionům, aby překonaly své problémy a mohly vycházet ze svých předností, ale současně zdůrazňuje, že je nezbytné, aby na sebe příslušné členské státy vzaly více odpovědnosti, pokud jde o využívání evropských nástrojů, které je mohou podpořit při zajišťování udržitelného rozvoje nejvzdálenějších regionů; |
| --- | --- |

3.

Současný stav uplatňování článku 349 Smlouvy o fungování EU

| 4. | vyjadřuje obavy ohledně toho, že ustanovení Smluv týkající se nejvzdálenějších regionů dosud nebyla provedena v největším možném rozsahu, což omezuje schopnost těchto regionů plně využít své příslušnosti k Unii a zvýšit svou konkurenceschopnost ve své příslušné geografické oblasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnívá se, že širší provádění článku 349 Smlouvy o fungování EU by zlepšilo integraci nejvzdálenějších regionů do Unie a rovněž jejich rozvoj a jejich potenciál s ohledem na jejich zvláštní rysy a strukturální omezení, ale i jejich přednosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že normotvůrci si při vypracování znění čl. 299 odst. 2, nynějšího článku 349 Smlouvy o fungování EU, kladli za cíl stanovit globální strategii, která by se opírala o zvláštní opatření v rámci různých politik a nástrojů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná, že program speciálně zaměřený na odlehlost a ostrovní charakter (POSEI) je programem, který plně zohledňuje zvláštnosti nejvzdálenějších regionů díky tomu, že má vlastní pravidla, která vycházejí jak z článku 349 Smlouvy o fungování EU, tak z čl. 42 odst. 1 a čl. 43 odst. 2, a uznává dvojí princip příslušnosti nejvzdálenějších regionů k Unii a úplného přizpůsobení společné evropské politiky realitám těchto území, a rovněž připomíná, že účastnit se takového programu je naprosto zásadní a že by se mělo zvážit vypracování nových programů POSEI zaměřených na další oblasti Unie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnívá se, že úspěch programu POSEI dokazuje, že zvláštní ustanovení týkající se nejvzdálenějších regionů by se měla spíše zachovat, než aby se začlenila do evropských horizontálních programů; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstatuje, že Komise přijala několik sdělení o nejvzdálenějších regionech; vyjadřuje politování nad tím, že tyto různé evropské strategie věnované nejvzdálenějším regionům se dosud provedly a uplatnily pouze částečně; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá nyní Komisi, aby navrhla akční plán, případně doplněný legislativními iniciativami, které umožní provést soudržnou a účinnou strategii v souvislosti s nejvzdálenějšími regiony, jež by v plném rozsahu využívala možnosti poskytované článkem 349 Smlouvy o fungování EU, zejména v oblasti vytváření specifických programů a politik, a to především pokud jde o dlouhodobé inovace a investice, upravených podle potřeb udržitelného rozvoje těchto regionů; trvá na tom, že je nezbytné úzce spolupracovat s regionálními orgány nejvzdálenějších regionů a zúčastněnými stranami; vyzývá tudíž orgány a instituce Unie, aby společně s místními orgány nejvzdálenějších regionů započaly novou kapitolu vzájemných vztahů mezi EU a nejvzdálenějšími regiony; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vítá práci Komise na obnovené strategii pro nejvzdálenější regiony, která bude přijata nejpozději na konci roku 2017; vyzývá Komisi, aby v této strategii zpřehlednila přístup k nejvzdálenějším regionům a aby do ní zahrnula také strategické rámce zaměřené na potřeby investic a doplněné o konkrétní, dosažitelné a zhodnotitelné cíle; vybízí Francii, Španělsko a Portugalsko, aby poskytovaly větší podporu svým nejvzdálenějším regionům; |
| --- | --- |

11.

| 12. | připomíná, že článek 349 Smlouvy o fungování EU umožňuje nejvzdálenějším regionům získat provozní podporu, která není časově omezená a nesnižuje se, a to na základě pružnějších postupů, aby mohly pokrýt vyšší náklady, kterým musí čelit; dále připomíná, že tyto výjimky se týkají jak finančních nástrojů Unie, tak státní podpory; |
| --- | --- |

12.

| 13. | trvá na tom, že je nutné zajistit, aby byly nástroje, ustanovení a výjimky zaručující stabilitu příznivou pro strukturální rozvoj nejvzdálenějších regionů trvanlivé s ohledem na provedená posouzení; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Komisi, aby vypracovala podrobný přehled přístupu k nejvzdálenějším regionům a prozkoumala hospodářskou a sociální situaci každého z nich ve snaze zaručit lepší dosažení cílů evropské politiky regionálního rozvoje, zejména pokud jde o to, aby tyto regiony dohnaly své zpoždění a dosáhly udržitelného rozvoje, a mohly se tak přiblížit průměrným úrovním rozvoje v Evropě; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby posílila koordinaci mezi svými jednotlivými generálními ředitelstvími ohledně témat, která se týkají nejvzdálenějších regionů, aby tak bylo možné zajistit vhodné zacházení s problematikou nejvzdálenějších regionů v evropských politikách a strategiích; zdůrazňuje v tomto ohledu rozhodující úlohu, kterou hraje při zajišťování správného uplatňování článku 349 Smlouvy o fungování EU Generální sekretariát, neboť přizpůsobování politik Evropské unie zvláštnostem nejvzdálenějších regionů vyžaduje, aby se rozhodnutí přijímala na nejvyšší politické úrovni; |
| --- | --- |

15.

Zemědělská politika

| 16. | oceňuje nedávnou zprávu Komise (COM(2016)0797), která dochází k závěru, že celková výkonnost programů POSEI (2006–2014) se jeví jako kladná, že tento program se zdá být zásadním pro zachování produkce nejvzdálenějších regionů a je v souladu s novými cíli společné zemědělské politiky (SZP), přičemž doporučuje, aby byla zachována stávající pravidla s tím, že je však třeba mít na paměti, že poté, co vstoupí v platnost dohody o volném obchodu, jež by vážně ovlivnily produkci nejvzdálenějších regionů nebo u nichž hrozí riziko, že by ji mohly vážně ovlivnit, mohou být nutné rozpočtové úpravy; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnívá se, že program POSEI dosáhl od svého vzniku skutečného úspěchu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje závěr zprávy Komise, která vyzývá k posílení původní konfigurace programu POSEI, aby se tak předešlo riziku zanechání zemědělské produkce a následných negativních dopadů na zaměstnanost, životní prostředí a územní rozměr nejvzdálenějších regionů; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnívá se, že je nezbytné zajistit lepší podporu diverzifikaci výroby v nejvzdálenějších regionech a zavést opatření zaměřená na vyřešení krizí trhu, kterým čelí některá odvětví, zejména odvětví rajských jablek a dobytka, a na usnadnění rozvoje malovýroby, například malovýroby související s mléčnými výrobky; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že následné reformy společné organizace zemědělských trhů nezohlednily zvláštnosti nejvzdálenějších regionů dostatečně, a vyzývá k tomu, aby byly v budoucnu zohledněny lépe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstatuje, že zánik kvót a zaručených cen, který podnítila reforma společné organizace trhů s cukrem v roce 2005, poškozuje výrobce třtinového cukru v nejvzdálenějších regionech; trvá na tom, že v zájmu udržitelné konkurenceschopnosti tohoto odvětví je nezbytné zabezpečit soubor zvláštních opatření zavedených v rámci článku 349 Smlouvy o fungování EU; žádá, aby se zřídil podpůrný mechanismus na podporu pěstitelů třtiny pro případ poklesu světových kurzů cukru; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu zásadní význam, který má produkce mléka na Azorách, aby i nadále podporovala výrobce a naplánovala dodatečná opatření pro případ krize trhu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | připomíná, že zásadní úlohu v socioekonomické struktuře některých nejvzdálenějších regionů hraje produkce banánů; požaduje tedy, aby byla podpora pro výrobce zachována a případně zvýšena; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Komisi, aby do svých nástrojů pro řízení a odhalování krizí trhu v různých zemědělských odvětvích, jako je odvětví banánů, cukru, rumu, rybolovu nebo mléka s observatoří pro mléko, zavedla jasnou definici krize trhu v nejvzdálenějších regionech a přizpůsobila její ukazatele realitě těchto regionů; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadřuje politování nad tím, že odlišnost režimu platného pro vydávání „ekologických“ osvědčení mezi třetími zeměmi a členskými státy Unie vede k narušení hospodářské soutěže na tomto trhu na úkor evropských výrobců působících v nejvzdálenějších regionech i evropských spotřebitelů, kteří jsou klamáni, pokud jde o skutečné podmínky výroby těchto výrobků; v rámci probíhajících jednání o budoucích evropských normách v oblasti výroby a označování ekologických výrobků tedy vyzývá k tomu, aby byl režim rovnocennosti, který je v současnosti v platnosti, nahrazen režimem souladu, což zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž mezi nejvzdálenějšími regiony a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | považuje za nezbytné přijmout na základě článku 349 Smlouvy o fungování EU právní rámec pro výrobky s ekologickým označením a právní rámec pro sanitární a fytosanitární oblast, které zohlední příznačné vlastnosti zemědělství nejvzdálenějších regionů v tropickém kontextu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žádá Komisi, aby vybídla zemědělce z nejvzdálenějších regionů, aby prosazovali své vysoce kvalitní výrobky podporováním využívání loga nejvzdálenějších regionů a jiných forem osvědčení kvality; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že diferenciace výroby a specializace může dále stimulovat a podporovat místní produkci, zpracování a prodej potravin, a tím snížit stávající rozdíly mezi nejvzdálenějšími regiony a ostatními regiony EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, ve jménu soudržnosti politik, že úsilí, které nejvzdálenější regiony vynakládají na modernizaci a posílení konkurenceschopnosti svých odvětví, nesmí být zpochybněno dohodami o volném obchodu, které Unie uzavírá s třetími zeměmi; |
| --- | --- |

29.

Obchodní politika Evropské unie

| 30. | připomíná, že čl. 207 odst. 3 Smlouvy o fungování EU stanoví, že „sjednané dohody (s třetími zeměmi) jsou slučitelné s vnitřními politikami a vnitřními předpisy Unie“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatuje, že nárůst obchodních dohod se třetími zeměmi, k nimž patří největší světoví producenti banánů a cukru, pozměňuje rozdělení trhu, vytváří tlak na ceny a ohrožuje konkurenceschopnost výrobců těchto potravin ze Společenství; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se proto, že obchodní politika Unie by neměla ohrožovat odvětví nejvzdálenějších regionů, neboť tato odvětví hrají hlavní úlohu na hospodářské, sociální a environmentální úrovni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vybízí k tomu, aby obchodní jednání, která Unie vede, příště zohledňovala zvláštnosti a citlivou produkci nejvzdálenějších regionů, zejména banány, cukr, rum, rajská jablka nebo produkty rybolovu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá Komisi a členské státy k pozornosti a obezřetnosti při obraně zájmů nejvzdálenějších regionů během jednání týkajících se brexitu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podněcuje Komisi, aby v souladu se závazkem, který učinila ve svém sdělení ze dne 20. června 2012, doprovázela „návrhy obchodních dohod (například dohody o hospodářském partnerství)“ posouzením dopadu, což by mělo „v náležitých případech odrážet i problematiku nejvzdálenějších regionů“, a aby zaručila, aby tyto dohody zahrnovaly také dopady na nejvzdálenější regiony, pokud jde o životní prostředí a sociální, hospodářské a územní hledisko; požaduje, aby tato posouzení dopadu měřila rovněž souhrnný dopad obchodních dohod na nejvzdálenější regiony; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyjadřuje politování nad tím, že dosud nebylo provedeno žádné posouzení dopadů dohod o volném obchodu v zemědělských odvětvích nejvzdálenějších regionů; vyjadřuje rovněž politování nad tím, že nejvzdálenější regiony nebyly zohledněny ve zprávě Komise ze dne 15. prosince 2016 týkající se souhrnného dopadu obchodních dohod, což je v rozporu s právními předpisy stanovenými programem POSEI; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žádá, aby byly v obchodních politikách Unie zohledněny konkurenční nevýhody nejvzdálenějších regionů; žádá případné zachování celních a necelních překážek, jež jsou nezbytné pro ochranu citlivé produkce v nejvzdálenějších regionech a pro účinné uplatňování ochranných doložek a mechanismů stabilizace pro případ vyčlenění produkce nejvzdálenějších regionů nebo vážné hrozby jejího vyčlenění; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje limity zásady rovnocennosti, zejména pokud jde o produkty ekologického zemědělství, která umožňuje, aby se do Unie dovážely produkty pocházející ze třetích zemí, jež nedodržují všechny evropské požadavky; požaduje, aby se okamžitě začala uplatňovat zásada souladu a aby se posílila opatření dohledu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vybízí k podpoře úlohy nejvzdálenějších regionů ve vnější politice Unie se sousedními zeměmi, aby se tak posílila vnější politika v oblasti boje proti chudobě, v oblasti udržitelnosti životního prostředí, posílení demokracie, kulturních výměn a rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

39.

Námořní a rybářská politika a udržitelný modrý růst

| 40. | připomíná, že článek 349 Smlouvy o fungování EU stanoví, že Komise může pro nejvzdálenější regiony navrhovat zvláštní opatření, která se týkají rovněž politiky rybolovu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | žádá Komisi, aby s ohledem na to, co se děje v zemědělství v rámci programu POSEI, zvážila ustanovení podpůrného systému pro rybolov nejvzdálenějších regionů, na základě článku 349 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podněcuje Komisi a Radu, aby uplatnily soubor doporučení vymezených v usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. dubna 2017 o řízení rybářského loďstva v nejvzdálenějších regionech (5); |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá Unii, aby se ve spojení s nejvzdálenějšími regiony budovala jako světová námořní mocnost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje, že jak bohatství, které představují oceány, tak současný a budoucí technologický pokrok mohou přinést dosud neznámé příležitosti růstu pro nejvzdálenější regiony; domnívá se, že udržitelný modrý růst představuje příležitost zmírnit strukturální nerovnosti, které existují mezi nejvzdálenějšími regiony a kontinentální Evropou, a může přispět k tomu, aby se z nejvzdálenějších regionů stalo epicentrum evropské politiky budoucnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | připomíná, že vzhledem ke svému umístění zaujímají nejvzdálenější regiony důležité postavení z hlediska námořní správy, řízení pobřežních vod, boje proti nezákonnému rybolovu a zlepšení bezpečnosti dopravy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vybízí Unii a dotčené členské státy, aby více investovaly do oblasti moře a oceánů, zejména ve vztahu k nejvzdálenějším regionům, a zajistily tak účinný a udržitelný hospodářský rozvoj jejich výlučných ekonomických zón; |
| --- | --- |

46.

| 47. | oceňuje studii, kterou zahájila Komise a která se týká potenciálu udržitelného modrého růstu v nejvzdálenějších regionech, a vyzývá ke spuštění skutečně evropského programu určeného těmto regionům a usilujícího o řešení výzev v oblasti potravinového zabezpečení, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství; zdůrazňuje nicméně, že některé činnosti, jako je těžba ropy a plynu nacházejících se pod mořským dnem a průzkum podmořských nerostných ložisek, mohou mít vážný dopad na citlivý mořský prostor a nepříznivě ovlivnit mořské druhy a zranitelné ekosystémy; |
| --- | --- |

47.

| 48. | připomíná význam, který mají v nejvzdálenějších regionech chráněné mořské oblasti; |
| --- | --- |

48.

Politika soudržnosti

| 49. | připomíná, že článek 349 Smlouvy o fungování EU přiznává nejvzdálenějším regionům zvláštní přístup ke strukturálním fondům, a proto by se na všechny tyto regiony mělo nahlížet jako na „nejméně rozvinuté“; s potěšením vítá opatření Komise ve prospěch nejvzdálenějších regionů uvedená v rámci řady čtyř sdělení o nejvzdálenějších regionech (2004, 2007, 2008 a 2012); zdůrazňuje význam, který má pro všechny nejvzdálenější regiony finanční podpora Unie, jež na období 2014–2020 dosahuje výše 13 miliard EUR; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opakuje, že politika soudržnosti musí zůstat jedním z hlavních nástrojů evropské činnosti po roce 2020, zejména s ohledem na nejvzdálenější regiony, v jejichž rámci jsou regionální rozdíly stále výrazné; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá členské státy, s ohledem na zásadu subsidiarity a na odpovědnost, která jim přísluší, aby v plné míře dodržely předběžné podmínky, zejména pokud jde o investice do oblastí týkajících se jejich pravomocí, a umožnily tak co nejlepší výkonnost evropských fondů a politik v nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnívá se, že v příštím programovém období by se v případě nejvzdálenějších regionů mohlo stanovit více flexibility v rámci tematického zaměření, pokud jde o definici některých z jejich priorit, na které by mohly čerpat prostředky ze strukturálních fondů za předpokladu, že se usiluje o udržitelný rozvoj; požaduje, aby byly nejvzdálenějším regionům i nadále přidělovány rozpočtové prostředky, nahrazovány dodatečné náklady a zachovány veškeré řádně odůvodněné odchylky, které jim kompenzují strukturální nevýhody; |
| --- | --- |

52.

| 53. | požaduje, aby se při určování finančního krytí v příštím víceletém finančním rámci přísně uplatňovala kritéria vymezená v obecném nařízení o fondech; |
| --- | --- |

53.

| 54. | připomíná, že společným cílem zůstává dvojí integrace nejvzdálenějších regionů; vyzývá k rozpracování a spuštění souboru mechanismů pro přeshraniční spolupráci mezi nejvzdálenějšími regiony, zámořskými zeměmi a územími a třetími zeměmi v jejich zeměpisné oblasti, ke kterému by mělo přispět zejména zachování a zdokonalení součinnosti právních a finančních mechanismů nařízení o Evropském rozvojovém fondu a Evropském fondu pro regionální rozvoj; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, že je důležité upravit strategie evropské územní spolupráce tak, aby se zmírnily negativní dopady na regiony způsobené jejich okrajovou povahou, a podporovat spolupráci; |
| --- | --- |

55.

| 56. | doporučuje věnovat větší pozornost uplatňování Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) ve vztahu k nejvzdálenějším regionům, k regionům nejméně rozvinutým a nejvíce izolovaným; |
| --- | --- |

56.

| 57. | připomíná, že vzhledem k míře nezaměstnanosti mladých lidí v nejvzdálenějších regionech je zapotřebí zesílit opatření Unie na podporu a vzdělávání mladých lidí v těchto regionech, zejména prostřednictvím iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí; |
| --- | --- |

57.

| 58. | připomíná, že nejdůležitějším fondem pro vzdělávání a zaměstnanost je Evropský sociální fond (ESF); vyzývá Komisi, aby z důvodu strukturální povahy a kritické míry nezaměstnanosti v nejvzdálenějších regionech a na základě článku 349 Smlouvy o fungování EU, který přiznává nejvzdálenějším regionům právo na zvláštní přístup ke strukturálním fondům, vytvořila dodatečný příděl v rámci ESF, a podpořila tak zaměstnatelnost, mobilitu a vzdělávání v nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdůrazňuje, že je důležité zavést v nejvzdálenějších regionech výzkumné a inovační strategie pro inteligentní specializaci (RIS 3), neboť představují klíčový prvek pro provedení politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | připomíná význam místních rozvojových nástrojů, jako jsou komunitně vedený místní rozvoj a integrované územní investice, což jsou přístupy zdola nahoru, jež umožňují řešit místní strukturální výzvy a zároveň prosazovat odpovědnost místních komunit; vyzývá proto Komisi a dotčené členské státy, aby prozkoumaly způsoby, jak posílit využívání komunitně vedeného místního rozvoje, který představuje flexibilní a inovativní řešení pro úpravu, kterou nejvzdálenější regiony dle jejich vyjádření potřebují; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdůrazňuje, že jako rozhodující faktor při tvorbě politik nejvzdálenějších regionů, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnání, je nezbytné vzít v úvahu demografické rozdíly mezi těmito regiony; |
| --- | --- |

61.

Politika hospodářské soutěže a státní podpory

| 62. | připomíná, že článek 349 Smlouvy o fungování EU uvádí, že Komise může navrhovat zvláštní opatření pro nejvzdálenější regiony, která se týkají zejména celní a obchodní politiky, daňové politiky, svobodných pásem, podmínek pro zásobování surovinami a základním spotřebním zbožím a státních podpor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | dále připomíná, že čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování EU stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji nejvzdálenějších regionů s ohledem na jejich strukturální, hospodářskou a sociální situaci; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzývá Komisi, aby se v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře a v režimu podle obecného nařízení o blokových výjimkách více opírala o čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování EU, a přispívala tak k hospodářskému a sociálnímu rozvoji nejvzdálenějších regionů a lépe tyto regiony zohledňovala; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdůrazňuje, že s ohledem na odlehlost a omezenost jejich trhů nemůže posílení výjimek z právních předpisů o hospodářské soutěži, které jim byly uděleny na základě článků 349 a 42 Smlouvy o fungování EU, ovlivnit obchod mezi členskými státy ani narušit stabilitu vnitřního trhu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyjadřuje politování nad tím, že počáteční návrhy na zjednodušení vnitrostátní regionální podpory a režimu podle obecného nařízení o blokových výjimkách se od počátku nesnaží o úpravu pravidel pro nejvzdálenější regiony, kterou by se zajistil účinný hospodářský a sociální rozvoj v těchto regionech; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzývá Komisi, aby ještě více bojovala proti velkým monopolům, jež v nejvzdálenějších regionech přispívají k růstu životních nákladů pro místní obyvatelstvo, a to zejména v odvětví dovozu, které konkuruje rozvoji místního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací; |
| --- | --- |

67.

| 68. | žádá Komisi, aby v odchylných daňových režimech pro nejvzdálenější regiony pokračovala i po roce 2020, a to na základě důkladného posouzení jejich situace, a aby zároveň dohlížela na pokrok na cestě ke spravedlivým a účinným daňovým režimům a na posilování boje proti daňovým podvodům v Unii a ve třetích zemích; |
| --- | --- |

68.

| 69. | upozorňuje na takové obchodní praktiky, jako je vývoz přebytků za nízké ceny, které mohou narušit stabilitu ostrovních mikrotrhů místních ekonomik; |
| --- | --- |

69.

Výzkum, životní prostředí, vzdělávání, kultura, doprava, energetika a telekomunikace

| 70. | připomíná, že článek 349 Smlouvy o fungování EU uvádí, že Komise může navrhovat zvláštní opatření pro nejvzdálenější regiony, která se týkají rovněž podmínek přístupu k horizontálním programům Unie; |
| --- | --- |

70.

| 71. | domnívá se, že horizontální programy Unie by měly počítat se zvláštními podmínkami pro přístup nevzdálenějších regionů, aby se tak zajistilo jejich účinné zapojení a aby se mohly vyzdvihnout jejich přednosti, zejména v rámci programů Horizont 2020, LIFE, COSME, Kreativní Evropa atd.; |
| --- | --- |

71.

| 72. | žádá Komisi, aby účinně začlenila nejvzdálenější regiony do transevropských sítí v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikací; |
| --- | --- |

72.

| 73. | připomíná, že udržitelná energetická soběstačnost nejvzdálenějších regionů se musí stát prioritou; zdůrazňuje, že nejvzdálenější regiony mají užitek z četných výhod, pokud jde o rozvoj obnovitelné energie, energetické účinnosti a oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poukazuje na to, že stimulace činností v oblasti výzkumu a inovací má významný potenciál pro stabilní a udržitelný rozvoj; vyzývá k optimalizování přístupu nejvzdálenějších regionů k ESI fondům a k programu Horizont 2020 tak, aby se lépe propojily tamní univerzity, výzkumná střediska a příslušné inovativní podniky a aby se tyto regiony staly atraktivními a dokázaly prosazovat lepší výměnu mezi občany a institucemi, nejen mezi jednotlivými nejvzdálenějšími regiony, ale také s evropským kontinentem, zámořskými zeměmi a územími a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | připomíná ústřední úlohu, kterou hrají v oblasti hospodářského a sociálního rozvoje v nejvzdálenějších regionech malé a střední podniky (MSP); vyzývá tudíž Komisi, aby lépe zohlednila situaci nejvzdálenějších regionů v rámci programů COSME a rovněž v rámci programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI); |
| --- | --- |

75.

| 76. | domnívá se, že by měly být více podporovány výměny a spolupráce mezi nejvzdálenějšími regiony a sousedními třetími zeměmi v oblasti výzkumu a inovací, kultury a vzdělávání, aby se podpořila jejich regionální integrace; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vítá skutečnost, že nový program Erasmus+ podporuje mobilitu studentů a mladých podnikatelů z nejvzdálenějších regionů tím, že jim poskytuje maximální podporu; požaduje, aby stejná ustanovení byla zahrnuta do programu Kreativní Evropa; přeje si nicméně, aby se v rámci programu Erasmus lépe zohlednily společné charakteristiky nejvzdálenějších regionů, přičemž by se podpořily zejména výměny uvnitř těchto regionů; vyjadřuje politování nad tím, že navzdory 37. bodu odůvodnění nařízení Erasmus+, který stanoví, že „při uplatňování programu by se mělo přihlédnout k omezením, která vyplývají z odlehlosti nejvzdálenějších regionů Unie a zámořských zemí a území“, výše náhrad mobility v rámci programu Erasmus je často nedostatečná v porovnání se skutečnými náklady, jež při cestě do metropole vznikají studentům, kteří pocházejí z nejvzdálenějších regionů a tento program využívají; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyzývá Komisi, aby rozšířila nový mechanismus mobility zaměřený na mladé lidi a nazvaný „Move2Learn, Learn2Move“ na evropské občany bydlící v nejvzdálenějších regionech a aby přizpůsobila výši cestovní náhrady, která je jim poskytována, skutečným nákladům, jež jim vznikají při cestě mezi nejvzdálenějším regionem a kontinentální Evropou; vítá rozhodnutí Komise neomezovat tento mechanismus pouze na železniční dopravu, což by ve skutečnosti mladé lidi ze zámoří marginalizovalo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | konstatuje, že program Natura 2000 nelze uplatnit na francouzské nejvzdálenější regiony, neboť jejich mimořádnou biologickou rozmanitost oslabují především dopady změny klimatu; vyzývá proto k provedení zvláštních opatření v oblasti ochrany a k zachování přípravného opatření pro program BEST a rovněž k vytvoření udržitelného mechanismu pro financování projektů v oblasti biologické rozmanitosti, zhodnocení ekosystémových služeb a přizpůsobení se změnám klimatu v evropských zámořských zemích a územích; |
| --- | --- |

79.

| 80. | navrhuje vypracovat posouzení dopadu v souvislosti s možnostmi uplatnění programu Natura 2000 na francouzské nejvzdálenější regiony, aby bylo možné určit nejvhodnější nástroje pro ochranu biologické rozmanitosti a životního prostředí těchto regionů; |
| --- | --- |

80.

| 81. | připomíná, že přezkum strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti v polovině období, který zveřejnila Komise v říjnu 2015 a jejž zmínil Evropský účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 1/2017, došel k závěru, že ačkoli se při provádění opatření souvisejících s cílem 1 podařilo od roku 2011 dosáhnout významného pokroku, hlavními výzvami zůstávají dokončení mořské oblasti sítě Natura 2000 a rovněž zaručení účinné správy lokalit této sítě a nezbytných prostředků k jejímu financování, což jsou pro nejvzdálenější regiony dva důležité faktory; |
| --- | --- |

81.

| 82. | připomíná, že Evropský účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 1/2017 uvedl, že je zapotřebí významného pokroku ze strany členských států a větší snahy ze strany Komise, aby bylo možné lépe přispívat k ambiciózním cílům strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020; |
| --- | --- |

82.

| 83. | připomíná, že Evropský účetní dvůr ve své zvláštní zprávě z ledna 2017 uvedl, že „provádění sítě Natura 2000 s plným využitím jejího potenciálu vyžaduje více úsilí“; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opakuje, že v zájmu územní soudržnosti, prosazování rovnosti příležitostí, tvorby pracovních míst a zlepšování životních podmínek obyvatelstva nejvzdálenějších regionů je naprosto nezbytné zlepšit přístup k internetu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | naléhavě vyzývá Komisi, aby při řešení otázek souvisejících s pokrytím digitální sítí zohledňovala specifické rysy nejvzdálenějších regionů; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vyzývá k vytvoření zvláštního programu typu „POSEI“ pro dopravu, aby se podpořila územní, sociální a hospodářská soudržnost těchto regionů a snížil ostrovní charakter a dvojí ostrovní charakter některých nejvzdálenějších regionů; zdůrazňuje, že tento program by měl vymezit podporu pro přepravu osob a zboží mezi nejvzdálenějšími regiony a kontinentem, v rámci samotných nejvzdálenějších regionů a mezi blízkými nejvzdálenějšími regiony, jako jsou Azory, Madeira a Kanárské ostrovy; zdůrazňuje, že tento program by měl rovněž podporovat obchod mezi těmito regiony; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdůrazňuje, že nejvzdálenější regiony jsou privilegovanými turistickými regiony a že je nezbytné investovat do kvalitní dopravní sítě, která bude cenově dostupná, zejména pro vnitřní trh; |
| --- | --- |

87.

| 88. | vyzývá Evropskou unii, aby odhodlaně zahájila internacionalizaci přístupu do nejvzdálenějších regionů zřízením infrastruktury a dopravních cest, které tyto regiony spojí s evropským kontinentem, sousedními třetími zeměmi a se zbytkem světa; |
| --- | --- |

88.

| 89. | požaduje, aby byla v nejvzdálenějších regionech zavedena skutečná evropská průmyslová strategie, která by vedla ke vzniku pracovních míst, jež nelze přemístit, a která by byla založena na schopnosti podniků upevnit své místní postavení; |
| --- | --- |

89.

| 90. | domnívá se, že nejvzdálenější regiony mohou představovat výsadní prostor pro zavedení pilotních projektů, jejichž opatření mají být uplatňována napříč různými členskými státy; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským státům a jejich regionům a Výboru regionů. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  Úř. věst. C 258 E, 7.9.2013, s. 1.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2014)0133.

(3)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. prosince 2015, Parlament a Komise proti Radě, spojené věci C-132/14 až C-136/14, ECLI:EU:C:2015:813.

(4)  Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0195.

---

DOPORUČENĺ

Evropský parlament

Středa, 5. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/178 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/178

---

P8_TA(2017)0304

Doporučení Radě k 72. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů

Doporučení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 Radě k 72. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (2017/2041(INI))

(2018/C 334/20)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Chartu Organizace spojených národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a na úmluvy OSN o lidských právech společně s jejich opčními protokoly, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a na úmluvy OSN o lidských právech společně s jejich opčními protokoly,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 21, 34 a 36 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 21, 34 a 36 této smlouvy,

| — | s ohledem na 71. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 71. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů,

| — | s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2013), 2106 (2013), 2122 (2013) a 2242 (2015) o ženách, míru a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2013), 2106 (2013), 2122 (2013) a 2242 (2015) o ženách, míru a bezpečnosti,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. března 2017 o prioritách EU pro zasedání Rady OSN pro lidská práva v roce 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. března 2017 o prioritách EU pro zasedání Rady OSN pro lidská práva v roce 2017 (1),

| — | s ohledem na svou výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2015 a politice Evropské unie v této oblasti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svou výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2015 a politice Evropské unie v této oblasti,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2016 o útocích na nemocnice a školy jako porušování mezinárodního humanitárního práva (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2016 o útocích na nemocnice a školy jako porušování mezinárodního humanitárního práva (2),

| — | s ohledem na své doporučení Radě ze dne 7. července 2016 k 71. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své doporučení Radě ze dne 7. července 2016 k 71. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (3),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 18. července 2016 týkající se priorit EU pro 71. zasedání Valného shromáždění OSN, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 18. července 2016 týkající se priorit EU pro 71. zasedání Valného shromáždění OSN,

| — | s ohledem na revidované obecné zásady EU v oblasti prosazování a ochrany práv dítěte, |
| --- | --- |

—

s ohledem na revidované obecné zásady EU v oblasti prosazování a ochrany práv dítěte,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů, která EU uděluje právo vystupovat na Valném shromáždění OSN, ústně předkládat návrhy a změny, o nichž se má na žádost členského státu hlasovat, a využívat práva na odpověď, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN o účasti Evropské unie na činnosti Organizace spojených národů, která EU uděluje právo vystupovat na Valném shromáždění OSN, ústně předkládat návrhy a změny, o nichž se má na žádost členského státu hlasovat, a využívat práva na odpověď,

| — | s ohledem na Newyorskou deklaraci pro uprchlíky a migranty ze dne 19. září 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Newyorskou deklaraci pro uprchlíky a migranty ze dne 19. září 2016,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN A/71/L.48 ze dne 21. prosince 2016, kterou se stanoví „mezinárodní, nestranný a nezávislý mechanismus na pomoc při vyšetřování a stíhání osob odpovědných v souladu s mezinárodním právem za nejvážnější zločiny spáchané v Syrské arabské republice od března 2011“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN A/71/L.48 ze dne 21. prosince 2016, kterou se stanoví „mezinárodní, nestranný a nezávislý mechanismus na pomoc při vyšetřování a stíhání osob odpovědných v souladu s mezinárodním právem za nejvážnější zločiny spáchané v Syrské arabské republice od března 2011“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2016 o systematickém masovém vyvražďování náboženských menšin tzv. Islámským státem v Iráku a Sýrii (ISIS/Dá'iš) (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2016 o systematickém masovém vyvražďování náboženských menšin tzv. Islámským státem v Iráku a Sýrii (ISIS/Dá'iš) (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 27. října 2016 o situaci v severním Iráku / Mosulu (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 27. října 2016 o situaci v severním Iráku / Mosulu (5),

| — | s ohledem na článek 113 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 113 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0216/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0216/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že závazek EU prosazovat účinný multilateralismus a řádnou veřejnou správu v celosvětovém měřítku, v jejichž středu stojí OSN, je nedílnou součástí vnější politiky EU a vychází z přesvědčení, že multilaterální systém založený na univerzálních pravidlech a hodnotách je nejvhodnějším nástrojem k řešení celosvětových krizí, náročných úkolů a hrozeb; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že závazek EU prosazovat účinný multilateralismus a řádnou veřejnou správu v celosvětovém měřítku, v jejichž středu stojí OSN, je nedílnou součástí vnější politiky EU a vychází z přesvědčení, že multilaterální systém založený na univerzálních pravidlech a hodnotách je nejvhodnějším nástrojem k řešení celosvětových krizí, náročných úkolů a hrozeb;

| B. | vzhledem k tomu, že mezinárodní řád založený na spolupráci, dialogu, volném a spravedlivém obchodě a lidských právech je zpochybňován řadou nacionalistických a protekcionistických hnutí na celém světě; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že mezinárodní řád založený na spolupráci, dialogu, volném a spravedlivém obchodě a lidských právech je zpochybňován řadou nacionalistických a protekcionistických hnutí na celém světě;

| C. | vzhledem k tomu, že by EU měla hrát aktivní úlohu při budování Organizace spojených národů, která může efektivně přispívat ke globálním řešením, míru, bezpečnosti, lidským právům, rozvoji, demokracii a mezinárodnímu řádu založenému na zásadách právního státu; vzhledem k tomu, že členské státy EU by měly v souladu s mandátem obsaženým v čl. 34 odst. 1 Smlouvy o EU všemi prostředky usilovat o další koordinaci a sloučení svých činností v orgánech a subjektech systému OSN; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že by EU měla hrát aktivní úlohu při budování Organizace spojených národů, která může efektivně přispívat ke globálním řešením, míru, bezpečnosti, lidským právům, rozvoji, demokracii a mezinárodnímu řádu založenému na zásadách právního státu; vzhledem k tomu, že členské státy EU by měly v souladu s mandátem obsaženým v čl. 34 odst. 1 Smlouvy o EU všemi prostředky usilovat o další koordinaci a sloučení svých činností v orgánech a subjektech systému OSN;

| D. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou i nadále kolektivně největším finančním přispěvatelem do systému OSN, neboť poskytují téměř 50 % všech příspěvků pro OSN, přičemž členské státy EU poskytují asi 40 % řádného rozpočtu OSN; vzhledem k tomu, že by příspěvky EU pro OSN měly být viditelnější; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy jsou i nadále kolektivně největším finančním přispěvatelem do systému OSN, neboť poskytují téměř 50 % všech příspěvků pro OSN, přičemž členské státy EU poskytují asi 40 % řádného rozpočtu OSN; vzhledem k tomu, že by příspěvky EU pro OSN měly být viditelnější;

| E. | vzhledem k tomu, že EU usiluje o environmentální udržitelnost, zejména v rámci boje proti změně klimatu, tím, že podporuje mezinárodní opatření a akce usilující o zachování a zlepšování kvality životního prostředí a také prosazuje udržitelné hospodaření s přírodními zdroji; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že EU usiluje o environmentální udržitelnost, zejména v rámci boje proti změně klimatu, tím, že podporuje mezinárodní opatření a akce usilující o zachování a zlepšování kvality životního prostředí a také prosazuje udržitelné hospodaření s přírodními zdroji;

| F. | vzhledem k tomu, že EU patří k nejhorlivějším ochráncům a zastáncům lidských práv, základních svobod, kulturních hodnot a rozmanitosti, demokracie a právního státu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že EU patří k nejhorlivějším ochráncům a zastáncům lidských práv, základních svobod, kulturních hodnot a rozmanitosti, demokracie a právního státu;

| G. | vzhledem k tomu, že bezpečnostní prostředí EU se stává méně stabilním a proměnlivějším kvůli velkému počtu dlouhodobých nebo nových výzev, včetně násilných konfliktů, terorismu, organizované trestné činnosti, propagandy a kybernetické války, nebývalých vln uprchlíků a migračního tlaku a dopadů na změnu klimatu, což jsou otázky, které nelze vyřešit na úrovni jednotlivých států a které si vyžadují regionální a globální reakci a aktivní a konstruktivní spolupráci; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že bezpečnostní prostředí EU se stává méně stabilním a proměnlivějším kvůli velkému počtu dlouhodobých nebo nových výzev, včetně násilných konfliktů, terorismu, organizované trestné činnosti, propagandy a kybernetické války, nebývalých vln uprchlíků a migračního tlaku a dopadů na změnu klimatu, což jsou otázky, které nelze vyřešit na úrovni jednotlivých států a které si vyžadují regionální a globální reakci a aktivní a konstruktivní spolupráci;

| H. | vzhledem k tomu, že EU a OSN by měly hrát hlavní úlohu při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 s cílem vymýtit chudobu a vytvořit kolektivní blahobyt, vyřešit nerovnosti, vybudovat bezpečnější a spravedlivější svět, bojovat proti změně klimatu a chránit přírodní prostředí; vzhledem k tomu, že se Valné shromáždění Organizace spojených národů rozhodlo zintenzivnit úsilí této organizace, pokud jde o provedení nové agendy pro rozvoj; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že EU a OSN by měly hrát hlavní úlohu při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 s cílem vymýtit chudobu a vytvořit kolektivní blahobyt, vyřešit nerovnosti, vybudovat bezpečnější a spravedlivější svět, bojovat proti změně klimatu a chránit přírodní prostředí; vzhledem k tomu, že se Valné shromáždění Organizace spojených národů rozhodlo zintenzivnit úsilí této organizace, pokud jde o provedení nové agendy pro rozvoj;

| 1. | dává Radě tato doporučení: |
| --- | --- |

1.

Mír a bezpečnost

| a) | nadále vyzývat k plnému respektování suverenity, mezinárodně uznávaných hranic a územní celistvosti východoevropských a jihokavkazských zemí,
  totiž
  Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, s ohledem na porušování mezinárodního práva v těchto oblastech; podporovat a oživit diplomatické úsilí o mírové a trvalé urovnání těchto probíhajících a vleklých konfliktů, jakož i konfliktu v oblasti Náhorního Karabachu, a o dodržování lidských práv a respektování územní celistvosti, nepoužívání síly a rovná práva a sebeurčení národů na těchto územích; naléhavě vyzvat mezinárodní společenství, aby plně provádělo politiku neuznání nezákonné anexe Krymu; aktivně zvyšovat tlak na Rusko, jež je stálým členem Rady bezpečnosti OSN, s cílem vyřešit konflikt na Ukrajině v souladu s minskými dohodami a ukončit okupaci gruzínských regionů Abcházie a Jižní Osetie; nalézt geopolitickou rovnováhu, jež odmítá veškeré ambice týkající se výlučných sfér vlivu; |
| --- | --- |

a)

nadále vyzývat k plnému respektování suverenity, mezinárodně uznávaných hranic a územní celistvosti východoevropských a jihokavkazských zemí,
  totiž
  Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, s ohledem na porušování mezinárodního práva v těchto oblastech; podporovat a oživit diplomatické úsilí o mírové a trvalé urovnání těchto probíhajících a vleklých konfliktů, jakož i konfliktu v oblasti Náhorního Karabachu, a o dodržování lidských práv a respektování územní celistvosti, nepoužívání síly a rovná práva a sebeurčení národů na těchto územích; naléhavě vyzvat mezinárodní společenství, aby plně provádělo politiku neuznání nezákonné anexe Krymu; aktivně zvyšovat tlak na Rusko, jež je stálým členem Rady bezpečnosti OSN, s cílem vyřešit konflikt na Ukrajině v souladu s minskými dohodami a ukončit okupaci gruzínských regionů Abcházie a Jižní Osetie; nalézt geopolitickou rovnováhu, jež odmítá veškeré ambice týkající se výlučných sfér vlivu;

| b) | zachovat plnou podporu úsilí, které vyvíjí OSN za účelem usnadnění komplexního urovnání s cílem ukončit rozdělení Kypru, a zdůrazňuje, že urovnání kyperského problému bude mít příznivý dopad na celý region a na kyperské Řeky i kyperské Turky; naléhavě vyzývá Radu, aby využila všechny své zdroje a plně podpořila úspěšné uzavření procesu sjednocení a aby podpořila úlohu OSN; |
| --- | --- |

b)

zachovat plnou podporu úsilí, které vyvíjí OSN za účelem usnadnění komplexního urovnání s cílem ukončit rozdělení Kypru, a zdůrazňuje, že urovnání kyperského problému bude mít příznivý dopad na celý region a na kyperské Řeky i kyperské Turky; naléhavě vyzývá Radu, aby využila všechny své zdroje a plně podpořila úspěšné uzavření procesu sjednocení a aby podpořila úlohu OSN;

| c) | podpořit OSN vedené snahy zabezpečit řešení otázky názvu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie tak, že Skopje a Atény dospějí k dohodě; |
| --- | --- |

c)

podpořit OSN vedené snahy zabezpečit řešení otázky názvu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie tak, že Skopje a Atény dospějí k dohodě;

| d) | naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby poskytly veškeré nezbytné finanční a lidské zdroje na pomoc místnímu obyvatelstvu v ozbrojených konfliktech a uprchlíkům, a naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby splnily finanční závazky vůči OSN; |
| --- | --- |

d)

naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby poskytly veškeré nezbytné finanční a lidské zdroje na pomoc místnímu obyvatelstvu v ozbrojených konfliktech a uprchlíkům, a naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby splnily finanční závazky vůči OSN;

| e) | uplatňovat jadernou dohodu mezi Íránem a členy Rady bezpečnosti OSN spolu s Německem, která představuje významný úspěch mezinárodní diplomacie a zejména diplomacie EU, a nadále vyvíjet tlak na Spojené státy americké, aby ji v praxi prosazovaly; |
| --- | --- |

e)

uplatňovat jadernou dohodu mezi Íránem a členy Rady bezpečnosti OSN spolu s Německem, která představuje významný úspěch mezinárodní diplomacie a zejména diplomacie EU, a nadále vyvíjet tlak na Spojené státy americké, aby ji v praxi prosazovaly;

| f) | využít veškerých nástrojů, které má k dispozici, k lepšímu dodržování mezinárodního humanitárního práva ze strany státních i nestátních subjektů; podporovat úsilí vedené Mezinárodním výborem Červeného kříže směřující k vytvoření účinného mechanismu pro důslednější dodržování mezinárodního humanitárního práva; |
| --- | --- |

f)

využít veškerých nástrojů, které má k dispozici, k lepšímu dodržování mezinárodního humanitárního práva ze strany státních i nestátních subjektů; podporovat úsilí vedené Mezinárodním výborem Červeného kříže směřující k vytvoření účinného mechanismu pro důslednější dodržování mezinárodního humanitárního práva;

| g) | důrazněji prosazovat mnohostranné závazky k nalezení trvalých politických a mírových řešení probíhajících konfliktů na Blízkém východě a v severní Africe, obzvláště v Sýrii, Iráku, Jemenu a Libyi; a oživit diplomatické úsilí za účelem vyřešení zamrzlých konfliktů na celém světě; pokračovat v podpoře činnosti zvláštních vyslanců OSN, jejich opatření a iniciativ zaměřených na řešení těchto konfliktů; vyzvat k pokračování humanitární, finanční a politické podpory mezinárodního společenství s cílem řešit humanitární situaci a usilovat o okamžité zastavení násilí; zabránit jakémukoli porušování mezinárodního humanitárního práva a mezinárodního práva v oblasti lidských práv, včetně přímého cílení na civilní infrastrukturu a civilní obyvatelstvo, a důrazně odsuzovat porušování tohoto práva v Sýrii; naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby poskytly veškeré potřebné finanční a lidské zdroje, jež mají k dispozici, na pomoc obyvatelstvu v oblastech konfliktu; podporovat úsilí, které OSN vynakládá s cílem nalézt trvalé řešení konfliktu v Sýrii a Iráku, a pokračovat v podpoře úlohy EU v humanitární oblasti a její regionální iniciativy; naléhavě vyzvat mezinárodní společenství, aby učinilo vše, co je v jeho moci, za účelem důrazného odsouzení osob odpovědných za válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocidu spáchané během syrského konfliktu, buď v rámci jednotlivých vnitrostátních soudních systémů, mezinárodních soudů nebo tribunálů zřízených ad hoc; podpořit iniciativu OSN týkající se mírového plánu v Jemenu a řešit současnou humanitární krizi jakožto naléhavou záležitost; vyzvat všechny strany, aby dodržovaly lidská práva a svobody všech jemenských občanů, a zdůraznit, že je důležité zlepšit bezpečnost všech osob, které pracují v rámci mírových a humanitárních misí v této zemi; podporovat politiku usmíření mezi Íránem a Saúdskou Arábií jako nezbytný prvek pro zmírnění napětí v regionu a cestu k vyřešení konfliktu v Jemenu i jiných oblastech; více podporovat podobné kroky s cílem řešit základní příčiny terorismu a extremismu, které jsou hrozbou pro mezinárodní bezpečnost a regionální stabilitu; vyzvat k silnější podpoře pro vládu Libye, kterou podporuje OSN, a hrát ústřední úlohu při stabilizaci Libye a ochraně její jednoty a územní celistvosti v rámci libyjské politické dohody; zopakovat, že je naléhavě třeba sjednotit všechny ozbrojené síly pod kontrolou legitimních civilních orgánů, jak je stanoveno v libyjské politické dohodě; obnovit podporu úsilí zvláštního koordinátora OSN pro mírový proces na Blízkém východě a zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro Západní Saharu s cílem vyřešit tyto dlouhodobé konflikty; vyzvat k provedení rezolucí Rady bezpečnosti OSN týkajících se Blízkého východu; |
| --- | --- |

g)

důrazněji prosazovat mnohostranné závazky k nalezení trvalých politických a mírových řešení probíhajících konfliktů na Blízkém východě a v severní Africe, obzvláště v Sýrii, Iráku, Jemenu a Libyi; a oživit diplomatické úsilí za účelem vyřešení zamrzlých konfliktů na celém světě; pokračovat v podpoře činnosti zvláštních vyslanců OSN, jejich opatření a iniciativ zaměřených na řešení těchto konfliktů; vyzvat k pokračování humanitární, finanční a politické podpory mezinárodního společenství s cílem řešit humanitární situaci a usilovat o okamžité zastavení násilí; zabránit jakémukoli porušování mezinárodního humanitárního práva a mezinárodního práva v oblasti lidských práv, včetně přímého cílení na civilní infrastrukturu a civilní obyvatelstvo, a důrazně odsuzovat porušování tohoto práva v Sýrii; naléhavě vyzvat všechny členské státy OSN, aby poskytly veškeré potřebné finanční a lidské zdroje, jež mají k dispozici, na pomoc obyvatelstvu v oblastech konfliktu; podporovat úsilí, které OSN vynakládá s cílem nalézt trvalé řešení konfliktu v Sýrii a Iráku, a pokračovat v podpoře úlohy EU v humanitární oblasti a její regionální iniciativy; naléhavě vyzvat mezinárodní společenství, aby učinilo vše, co je v jeho moci, za účelem důrazného odsouzení osob odpovědných za válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocidu spáchané během syrského konfliktu, buď v rámci jednotlivých vnitrostátních soudních systémů, mezinárodních soudů nebo tribunálů zřízených ad hoc; podpořit iniciativu OSN týkající se mírového plánu v Jemenu a řešit současnou humanitární krizi jakožto naléhavou záležitost; vyzvat všechny strany, aby dodržovaly lidská práva a svobody všech jemenských občanů, a zdůraznit, že je důležité zlepšit bezpečnost všech osob, které pracují v rámci mírových a humanitárních misí v této zemi; podporovat politiku usmíření mezi Íránem a Saúdskou Arábií jako nezbytný prvek pro zmírnění napětí v regionu a cestu k vyřešení konfliktu v Jemenu i jiných oblastech; více podporovat podobné kroky s cílem řešit základní příčiny terorismu a extremismu, které jsou hrozbou pro mezinárodní bezpečnost a regionální stabilitu; vyzvat k silnější podpoře pro vládu Libye, kterou podporuje OSN, a hrát ústřední úlohu při stabilizaci Libye a ochraně její jednoty a územní celistvosti v rámci libyjské politické dohody; zopakovat, že je naléhavě třeba sjednotit všechny ozbrojené síly pod kontrolou legitimních civilních orgánů, jak je stanoveno v libyjské politické dohodě; obnovit podporu úsilí zvláštního koordinátora OSN pro mírový proces na Blízkém východě a zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro Západní Saharu s cílem vyřešit tyto dlouhodobé konflikty; vyzvat k provedení rezolucí Rady bezpečnosti OSN týkajících se Blízkého východu;

| h) | podporovat vnitrosyrské rozhovory, které se řídí rezolucí Rady bezpečnosti 2254 (2015); zdůraznit, že zúčastněné strany by měly usilovat o rámcovou dohodu obsahující politický balíček, aby vyjednaný postup politické transformace mohl být proveden podle jasných fází a lhůt stanovených v rezoluci 2254 (2015); poukázat na to, že za účelem dosažení tohoto cíle vznikl jasný program tvořený čtyřmi částmi; vyjádřit své obavy ohledně toho, že pokračující boje v Sýrii oslabují příměří, které vstoupilo v platnost dne 30. prosince 2016, což má významné negativní důsledky pro bezpečnost syrského civilního obyvatelstva, humanitární přístup a rychlost politického procesu; podpořit výzvu zvláštního vyslance generálního tajemníka OSN pro Sýrii určenou státům ručícím za příměří v Sýrii, aby naléhavě usilovaly o jeho dodržování; |
| --- | --- |

h)

podporovat vnitrosyrské rozhovory, které se řídí rezolucí Rady bezpečnosti 2254 (2015); zdůraznit, že zúčastněné strany by měly usilovat o rámcovou dohodu obsahující politický balíček, aby vyjednaný postup politické transformace mohl být proveden podle jasných fází a lhůt stanovených v rezoluci 2254 (2015); poukázat na to, že za účelem dosažení tohoto cíle vznikl jasný program tvořený čtyřmi částmi; vyjádřit své obavy ohledně toho, že pokračující boje v Sýrii oslabují příměří, které vstoupilo v platnost dne 30. prosince 2016, což má významné negativní důsledky pro bezpečnost syrského civilního obyvatelstva, humanitární přístup a rychlost politického procesu; podpořit výzvu zvláštního vyslance generálního tajemníka OSN pro Sýrii určenou státům ručícím za příměří v Sýrii, aby naléhavě usilovaly o jeho dodržování;

| i) | jednat na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie o Západní Sahaře; |
| --- | --- |

i)

jednat na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie o Západní Sahaře;

| j) | zajistit, aby Valné shromáždění OSN ve spolupráci s EU a USA poskytlo všechny nástroje k zajištění udržitelného a účinného dvoustátního řešení s hranicemi podle stavu z roku 1967, s Jeruzalémem jako hlavním městem obou států, se Státem Izrael s bezpečnými a uznanými hranicemi a s nezávislým, demokratickým, celistvým a životaschopným palestinským státem, kdy oba tyto státy budou žít bok po boku v míru a bezpečí; |
| --- | --- |

j)

zajistit, aby Valné shromáždění OSN ve spolupráci s EU a USA poskytlo všechny nástroje k zajištění udržitelného a účinného dvoustátního řešení s hranicemi podle stavu z roku 1967, s Jeruzalémem jako hlavním městem obou států, se Státem Izrael s bezpečnými a uznanými hranicemi a s nezávislým, demokratickým, celistvým a životaschopným palestinským státem, kdy oba tyto státy budou žít bok po boku v míru a bezpečí;

| k) | požadovat výraznější podporu a posílení pravomocí iráckých institucí a činnost zaměřenou na inkluzivnější společnost a opětovné začlenění veškerých etnických a náboženských menšin, které byly vysídleny, včetně území v severním Iráku a po ukončení vojenské operace v Mosulu a okolí, kde je třeba nalézt mírové a inkluzivní řešení po skončení konfliktu; opět poukázat na to, že nepřetržitá ochrana civilního obyvatelstva a dodržování mezinárodního humanitárního práva během provádění vojenských strategií v Iráku má zásadní význam; |
| --- | --- |

k)

požadovat výraznější podporu a posílení pravomocí iráckých institucí a činnost zaměřenou na inkluzivnější společnost a opětovné začlenění veškerých etnických a náboženských menšin, které byly vysídleny, včetně území v severním Iráku a po ukončení vojenské operace v Mosulu a okolí, kde je třeba nalézt mírové a inkluzivní řešení po skončení konfliktu; opět poukázat na to, že nepřetržitá ochrana civilního obyvatelstva a dodržování mezinárodního humanitárního práva během provádění vojenských strategií v Iráku má zásadní význam;

| l) | pokračovat v řešení vážných bezpečnostních hrozeb v oblasti Sahelu, Sahary, Čadského jezera, Velkých jezer a Afrického rohu s cílem vymýtit teroristickou hrozbu, kterou představují spojenci ISIS/Dá’iš a al-Káidy a skupina Boko Haram a všechny ostatní přidružené teroristické skupiny; |
| --- | --- |

l)

pokračovat v řešení vážných bezpečnostních hrozeb v oblasti Sahelu, Sahary, Čadského jezera, Velkých jezer a Afrického rohu s cílem vymýtit teroristickou hrozbu, kterou představují spojenci ISIS/Dá’iš a al-Káidy a skupina Boko Haram a všechny ostatní přidružené teroristické skupiny;

| m) | spolupracovat s celým mezinárodním společenstvím na řešení humanitárních a bezpečnostních krizí ohrožujících africký kontinent, především v Somálsku, Jižním Súdánu, Súdánu, Středoafrické republice, Mali, Nigérii, Burundi a oblasti Velkých jezer obecně; podněcovat členské státy OSN k tomu, aby zvýšily svou podporu pro posílení úlohy a vlastních kapacit Africké unie při mediaci a řešení krizí a aby současně usilovaly o doplňkovost s úsilím Úřadu OSN pro podporu budování míru; zajistit rychlé přizpůsobení mise MONUSCO jejímu novému mandátu a zejména provedení dohody ze dne 31. prosince 2016; |
| --- | --- |

m)

spolupracovat s celým mezinárodním společenstvím na řešení humanitárních a bezpečnostních krizí ohrožujících africký kontinent, především v Somálsku, Jižním Súdánu, Súdánu, Středoafrické republice, Mali, Nigérii, Burundi a oblasti Velkých jezer obecně; podněcovat členské státy OSN k tomu, aby zvýšily svou podporu pro posílení úlohy a vlastních kapacit Africké unie při mediaci a řešení krizí a aby současně usilovaly o doplňkovost s úsilím Úřadu OSN pro podporu budování míru; zajistit rychlé přizpůsobení mise MONUSCO jejímu novému mandátu a zejména provedení dohody ze dne 31. prosince 2016;

| n) | vyzvat mezinárodní společenství ke společnému úsilí s cílem vyřešit současnou politickou krizi v Demokratické republice Kongo a zabránit zhroucení státu v této zemi; |
| --- | --- |

n)

vyzvat mezinárodní společenství ke společnému úsilí s cílem vyřešit současnou politickou krizi v Demokratické republice Kongo a zabránit zhroucení státu v této zemi;

| o) | zdůraznit, že je důležité více investovat do předcházení konfliktům, přičemž je nutné zohledňovat takové faktory, jako je politická nebo náboženská radikalizace, násilí související s volbami, vysídlování obyvatel nebo změna klimatu; |
| --- | --- |

o)

zdůraznit, že je důležité více investovat do předcházení konfliktům, přičemž je nutné zohledňovat takové faktory, jako je politická nebo náboženská radikalizace, násilí související s volbami, vysídlování obyvatel nebo změna klimatu;

| p) | upozornit členy OSN a především členy Rady bezpečnosti OSN na rostoucí napětí mezi některými zeměmi západního Balkánu; naléhavě vyzvat jejich vedoucí představitele, aby prokázali uměřenost ve svých regionálních politikách, a EU a OSN, aby se i nadále plně zapojovaly do hledání trvalých řešení dvoustranných sporů, a to případně i v úloze mediátora; odsoudit ruské akce v oblasti západního Balkánu, které by mohly destabilizovat křehký reformní proces v zemích tohoto regionu a oslabit jejich ambice týkající se EU a NATO; |
| --- | --- |

p)

upozornit členy OSN a především členy Rady bezpečnosti OSN na rostoucí napětí mezi některými zeměmi západního Balkánu; naléhavě vyzvat jejich vedoucí představitele, aby prokázali uměřenost ve svých regionálních politikách, a EU a OSN, aby se i nadále plně zapojovaly do hledání trvalých řešení dvoustranných sporů, a to případně i v úloze mediátora; odsoudit ruské akce v oblasti západního Balkánu, které by mohly destabilizovat křehký reformní proces v zemích tohoto regionu a oslabit jejich ambice týkající se EU a NATO;

| q) | dále podporovat úsilí OSN o nastolení míru v Afghánistánu a překonání nestabilní bezpečnostní situace v této zemi; |
| --- | --- |

q)

dále podporovat úsilí OSN o nastolení míru v Afghánistánu a překonání nestabilní bezpečnostní situace v této zemi;

| r) | ostře odsoudit kroky vedoucích představitelů Severní Koreje, které ohrožují mír a bezpečnost na Korejském poloostrově i mimo něj; podpořit Čínu coby stálého člena Rady bezpečnosti OSN, aby nadále vyvíjela nátlak na severokorejský režim s cílem zastavit stupňování jeho agresivních kroků, které ohrožují regionální a mezinárodní bezpečnost; připravit a uplatňovat důraznou odpověď, která získá širokou a dostatečně silnou mezinárodní podporu s cílem odradit severokorejský režim od dalšího rozvíjení nepřátelských jaderných kapacit a páchání exteritoriálních vražd, útoků a únosů; |
| --- | --- |

r)

ostře odsoudit kroky vedoucích představitelů Severní Koreje, které ohrožují mír a bezpečnost na Korejském poloostrově i mimo něj; podpořit Čínu coby stálého člena Rady bezpečnosti OSN, aby nadále vyvíjela nátlak na severokorejský režim s cílem zastavit stupňování jeho agresivních kroků, které ohrožují regionální a mezinárodní bezpečnost; připravit a uplatňovat důraznou odpověď, která získá širokou a dostatečně silnou mezinárodní podporu s cílem odradit severokorejský režim od dalšího rozvíjení nepřátelských jaderných kapacit a páchání exteritoriálních vražd, útoků a únosů;

| s) | naléhavě vyzvat Valné shromáždění OSN a Radu bezpečnosti OSN, aby projednaly napětí v oblasti Jihočínského moře s úmyslem spojit všechny zúčastněné strany a dokončit jednání o kodexu chování; |
| --- | --- |

s)

naléhavě vyzvat Valné shromáždění OSN a Radu bezpečnosti OSN, aby projednaly napětí v oblasti Jihočínského moře s úmyslem spojit všechny zúčastněné strany a dokončit jednání o kodexu chování;

| t) | přivítat přijetí rezoluce 2307 (2016) Radou bezpečnosti OSN a ocenit vládu a občany Kolumbie za jejich úsilí při hledání míru; |
| --- | --- |

t)

přivítat přijetí rezoluce 2307 (2016) Radou bezpečnosti OSN a ocenit vládu a občany Kolumbie za jejich úsilí při hledání míru;

| u) | výrazně zvýšit podporu členských států pro mírové operace OSN a její operace v oblasti budování míru, jež zahrnují aspekt lidských práv a jasné strategie odchodu, zejména ve formě poskytování personálu a zařízení, a posílit v tomto ohledu úlohu EU jako aktéra napomáhajícího realizaci těchto misí; zajistit větší viditelnost této podpory a příspěvků; dále rozvíjet postupy pro využití společné bezpečnostní a obranné politiky EU na podporu operací OSN a současně věnovat dostatečnou pozornost různým rozměrům řešení složitých krizí, jako jsou lidská práva, udržitelný rozvoj a základní příčiny hromadné migrace; podporovat reformu Rady bezpečnosti OSN, pokud jde o její využití práva veta v případě, že existují důkazy o válečných zločinech a zločinech proti lidskosti; |
| --- | --- |

u)

výrazně zvýšit podporu členských států pro mírové operace OSN a její operace v oblasti budování míru, jež zahrnují aspekt lidských práv a jasné strategie odchodu, zejména ve formě poskytování personálu a zařízení, a posílit v tomto ohledu úlohu EU jako aktéra napomáhajícího realizaci těchto misí; zajistit větší viditelnost této podpory a příspěvků; dále rozvíjet postupy pro využití společné bezpečnostní a obranné politiky EU na podporu operací OSN a současně věnovat dostatečnou pozornost různým rozměrům řešení složitých krizí, jako jsou lidská práva, udržitelný rozvoj a základní příčiny hromadné migrace; podporovat reformu Rady bezpečnosti OSN, pokud jde o její využití práva veta v případě, že existují důkazy o válečných zločinech a zločinech proti lidskosti;

| v) | podporovat generálního tajemníka OSN v jeho úsilí o větší zapojení OSN do mírových jednání; |
| --- | --- |

v)

podporovat generálního tajemníka OSN v jeho úsilí o větší zapojení OSN do mírových jednání;

| w) | podporovat plné provádění rezolucí Rady bezpečnosti OSN týkajících se žen, míru a bezpečnosti; vyzvat k podpoře rovné a plné účasti žen coby aktivních činitelů; podporovat aktivní zapojení žen do předcházení konfliktům a do jejich řešení a do boje proti násilnému extremismu; připomínat, že sexuální násilí, jako je znásilnění, je používáno jako válečná taktika a je válečným zločinem; zajistit bezpečnou zdravotní pomoc v případech válečného znásilnění; vyzvat k posílení ochrany žen a dívek v konfliktech, zejména pokud jde o sexuální násilí, podporovat a posilovat prostřednictvím OSN mezinárodní úsilí s cílem ukončit využívání dětí v ozbrojených konfliktech a zajistit genderovou analýzu a začlenění genderových a lidských práv do všech činností OSN; požadovat vytvoření ukazatelů k měření pokroku, pokud jde o účast žen na budování míru a bezpečnosti; |
| --- | --- |

w)

podporovat plné provádění rezolucí Rady bezpečnosti OSN týkajících se žen, míru a bezpečnosti; vyzvat k podpoře rovné a plné účasti žen coby aktivních činitelů; podporovat aktivní zapojení žen do předcházení konfliktům a do jejich řešení a do boje proti násilnému extremismu; připomínat, že sexuální násilí, jako je znásilnění, je používáno jako válečná taktika a je válečným zločinem; zajistit bezpečnou zdravotní pomoc v případech válečného znásilnění; vyzvat k posílení ochrany žen a dívek v konfliktech, zejména pokud jde o sexuální násilí, podporovat a posilovat prostřednictvím OSN mezinárodní úsilí s cílem ukončit využívání dětí v ozbrojených konfliktech a zajistit genderovou analýzu a začlenění genderových a lidských práv do všech činností OSN; požadovat vytvoření ukazatelů k měření pokroku, pokud jde o účast žen na budování míru a bezpečnosti;

| x) | bezodkladně a naléhavě řešit veškeré aspekty hodnotící zprávy OSN ze dne 15. května 2015 o úsilí o prosazování práva a nápravu sexuálního vykořisťování a zneužívání ze strany zaměstnanců Organizace spojených národů a přidružených pracovníků během mírových operací a zřídit funkční a transparentní mechanismus dohledu a odpovědnosti, pokud jde o údajné zneužívání; požadovat bezodkladné vyšetření, stíhání a odsouzení všech vojenských a civilních zaměstnanců, kteří se dopustili sexuálního násilí; |
| --- | --- |

x)

bezodkladně a naléhavě řešit veškeré aspekty hodnotící zprávy OSN ze dne 15. května 2015 o úsilí o prosazování práva a nápravu sexuálního vykořisťování a zneužívání ze strany zaměstnanců Organizace spojených národů a přidružených pracovníků během mírových operací a zřídit funkční a transparentní mechanismus dohledu a odpovědnosti, pokud jde o údajné zneužívání; požadovat bezodkladné vyšetření, stíhání a odsouzení všech vojenských a civilních zaměstnanců, kteří se dopustili sexuálního násilí;

| y) | dále posílit zásadu odpovědnosti za ochranu (R2P) coby důležitého principu působení členských států OSN v oblasti řešení konfliktů, lidských práv a rozvoje; nadále podporovat úsilí o pokrok při praktickém uplatňování zásady R2P a podporovat OSN v tom, aby i nadále hrála stěžejní úlohu při pomoci zemím s uplatňováním této zásady s cílem prosazovat lidská práva, právní stát a mezinárodní humanitární právo; prosazovat širokou definici koncepce lidské bezpečnosti a zásady R2P; |
| --- | --- |

y)

dále posílit zásadu odpovědnosti za ochranu (R2P) coby důležitého principu působení členských států OSN v oblasti řešení konfliktů, lidských práv a rozvoje; nadále podporovat úsilí o pokrok při praktickém uplatňování zásady R2P a podporovat OSN v tom, aby i nadále hrála stěžejní úlohu při pomoci zemím s uplatňováním této zásady s cílem prosazovat lidská práva, právní stát a mezinárodní humanitární právo; prosazovat širokou definici koncepce lidské bezpečnosti a zásady R2P;

| z) | pobízet všechny členské státy OSN k tomu, aby podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení; |
| --- | --- |

z)

pobízet všechny členské státy OSN k tomu, aby podepsaly a ratifikovaly Úmluvu o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení;

| aa) | zahájit veřejnou a komplexní diskusi se všemi členy Valného shromáždění OSN o významu dodržování ústavních omezení pro prezidentskou funkci na celém světě; |
| --- | --- |

aa)

zahájit veřejnou a komplexní diskusi se všemi členy Valného shromáždění OSN o významu dodržování ústavních omezení pro prezidentskou funkci na celém světě;

Boj proti terorismu

| ab) | zopakovat jednoznačné odsouzení terorismu a plnou podporu krokům, jejichž cílem je porazit a zničit teroristické organizace, zejména ISIS/Dá'iš, který je jednoznačně hrozbou pro regionální a mezinárodní bezpečnost; trvat na tom, aby byla všechna opatření přijatá v boji proti terorismu plně v souladu s mezinárodním humanitárním právem a právem v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

ab)

zopakovat jednoznačné odsouzení terorismu a plnou podporu krokům, jejichž cílem je porazit a zničit teroristické organizace, zejména ISIS/Dá'iš, který je jednoznačně hrozbou pro regionální a mezinárodní bezpečnost; trvat na tom, aby byla všechna opatření přijatá v boji proti terorismu plně v souladu s mezinárodním humanitárním právem a právem v oblasti lidských práv;

| ac) | podporovat OSN v tom, aby boj proti terorismu stanovila jako klíčový prvek svého programu v oblasti prevence v souladu se zapojením EU do preventivních opatření, jejichž cílem je bojovat proti terorismu a potírat násilný extremismus; posilovat společné úsilí EU a OSN v boji proti základním příčinám extrémního násilí a terorismu, zejména pokud jde o boj proti hybridním hrozbám a rozvoj výzkumu a budování kapacit v oblasti kybernetické obrany; podporovat vzdělávání jako nástroj prevence násilného extremismu a využívat existující mírové iniciativy místních aktérů, jejichž cílem je vytvářet, provádět a rozvíjet přístupy k boji proti radikalizaci a náboru členů teroristických skupin, a současně prosazovat mezinárodní opatření, která by zajistila soudní stíhání osob odpovědných za násilí; podporovat větší přínos EU k iniciativám OSN v oblasti budování kapacit, které se týkají boje proti zahraničním bojovníkům a násilnému extremismu; |
| --- | --- |

ac)

podporovat OSN v tom, aby boj proti terorismu stanovila jako klíčový prvek svého programu v oblasti prevence v souladu se zapojením EU do preventivních opatření, jejichž cílem je bojovat proti terorismu a potírat násilný extremismus; posilovat společné úsilí EU a OSN v boji proti základním příčinám extrémního násilí a terorismu, zejména pokud jde o boj proti hybridním hrozbám a rozvoj výzkumu a budování kapacit v oblasti kybernetické obrany; podporovat vzdělávání jako nástroj prevence násilného extremismu a využívat existující mírové iniciativy místních aktérů, jejichž cílem je vytvářet, provádět a rozvíjet přístupy k boji proti radikalizaci a náboru členů teroristických skupin, a současně prosazovat mezinárodní opatření, která by zajistila soudní stíhání osob odpovědných za násilí; podporovat větší přínos EU k iniciativám OSN v oblasti budování kapacit, které se týkají boje proti zahraničním bojovníkům a násilnému extremismu;

| ad) | zvýšit úsilí s cílem zakročit proti náboru nových členů a bojovat proti teroristické propagandě šířící se nejen pomocí platforem sociálních médií, ale také prostřednictvím sítí radikalizovaných kazatelů nenávisti; podporovat opatření k posílení odolnosti komunit, na něž cílí extremistická propaganda a které ohrožuje radikalizace, mimo jiné řešením hospodářských, sociálních, kulturních a politických příčin této situace; podporovat politiky v oblasti prevence a řešení radikalizace v souladu s akčním plánem OSN pro prevenci násilného extremismu; připomínat, že prosazování a ochrana lidských práv a dodržování právního státu jsou hlavními prvky politik v oblasti boje proti terorismu; |
| --- | --- |

ad)

zvýšit úsilí s cílem zakročit proti náboru nových členů a bojovat proti teroristické propagandě šířící se nejen pomocí platforem sociálních médií, ale také prostřednictvím sítí radikalizovaných kazatelů nenávisti; podporovat opatření k posílení odolnosti komunit, na něž cílí extremistická propaganda a které ohrožuje radikalizace, mimo jiné řešením hospodářských, sociálních, kulturních a politických příčin této situace; podporovat politiky v oblasti prevence a řešení radikalizace v souladu s akčním plánem OSN pro prevenci násilného extremismu; připomínat, že prosazování a ochrana lidských práv a dodržování právního státu jsou hlavními prvky politik v oblasti boje proti terorismu;

| ae) | usilovat společně s Valným shromážděním OSN o potírání finančních toků na podporu terorismu, budování mechanismů, které umožní identifikovat teroristy a teroristické organizace, a o posílení mechanismů umožňujících zmrazení majetku po celém světě, aniž by byly porušovány mezinárodní normy týkající se spravedlivého řízení a právního státu; |
| --- | --- |

ae)

usilovat společně s Valným shromážděním OSN o potírání finančních toků na podporu terorismu, budování mechanismů, které umožní identifikovat teroristy a teroristické organizace, a o posílení mechanismů umožňujících zmrazení majetku po celém světě, aniž by byly porušovány mezinárodní normy týkající se spravedlivého řízení a právního státu;

| af) | posilovat účinnost mezinárodní policejní, právní a soudní spolupráce v boji proti terorismu a nadnárodní trestné činnosti; vítá v tomto smyslu rezoluci Rady bezpečnosti OSN 2322 (2016) a zdůrazňuje, že je třeba urychlit postupy mezinárodní soudní spolupráce, posílit stávající mechanismy mezinárodní policejní spolupráce a aktualizovat síť kontaktů mezi ústředními a soudními orgány; |
| --- | --- |

af)

posilovat účinnost mezinárodní policejní, právní a soudní spolupráce v boji proti terorismu a nadnárodní trestné činnosti; vítá v tomto smyslu rezoluci Rady bezpečnosti OSN 2322 (2016) a zdůrazňuje, že je třeba urychlit postupy mezinárodní soudní spolupráce, posílit stávající mechanismy mezinárodní policejní spolupráce a aktualizovat síť kontaktů mezi ústředními a soudními orgány;

Nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení

| ag) | podporovat úsilí OSN, jehož cílem je zabránit tomu, aby nestátní subjekty a teroristické skupiny vyvíjely, vyráběly, získávaly nebo přemísťovaly zbraně hromadného ničení a jejich nosiče; trvat na plném dodržování Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT), Úmluvy o chemických zbraních a Úmluvy o biologických zbraních a aktivně se zasazovat o celosvětové odzbrojování; |
| --- | --- |

ag)

podporovat úsilí OSN, jehož cílem je zabránit tomu, aby nestátní subjekty a teroristické skupiny vyvíjely, vyráběly, získávaly nebo přemísťovaly zbraně hromadného ničení a jejich nosiče; trvat na plném dodržování Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT), Úmluvy o chemických zbraních a Úmluvy o biologických zbraních a aktivně se zasazovat o celosvětové odzbrojování;

| ah) | prosazovat plné uplatňování Smlouvy o obchodu se zbraněmi a podněcovat všechny členské státy OSN k podpisu a ratifikaci této smlouvy; |
| --- | --- |

ah)

prosazovat plné uplatňování Smlouvy o obchodu se zbraněmi a podněcovat všechny členské státy OSN k podpisu a ratifikaci této smlouvy;

| ai) | usilovat o účinnější kroky proti odklánění zbraní a munice na nezákonný trh a proti nelegálnímu obchodu s nimi, včetně ručních palných a lehkých zbraní, zejména vyvinutím systému pro sledování pohybu zbraní; požádat členy OSN, aby se aktivně zasazovali o celosvětové odzbrojování; |
| --- | --- |

ai)

usilovat o účinnější kroky proti odklánění zbraní a munice na nezákonný trh a proti nelegálnímu obchodu s nimi, včetně ručních palných a lehkých zbraní, zejména vyvinutím systému pro sledování pohybu zbraní; požádat členy OSN, aby se aktivně zasazovali o celosvětové odzbrojování;

| aj) | věnovat zvláštní pozornost technologickému pokroku v oblasti uzpůsobení robotiky pro vojenské účely a zejména ozbrojeným robotům a bezpilotním letadlům a jejich souladu s mezinárodním právem; stanovit právní rámec pro bezpilotní letadla a ozbrojené roboty v souladu se stávajícím mezinárodním humanitárním právem s cílem zabránit zneužívání této technologie k nezákonným činnostem ze strany státních a nestátních subjektů; |
| --- | --- |

aj)

věnovat zvláštní pozornost technologickému pokroku v oblasti uzpůsobení robotiky pro vojenské účely a zejména ozbrojeným robotům a bezpilotním letadlům a jejich souladu s mezinárodním právem; stanovit právní rámec pro bezpilotní letadla a ozbrojené roboty v souladu se stávajícím mezinárodním humanitárním právem s cílem zabránit zneužívání této technologie k nezákonným činnostem ze strany státních a nestátních subjektů;

Migrace

| ak) | požadovat posílení globálního řešení migrace na základě úspěšné schůzky Valného shromáždění OSN na vysoké úrovni na téma velkých vln uprchlíků a migrantů, která se konala dne 19. září 2016 a řešila problémy a bezpečnostní otázky, které jsou důsledkem takových aspektů nelegální migrace, jako je převaděčství a obchod s lidmi, a vyzvat k úsilí o vytvoření cest pro legální migraci; zdůrazňuje, že je třeba účinně a naléhavě se zavázat k řešení základních příčin humanitární krize a bezprecedentních migračních a uprchlických toků; |
| --- | --- |

ak)

požadovat posílení globálního řešení migrace na základě úspěšné schůzky Valného shromáždění OSN na vysoké úrovni na téma velkých vln uprchlíků a migrantů, která se konala dne 19. září 2016 a řešila problémy a bezpečnostní otázky, které jsou důsledkem takových aspektů nelegální migrace, jako je převaděčství a obchod s lidmi, a vyzvat k úsilí o vytvoření cest pro legální migraci; zdůrazňuje, že je třeba účinně a naléhavě se zavázat k řešení základních příčin humanitární krize a bezprecedentních migračních a uprchlických toků;

| al) | prosazovat větší podporu práce Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) při provádění jeho mezinárodního mandátu spočívajícího v ochraně uprchlíků, včetně zranitelných skupin, jako jsou ženy, děti a osoby se zdravotním postižením; zdůraznit, jak velká je propast mezi rozpočtovými potřebami UNHCR a finančními prostředky, které dostává, a požadovat větší globální solidaritu; požadovat navýšení finančních prostředků uvolňovaných z běžného rozpočtu OSN pro základní funkce UNHCR s cílem zajistit jeho činnost; požadovat politické zapojení, financování a konkrétní činy solidarity na podporu Newyorské deklarace pro uprchlíky a migranty; |
| --- | --- |

al)

prosazovat větší podporu práce Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) při provádění jeho mezinárodního mandátu spočívajícího v ochraně uprchlíků, včetně zranitelných skupin, jako jsou ženy, děti a osoby se zdravotním postižením; zdůraznit, jak velká je propast mezi rozpočtovými potřebami UNHCR a finančními prostředky, které dostává, a požadovat větší globální solidaritu; požadovat navýšení finančních prostředků uvolňovaných z běžného rozpočtu OSN pro základní funkce UNHCR s cílem zajistit jeho činnost; požadovat politické zapojení, financování a konkrétní činy solidarity na podporu Newyorské deklarace pro uprchlíky a migranty;

| am) | obhajovat a chránit práva lesbických žen, gayů, bisexuálů, transgender osob a intersexuálů (LGBTI); požadovat, aby byly v členských státech OSN zrušeny právní předpisy, které kriminalizují osoby na základě sexuality nebo genderové identity, a prosazovat mezinárodní opatření za účelem boje proti homofobním a transfobním trestným činům z nenávisti; |
| --- | --- |

am)

obhajovat a chránit práva lesbických žen, gayů, bisexuálů, transgender osob a intersexuálů (LGBTI); požadovat, aby byly v členských státech OSN zrušeny právní předpisy, které kriminalizují osoby na základě sexuality nebo genderové identity, a prosazovat mezinárodní opatření za účelem boje proti homofobním a transfobním trestným činům z nenávisti;

| an) | prosazovat a respektovat zásady svobody přesvědčení a projevu, jak jsou uvedeny v článku 19 Všeobecné deklarace lidských práv, a zdůrazňovat význam, který má ve zdravé společnosti svobodný tisk, a úlohu, kterou v ní hrají všichni občané; |
| --- | --- |

an)

prosazovat a respektovat zásady svobody přesvědčení a projevu, jak jsou uvedeny v článku 19 Všeobecné deklarace lidských práv, a zdůrazňovat význam, který má ve zdravé společnosti svobodný tisk, a úlohu, kterou v ní hrají všichni občané;

| ao) | požadovat posílení systémů na ochranu dítěte a podpořit konkrétní opatření v nejlepším zájmu uprchlíků a migrantů z řad dětí na základě Úmluvy o právech dítěte; |
| --- | --- |

ao)

požadovat posílení systémů na ochranu dítěte a podpořit konkrétní opatření v nejlepším zájmu uprchlíků a migrantů z řad dětí na základě Úmluvy o právech dítěte;

| ap) | požadovat, aby bylo vyvíjeno větší úsilí k předcházení nelegální migraci a v boji proti převaděčství a obchodování s lidmi, zejména bojem proti zločineckým sítím, a to včasnou a účinnou výměnou příslušných zpravodajských informací; zlepšovat metody identifikace a ochrany obětí a posilovat spolupráci se třetími zeměmi za účelem sledování, zadržení a zpětného získávání výnosů z trestné činnosti v této oblasti; trvat na úrovni OSN na důležitosti ratifikace a plného uplatňování Úmluvy OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a protokolů k této úmluvě, konkrétně Protokolu proti pašování přistěhovalců po zemi, po moři a letecky a Protokolu o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi; |
| --- | --- |

ap)

požadovat, aby bylo vyvíjeno větší úsilí k předcházení nelegální migraci a v boji proti převaděčství a obchodování s lidmi, zejména bojem proti zločineckým sítím, a to včasnou a účinnou výměnou příslušných zpravodajských informací; zlepšovat metody identifikace a ochrany obětí a posilovat spolupráci se třetími zeměmi za účelem sledování, zadržení a zpětného získávání výnosů z trestné činnosti v této oblasti; trvat na úrovni OSN na důležitosti ratifikace a plného uplatňování Úmluvy OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a protokolů k této úmluvě, konkrétně Protokolu proti pašování přistěhovalců po zemi, po moři a letecky a Protokolu o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi;

Lidská práva, demokracie, a právní stát

| aq) | naléhavě vyzvat všechny státy, včetně členských států EU, aby urychleně ratifikovaly opční protokol Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, který stanoví mechanismy pro podávání stížností a mechanismy šetření; |
| --- | --- |

aq)

naléhavě vyzvat všechny státy, včetně členských států EU, aby urychleně ratifikovaly opční protokol Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, který stanoví mechanismy pro podávání stížností a mechanismy šetření;

| ar) | vyzvat všechny státy, zejména členské státy EU, aby se aktivně účastnily jednání na Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky v Ženevě o mezinárodní závazné smlouvě o nadnárodních korporacích a lidských právech; |
| --- | --- |

ar)

vyzvat všechny státy, zejména členské státy EU, aby se aktivně účastnily jednání na Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky v Ženevě o mezinárodní závazné smlouvě o nadnárodních korporacích a lidských právech;

| as) | připomínat jasně a rozhodně, že veškerá lidská práva dohodnutá v úmluvách OSN jsou univerzální, nedělitelná, vzájemně provázaná a na sobě závislá a že musí být vymáháno dodržování těchto práv; požadovat větší ochranu lidských práv a základních svobod ve všech podobách, ve kterých se projevují, a to i v souvislosti s novými technologiemi; nadále vybízet všechny členské státy OSN, aby podepsaly, ratifikovaly a provedly jednotlivé úmluvy o lidských právech a aby v rámci těchto nástrojů plnily své povinnosti týkající se podávání zpráv; požadovat, aby byla hájena svoboda přesvědčení a projevu; zdůrazňovat význam svobodných sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

as)

připomínat jasně a rozhodně, že veškerá lidská práva dohodnutá v úmluvách OSN jsou univerzální, nedělitelná, vzájemně provázaná a na sobě závislá a že musí být vymáháno dodržování těchto práv; požadovat větší ochranu lidských práv a základních svobod ve všech podobách, ve kterých se projevují, a to i v souvislosti s novými technologiemi; nadále vybízet všechny členské státy OSN, aby podepsaly, ratifikovaly a provedly jednotlivé úmluvy o lidských právech a aby v rámci těchto nástrojů plnily své povinnosti týkající se podávání zpráv; požadovat, aby byla hájena svoboda přesvědčení a projevu; zdůrazňovat význam svobodných sdělovacích prostředků;

| at) | vyzvat členské státy OSN, aby uskutečňovaly doporučení zvláštního zpravodaje OSN týkající se současných forem rasismu, rasové diskriminace, xenofobie a s nimi spojené netolerance; prosazovat, posilovat a systematicky začleňovat aktivity podporující rovnost žen a mužů; požadovat další posílení postavení žen a dívek, posílení vedení a účasti žen na všech úrovních rozhodování, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat začlenění žen z menšinových skupin; požadovat odstranění veškerého násilí vůči ženám a dívkám a jejich diskriminace, přičemž je třeba zároveň vzít v úvahu diskriminaci na základě genderové identity a jejího vyjádření; prosazovat práva dětí, zejména zajištěním jejich přístupu ke vzdělání a rehabilitací a opětovným začleňováním dětí, které byly členy ozbrojených skupin, a odstraněním dětské práce, mučení, obviňování dětí z čarodějnictví, obchodu s dětmi, sňatků dětí a jejich sexuálního vykořisťování; aktivně prosazovat podporu dalších opatření proti porušování práv LGBTI osob; podporovat úzké sledování situace LGBTI osob a obránců lidských práv LGBTI osob v zemích, kde platí zákony proti těmto osobám; |
| --- | --- |

at)

vyzvat členské státy OSN, aby uskutečňovaly doporučení zvláštního zpravodaje OSN týkající se současných forem rasismu, rasové diskriminace, xenofobie a s nimi spojené netolerance; prosazovat, posilovat a systematicky začleňovat aktivity podporující rovnost žen a mužů; požadovat další posílení postavení žen a dívek, posílení vedení a účasti žen na všech úrovních rozhodování, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat začlenění žen z menšinových skupin; požadovat odstranění veškerého násilí vůči ženám a dívkám a jejich diskriminace, přičemž je třeba zároveň vzít v úvahu diskriminaci na základě genderové identity a jejího vyjádření; prosazovat práva dětí, zejména zajištěním jejich přístupu ke vzdělání a rehabilitací a opětovným začleňováním dětí, které byly členy ozbrojených skupin, a odstraněním dětské práce, mučení, obviňování dětí z čarodějnictví, obchodu s dětmi, sňatků dětí a jejich sexuálního vykořisťování; aktivně prosazovat podporu dalších opatření proti porušování práv LGBTI osob; podporovat úzké sledování situace LGBTI osob a obránců lidských práv LGBTI osob v zemích, kde platí zákony proti těmto osobám;

| au) | nadále hájit svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; naléhavě vyzývat k většímu úsilí při ochraně náboženských a dalších menšin; požadovat větší ochranu náboženských a etnických menšin před pronásledováním a násilím; požadovat zrušení zákonů, které kriminalizují rouhání nebo odpadlictví a které slouží jako záminka pro stíhání náboženských menšin a nevěřících; podporovat práci zvláštního zpravodaje pro svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; aktivně usilovat o to, aby OSN uznala genocidu na náboženských, etnických a jiných menšinách, které se dopouští ISIS/Dá'iš, a aby byla podána žaloba k Mezinárodnímu trestnímu soudu (MTS) v případech podezření na zločiny proti lidskosti, válečné zločiny a genocidu; podporovat činnost OSN zaměřenou proti mučení a jinému krutému, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestání, masovým popravám a popravám, například za drogové trestné činy; |
| --- | --- |

au)

nadále hájit svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; naléhavě vyzývat k většímu úsilí při ochraně náboženských a dalších menšin; požadovat větší ochranu náboženských a etnických menšin před pronásledováním a násilím; požadovat zrušení zákonů, které kriminalizují rouhání nebo odpadlictví a které slouží jako záminka pro stíhání náboženských menšin a nevěřících; podporovat práci zvláštního zpravodaje pro svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení; aktivně usilovat o to, aby OSN uznala genocidu na náboženských, etnických a jiných menšinách, které se dopouští ISIS/Dá'iš, a aby byla podána žaloba k Mezinárodnímu trestnímu soudu (MTS) v případech podezření na zločiny proti lidskosti, válečné zločiny a genocidu; podporovat činnost OSN zaměřenou proti mučení a jinému krutému, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestání, masovým popravám a popravám, například za drogové trestné činy;

| av) | připomenout své jednoznačné odsouzení veškerých aktů násilí, obtěžování, zastrašování nebo pronásledování obránců lidských práv, oznamovatelů, novinářů nebo bloggerů; prosazovat jmenování zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro bezpečnost novinářů; |
| --- | --- |

av)

připomenout své jednoznačné odsouzení veškerých aktů násilí, obtěžování, zastrašování nebo pronásledování obránců lidských práv, oznamovatelů, novinářů nebo bloggerů; prosazovat jmenování zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro bezpečnost novinářů;

| aw) | připomenout, že Valné shromáždění OSN má povinnost při volbě členů Rady OSN pro lidská práva (UNHRC) přihlížet k tomu, jak kandidáti plní svou povinnost prosazovat a chránit lidská práva, právní stát a demokracii; požadovat pro členství v UNHRC stanovení jasných kritérií týkajících se dodržování lidských práv; |
| --- | --- |

aw)

připomenout, že Valné shromáždění OSN má povinnost při volbě členů Rady OSN pro lidská práva (UNHRC) přihlížet k tomu, jak kandidáti plní svou povinnost prosazovat a chránit lidská práva, právní stát a demokracii; požadovat pro členství v UNHRC stanovení jasných kritérií týkajících se dodržování lidských práv;

| ax) | posilovat úlohu Mezinárodního trestního soudu a systému mezinárodního trestního soudnictví s cílem vymáhat odpovědnost a ukončit beztrestnost; vyzvat všechny členské státy OSN, aby se zapojily do práce MTS tím, že ratifikují Římský statut, a vybízet je k ratifikaci změn přijatých v Kampale; poskytovat MTS rozhodnou diplomatickou, politickou a finanční podporu; |
| --- | --- |

ax)

posilovat úlohu Mezinárodního trestního soudu a systému mezinárodního trestního soudnictví s cílem vymáhat odpovědnost a ukončit beztrestnost; vyzvat všechny členské státy OSN, aby se zapojily do práce MTS tím, že ratifikují Římský statut, a vybízet je k ratifikaci změn přijatých v Kampale; poskytovat MTS rozhodnou diplomatickou, politickou a finanční podporu;

| ay) | připomínat, že EU zaujímá postoj nulové tolerance vůči trestu smrti; pokračovat v intenzivním úsilí o zrušení trestu smrti na celém světě; požadovat moratorium na používání trestu smrti a dále usilovat o jeho zrušení na celém světě; zahájit iniciativu na podporu mezinárodního rámce týkajícího se nástrojů mučení a trestu smrti a vycházet při tom ze zkušeností s nařízením Rady (ES) č. 1236/2005, pokud jde o tuto otázku; |
| --- | --- |

ay)

připomínat, že EU zaujímá postoj nulové tolerance vůči trestu smrti; pokračovat v intenzivním úsilí o zrušení trestu smrti na celém světě; požadovat moratorium na používání trestu smrti a dále usilovat o jeho zrušení na celém světě; zahájit iniciativu na podporu mezinárodního rámce týkajícího se nástrojů mučení a trestu smrti a vycházet při tom ze zkušeností s nařízením Rady (ES) č. 1236/2005, pokud jde o tuto otázku;

| az) | prosazovat silnější zapojení při podpoře právního státu, což je průřezové téma, které spojuje tři pilíře OSN: mír a bezpečnost, lidská práva a rozvoj; spolupracovat s vysokým komisařem OSN pro lidská práva s cílem naléhavě vyzvat venezuelské orgány, aby propustily všechny politické vězně a dodržovaly oddělení pravomocí; |
| --- | --- |

az)

prosazovat silnější zapojení při podpoře právního státu, což je průřezové téma, které spojuje tři pilíře OSN: mír a bezpečnost, lidská práva a rozvoj; spolupracovat s vysokým komisařem OSN pro lidská práva s cílem naléhavě vyzvat venezuelské orgány, aby propustily všechny politické vězně a dodržovaly oddělení pravomocí;

| ba) | podporovat snahy OSN zavést mezinárodní rámec pro sport a lidská práva, který usnadní předcházení, sledování a zjednávání nápravy, pokud jde o porušování lidských práv v souvislosti s obrovskými sportovními událostmi; |
| --- | --- |

ba)

podporovat snahy OSN zavést mezinárodní rámec pro sport a lidská práva, který usnadní předcházení, sledování a zjednávání nápravy, pokud jde o porušování lidských práv v souvislosti s obrovskými sportovními událostmi;

| bb) | dále podporovat činnost vysokého komisaře OSN pro lidská práva v oblasti zlepšení odpovědnosti a přístupu obětí, jejichž lidská práva byla porušena v souvislosti s podnikáním k nápravným opatřením s cílem přispět ke spravedlivému a účinnějšímu systému vnitrostátních zákonných opravných prostředků, zejména v případech hrubého porušování lidských práv v podnikatelském sektoru; vyzvat všechny vlády, aby splnily své povinnosti a zajistily dodržování lidských práv a přístup ke spravedlnosti obětem, které v případech porušování lidských práv v souvislosti s podnikáním čelí jak praktickým, tak právním problémům v oblasti přístupu k nápravným opatřením na vnitrostátní a mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

bb)

dále podporovat činnost vysokého komisaře OSN pro lidská práva v oblasti zlepšení odpovědnosti a přístupu obětí, jejichž lidská práva byla porušena v souvislosti s podnikáním k nápravným opatřením s cílem přispět ke spravedlivému a účinnějšímu systému vnitrostátních zákonných opravných prostředků, zejména v případech hrubého porušování lidských práv v podnikatelském sektoru; vyzvat všechny vlády, aby splnily své povinnosti a zajistily dodržování lidských práv a přístup ke spravedlnosti obětem, které v případech porušování lidských práv v souvislosti s podnikáním čelí jak praktickým, tak právním problémům v oblasti přístupu k nápravným opatřením na vnitrostátní a mezinárodní úrovni;

Rozvoj

| bc) | zdůrazňovat vedoucí úlohu EU v procesu, který vedl v září 2015 k přijetí Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 (Agenda 2030) a jejích 17 cílů udržitelného rozvoje Valným shromážděním OSN; přijmout konkrétní opatření k zajištění účinného provádění Agendy 2030 a 17 cílů udržitelného rozvoje jakožto důležitých nástrojů pro prevenci a udržitelný rozvoj; usilovat o lepší život budoucích generací a vybízet a podporovat země, aby převzaly odpovědnost a zavedly vnitrostátní rámce pro dosažení všech 17 cílů; podněcovat členské státy OSN, aby splnily své závazky ve věci výdajů na rozvojovou pomoc, a vyzvat k přijetí stabilního rámce ukazatelů a k používání statistických údajů s cílem monitorovat pokrok a zajistit odpovědnost v hodnocení situace v rozvojových zemích, sledovat pokrok a zajistit odpovědnost; trvá na tom, že kromě HDP je nezbytné zaměřit se na další ukazatele za účelem přesnějšího hodnocení skutečné situace v rozvojových zemích a přijetí účinných opatření v boji proti chudobě a ve prospěch udržitelného rozvoje, zejména v případech zemí se středními příjmy; vyzvat k celounijním iniciativám na prosazování a ochranu práv žen; vyzvat k plnému provedení Pekingské akční platformy a akčního programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji a soudržnosti politik ve prospěch udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

bc)

zdůrazňovat vedoucí úlohu EU v procesu, který vedl v září 2015 k přijetí Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 (Agenda 2030) a jejích 17 cílů udržitelného rozvoje Valným shromážděním OSN; přijmout konkrétní opatření k zajištění účinného provádění Agendy 2030 a 17 cílů udržitelného rozvoje jakožto důležitých nástrojů pro prevenci a udržitelný rozvoj; usilovat o lepší život budoucích generací a vybízet a podporovat země, aby převzaly odpovědnost a zavedly vnitrostátní rámce pro dosažení všech 17 cílů; podněcovat členské státy OSN, aby splnily své závazky ve věci výdajů na rozvojovou pomoc, a vyzvat k přijetí stabilního rámce ukazatelů a k používání statistických údajů s cílem monitorovat pokrok a zajistit odpovědnost v hodnocení situace v rozvojových zemích, sledovat pokrok a zajistit odpovědnost; trvá na tom, že kromě HDP je nezbytné zaměřit se na další ukazatele za účelem přesnějšího hodnocení skutečné situace v rozvojových zemích a přijetí účinných opatření v boji proti chudobě a ve prospěch udržitelného rozvoje, zejména v případech zemí se středními příjmy; vyzvat k celounijním iniciativám na prosazování a ochranu práv žen; vyzvat k plnému provedení Pekingské akční platformy a akčního programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji a soudržnosti politik ve prospěch udržitelného rozvoje;

| bd) | pokračovat v úsilí o dosažení soudržnosti politik ve prospěch rozvoje ve všech politikách EU, což je zásadní pro dosažení cílů udržitelného rozvoje, a usilovat tak o větší soudržnost politik také na úrovni OSN v souladu s cílem 17.14; podporovat OSN při prosazování zvyšujícího se úsilí ohledně dosažení integrované a koordinované politické podpory k provedení Agendy 2030 a následně prosazovat rozvojový systém OSN, který bude fungovat integrovaněji, s posílenou činností mezi agenturami a společným prováděním projektů, zejména posílením souvislosti mezi bezpečností a rozvojem; požadovat, aby OSN do dlouhodobých rozvojových strategií systematicky začleňovala budování kapacit a řádnou veřejnou správu s cílem vymýtit chudobu a hlad, zabránit konfliktům a účinně budovat odolnost za účelem podpory ekologicky, hospodářsky a sociálně udržitelného rozvoje, bojovat proti sociálním nerovnostem a poskytovat obyvatelstvu humanitární pomoc; zdůrazňovat, že přístup k bezpečným, spolehlivým a dostupným dodávkám vody a k vhodným hygienickým službám zlepšuje životní úroveň, rozvíjí místní hospodářství a podporuje tvorbu důstojnějších pracovních míst; |
| --- | --- |

bd)

pokračovat v úsilí o dosažení soudržnosti politik ve prospěch rozvoje ve všech politikách EU, což je zásadní pro dosažení cílů udržitelného rozvoje, a usilovat tak o větší soudržnost politik také na úrovni OSN v souladu s cílem 17.14; podporovat OSN při prosazování zvyšujícího se úsilí ohledně dosažení integrované a koordinované politické podpory k provedení Agendy 2030 a následně prosazovat rozvojový systém OSN, který bude fungovat integrovaněji, s posílenou činností mezi agenturami a společným prováděním projektů, zejména posílením souvislosti mezi bezpečností a rozvojem; požadovat, aby OSN do dlouhodobých rozvojových strategií systematicky začleňovala budování kapacit a řádnou veřejnou správu s cílem vymýtit chudobu a hlad, zabránit konfliktům a účinně budovat odolnost za účelem podpory ekologicky, hospodářsky a sociálně udržitelného rozvoje, bojovat proti sociálním nerovnostem a poskytovat obyvatelstvu humanitární pomoc; zdůrazňovat, že přístup k bezpečným, spolehlivým a dostupným dodávkám vody a k vhodným hygienickým službám zlepšuje životní úroveň, rozvíjí místní hospodářství a podporuje tvorbu důstojnějších pracovních míst;

| be) | trvat na tom, aby se politické fórum na vysoké úrovni pro udržitelný rozvoj stalo hlavním rozhodovacím orgánem odpovědným za zajištění jednotného, účinného a inkluzivního sledování a přezkumu plnění cílů udržitelného rozvoje; uznat významnou úlohu, kterou hrají organizace občanské společnosti a místní subjekty při úspěšném provádění Agendy 2030 a dosahování cílů udržitelného rozvoje; uznat podpůrnou úlohu a dopad cílů udržitelného rozvoje na mezinárodní mír a bezpečnost; |
| --- | --- |

be)

trvat na tom, aby se politické fórum na vysoké úrovni pro udržitelný rozvoj stalo hlavním rozhodovacím orgánem odpovědným za zajištění jednotného, účinného a inkluzivního sledování a přezkumu plnění cílů udržitelného rozvoje; uznat významnou úlohu, kterou hrají organizace občanské společnosti a místní subjekty při úspěšném provádění Agendy 2030 a dosahování cílů udržitelného rozvoje; uznat podpůrnou úlohu a dopad cílů udržitelného rozvoje na mezinárodní mír a bezpečnost;

Změna klimatu

| bf) | zajistit, aby EU zůstala v čele boje proti změně klimatu a dále spolupracovala v této oblasti s OSN; vyzvat všechny členské státy OSN k dodržování Pařížské dohody a k zajištění rychlého provedení rozhodnutí přijatých na Konferenci OSN o změně klimatu konané v roce 2015; |
| --- | --- |

bf)

zajistit, aby EU zůstala v čele boje proti změně klimatu a dále spolupracovala v této oblasti s OSN; vyzvat všechny členské státy OSN k dodržování Pařížské dohody a k zajištění rychlého provedení rozhodnutí přijatých na Konferenci OSN o změně klimatu konané v roce 2015;

| bg) | úzce spolupracovat s malými ostrovními státy a dalšími zeměmi, které čelí nejvážnějším důsledkům změny klimatu, s cílem zajistit, aby na různých fórech OSN byl slyšet jejich hlas a byly zohledněny jejich potřeby; |
| --- | --- |

bg)

úzce spolupracovat s malými ostrovními státy a dalšími zeměmi, které čelí nejvážnějším důsledkům změny klimatu, s cílem zajistit, aby na různých fórech OSN byl slyšet jejich hlas a byly zohledněny jejich potřeby;

EU a reforma systému OSN

| bh) | vyzvat členské státy EU, aby více koordinovaly svou činnost v orgánech a subjektech systému OSN a více se zapojily do posilování statusu EU coby pozorovatele v určitých dílčích organizacích OSN; posilovat komunikaci a zajistit, aby postoje členských států na úrovni EU byly ještě více koordinovány; usilovat o sladění postojů s kandidátskými zeměmi, partnerskými zeměmi a dalšími podobně smýšlejícími státy; |
| --- | --- |

bh)

vyzvat členské státy EU, aby více koordinovaly svou činnost v orgánech a subjektech systému OSN a více se zapojily do posilování statusu EU coby pozorovatele v určitých dílčích organizacích OSN; posilovat komunikaci a zajistit, aby postoje členských států na úrovni EU byly ještě více koordinovány; usilovat o sladění postojů s kandidátskými zeměmi, partnerskými zeměmi a dalšími podobně smýšlejícími státy;

| bi) | usilovat o prohloubení mezinárodní fiskální spolupráce podporou vytvoření nového mezinárodního daňového orgánu v rámci systému OSN; bojovat proti daňovým únikům a praní peněz pomocí celosvětové automatické výměny informací o daňových otázkách a sestavením společné globální černé listiny daňových rájů; |
| --- | --- |

bi)

usilovat o prohloubení mezinárodní fiskální spolupráce podporou vytvoření nového mezinárodního daňového orgánu v rámci systému OSN; bojovat proti daňovým únikům a praní peněz pomocí celosvětové automatické výměny informací o daňových otázkách a sestavením společné globální černé listiny daňových rájů;

| bj) | aktivně podporovat komplexní reformu Rady bezpečnosti OSN na základě širokého konsenzu s cílem lépe reflektovat novou situaci ve světě a účinněji reagovat na současné a budoucí bezpečnostní výzvy; podporovat dlouhodobý cíl Unie, kterým je získání křesla v reformované Radě bezpečnosti OSN; naléhavě vyzvat členy Rady bezpečnosti, aby v případě zločinů proti lidskosti neuplatňovali své právo veta; prosazovat revitalizaci práce Valného shromáždění OSN a zlepšenou koordinaci a soulad činnosti všech institucí OSN, což by mělo zvýšit efektivnost, účinnost, legitimitu, transparentnost, odpovědnost, kapacitu a reprezentativnost systému s cílem rychleji reagovat na globální výzvy; |
| --- | --- |

bj)

aktivně podporovat komplexní reformu Rady bezpečnosti OSN na základě širokého konsenzu s cílem lépe reflektovat novou situaci ve světě a účinněji reagovat na současné a budoucí bezpečnostní výzvy; podporovat dlouhodobý cíl Unie, kterým je získání křesla v reformované Radě bezpečnosti OSN; naléhavě vyzvat členy Rady bezpečnosti, aby v případě zločinů proti lidskosti neuplatňovali své právo veta; prosazovat revitalizaci práce Valného shromáždění OSN a zlepšenou koordinaci a soulad činnosti všech institucí OSN, což by mělo zvýšit efektivnost, účinnost, legitimitu, transparentnost, odpovědnost, kapacitu a reprezentativnost systému s cílem rychleji reagovat na globální výzvy;

| bk) | důrazně podporovat reformní program nově zvoleného generálního tajemníka OSN; podpořit impuls k reformě mírové a bezpečnostní struktury OSN a fungování a struktury sekretariátu pomocí zjednodušení, decentralizace, flexibility a zefektivnění finanční organizace; vytvořit účinný systém ochrany pro oznamovatele v OSN; |
| --- | --- |

bk)

důrazně podporovat reformní program nově zvoleného generálního tajemníka OSN; podpořit impuls k reformě mírové a bezpečnostní struktury OSN a fungování a struktury sekretariátu pomocí zjednodušení, decentralizace, flexibility a zefektivnění finanční organizace; vytvořit účinný systém ochrany pro oznamovatele v OSN;

| bl) | aktivně podporovat úsilí generálního tajemníka OSN jmenovat více žen do vrcholného vedení na úrovni ústředí OSN; |
| --- | --- |

bl)

aktivně podporovat úsilí generálního tajemníka OSN jmenovat více žen do vrcholného vedení na úrovni ústředí OSN;

| bm) | podpořit diskusi o úloze parlamentů a regionálních shromáždění v systému OSN a o otázce ustavení parlamentního shromáždění Organizace spojených národů za účelem zvýšení demokratického profilu této organizace a jejího vnitřního demokratického procesu a umožnit světové občanské společnosti, aby byla přímo zapojena do rozhodovacího procesu; |
| --- | --- |

bm)

podpořit diskusi o úloze parlamentů a regionálních shromáždění v systému OSN a o otázce ustavení parlamentního shromáždění Organizace spojených národů za účelem zvýšení demokratického profilu této organizace a jejího vnitřního demokratického procesu a umožnit světové občanské společnosti, aby byla přímo zapojena do rozhodovacího procesu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, Evropské službě pro vnější činnost, Komisi a pro informaci Valnému shromáždění OSN a generálnímu tajemníkovi OSN. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0089.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0201.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0317.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0051.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0422.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Středa, 5. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/188 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/188

---

P8_TA(2017)0293

Přístup k důvěrným informacím (výklad čl. 5 odst. 5 a článku 210a jednacího řádu)

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 týkající se přístupu k důvěrným informacím (výklad čl. 5 odst. 5 a článku 210a jednacího řádu) (2017/2095(REG))

(2018/C 334/21)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na dopis předsedkyně Výboru pro ústavní záležitosti ze dne 23. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis předsedkyně Výboru pro ústavní záležitosti ze dne 23. června 2017,

| — | s ohledem na článek 226 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 226 jednacího řádu,

| 1. | rozhodl, že výklad čl. 5 odst. 5 jednacího řádu zní:
  „Přístup k důvěrným informacím podléhá pravidlům stanoveným v interinstitucionálních dohodách týkajích se nakládání s důvěrnými informacemi uzavřených Parlamentem (1a) a vnitřních pravidel pro jejich provádění přijatých příslušnými orgány Parlamentu (1b).
  (1a)  Interinstitucionální dohoda ze dne 20. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem a Radou o přístupu Evropského parlamentu k citlivým informacím Rady v oblasti bezpečnostní a obranné politiky (Úř. věst. C 298, 30.11.2002, s. 1).Rámcová dohoda ze dne 20. října 2010 o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (Úř. věst. L 304, 20.11.2010, s. 47).
  Interinstitucionální dohoda ze dne 12. března 2014 mezi Evropským parlamentem a Radou o předávání utajovaných informací v držení Rady, jež se týkají záležitostí mimo oblast společné zahraniční a bezpečnostní politiky, Evropskému parlamentu a o jeho nakládání s nimi (Úř. věst. C 95, 1.4.2014, s. 1)."
  (1b)  Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 23. října 2002 o uplatňování interinstitucionální dohody o přístupu Parlamentu k citlivým skutečnostem Rady v oblasti bezpečnostní a obranné politiky (Úř. věst. C 298, 30.11.2002, s. 4).Rozhodnutí předsednictva Evropského parlamentu ze dne 15. dubna 2013 týkající se pravidel pro nakládání s důvěrnými informacemi ze strany Evropského parlamentu (Úř. věst. C 96, 1.4.2014, s. 1).“" |
| --- | --- |

1.

„Přístup k důvěrným informacím podléhá pravidlům stanoveným v interinstitucionálních dohodách týkajích se nakládání s důvěrnými informacemi uzavřených Parlamentem (1a) a vnitřních pravidel pro jejich provádění přijatých příslušnými orgány Parlamentu (1b).

Rámcová dohoda ze dne 20. října 2010 o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (Úř. věst. L 304, 20.11.2010, s. 47).

Interinstitucionální dohoda ze dne 12. března 2014 mezi Evropským parlamentem a Radou o předávání utajovaných informací v držení Rady, jež se týkají záležitostí mimo oblast společné zahraniční a bezpečnostní politiky, Evropskému parlamentu a o jeho nakládání s nimi (Úř. věst. C 95, 1.4.2014, s. 1).

Rozhodnutí předsednictva Evropského parlamentu ze dne 15. dubna 2013 týkající se pravidel pro nakládání s důvěrnými informacemi ze strany Evropského parlamentu (Úř. věst. C 96, 1.4.2014, s. 1).“

| 2. | rozhodl, že výklad čl. 210a jednacího řádu zní:
  „Toto pravidlo se uplatní v rozsahu, v jakém uplatňovaný právní rámec týkající se nakládání s důvěrnými informacemi stanoví možnost jejich zpřístupnění na neveřejné schůzi mimo zabezpečené prostory.“ |
| --- | --- |

2.

„Toto pravidlo se uplatní v rozsahu, v jakém uplatňovaný právní rámec týkající se nakládání s důvěrnými informacemi stanoví možnost jejich zpřístupnění na neveřejné schůzi mimo zabezpečené prostory.“

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí pro informaci Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

---

---

Čtvrtek, 6. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/189 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/189

---

P8_TA(2017)0307

Zřízení zvláštního výboru pro terorismus, jeho působnost, složení a funkční období

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o zřízení zvláštního výboru pro terorismus, jeho působnosti, složení a funkčním období (2017/2758(RSO))

(2018/C 334/22)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Konference předsedů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Konference předsedů,

| — | s ohledem na článek 197 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 197 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie má jasné pravomoci, pokud jde o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti podle článku 67 Smlouvy o fungování EU, a vnitrostátní orgány mají pravomoci v oblasti boje proti terorismu, jak je uvedeno v článku 73 Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že z hlavy V Smlouvy o fungování EU o policejní a justiční spolupráci týkající se vnitřní bezpečnosti Evropské unie vyplývají širší povinnosti v oblasti přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie má jasné pravomoci, pokud jde o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti podle článku 67 Smlouvy o fungování EU, a vnitrostátní orgány mají pravomoci v oblasti boje proti terorismu, jak je uvedeno v článku 73 Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že z hlavy V Smlouvy o fungování EU o policejní a justiční spolupráci týkající se vnitřní bezpečnosti Evropské unie vyplývají širší povinnosti v oblasti přeshraniční spolupráce;

| B. | vzhledem k tomu, že posláním tohoto zvláštního výboru by mělo být řešení praktických a legislativních nedostatků v oblasti boje proti terorismu v celé Evropské unii, a to ve spolupráci s mezinárodními partnery a subjekty a se zvláštním důrazem na spolupráci a výměnu informací; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že posláním tohoto zvláštního výboru by mělo být řešení praktických a legislativních nedostatků v oblasti boje proti terorismu v celé Evropské unii, a to ve spolupráci s mezinárodními partnery a subjekty a se zvláštním důrazem na spolupráci a výměnu informací;

| C. | vzhledem k tomu, že řešení nedostatků a rozdílů ve spolupráci a výměně informací mezi donucovacími orgány členských států, jakož i interoperabilita evropských databází pro sdílení informací mají zásadní význam jak pro zajištění řádného fungování schengenského prostoru, tak zároveň pro ochranu vnějších hranic EU a měly by tvořit hlavní součást mandátu zvláštního výboru; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že řešení nedostatků a rozdílů ve spolupráci a výměně informací mezi donucovacími orgány členských států, jakož i interoperabilita evropských databází pro sdílení informací mají zásadní význam jak pro zajištění řádného fungování schengenského prostoru, tak zároveň pro ochranu vnějších hranic EU a měly by tvořit hlavní součást mandátu zvláštního výboru;

| D. | vzhledem k tomu, že dodržování základních práv je zásadním prvkem úspěšné politiky v oblasti boje proti terorismu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dodržování základních práv je zásadním prvkem úspěšné politiky v oblasti boje proti terorismu;

| 1. | rozhodl se zřídit zvláštní výbor pro terorismus s těmito přísně vymezenými povinnostmi:






  a) | prozkoumat, analyzovat a nestranně vyhodnocovat fakta poskytnutá donucovacími orgány členských států, příslušnými agenturami EU a uznávanými odborníky a posuzovat rozsah hrozby terorismu na evropské půdě a navrhovat vhodná opatření, která by Evropské unii a jejím členským státům umožnila, aby mohly vyšetřovat a stíhat trestné činy související s terorismem a předcházet jim; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

prozkoumat, analyzovat a nestranně vyhodnocovat fakta poskytnutá donucovacími orgány členských států, příslušnými agenturami EU a uznávanými odborníky a posuzovat rozsah hrozby terorismu na evropské půdě a navrhovat vhodná opatření, která by Evropské unii a jejím členským státům umožnila, aby mohly vyšetřovat a stíhat trestné činy související s terorismem a předcházet jim;

| b) | zjišťovat a na základě přístupu založeného na důkazech nestranně analyzovat potenciální chyby a selhání, které umožnily teroristické útoky, k nimž nedávno došlo v různých členských státech, a to zejména prostřednictvím sběru, shromažďování a analýzy veškerých informací, které mají k dispozici zpravodajské služby členských států nebo donucovací a justiční orgány o pachatelích před spácháním teroristického trestného činu; |
| --- | --- |

b)

zjišťovat a na základě přístupu založeného na důkazech nestranně analyzovat potenciální chyby a selhání, které umožnily teroristické útoky, k nimž nedávno došlo v různých členských státech, a to zejména prostřednictvím sběru, shromažďování a analýzy veškerých informací, které mají k dispozici zpravodajské služby členských států nebo donucovací a justiční orgány o pachatelích před spácháním teroristického trestného činu;

| c) | posuzovat a hodnotit provádění stávajících opatření a uplatňování nástrojů v oblasti správy vnějších hranic, včetně nedostatečné kontroly vnějších hranic, která umožňuje jednotlivcům s padělanými doklady vstoupit na území Evropy, a posoudit příčiny toho, proč některé členské státy neplní všechny své povinnosti stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 (1) (nařízení o Schengenském informačním systému); shromažďovat a analyzovat informace o případných nedostatcích ze strany členských států a Komise při zajišťování neomezeného uplatňování souvisejících ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (2) (Schengenský hraniční kodex) a navrhnout vhodná opatření s cílem překlenout tyto odhalené nedostatky; |
| --- | --- |

c)

posuzovat a hodnotit provádění stávajících opatření a uplatňování nástrojů v oblasti správy vnějších hranic, včetně nedostatečné kontroly vnějších hranic, která umožňuje jednotlivcům s padělanými doklady vstoupit na území Evropy, a posoudit příčiny toho, proč některé členské státy neplní všechny své povinnosti stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 (1) (nařízení o Schengenském informačním systému); shromažďovat a analyzovat informace o případných nedostatcích ze strany členských států a Komise při zajišťování neomezeného uplatňování souvisejících ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (2) (Schengenský hraniční kodex) a navrhnout vhodná opatření s cílem překlenout tyto odhalené nedostatky;

| d) | zjišťovat nedostatky při sdílení informací v oblasti soudnictví, vymáhání práva a informací od zpravodajských služeb mezi členskými státy; prošetřit zejména údajné rozsáhlé nedostatky při shromažďování, analýze a sdělování informací, které by mohly pomoci zabránit útokům, a to především:






  — | analýzou a hodnocením výkonnosti databází EU, jako je Schengenský informační systém (SIS), Vízový informační systém (VIS) a společný evropský model pro výměnu informací (EIXM) a případných nedostatků v činnosti členských států při uplatňování stávajících právních nástrojů, jako je rozhodnutí Rady 2008/615/SVV (3) nebo rámcové rozhodnutí Rady 2006/960/SVV (4); zejména analyzováním příčin, proč některé členské státy nepřispívají vkládáním informací do těchto databází, zejména s ohledem na jejich povinnosti stanovené v nařízení o Schengenském informační systému a v rozhodnutí Rady 2007/533/SVV (5); |
| --- | --- | --- |

d)

zjišťovat nedostatky při sdílení informací v oblasti soudnictví, vymáhání práva a informací od zpravodajských služeb mezi členskými státy; prošetřit zejména údajné rozsáhlé nedostatky při shromažďování, analýze a sdělování informací, které by mohly pomoci zabránit útokům, a to především:

—

analýzou a hodnocením výkonnosti databází EU, jako je Schengenský informační systém (SIS), Vízový informační systém (VIS) a společný evropský model pro výměnu informací (EIXM) a případných nedostatků v činnosti členských států při uplatňování stávajících právních nástrojů, jako je rozhodnutí Rady 2008/615/SVV (3) nebo rámcové rozhodnutí Rady 2006/960/SVV (4); zejména analyzováním příčin, proč některé členské státy nepřispívají vkládáním informací do těchto databází, zejména s ohledem na jejich povinnosti stanovené v nařízení o Schengenském informační systému a v rozhodnutí Rady 2007/533/SVV (5);

| — | analýzou údajného selhání členských států při plnění povinnosti, kterou jim ukládá čl. 2 odst. 3 rozhodnutí Rady 2005/671/SVV (6), aby bylo zajištěno, aby byly Europolu a Eurojustu předávány přinejmenším informace uvedené v odstavcích 4 a 5 uvedeného článku shromážděné příslušným orgánem; |
| --- | --- |

—

analýzou údajného selhání členských států při plnění povinnosti, kterou jim ukládá čl. 2 odst. 3 rozhodnutí Rady 2005/671/SVV (6), aby bylo zajištěno, aby byly Europolu a Eurojustu předávány přinejmenším informace uvedené v odstavcích 4 a 5 uvedeného článku shromážděné příslušným orgánem;

| — | shromažďováním informací a analýzou toho, jak orgány členských států dodržují tuto povinnost, která je jim uložena články 3 a 7 rámcového rozhodnutí 2006/960/SVV, za účelem zajištění zejména toho, aby v případech, kdy se dospěje k odůvodněnému závěru, že by tyto informace a zprávy mohly pomoci při odhalování, předcházení nebo vyšetřování činů uvedených v čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV (7), příslušné donucovací orgány poskytovaly příslušným donucovacím orgánům jiných členských států zpravodajské a jiné informace; |
| --- | --- |

—

shromažďováním informací a analýzou toho, jak orgány členských států dodržují tuto povinnost, která je jim uložena články 3 a 7 rámcového rozhodnutí 2006/960/SVV, za účelem zajištění zejména toho, aby v případech, kdy se dospěje k odůvodněnému závěru, že by tyto informace a zprávy mohly pomoci při odhalování, předcházení nebo vyšetřování činů uvedených v čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV (7), příslušné donucovací orgány poskytovaly příslušným donucovacím orgánům jiných členských států zpravodajské a jiné informace;

| — | přezkoumáním toho, zda Europol neomezeně plní svou oznamovací povinnost stanovenou v článku 17 rozhodnutí Rady 2009/371/SVV (8), zrušeném nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 (9); |
| --- | --- |

—

přezkoumáním toho, zda Europol neomezeně plní svou oznamovací povinnost stanovenou v článku 17 rozhodnutí Rady 2009/371/SVV (8), zrušeném nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 (9);

| — | přezkoumáním toho, zda národní jednotky členských států dodržují veškeré své povinnosti uložené v čl. 8 odst. 4 písm. a) rozhodnutí 2009/371/SVV, zrušeném nařízením (EU) 2016/794, poskytovat Europolu z vlastního podnětu zpravodajské a jiné informace nezbytné k plnění jeho úkolů; |
| --- | --- |

—

přezkoumáním toho, zda národní jednotky členských států dodržují veškeré své povinnosti uložené v čl. 8 odst. 4 písm. a) rozhodnutí 2009/371/SVV, zrušeném nařízením (EU) 2016/794, poskytovat Europolu z vlastního podnětu zpravodajské a jiné informace nezbytné k plnění jeho úkolů;

| — | prošetřením případných nedostatků ve výměně informací mezi agenturami EU a rovněž právních prostředků a potřeby, aby měly tyto agentury přístup do schengenského informačního systému a dalších příslušných informačních systémů EU; |
| --- | --- |

—

prošetřením případných nedostatků ve výměně informací mezi agenturami EU a rovněž právních prostředků a potřeby, aby měly tyto agentury přístup do schengenského informačního systému a dalších příslušných informačních systémů EU;

| — | hodnocením stávající neformální spolupráce mezi zpravodajskými službami členských států a posouzením míry účinnosti, pokud jde o výměnu informací a praktickou spolupráci; |
| --- | --- |

—

hodnocením stávající neformální spolupráce mezi zpravodajskými službami členských států a posouzením míry účinnosti, pokud jde o výměnu informací a praktickou spolupráci;

| — | přezkoumáním vztahu Evropské unie se třetími zeměmi a mezinárodními agenturami v oblasti boje proti terorismu, včetně stávající mezinárodní spolupráce a nástrojů v oblasti boje proti terorismu, mimo jiné výměny osvědčených postupů, a včetně účinnosti současné úrovně výměny informací; |
| --- | --- |

—

přezkoumáním vztahu Evropské unie se třetími zeměmi a mezinárodními agenturami v oblasti boje proti terorismu, včetně stávající mezinárodní spolupráce a nástrojů v oblasti boje proti terorismu, mimo jiné výměny osvědčených postupů, a včetně účinnosti současné úrovně výměny informací;

| e) | posoudit dopad právních předpisů EU v boji proti terorismu a jejich uplatňování na základní práva; |
| --- | --- |

e)

posoudit dopad právních předpisů EU v boji proti terorismu a jejich uplatňování na základní práva;

| f) | hodnotit dostupnost a účinnost všech zdrojů přidělených příslušným orgánům, které jsou zapojeny do boje proti terorismu (policie, armáda, soudnictví, rozpočet, zpravodajství, sledování, informace, IT atd.) v členských státech a na úrovni EU; analyzovat možné nedostatky v oblasti policejní spolupráce a překážky bránící praktické přeshraniční spolupráci při vymáhání práva při vyšetřování v oblasti boje proti terorismu a zároveň určovat technická, strukturální a právní omezení vyšetřovacích kapacit; |
| --- | --- |

f)

hodnotit dostupnost a účinnost všech zdrojů přidělených příslušným orgánům, které jsou zapojeny do boje proti terorismu (policie, armáda, soudnictví, rozpočet, zpravodajství, sledování, informace, IT atd.) v členských státech a na úrovni EU; analyzovat možné nedostatky v oblasti policejní spolupráce a překážky bránící praktické přeshraniční spolupráci při vymáhání práva při vyšetřování v oblasti boje proti terorismu a zároveň určovat technická, strukturální a právní omezení vyšetřovacích kapacit;

| g) | prošetřit nedostatky v systémech soudnictví a v oblasti soudní spolupráce na úrovni EU a také v oblasti spolupráce při přeshraničním vyšetřování, a to zejména prostřednictvím agentury Eurojust, Evropské justiční sítě, společných vyšetřovacích týmů a evropského zatýkacího rozkazu a evropského vyšetřovacího příkazu; zjistit technické, strukturální a právní omezení kapacity v oblasti vyšetřování a stíhání; |
| --- | --- |

g)

prošetřit nedostatky v systémech soudnictví a v oblasti soudní spolupráce na úrovni EU a také v oblasti spolupráce při přeshraničním vyšetřování, a to zejména prostřednictvím agentury Eurojust, Evropské justiční sítě, společných vyšetřovacích týmů a evropského zatýkacího rozkazu a evropského vyšetřovacího příkazu; zjistit technické, strukturální a právní omezení kapacity v oblasti vyšetřování a stíhání;

| h) | přezkoumat současný systém výměny osvědčených postupů a spolupráce mezi orgány členských států a příslušnými orgány EU s ohledem na ochranu snadno zranitelných cílů, mimo jiné v tranzitních oblastech, jako jsou letiště a vlaková nádraží, a také ochrany kritické infrastruktury ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (10), |
| --- | --- |

h)

přezkoumat současný systém výměny osvědčených postupů a spolupráce mezi orgány členských států a příslušnými orgány EU s ohledem na ochranu snadno zranitelných cílů, mimo jiné v tranzitních oblastech, jako jsou letiště a vlaková nádraží, a také ochrany kritické infrastruktury ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (10),

| i) | prozkoumat stávající mechanismy, jež jsou k dispozici obětem terorismu, zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/29/EU (11), a zároveň stanovit, které stávající osvědčené postupy se mají vyměňovat; |
| --- | --- |

i)

prozkoumat stávající mechanismy, jež jsou k dispozici obětem terorismu, zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/29/EU (11), a zároveň stanovit, které stávající osvědčené postupy se mají vyměňovat;

| j) | shromažďovat informace a analyzovat proces radikalizace a účinnost deradikalizačních programů zavedených v omezeném počtu členských států; stanovit, které stávající osvědčené postupy se mají vyměňovat, a ověřit, zda členské státy v tomto ohledu přijaly vhodná opatření; |
| --- | --- |

j)

shromažďovat informace a analyzovat proces radikalizace a účinnost deradikalizačních programů zavedených v omezeném počtu členských států; stanovit, které stávající osvědčené postupy se mají vyměňovat, a ověřit, zda členské státy v tomto ohledu přijaly vhodná opatření;

| k) | posoudit účinnost spolupráce mezi členskými státy a také účinnost spolupráce mezi příslušnými orgány, povinnými osobami a donucovacími orgány v boji proti praní špinavých peněz a financování terorismu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (12) a zajistit výměnu informací s příslušnými subjekty v bankovním sektoru a s orgány vyšetřujícími podvody a s donucovacími orgány, aby bylo možné zjistit, jaké jsou nové formy financování terorismu, včetně jeho propojení s organizovanou trestnou činností; |
| --- | --- |

k)

posoudit účinnost spolupráce mezi členskými státy a také účinnost spolupráce mezi příslušnými orgány, povinnými osobami a donucovacími orgány v boji proti praní špinavých peněz a financování terorismu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (12) a zajistit výměnu informací s příslušnými subjekty v bankovním sektoru a s orgány vyšetřujícími podvody a s donucovacími orgány, aby bylo možné zjistit, jaké jsou nové formy financování terorismu, včetně jeho propojení s organizovanou trestnou činností;

| l) | vydávat veškerá doporučení, jež považuje za nezbytná ve všech výše uvedených záležitostech, a za tímto účelem navázat nezbytné kontakty, pořádat návštěvy a slyšení společně s orgány EU a příslušnými agenturami a s mezinárodními a vnitrostátními orgány, parlamenty a vládami členských států a třetích zemí a úředníky zapojenými do každodenního boje proti terorismu, jako jsou donucovací orgány, policejní orgány, zpravodajské služby, soudcové a státní zástupci a představitelé vědecké obce, podnikatelské kruhy a občanská společnost, včetně organizací sdružujících oběti; |
| --- | --- |

l)

vydávat veškerá doporučení, jež považuje za nezbytná ve všech výše uvedených záležitostech, a za tímto účelem navázat nezbytné kontakty, pořádat návštěvy a slyšení společně s orgány EU a příslušnými agenturami a s mezinárodními a vnitrostátními orgány, parlamenty a vládami členských států a třetích zemí a úředníky zapojenými do každodenního boje proti terorismu, jako jsou donucovací orgány, policejní orgány, zpravodajské služby, soudcové a státní zástupci a představitelé vědecké obce, podnikatelské kruhy a občanská společnost, včetně organizací sdružujících oběti;

| 2. | zdůrazňuje, že provádění veškerých doporučení zvláštního výboru budou sledovat příslušné stálé výbory; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rozhodl, že pravomoci, personální a finanční zajištění stálých výborů Parlamentu odpovědných za přijímání, sledování a uplatňování právních předpisů EU týkajících se dané oblasti působnosti zvláštního výboru zůstávají beze změny; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rozhodl, že kdykoli činnost zvláštního výboru bude zahrnovat slyšení o skutečnostech utajovaného charakteru, svědectví obsahující osobní údaje nebo utajované skutečnosti nebo bude zahrnovat výměnu názorů nebo slyšení s veřejnými orgány a subjekty týkající se utajovaných, důvěrných nebo citlivých informací z hlediska veřejné nebo národní bezpečnosti, budou se zasedání konat za zavřenými dveřmi; rozhodl, že svědkové a znalci mají právo vyjádřit se nebo podat svědectví na neveřejném zasedání; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rozhodl, že tajné nebo důvěrné písemnosti, které obdrží zvláštní výbor, musejí být posuzovány podle postupu uvedeného v článku 210a jednacího řádu, aby bylo zajištěno, že k nim bude mít přístup pouze předseda, zpravodaj, stínoví zpravodajové, koordinátoři a určení úředníci, a že tyto informace budou použity výlučně pro účely vypracování zprávy v polovině období a závěrečné zprávy zvláštního výboru; rozhodl, že schůze se budou konat v prostorách, které jsou vybaveny tak, aby byl nepovolaným osobám znemožněn odposlech jednání; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rozhodl, že před přístupem k utajovaným informacím nebo před vyslechnutím důkazního materiálu, u něhož hrozí, že by mohlo dojít k ohrožení národní nebo veřejné bezpečnosti, všichni poslanci a úředníci absolvují v souladu s platnými vnitřními pravidly a postupy bezpečnostní prověrku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rozhodl, že informace získané v rámci zvláštního výboru smějí být použity pouze k plnění jeho úkolů a nesmějí být zpřístupněny třetím stranám; rozhodl, že tyto informace nesmějí být zveřejněny, pokud obsahují prvky tajné nebo důvěrné povahy nebo jména osob; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rozhodl, že zvláštní výbor bude mít 30 členů; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rozhodl, že délka funkčního období zvláštního výboru bude 12 měsíců, pokud Parlament po uplynutí tohoto období nerozhodne, že toto funkční období prodlouží, s tím, že toto funkční období začíná dnem, kdy proběhla jeho ustavující schůze; rozhodl, že tento zvláštní výbor předloží Parlamentu zprávu v polovině období a závěrečnou zprávu obsahující věcná zjištění a doporučení ohledně potřebných opatření a iniciativ. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1).

(3)  Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1).

(4)  Rámcové rozhodnutí Rady 2006/960/SVV ze dne 18. prosince 2006 o zjednodušení výměny operativních a jiných informací mezi donucovacími orgány členských států Evropské unie (Úř. věst. L 386, 29.12.2006, s. 89).

(5)  Rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63).

(6)  Rozhodnutí Rady 2005/671/SVV ze dne 20. září 2005 o výměně informací a spolupráci v oblasti teroristických trestných činů (Úř. věst. L 253, 29.9.2005, s. 22).

(7)  Rámcové rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy – prohlášení učiněná některými členskými státy při přijetí tohoto rámcového rozhodnutí (Úř. věst. L 190, 18.7.2002, s. 1).

(8)  Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37).

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).

(10)  Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/29/EU ze dne 25. října 2012, kterou se zavádí minimální pravidla pro práva, podporu a ochranu obětí trestného činu a kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2001/220/SVV (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 57).

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15).

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 4. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/193

---

P8_TA(2017)0275

Jmenování nového člena Komise

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017, kterým se schvaluje jmenování Mariye Gabrielové členem Komise (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE))

(2018/C 334/23)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 246 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 246 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na bod 6 rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na bod 6 rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (1),

| — | s ohledem na rezignaci Kristaliny Georgievové na funkci člena Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezignaci Kristaliny Georgievové na funkci člena Komise,

| — | s ohledem na dopis ze dne 29. května 2017, kterým Rada konzultovala Evropský parlament ve věci rozhodnutí o jmenování Mariye Gabrielové členem Komise, které má být přijato po vzájemné dohodě s předsedou Komise (C8-0166/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis ze dne 29. května 2017, kterým Rada konzultovala Evropský parlament ve věci rozhodnutí o jmenování Mariye Gabrielové členem Komise, které má být přijato po vzájemné dohodě s předsedou Komise (C8-0166/2017),

| — | s ohledem na slyšení Mariye Gabrielové vedené dne 20. června 2017 Výborem pro průmysl, výzkum a energetiku a Výborem pro kulturu a vzdělávání, společně s Výborem pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výborem pro právní záležitosti a Výborem pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a na hodnotící zprávu vypracovanou v návaznosti na toto slyšení; |
| --- | --- |

—

s ohledem na slyšení Mariye Gabrielové vedené dne 20. června 2017 Výborem pro průmysl, výzkum a energetiku a Výborem pro kulturu a vzdělávání, společně s Výborem pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výborem pro právní záležitosti a Výborem pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a na hodnotící zprávu vypracovanou v návaznosti na toto slyšení;

| — | s ohledem na článek 118 a přílohu VI jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 118 a přílohu VI jednacího řádu,

| 1. | schvaluje jmenování Mariye Gabrielové členem Komise na zbývající funkční období Komise do 31. října 2019; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi a vládám členských států. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/194

---

P8_TA(2017)0276

Rámcová dohoda mezi Evropskou unií a Kosovem o obecných zásadách účasti Kosova na programech Unie ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření rámcové dohody mezi Evropskou unií a Kosovem (*1) o obecných zásadách účasti Kosova na programech Unie (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE))

(Souhlas)

(2018/C 334/24)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13391/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13391/2016),

| — | s ohledem na návrh rámcové dohody mezi Evropskou unií a Kosovem o obecných zásadách účasti Kosova (*1) na programech Unie (13393/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rámcové dohody mezi Evropskou unií a Kosovem o obecných zásadách účasti Kosova (*1) na programech Unie (13393/2016),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 212 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0491/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 212 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0491/2016),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0207/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0207/2017),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Kosova. |
| --- | --- |

2.

---

(*1)  Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244(1999) a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/195 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/195

---

P8_TA(2017)0277

Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost EGF/2017/001 ES/Castilla y León – těžba

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Španělska – EGF/2017/001 ES/Castilla y León – těžba) (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD))

(2018/C 334/25)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0266 – C8-0174/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0266 – C8-0174/2017),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (1) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (1) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3) (dále jen „IID ze dne 2. prosince 2013“), a zejména na článek 13 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3) (dále jen „IID ze dne 2. prosince 2013“), a zejména na článek 13 této dohody,

| — | s ohledem na třístranné rozhovory podle bodu 13 IID ze dne 2. prosince 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na třístranné rozhovory podle bodu 13 IID ze dne 2. prosince 2013,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0248/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0248/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že Unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje, aby mohla poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky významných změn ve struktuře světového obchodu nebo důsledky celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje, aby mohla poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky významných změn ve struktuře světového obchodu nebo důsledky celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce;

| B. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie propuštěným pracovníkům by měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolňování prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG); |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie propuštěným pracovníkům by měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji, v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolňování prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG);

| C. | vzhledem k tomu, že přijetí nařízení o EFG zohledňuje dohodu mezi Parlamentem a Radou ohledně opětovného zavedení kritéria pro uvolňování prostředků v souvislosti s krizí, stanovení finančního příspěvku Unie na 60 % celkových odhadovaných nákladů na navrhovaná opatření, zefektivnění postupu Komise, Parlamentu a Rady při vyřizování žádostí o příspěvek z EFG tím, že se zkrátí doba pro jejich posouzení a schválení, a dále ohledně rozšíření způsobilých činností a příjemců tím, že mezi ně budou zahrnuty i osoby samostatně výdělečně činné a mladí lidé, a ohledně financování pobídek k zakládání vlastních podniků; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že přijetí nařízení o EFG zohledňuje dohodu mezi Parlamentem a Radou ohledně opětovného zavedení kritéria pro uvolňování prostředků v souvislosti s krizí, stanovení finančního příspěvku Unie na 60 % celkových odhadovaných nákladů na navrhovaná opatření, zefektivnění postupu Komise, Parlamentu a Rady při vyřizování žádostí o příspěvek z EFG tím, že se zkrátí doba pro jejich posouzení a schválení, a dále ohledně rozšíření způsobilých činností a příjemců tím, že mezi ně budou zahrnuty i osoby samostatně výdělečně činné a mladí lidé, a ohledně financování pobídek k zakládání vlastních podniků;

| D. | vzhledem k tomu, že Španělsko podalo žádost EGF/2017/001 ES/Castilla y León o finanční příspěvek z EFG v důsledku propouštění v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 5 (Těžba černého a hnědého uhlí) v regionu na úrovni NUTS 2 Castilla y León (ES41), a vzhledem k tomu, že těchto opatření se má účastnit 339 propuštěných pracovníků a dále až 125 mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. NEET), ve věku do 30 let; vzhledem k tomu, že se jedná o pracovníky propuštěné z firem Hullera Vasco Leonesa SA, Centro de Investigación y Desarrollo SA, Hijos de Baldomero García SA, Minas del Bierzo Alto SL a Unión Minera del Norte SA; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Španělsko podalo žádost EGF/2017/001 ES/Castilla y León o finanční příspěvek z EFG v důsledku propouštění v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 5 (Těžba černého a hnědého uhlí) v regionu na úrovni NUTS 2 Castilla y León (ES41), a vzhledem k tomu, že těchto opatření se má účastnit 339 propuštěných pracovníků a dále až 125 mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. NEET), ve věku do 30 let; vzhledem k tomu, že se jedná o pracovníky propuštěné z firem Hullera Vasco Leonesa SA, Centro de Investigación y Desarrollo SA, Hijos de Baldomero García SA, Minas del Bierzo Alto SL a Unión Minera del Norte SA;

| E. | vzhledem k tomu, že Španělsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc stanovenými v čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG odchylně od kritérií způsobilosti stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. b), která vyžadují, aby v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni oddílu NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Španělsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc stanovenými v čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG odchylně od kritérií způsobilosti stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. b), která vyžadují, aby v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni oddílu NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500;

| 1. | souhlasí s Komisí, že podmínky stanovené v čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG jsou splněny, a Španělsko má proto podle uvedeného nařízení nárok na finanční příspěvek ve výši 1 002 264 EUR, což představuje 60 % celkových nákladů, které činí 1 670 440 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že španělské orgány podaly žádost o finanční příspěvek z EFG dne 20. ledna 2017 a že Komise dokončila její posouzení dne 2. června 2017 a ve stejný den o tom informovala Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že za posledních 10 letech došlo k prudkému poklesu produkce uhlí v Unii i světové ceny uhlí, což vedlo k nárůstu objemu uhlí dováženého ze zemí mimo EU a k tomu, že mnoho uhelných dolů v Unii ztrácí rentabilitu a je nuceno ukončit činnost; poukazuje na to, že ve Španělsku se tyto tendence projevily ještě výrazněji, což vede k reorganizaci a restrukturalizaci odvětví těžby uhlí; zdůrazňuje, že zaměstnanost v regionu Castilla y León vážně utrpěla dopadem krize v těžebním průmyslu, a poukazuje na to, že jenom v tomto regionu muselo v období 2010–2016 ukončit svou činnost deset společností těžících uhlí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bere na vědomí, že Španělsko požádalo o výjimku z čl. 4 odst. 1 písm. b) z toho důvodu, že území postižené propouštěním představuje několik malých, izolovaných měst nacházejících se v odlehlém, řídce osídleném horském údolí v Kantábrii, která jsou na těžbě uhlí povětšinou vysoce závislá a jež doplácí na omezené propojení, a tudíž může být považováno za malý trh práce podle čl. 4 odst. 2; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje zejména velmi nízkou hustotu obyvatelstva, problémy spojené s hornatostí terénu a obtížnou situaci z hlediska zaměstnanosti na severu provincií León a Palencia; vyjadřuje znepokojení nad strmým poklesem obyvatelstva, který je proporcionálně nejvyšší u osob do 25 let; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poukazuje na to, že finanční příspěvek je určen 339 propuštěným pracovníkům, z nichž 97 % tvoří muži; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá rozhodnutí Španělska poskytnout až 125 lidem do 30 let, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. NEET), individualizované služby spolufinancované z EFG; má za to, že součástí těchto služeb bude i podpora osobám, které mají zájem zahájit vlastní podnikání; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bere na vědomí, že opatření se budou řídit studií, která bude vypracována k otázce vytváření pracovních míst a produktivní činnosti v regionu Castilla y León, aby bylo možné iniciativy uvedené v balíčku opatření lépe definovat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bere na vědomí, že Španělsko plánuje zavést šest druhů opatření pro propuštěné pracovníky a mladé lidi z kategorie NEET, jichž se tato žádost týká: (i) úvodní a informační setkání, (ii) profesní poradenství a podporu, (iii) intenzivní pomoc při hledání zaměstnání, (iv) školení mezioborových dovedností a schopností a odborné vzdělávání, (v) podporu podnikání a (vi) podporu pro zahájení podnikání, jakož i program podpor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že tyto pobídky budou tvořit 19,53 % z celkového balíčku individualizovaných opatření, což je podstatně méně, než je maximum ve výši 35 % stanovených v nařízení o EFG; dále konstatuje, že tato opatření jsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců pomoci na činnostech souvisejících s hledáním zaměstnání nebo s odbornou přípravou; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že poskytované kurzy odborné přípravy budou zahrnovat semináře o způsobech hledání zaměstnání, školení v oblasti osobních a sociálních dovedností a informačních a komunikačních technologií (IKT) spolu s výukou cizích jazyků, zatímco profesní příprava se zaměří buď na zlepšení dovedností v oblasti hornictví, které mohou být důležité pro jiná hospodářská odvětví, nebo na rozvíjení dovedností v oblastech, jako je: cestovní ruch a pohostinství ve venkovských oblastech; environmentální obnova dolů; opětovné zalesňování a terénní úpravy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá skutečnost, že na regionální úrovni proběhly konzultace se zúčastněnými stranami, jako jsou odbory, obchodní sdružení, regionální agentura pro hospodářský rozvoj, inovace, financování a internacionalizaci podnikání a veřejná nadace přidružená k regionální veřejné službě zaměstnanosti, s cílem sestavit koordinovaný balíček individualizovaných služeb a že v přístupu k opatřením financovaným z EFG a v průběhu jejich provádění bude uplatňována politika rovnosti žen a mužů a zásada nediskriminace; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že v souladu s článkem 7 nařízení o EFG by podoba koordinovaného balíčku individualizovaných služeb měla předjímat budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti a měla by se slučovat s posunem vstříc udržitelnému hospodářství, jež účinně využívá zdroje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vítá začlenění příspěvků na výdaje za pečovatele o závislé osoby mezi dostupné pobídky, neboť se to pravděpodobně kladně projeví na vyváženém zastoupení žen a mužů; vyzývá Komisi, aby předložila podrobné informace o tom, jak se tato možnost využívá; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná potřebu urychlené transformace unijních ekonomik a podpory relevantních pracovních míst s ohledem na Pařížskou dohodu COP21; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na to, že je důležité zahájit informační kampaň zaměřenou na mladé lidi z kategorie NEET, kteří by mohli být pro tato opatření způsobilí, a zajistit při tom v co největší míře vyvážené zastoupení žen a mužů; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Komisi, aby ve svých budoucích návrzích poskytovala více podrobných údajů o odvětvích, která mají vyhlídky na růst, a lze proto očekávat, že budou přijímat nové pracovníky, a aby shromažďovala podložené údaje o dopadu financování z EFG, a to i na kvalitu pracovních míst a míru opětovného začleňování na trh práce dosaženou prostřednictvím EFG; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že španělské orgány potvrdily, že na způsobilé akce není čerpána podpora z jiných finančních nástrojů Unie, že se zamezí jakémukoliv dvojímu financování a že se takové akce budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opětovně poukazuje na to, že pomoc z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou podle vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá skutečnost, že součástí intervenčního plánu bude iniciativa v oblasti monitorování, do níž se budou moci zapojit sociální aktéři a jejímž účelem je zaručit provedení návrhu v souladu s doporučeními studie týkající se požadavků v oblasti odborného vzdělávání a příležitostí k činnosti, která bude vypracována v rámci akcí zahrnutých do iniciativy, a rovněž zaručit řádné řízení poskytnutého rozpočtu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | znovu žádá Komisi, aby zajistila přístup veřejnosti ke všem dokumentům souvisejícím s žádostmi o pomoc z EFG; |
| --- | --- |

21.

| 22. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě žádosti Španělska – EGF/2017/001 ES/Castilla y León – těžba

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí (EU) 2017/1372.)

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/199

---

P8_TA(2017)0283

Makrofinanční pomoc Moldavské republice ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 334/26)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0014),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0016/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0016/2017),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady přijaté společně s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 778/2013/EU ze dne 12. srpna 2013 o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady přijaté společně s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 778/2013/EU ze dne 12. srpna 2013 o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (1),

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 15. června 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 15. června 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Rozpočtového výboru (A8-0185/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Rozpočtového výboru (A8-0185/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Úř. věst. L 218, 14.8.2013, s. 15.

---

P8_TC1-COD(2017)0007

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 4. července 2017 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, rozhodnutí (EU) 2017/1565.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ Evropského parlamentu, Rady a Komise

S ohledem na iniciativy spojené se změnami volebního systému v Moldavské republice, Evropský parlament, Rada a Komise zdůrazňují, že nezbytnou podmínkou pro poskytnutí makrofinanční pomoci je, že země přijímající pomoc respektuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu, a že zaručuje dodržování lidských práv. Komise a Evropská služba pro vnější činnost sledují plnění této předběžné podmínky během celé doby poskytování makrofinanční pomoci a budou tedy věnovat nejvyšší pozornost tomu, jak orgány Moldavské republiky zohledňují doporučení příslušných mezinárodních partnerů (zejména Benátské komise a OBSE/ODIHR).

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/201 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/201

---

P8_TA(2017)0284

Zveřejňování informací o dani z příjmu ze strany některých podniků a poboček ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 4. července 2017 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, pokud jde o zveřejňování informací o dani z příjmu ze strany některých podniků a poboček (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 334/27)

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice

Bod odůvodnění - 1 (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (-1) | Rovné daňové zacházení s daňovými poplatníky, zejména se všemi podniky, je nezbytnou podmínkou jednotného trhu. K zaručení řádného fungování jednotného trhu je nezbytný koordinovaný a harmonizovaný přístup k provádění vnitrostátních daňových systémů, který by přispěl k předcházení vyhýbání se daňovým povinnostem a přesouvání zisku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(-1)

Rovné daňové zacházení s daňovými poplatníky, zejména se všemi podniky, je nezbytnou podmínkou jednotného trhu. K zaručení řádného fungování jednotného trhu je nezbytný koordinovaný a harmonizovaný přístup k provádění vnitrostátních daňových systémů, který by přispěl k předcházení vyhýbání se daňovým povinnostem a přesouvání zisku.

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice

Bod odůvodnění - 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (-1a) | Vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky spolu s režimy přesouvání zisku připravují vlády a obyvatele o zdroje potřebné mimo jiné k zajištění všeobecného bezplatného přístupu k veřejnému vzdělávání, zdravotnictví a státním sociálním službám a připravuje státy o možnost zajišťovat cenově dostupné bydlení a veřejnou dopravu či budovat infrastruktury, které jsou nezbytné pro dosažení sociálního rozvoje a hospodářského růstu. Stručně řečeno jsou tyto režimy jedním z činitelů vedoucích k nespravedlnosti, nerovnosti a hospodářským, sociálním a územním rozdílům. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(-1a)

Vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky spolu s režimy přesouvání zisku připravují vlády a obyvatele o zdroje potřebné mimo jiné k zajištění všeobecného bezplatného přístupu k veřejnému vzdělávání, zdravotnictví a státním sociálním službám a připravuje státy o možnost zajišťovat cenově dostupné bydlení a veřejnou dopravu či budovat infrastruktury, které jsou nezbytné pro dosažení sociálního rozvoje a hospodářského růstu. Stručně řečeno jsou tyto režimy jedním z činitelů vedoucích k nespravedlnosti, nerovnosti a hospodářským, sociálním a územním rozdílům.

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice

Bod odůvodnění - 1 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (-1b) | Spravedlivý a účinný systém daně z příjmu právnických osob by měl být reakcí na naléhavou potřebu moderní a spravedlivé globální daňové politiky a měl by podporovat přerozdělování bohatství a bojovat proti nerovnostem. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(-1b)

Spravedlivý a účinný systém daně z příjmu právnických osob by měl být reakcí na naléhavou potřebu moderní a spravedlivé globální daňové politiky a měl by podporovat přerozdělování bohatství a bojovat proti nerovnostem.

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | V
  posledních letech problém představovaný vyhýbáním se placení daně z příjmu právnických osob výrazně nabyl na rozsahu a dostal se do středu pozornosti v rámci Unie i celosvětově. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 18. prosince 2014 uznala, že je naléhavě nutné pokročit v úsilí v boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem na celosvětové i evropské úrovni. Komise ve svých sděleních s názvem „Pracovní program Komise na rok 2016 – Nyní není doba pro obvyklá řešení“ (16) a „Pracovní program Komise na rok 2015 – Nový začátek“ (17) označila za prioritu nutnost přejít na systém, kdy země, ve které jsou vytvářeny zisky, je zároveň zemí zdanění. Komise rovněž určila jako prioritu nutnost reagovat na volání
  našich společností
  po
  spravedlnosti
  a 
  daňové transparentnosti
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

V
  posledních letech problém představovaný vyhýbáním se placení daně z příjmu právnických osob výrazně nabyl na rozsahu a dostal se do středu pozornosti v rámci Unie i celosvětově. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 18. prosince 2014 uznala, že je naléhavě nutné pokročit v úsilí v boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem na celosvětové i evropské úrovni. Komise ve svých sděleních s názvem „Pracovní program Komise na rok 2016 – Nyní není doba pro obvyklá řešení“ (16) a „Pracovní program Komise na rok 2015 – Nový začátek“ (17) označila za prioritu nutnost přejít na systém, kdy země, ve které jsou vytvářeny zisky, je zároveň zemí zdanění. Komise rovněž určila jako prioritu nutnost reagovat na volání
  našich společností
  po
  spravedlnosti
  a 
  daňové transparentnosti
  .

| (1) | Transparentnost je pro hladké fungování jednotného trhu zásadní.
   V posledních letech problém představovaný vyhýbáním se placení daně z příjmu právnických osob výrazně nabyl na rozsahu a dostal se do středu pozornosti v rámci Unie i celosvětově. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 18. prosince 2014 uznala, že je naléhavě nutné pokročit v úsilí v boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem na celosvětové i evropské úrovni. Komise ve svých sděleních s názvem „Pracovní program Komise na rok 2016 – Nyní není doba pro obvyklá řešení“ (16) a „Pracovní program Komise na rok 2015 – Nový začátek“ (17) označila za prioritu nutnost přejít na systém, kdy země, ve které jsou vytvářeny zisky, je zároveň zemí zdanění. Komise rovněž určila jako prioritu nutnost reagovat na volání
  evropských občanů
  po
  transparentnosti
  a 
  potřebu jednat jako vzor pro ostatní země. Je nezbytné, aby transparentnost zohledňovala reciprocitu mezi konkurenčními subjekty
  . |
| --- | --- |

(1)

Transparentnost je pro hladké fungování jednotného trhu zásadní.
   V posledních letech problém představovaný vyhýbáním se placení daně z příjmu právnických osob výrazně nabyl na rozsahu a dostal se do středu pozornosti v rámci Unie i celosvětově. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 18. prosince 2014 uznala, že je naléhavě nutné pokročit v úsilí v boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem na celosvětové i evropské úrovni. Komise ve svých sděleních s názvem „Pracovní program Komise na rok 2016 – Nyní není doba pro obvyklá řešení“ (16) a „Pracovní program Komise na rok 2015 – Nový začátek“ (17) označila za prioritu nutnost přejít na systém, kdy země, ve které jsou vytvářeny zisky, je zároveň zemí zdanění. Komise rovněž určila jako prioritu nutnost reagovat na volání
  evropských občanů
  po
  transparentnosti
  a 
  potřebu jednat jako vzor pro ostatní země. Je nezbytné, aby transparentnost zohledňovala reciprocitu mezi konkurenčními subjekty
  .

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 16. prosince 2015 o zavedení transparentnosti, koordinace a konvergence do politik v oblasti daně z příjmu právnických osob v Unii (18) uznal, že
  vyšší
  transparentnost v oblasti zdaňování právnických osob může zlepšit výběr daní, zefektivnit činnost správců daně
  a
   zajistit větší důvěru veřejnosti v daňové systémy a ve vlády. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 16. prosince 2015 o zavedení transparentnosti, koordinace a konvergence do politik v oblasti daně z příjmu právnických osob v Unii (18) uznal, že
  vyšší
  transparentnost v oblasti zdaňování právnických osob může zlepšit výběr daní, zefektivnit činnost správců daně
  a
   zajistit větší důvěru veřejnosti v daňové systémy a ve vlády.

| (2) | Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 16. prosince 2015 o zavedení transparentnosti, koordinace a konvergence do politik v oblasti daně z příjmu právnických osob v Unii (18) uznal, že
  větší
  transparentnost
  , spolupráce a soudržnost
  v oblasti
  politiky
  zdaňování právnických osob v 
  Unii
  může zlepšit výběr daní, zefektivnit činnost správců daně
  , podpořit tvůrce politik při hodnocení stávajícího systému zdanění ve vytváření příští legislativy,
  zajistit větší důvěru veřejnosti v daňové systémy a ve vlády
  a zlepšit investiční rozhodování na základě přesnějších rizikových profilů firem
  . |
| --- | --- |

(2)

Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 16. prosince 2015 o zavedení transparentnosti, koordinace a konvergence do politik v oblasti daně z příjmu právnických osob v Unii (18) uznal, že
  větší
  transparentnost
  , spolupráce a soudržnost
  v oblasti
  politiky
  zdaňování právnických osob v 
  Unii
  může zlepšit výběr daní, zefektivnit činnost správců daně
  , podpořit tvůrce politik při hodnocení stávajícího systému zdanění ve vytváření příští legislativy,
  zajistit větší důvěru veřejnosti v daňové systémy a ve vlády
  a zlepšit investiční rozhodování na základě přesnějších rizikových profilů firem
  .

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Veřejné podávání zpráv podle jednotlivých zemí je účinným a přiměřeným nástrojem ke zvýšení transparentnosti činností nadnárodních společností, který umožní veřejnosti posuzovat dopad těchto činností na reálnou ekonomiku. Akcionáři tak rovněž získají lepší možnost řádně posuzovat rizika přijímaná společnostmi, díky čemuž se budou strategie opírat o přesné informace a osoby s rozhodovací pravomocí budou mít možnost lépe hodnotit účinnost a dopad vnitrostátních právních předpisů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2a)

Veřejné podávání zpráv podle jednotlivých zemí je účinným a přiměřeným nástrojem ke zvýšení transparentnosti činností nadnárodních společností, který umožní veřejnosti posuzovat dopad těchto činností na reálnou ekonomiku. Akcionáři tak rovněž získají lepší možnost řádně posuzovat rizika přijímaná společnostmi, díky čemuž se budou strategie opírat o přesné informace a osoby s rozhodovací pravomocí budou mít možnost lépe hodnotit účinnost a dopad vnitrostátních právních předpisů.

Pozměňovací návrh 7

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2b) | Podávání zpráv podle jednotlivých zemí bude mít také příznivý dopad na právo zaměstnanců na informování a projednávání, jak je stanoveno ve směrnici 2002/14/ES, a díky zvýšení znalostí o činnostech společností, i na kvalitu angažovaného dialogu v rámci společností. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2b)

Podávání zpráv podle jednotlivých zemí bude mít také příznivý dopad na právo zaměstnanců na informování a projednávání, jak je stanoveno ve směrnici 2002/14/ES, a díky zvýšení znalostí o činnostech společností, i na kvalitu angažovaného dialogu v rámci společností.

Pozměňovací návrh 8

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Když se v listopadu 2015 dožadovala globálně spravedlivého a moderního mezinárodního daňového systému, schválila skupina G20 „akční plán OECD v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku“ (akční plán BEPS), jehož cílem je poskytovat vládám jasná mezinárodní řešení nedostatků, mezer a nesouladů ve stávajících pravidlech, které umožňují přesun zisků podniků na místa s nulovým nebo nízkým zdaněním, kde nemůže docházet ke skutečnému vytváření hodnot. Zejména opatření č. 13 projektu BEPS zavádí pro některé nadnárodní podniky podávání zpráv podle jednotlivých zemí národním správcům daně na základě důvěrnosti. Dne 27. ledna 2016 přijala Komise „balíček pro boj proti daňovým únikům“. Jedním z cílů tohoto balíčku je provést do práva Unie opatření č. 13 projektu BEPS, a to novelou směrnice Rady 2011/16/EU (20). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Když se v listopadu 2015 dožadovala globálně spravedlivého a moderního mezinárodního daňového systému, schválila skupina G20 „akční plán OECD v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku“ (akční plán BEPS), jehož cílem je poskytovat vládám jasná mezinárodní řešení nedostatků, mezer a nesouladů ve stávajících pravidlech, které umožňují přesun zisků podniků na místa s nulovým nebo nízkým zdaněním, kde nemůže docházet ke skutečnému vytváření hodnot. Zejména opatření č. 13 projektu BEPS zavádí pro některé nadnárodní podniky podávání zpráv podle jednotlivých zemí národním správcům daně na základě důvěrnosti. Dne 27. ledna 2016 přijala Komise „balíček pro boj proti daňovým únikům“. Jedním z cílů tohoto balíčku je provést do práva Unie opatření č. 13 projektu BEPS, a to novelou směrnice Rady 2011/16/EU (20).

| (4) | Když se v listopadu 2015 dožadovala globálně spravedlivého a moderního mezinárodního daňového systému, schválila skupina G20 „akční plán OECD v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku“ (akční plán BEPS), jehož cílem je poskytovat vládám jasná mezinárodní řešení nedostatků, mezer a nesouladů ve stávajících pravidlech, které umožňují přesun zisků podniků na místa s nulovým nebo nízkým zdaněním, kde nemůže docházet ke skutečnému vytváření hodnot. Zejména opatření č. 13 projektu BEPS zavádí pro některé nadnárodní podniky podávání zpráv podle jednotlivých zemí národním správcům daně na základě důvěrnosti. Dne 27. ledna 2016 přijala Komise „balíček pro boj proti daňovým únikům“. Jedním z cílů tohoto balíčku je provést do práva Unie opatření č. 13 projektu BEPS, a to novelou směrnice Rady 2011/16/EU (20).
  Zdanění zisků tam, kde jsou vytvářeny hodnoty, však vyžaduje komplexnější přístup k podávání zpráv podle jednotlivých zemí, který je založen na veřejném podávání zpráv. |
| --- | --- |

(4)

Když se v listopadu 2015 dožadovala globálně spravedlivého a moderního mezinárodního daňového systému, schválila skupina G20 „akční plán OECD v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku“ (akční plán BEPS), jehož cílem je poskytovat vládám jasná mezinárodní řešení nedostatků, mezer a nesouladů ve stávajících pravidlech, které umožňují přesun zisků podniků na místa s nulovým nebo nízkým zdaněním, kde nemůže docházet ke skutečnému vytváření hodnot. Zejména opatření č. 13 projektu BEPS zavádí pro některé nadnárodní podniky podávání zpráv podle jednotlivých zemí národním správcům daně na základě důvěrnosti. Dne 27. ledna 2016 přijala Komise „balíček pro boj proti daňovým únikům“. Jedním z cílů tohoto balíčku je provést do práva Unie opatření č. 13 projektu BEPS, a to novelou směrnice Rady 2011/16/EU (20).
  Zdanění zisků tam, kde jsou vytvářeny hodnoty, však vyžaduje komplexnější přístup k podávání zpráv podle jednotlivých zemí, který je založen na veřejném podávání zpráv.

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) by měla aktualizovat příslušné mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) a mezinárodní účetní standardy (IAS) tak, aby usnadňovaly zavádění požadavků na podávání zpráv podle jednotlivých zemí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4a)

Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) by měla aktualizovat příslušné mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) a mezinárodní účetní standardy (IAS) tak, aby usnadňovaly zavádění požadavků na podávání zpráv podle jednotlivých zemí.

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4b) | Podávání zpráv podle jednotlivých zemí bylo v Unii zavedeno pro bankovní odvětví směrnicí 2013/36/EU a pro těžební průmysl a odvětví těžby dřeva směrnicí 2013/34/EU. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4b)

Podávání zpráv podle jednotlivých zemí bylo v Unii zavedeno pro bankovní odvětví směrnicí 2013/36/EU a pro těžební průmysl a odvětví těžby dřeva směrnicí 2013/34/EU.

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4c) | Ojedinělým zavedením podávání zpráv podle jednotlivých zemí Unie dokazuje, že se staví do čela boje proti daňovým únikům v celosvětovém měřítku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4c)

Ojedinělým zavedením podávání zpráv podle jednotlivých zemí Unie dokazuje, že se staví do čela boje proti daňovým únikům v celosvětovém měřítku.

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4 d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4d) | Vzhledem k tomu, že účinný boj proti vyhýbání se daňovým povinnostem, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování může být úspěšný jen v případě, že bude probíhat na mezinárodní úrovni, je nezbytné, aby Unie, kromě toho, že bude i nadále stát v čele tohoto boje, koordinovala svá opatření s ostatními mezinárodními aktéry, například v rámci OECD. Jednostranná opatření, třebaže velmi ambiciózní, nemají reálnou naději na úspěch a současně ohrožují konkurenceschopnost evropských společností a poškozují investiční klima Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4d)

Vzhledem k tomu, že účinný boj proti vyhýbání se daňovým povinnostem, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování může být úspěšný jen v případě, že bude probíhat na mezinárodní úrovni, je nezbytné, aby Unie, kromě toho, že bude i nadále stát v čele tohoto boje, koordinovala svá opatření s ostatními mezinárodními aktéry, například v rámci OECD. Jednostranná opatření, třebaže velmi ambiciózní, nemají reálnou naději na úspěch a současně ohrožují konkurenceschopnost evropských společností a poškozují investiční klima Unie.

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4 e (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4e) | Větší transparentnost při zveřejňování finančních informací je v důsledku všestranně prospěšná, protože povede k vyšší účinnosti daňových správ, většímu zapojení občanské společnosti, lepší informovanosti zaměstnanců a větší ochotě investorů podstupovat riziko. A navíc budou podniky moci využívat lepší vztahy s těmito zúčastněnými stranami, což bude mít za následek větší stabilitu a tím i snadnější přístup k finančním prostředkům díky zřetelnějšímu rizikovému profilu a posílené dobré pověsti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4e)

Větší transparentnost při zveřejňování finančních informací je v důsledku všestranně prospěšná, protože povede k vyšší účinnosti daňových správ, většímu zapojení občanské společnosti, lepší informovanosti zaměstnanců a větší ochotě investorů podstupovat riziko. A navíc budou podniky moci využívat lepší vztahy s těmito zúčastněnými stranami, což bude mít za následek větší stabilitu a tím i snadnější přístup k finančním prostředkům díky zřetelnějšímu rizikovému profilu a posílené dobré pověsti.

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Posílit veřejnou kontrolu
  daně z příjmu právnických osob hrazené nadnárodními podniky, které provádějí činnosti v rámci Unie, je zásadním prvkem
  dalšího
  povzbuzování sociální odpovědnosti podniků, přispívání k prosperitě prostřednictvím daní, podpoření spravedlivější daňové soutěže uvnitř Evropské unie prostřednictvím informovanější veřejné diskuse a obnovení důvěry veřejnosti ve spravedlnost národních daňových systémů. Této veřejné kontroly lze dosáhnout prostřednictvím zprávy s informacemi o dani z příjmu bez ohledu na to, kde je usazen nejvyšší mateřský podnik nadnárodní skupiny. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Posílit veřejnou kontrolu
  daně z příjmu právnických osob hrazené nadnárodními podniky, které provádějí činnosti v rámci Unie, je zásadním prvkem
  dalšího
  povzbuzování sociální odpovědnosti podniků, přispívání k prosperitě prostřednictvím daní, podpoření spravedlivější daňové soutěže uvnitř Evropské unie prostřednictvím informovanější veřejné diskuse a obnovení důvěry veřejnosti ve spravedlnost národních daňových systémů. Této veřejné kontroly lze dosáhnout prostřednictvím zprávy s informacemi o dani z příjmu bez ohledu na to, kde je usazen nejvyšší mateřský podnik nadnárodní skupiny.

| (5) | Kromě větší transparentnosti, které bude dosaženo prostřednictvím podávání zpráv podle jednotlivých zemí národním správcům daně, posílená veřejná kontrola
  daně z příjmu právnických osob hrazené nadnárodními podniky, které provádějí činnosti v rámci Unie, je zásadním prvkem
  na podporu odpovědnosti podniků a pro další
  povzbuzování sociální odpovědnosti podniků, přispívání k prosperitě prostřednictvím daní, podpoření spravedlivější daňové soutěže uvnitř Evropské unie prostřednictvím informovanější veřejné diskuse a obnovení důvěry veřejnosti ve spravedlnost národních daňových systémů. Této veřejné kontroly lze dosáhnout prostřednictvím zprávy s informacemi o dani z příjmu bez ohledu na to, kde je usazen nejvyšší mateřský podnik nadnárodní skupiny.
  Veřejnou kontrolu je však třeba provádět tak, aby nepoškozovala investiční klima v Unii ani konkurenceschopnost společností v Unii, zejména malých a středních podniků ve smyslu této směrnice, a společností se střední tržní kapitalizací ve smyslu nařízení (EU) 2015/1017 (1a), na které by se povinnost podávat zprávy zřízená tímto nařízením neměla vztahovat. |
| --- | --- |

(5)

Kromě větší transparentnosti, které bude dosaženo prostřednictvím podávání zpráv podle jednotlivých zemí národním správcům daně, posílená veřejná kontrola
  daně z příjmu právnických osob hrazené nadnárodními podniky, které provádějí činnosti v rámci Unie, je zásadním prvkem
  na podporu odpovědnosti podniků a pro další
  povzbuzování sociální odpovědnosti podniků, přispívání k prosperitě prostřednictvím daní, podpoření spravedlivější daňové soutěže uvnitř Evropské unie prostřednictvím informovanější veřejné diskuse a obnovení důvěry veřejnosti ve spravedlnost národních daňových systémů. Této veřejné kontroly lze dosáhnout prostřednictvím zprávy s informacemi o dani z příjmu bez ohledu na to, kde je usazen nejvyšší mateřský podnik nadnárodní skupiny.
  Veřejnou kontrolu je však třeba provádět tak, aby nepoškozovala investiční klima v Unii ani konkurenceschopnost společností v Unii, zejména malých a středních podniků ve smyslu této směrnice, a společností se střední tržní kapitalizací ve smyslu nařízení (EU) 2015/1017 (1a), na které by se povinnost podávat zprávy zřízená tímto nařízením neměla vztahovat.

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Komise definovala sociální odpovědnost podniků jako odpovědnost podniků za dopad jejich činnosti na společnost. Rozvoj sociální odpovědnosti podniků by měl být veden podniky. Úloha veřejných orgánů by měla spočívat v podpoře poskytované formou inteligentní kombinace dobrovolných politických opatření a v případě potřeby formou doplňkové regulace. Podniky se mohou stát společensky odpovědnými buď tím, že plní právní předpisy, nebo tím, že do svých obchodních strategií a činností začlení sociální, environmentální, etická či spotřebitelská hlediska nebo hlediska lidských práv, nebo obojím způsobem. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5a)

Komise definovala sociální odpovědnost podniků jako odpovědnost podniků za dopad jejich činnosti na společnost. Rozvoj sociální odpovědnosti podniků by měl být veden podniky. Úloha veřejných orgánů by měla spočívat v podpoře poskytované formou inteligentní kombinace dobrovolných politických opatření a v případě potřeby formou doplňkové regulace. Podniky se mohou stát společensky odpovědnými buď tím, že plní právní předpisy, nebo tím, že do svých obchodních strategií a činností začlení sociální, environmentální, etická či spotřebitelská hlediska nebo hlediska lidských práv, nebo obojím způsobem.

Pozměňovací návrh 16

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Veřejnost by měla být s to kontrolovat všechny činnosti skupiny, pokud má
  nějaká
  skupina některá zařízení v rámci Unie. U 
  skupin, které vykonávají činnosti v rámci Unie pouze prostřednictvím dceřiných podniků nebo poboček, by zprávu nejvyššího mateřského podniku měly zveřejnit a zpřístupnit dceřiné podniky a pobočky. Nicméně v zájmu proporcionality a efektivity by povinnost zveřejnit a zpřístupnit zprávu měla být omezena na střední nebo velké dceřiné podniky usazené v Unii nebo pobočky srovnatelné velikosti vytvořené v členském státě. Oblast působnosti směrnice 2013/34/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem rozšířena na pobočky vytvořené v členském státě podnikem, který je usazen mimo Unii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Veřejnost by měla být s to kontrolovat všechny činnosti skupiny, pokud má
  nějaká
  skupina některá zařízení v rámci Unie. U 
  skupin, které vykonávají činnosti v rámci Unie pouze prostřednictvím dceřiných podniků nebo poboček, by zprávu nejvyššího mateřského podniku měly zveřejnit a zpřístupnit dceřiné podniky a pobočky. Nicméně v zájmu proporcionality a efektivity by povinnost zveřejnit a zpřístupnit zprávu měla být omezena na střední nebo velké dceřiné podniky usazené v Unii nebo pobočky srovnatelné velikosti vytvořené v členském státě. Oblast působnosti směrnice 2013/34/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem rozšířena na pobočky vytvořené v členském státě podnikem, který je usazen mimo Unii.

| (6) | Veřejnost by měla být s to kontrolovat všechny činnosti skupiny, pokud má skupina některá zařízení v rámci Unie
  a mimo ní. Skupiny s pobočkami v Unii by měly podporovat zásady Evropské unie, pokud jde o normy řádné správy v oblasti daní. Nadnárodní podniky působí po celém světě a jejich chování má značný dopad na rozvojové země. Díky zpřístupňování informací o podnicích podle jednotlivých zemí získají občané a daňové správy těchto zemí možnost tyto podniky sledovat, posuzovat a přimět k odpovědnosti. Díky zveřejňování informací ze všech daňových jurisdikcí, kde nadnárodní podniky působí, zvýší Unie soudržnost svých politik ve prospěch rozvoje a omezí případné systémy vyhýbání se daňovým povinnostem v zemích, kde je mobilizace domácích zdrojů považována za jeden z klíčových prvků rozvojové politiky Unie. |
| --- | --- |

(6)

Veřejnost by měla být s to kontrolovat všechny činnosti skupiny, pokud má skupina některá zařízení v rámci Unie
  a mimo ní. Skupiny s pobočkami v Unii by měly podporovat zásady Evropské unie, pokud jde o normy řádné správy v oblasti daní. Nadnárodní podniky působí po celém světě a jejich chování má značný dopad na rozvojové země. Díky zpřístupňování informací o podnicích podle jednotlivých zemí získají občané a daňové správy těchto zemí možnost tyto podniky sledovat, posuzovat a přimět k odpovědnosti. Díky zveřejňování informací ze všech daňových jurisdikcí, kde nadnárodní podniky působí, zvýší Unie soudržnost svých politik ve prospěch rozvoje a omezí případné systémy vyhýbání se daňovým povinnostem v zemích, kde je mobilizace domácích zdrojů považována za jeden z klíčových prvků rozvojové politiky Unie.

Pozměňovací návrh 17

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Zpráva s informacemi o dani z příjmu by měla poskytovat informace týkající se veškerých činností podniku nebo veškerých přidružených podniků skupiny kontrolovaných nejvyšším mateřským podnikem. Informace by měly
  vycházet ze specifikací
  pro podávání zpráv podle opatření č. 13 projektu BEPS a měly by být omezeny na to, co je nezbytné pro umožnění účinné veřejné kontroly, aby se zajistilo, že zveřejnění nevyvolá nepřiměřená rizika nebo nevýhody. Zpráva by také měla obsahovat stručný popis povahy činností. Tento popis může vycházet z kategorizace stanovené v tabulce č. 2 přílohy III kapitoly V pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování a související dokumentaci. Zpráva by měla obsahovat celkový výklad, poskytnout vysvětlení
  v případě
  významných nesrovnalostí na úrovni skupiny mezi částkami naběhlých daní a částkami daní zaplacených, a přitom zohlednit odpovídající částky za předchozí účetní období. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Zpráva s informacemi o dani z příjmu by měla poskytovat informace týkající se veškerých činností podniku nebo veškerých přidružených podniků skupiny kontrolovaných nejvyšším mateřským podnikem. Informace by měly
  vycházet ze specifikací
  pro podávání zpráv podle opatření č. 13 projektu BEPS a měly by být omezeny na to, co je nezbytné pro umožnění účinné veřejné kontroly, aby se zajistilo, že zveřejnění nevyvolá nepřiměřená rizika nebo nevýhody. Zpráva by také měla obsahovat stručný popis povahy činností. Tento popis může vycházet z kategorizace stanovené v tabulce č. 2 přílohy III kapitoly V pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování a související dokumentaci. Zpráva by měla obsahovat celkový výklad, poskytnout vysvětlení
  v případě
  významných nesrovnalostí na úrovni skupiny mezi částkami naběhlých daní a částkami daní zaplacených, a přitom zohlednit odpovídající částky za předchozí účetní období.

| (8) | Zpráva s informacemi o dani z příjmu by měla poskytovat informace týkající se veškerých činností podniku nebo veškerých přidružených podniků skupiny kontrolovaných nejvyšším mateřským podnikem. Informace by měly
  zohledňovat specifikace
  pro podávání zpráv podle opatření č. 13 projektu BEPS a měly by být omezeny na to, co je nezbytné pro umožnění účinné veřejné kontroly, aby se zajistilo, že zveřejnění nevyvolá nepřiměřená rizika nebo nevýhody
  , pokud jde o konkurenceschopnost nebo chybný výklad týkající se dotčených podniků
  . Zpráva by také měla obsahovat stručný popis povahy činností. Tento popis může vycházet z kategorizace stanovené v tabulce č. 2 přílohy III kapitoly V pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování a související dokumentaci. Zpráva by měla obsahovat celkový výklad, poskytnout vysvětlení
  , včetně případů
  významných nesrovnalostí na úrovni skupiny mezi částkami naběhlých daní a částkami daní zaplacených, a přitom zohlednit odpovídající částky za předchozí účetní období. |
| --- | --- |

(8)

Zpráva s informacemi o dani z příjmu by měla poskytovat informace týkající se veškerých činností podniku nebo veškerých přidružených podniků skupiny kontrolovaných nejvyšším mateřským podnikem. Informace by měly
  zohledňovat specifikace
  pro podávání zpráv podle opatření č. 13 projektu BEPS a měly by být omezeny na to, co je nezbytné pro umožnění účinné veřejné kontroly, aby se zajistilo, že zveřejnění nevyvolá nepřiměřená rizika nebo nevýhody
  , pokud jde o konkurenceschopnost nebo chybný výklad týkající se dotčených podniků
  . Zpráva by také měla obsahovat stručný popis povahy činností. Tento popis může vycházet z kategorizace stanovené v tabulce č. 2 přílohy III kapitoly V pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování a související dokumentaci. Zpráva by měla obsahovat celkový výklad, poskytnout vysvětlení
  , včetně případů
  významných nesrovnalostí na úrovni skupiny mezi částkami naběhlých daní a částkami daní zaplacených, a přitom zohlednit odpovídající částky za předchozí účetní období.

Pozměňovací návrh 18

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Pro zajištění určité míry podrobnosti, která občanům umožní lépe posoudit, jakým způsobem nadnárodní podniky přispívají k blahobytu v 
  každém členském státě, by měly být tyto informace rozčleněny podle jednotlivých členských států. Informace týkající se operací nadnárodních podniků by navíc měly být rovněž uvedeny s vysokou mírou podrobnosti, pokud jde o určité daňové jurisdikce, které představují zvláštní problémy. U všech ostatních operací ve třetích zemích
  by
  měly
  být tyto informace
  sdělovány agregovaným číslem
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Pro zajištění určité míry podrobnosti, která občanům umožní lépe posoudit, jakým způsobem nadnárodní podniky přispívají k blahobytu v 
  každém členském státě, by měly být tyto informace rozčleněny podle jednotlivých členských států. Informace týkající se operací nadnárodních podniků by navíc měly být rovněž uvedeny s vysokou mírou podrobnosti, pokud jde o určité daňové jurisdikce, které představují zvláštní problémy. U všech ostatních operací ve třetích zemích
  by
  měly
  být tyto informace
  sdělovány agregovaným číslem
  .

| (9) | Pro zajištění určité míry podrobnosti, která občanům umožní lépe posoudit, jakým způsobem nadnárodní podniky přispívají k blahobytu v 
  každé jurisdikci na území Unie i mimo Unii, v níž provozují svou činnost, aniž
  by
  to poškodilo jejich konkurenceschopnost
  ,
  měly
  by být tyto informace
  rozčleněny podle jednotlivých jurisdikcí
  .
  Zprávy s informacemi o dani z příjmu mohou být dobře srozumitelné a použitelné pouze v případě, že budou informace rozčleněny podle jednotlivých jurisdikcí. |
| --- | --- |

(9)

Pro zajištění určité míry podrobnosti, která občanům umožní lépe posoudit, jakým způsobem nadnárodní podniky přispívají k blahobytu v 
  každé jurisdikci na území Unie i mimo Unii, v níž provozují svou činnost, aniž
  by
  to poškodilo jejich konkurenceschopnost
  ,
  měly
  by být tyto informace
  rozčleněny podle jednotlivých jurisdikcí
  .
  Zprávy s informacemi o dani z příjmu mohou být dobře srozumitelné a použitelné pouze v případě, že budou informace rozčleněny podle jednotlivých jurisdikcí.

Pozměňovací návrh 82

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 9 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Pokud by podnik mohl informace, které mají být zveřejněny, považovat za obchodně citlivé, měl by mít možnost požádat příslušný orgán tam, kde je usazen, o povolení nezveřejňovat informace v plném rozsahu. V případech, kdy příslušným vnitrostátním orgánem není daňový orgán, měl by být do rozhodnutí zapojen příslušný daňový orgán. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9a)

Pokud by podnik mohl informace, které mají být zveřejněny, považovat za obchodně citlivé, měl by mít možnost požádat příslušný orgán tam, kde je usazen, o povolení nezveřejňovat informace v plném rozsahu. V případech, kdy příslušným vnitrostátním orgánem není daňový orgán, měl by být do rozhodnutí zapojen příslušný daňový orgán.

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | Aby se zajistilo, že případy nedodržení pravidel budou zpřístupněny veřejnosti, měli by statutární auditor (auditoři) nebo auditorská společnost (společnosti) ověřit, zda zpráva s informacemi o dani z příjmu byla předložena v souladu s požadavky této směrnice
  a
   zda byla zpřístupněna na příslušných internetových stránkách přidruženého podniku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Aby se zajistilo, že případy nedodržení pravidel budou zpřístupněny veřejnosti, měli by statutární auditor (auditoři) nebo auditorská společnost (společnosti) ověřit, zda zpráva s informacemi o dani z příjmu byla předložena v souladu s požadavky této směrnice
  a
   zda byla zpřístupněna na příslušných internetových stránkách přidruženého podniku.

| (11) | Aby se zajistilo, že případy nedodržení pravidel budou zpřístupněny veřejnosti, měli by statutární auditor (auditoři) nebo auditorská společnost (společnosti) ověřit, zda zpráva s informacemi o dani z příjmu byla předložena v souladu s požadavky této směrnice, zda byla zpřístupněna na příslušných internetových stránkách přidruženého podniku
  a zda zveřejněné informace odpovídají auditovaným finančním informacím podniku ve lhůtách stanovených touto směrnicí
  . |
| --- | --- |

(11)

Aby se zajistilo, že případy nedodržení pravidel budou zpřístupněny veřejnosti, měli by statutární auditor (auditoři) nebo auditorská společnost (společnosti) ověřit, zda zpráva s informacemi o dani z příjmu byla předložena v souladu s požadavky této směrnice, zda byla zpřístupněna na příslušných internetových stránkách přidruženého podniku
  a zda zveřejněné informace odpovídají auditovaným finančním informacím podniku ve lhůtách stanovených touto směrnicí
  .

Pozměňovací návrh 20

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 11 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | Případy porušení povinností v oblasti podávání zpráv s informacemi o dani z příjmu ze strany podniků a poboček, na základě kterých členské státy stanovily sankce podle směrnice 2013/34/EU, je třeba uvést ve veřejném registru spravovaném Komisí. Tyto sankce mohou mimo jiné zahrnovat správní pokuty nebo vyloučení z nabídkových řízení na zadávání veřejných zakázek a přidělování finančních prostředků ze strukturálních fondů Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11a)

Případy porušení povinností v oblasti podávání zpráv s informacemi o dani z příjmu ze strany podniků a poboček, na základě kterých členské státy stanovily sankce podle směrnice 2013/34/EU, je třeba uvést ve veřejném registru spravovaném Komisí. Tyto sankce mohou mimo jiné zahrnovat správní pokuty nebo vyloučení z nabídkových řízení na zadávání veřejných zakázek a přidělování finančních prostředků ze strukturálních fondů Unie.

Pozměňovací návrh 21

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | V zájmu určení některých daňových jurisdikcí, u nichž by měly být informace podány s vysokou mírou podrobnosti, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o vypracování společného unijního seznamu těchto daňových jurisdikcí. Tento seznam by měl být vypracován na základě určitých kritérií stanovených na základě přílohy 1 sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Vnější strategie pro efektivní zdanění (COM(2016) 24 final). Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby byly tyto konzultace vedeny v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů, která je schválena Evropským parlamentem, Radou a Komisí a před formálním podpisem. Zejména s cílem zajistit rovnou účast na vypracování aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží všechny dokumenty ve stejné době jako odborníci členských států a jejich odborníci mají soustavně přístup na schůze skupin odborníků Komise zabývajících se vypracováním aktů v přenesené pravomoci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

V zájmu určení některých daňových jurisdikcí, u nichž by měly být informace podány s vysokou mírou podrobnosti, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o vypracování společného unijního seznamu těchto daňových jurisdikcí. Tento seznam by měl být vypracován na základě určitých kritérií stanovených na základě přílohy 1 sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Vnější strategie pro efektivní zdanění (COM(2016) 24 final). Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby byly tyto konzultace vedeny v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů, která je schválena Evropským parlamentem, Radou a Komisí a před formálním podpisem. Zejména s cílem zajistit rovnou účast na vypracování aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží všechny dokumenty ve stejné době jako odborníci členských států a jejich odborníci mají soustavně přístup na schůze skupin odborníků Komise zabývajících se vypracováním aktů v přenesené pravomoci.

vypouští se

Pozměňovací návrh 22

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 13 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | V zájmu zajištění jednotných podmínek k provedení čl. 48b odst. 1, 3, 4 a 6 a čl. 48c odst. 5 směrnice 2013/34/EU by měly být Komisi svěřeny rovněž prováděcí pravomoci.


  Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (1a). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13a)

V zájmu zajištění jednotných podmínek k provedení čl. 48b odst. 1, 3, 4 a 6 a čl. 48c odst. 5 směrnice 2013/34/EU by měly být Komisi svěřeny rovněž prováděcí pravomoci.


  Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (1a).

Pozměňovací návrh 23

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (14) | Jelikož cíle této směrnice nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale může jej, z důvodu účinků uvedeného opatření, být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

Jelikož cíle této směrnice nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale může jej, z důvodu účinků uvedeného opatření, být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.

| (14) | Jelikož cíle této směrnice nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale může jej, z důvodu účinků uvedeného opatření, být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
  Opatření na úrovni Unie je tudíž odůvodněné s cílem řešit přeshraniční rozměr v případě existence agresivního daňového plánování nebo režimů převodních cen. Tato iniciativa reaguje na obavy vyjádřené zúčastněnými stranami ohledně potřeby řešit narušení jednotného trhu, aniž by byla ohrožena konkurenceschopnost Unie. Neměla by způsobovat zbytečnou administrativní zátěž pro společnosti, vytvářet další daňové konflikty ani přinášet riziko dvojího zdanění. V
   souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle
  alespoň pokud jde o větší transparentnost
  . |
| --- | --- |

(14)

Jelikož cíle této směrnice nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale může jej, z důvodu účinků uvedeného opatření, být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
  Opatření na úrovni Unie je tudíž odůvodněné s cílem řešit přeshraniční rozměr v případě existence agresivního daňového plánování nebo režimů převodních cen. Tato iniciativa reaguje na obavy vyjádřené zúčastněnými stranami ohledně potřeby řešit narušení jednotného trhu, aniž by byla ohrožena konkurenceschopnost Unie. Neměla by způsobovat zbytečnou administrativní zátěž pro společnosti, vytvářet další daňové konflikty ani přinášet riziko dvojího zdanění. V
   souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle
  alespoň pokud jde o větší transparentnost
  .

Pozměňovací návrh 24

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | Tato
  směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Tato
  směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie.

| (15) | Celkově je v rámci této směrnice rozsah zveřejňovaných informací úměrný cílům zlepšování veřejné transparentnosti a veřejné kontroly. Má se proto za to, že tato
  směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(15)

Celkově je v rámci této směrnice rozsah zveřejňovaných informací úměrný cílům zlepšování veřejné transparentnosti a veřejné kontroly. Má se proto za to, že tato
  směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie.

Pozměňovací návrh 25

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 (24), zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva o jeden či více informativních dokumentů vysvětlujících vztah mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů, kterými se směrnice provádí ve vnitrostátním právu. Ve vztahu k této směrnici považuje zákonodárce předložení těchto dokumentů za odůvodněné, |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 (24), zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva o jeden či více informativních dokumentů vysvětlujících vztah mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů, kterými se směrnice provádí ve vnitrostátním právu. Ve vztahu k této směrnici považuje zákonodárce předložení těchto dokumentů za odůvodněné,

| (16) | Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 (24) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva o jeden či více informativních dokumentů vysvětlujících vztah mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů, kterými se směrnice provádí ve vnitrostátním právu
  , například ve formě srovnávací tabulky
  . Ve vztahu k této směrnici považuje zákonodárce předložení těchto dokumentů za odůvodněné,
  a to s ohledem na dosažení cíle této směrnice a na to, aby se zabránilo případným opomenutím a nesrovnalostem v provádění členskými státy podle jejich vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

(16)

Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 (24) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva o jeden či více informativních dokumentů vysvětlujících vztah mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů, kterými se směrnice provádí ve vnitrostátním právu
  , například ve formě srovnávací tabulky
  . Ve vztahu k této směrnici považuje zákonodárce předložení těchto dokumentů za odůvodněné,
  a to s ohledem na dosažení cíle této směrnice a na to, aby se zabránilo případným opomenutím a nesrovnalostem v provádění členskými státy podle jejich vnitrostátních právních předpisů.

Pozměňovací návrh 26

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy vyžadují, aby nejvyšší mateřské podniky, které se řídí jejich vnitrostátními právem a které mají konsolidovaný čistý obrat
  nad
  750 000 000 EUR, jakož i podniky, které se řídí jejich vnitrostátním právem, nejsou přidruženými podniky a mají čistý obrat
  nad
  750 000 000 EUR, každoročně sestavovaly a 
  zveřejňovaly
  zprávu s informacemi o dani z příjmu. | Členské státy vyžadují, aby nejvyšší mateřské podniky, které se řídí jejich vnitrostátními právem a které mají konsolidovaný čistý obrat
  nejméně
  750 000 000  EUR, jakož i podniky, které se řídí jejich vnitrostátním právem, nejsou přidruženými podniky a mají čistý obrat
  nejméně
  750 000 000 EUR, každoročně sestavovaly a 
  bezplatně zpřístupňovaly veřejnosti
  zprávu s informacemi o dani z příjmu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Členské státy vyžadují, aby nejvyšší mateřské podniky, které se řídí jejich vnitrostátními právem a které mají konsolidovaný čistý obrat
  nad
  750 000 000 EUR, jakož i podniky, které se řídí jejich vnitrostátním právem, nejsou přidruženými podniky a mají čistý obrat
  nad
  750 000 000 EUR, každoročně sestavovaly a 
  zveřejňovaly
  zprávu s informacemi o dani z příjmu.

Členské státy vyžadují, aby nejvyšší mateřské podniky, které se řídí jejich vnitrostátními právem a které mají konsolidovaný čistý obrat
  nejméně
  750 000 000  EUR, jakož i podniky, které se řídí jejich vnitrostátním právem, nejsou přidruženými podniky a mají čistý obrat
  nejméně
  750 000 000 EUR, každoročně sestavovaly a 
  bezplatně zpřístupňovaly veřejnosti
  zprávu s informacemi o dani z příjmu.

Pozměňovací návrh 27

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zpráva s informacemi o dani z příjmu se zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách podniku ke dni jejího zveřejnění. | Zpráva s informacemi o dani z příjmu se
  podle společného vzoru zdarma dostupného v otevřeném datovém formátu zveřejní a
   zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách podniku ke dni jejího zveřejnění
  v alespoň jednom úředním jazyce Unie. Tentýž den podnik také předloží zprávu veřejnému registru spravovanému Komisí
  . |
| | Členské státy neuplatňují pravidla stanovená v tomto odstavci na podniky, které mají sídlo pouze na území jednoho členského státu a v žádné jiné daňové jurisdikci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Zpráva s informacemi o dani z příjmu se zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách podniku ke dni jejího zveřejnění.

Zpráva s informacemi o dani z příjmu se
  podle společného vzoru zdarma dostupného v otevřeném datovém formátu zveřejní a
   zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách podniku ke dni jejího zveřejnění
  v alespoň jednom úředním jazyce Unie. Tentýž den podnik také předloží zprávu veřejnému registru spravovanému Komisí
  .

Členské státy neuplatňují pravidla stanovená v tomto odstavci na podniky, které mají sídlo pouze na území jednoho členského státu a v žádné jiné daňové jurisdikci.

Pozměňovací návrh 28

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 3 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy vyžadují, aby
  střední a velké
  dceřiné podniky
  uvedené v čl. 3 odst. 3 a 4
  , které se řídí jejich vnitrostátním právem a které jsou kontrolovány nejvyšším mateřským podnikem, který má konsolidovaný čistý obrat
  nad
  750 000 000 EUR a neřídí se právem některého členského státu, každoročně zveřejňovaly zprávu s informacemi o dani z příjmu uvedeného nejvyššího mateřského podniku. | Členské státy vyžadují, aby dceřiné podniky, které se řídí jejich vnitrostátním právem a které jsou kontrolovány nejvyšším mateřským podnikem, který má
  ve své rozvaze v rozpočtovém roce
  konsolidovaný čistý obrat
  nejméně
  750 000 000 EUR a neřídí se právem některého členského státu, každoročně zveřejňovaly zprávu s informacemi o dani z příjmu uvedeného nejvyššího mateřského podniku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Členské státy vyžadují, aby
  střední a velké
  dceřiné podniky
  uvedené v čl. 3 odst. 3 a 4
  , které se řídí jejich vnitrostátním právem a které jsou kontrolovány nejvyšším mateřským podnikem, který má konsolidovaný čistý obrat
  nad
  750 000 000 EUR a neřídí se právem některého členského státu, každoročně zveřejňovaly zprávu s informacemi o dani z příjmu uvedeného nejvyššího mateřského podniku.

Členské státy vyžadují, aby dceřiné podniky, které se řídí jejich vnitrostátním právem a které jsou kontrolovány nejvyšším mateřským podnikem, který má
  ve své rozvaze v rozpočtovém roce
  konsolidovaný čistý obrat
  nejméně
  750 000 000 EUR a neřídí se právem některého členského státu, každoročně zveřejňovaly zprávu s informacemi o dani z příjmu uvedeného nejvyššího mateřského podniku.

Pozměňovací návrh 29

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 3 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zpráva s informacemi o dani z příjmu se zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách dceřiného podniku nebo na internetových stránkách přidruženého podniku. | Zpráva s informacemi o dani z příjmu se
  podle společného vzoru zdarma dostupného v otevřeném datovém formátu zveřejní a
   zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách dceřiného podniku nebo na internetových stránkách přidruženého podniku
  v alespoň jednom úředním jazyce Unie. Tentýž den podnik také předloží zprávu veřejnému registru spravovanému Komisí
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Zpráva s informacemi o dani z příjmu se zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách dceřiného podniku nebo na internetových stránkách přidruženého podniku.

Zpráva s informacemi o dani z příjmu se
  podle společného vzoru zdarma dostupného v otevřeném datovém formátu zveřejní a
   zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách dceřiného podniku nebo na internetových stránkách přidruženého podniku
  v alespoň jednom úředním jazyce Unie. Tentýž den podnik také předloží zprávu veřejnému registru spravovanému Komisí
  .

Pozměňovací návrh 30

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 4 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy vyžadují, aby pobočky, které na jejich území otevřel podnik, který se neřídí právem některého členského státu, každoročně zveřejňovaly zprávu s informacemi o dani z příjmu nejvyššího mateřského podniku uvedeného v odst. 5 písm. a) tohoto článku. | Členské státy vyžadují, aby pobočky, které na jejich území otevřel podnik, který se neřídí právem některého členského státu, každoročně zveřejňovaly a 
  veřejnosti bezplatně zpřístupňovaly
  zprávu s informacemi o dani z příjmu nejvyššího mateřského podniku uvedeného v odst. 5 písm. a) tohoto článku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Členské státy vyžadují, aby pobočky, které na jejich území otevřel podnik, který se neřídí právem některého členského státu, každoročně zveřejňovaly zprávu s informacemi o dani z příjmu nejvyššího mateřského podniku uvedeného v odst. 5 písm. a) tohoto článku.

Členské státy vyžadují, aby pobočky, které na jejich území otevřel podnik, který se neřídí právem některého členského státu, každoročně zveřejňovaly a 
  veřejnosti bezplatně zpřístupňovaly
  zprávu s informacemi o dani z příjmu nejvyššího mateřského podniku uvedeného v odst. 5 písm. a) tohoto článku.

Pozměňovací návrh 31

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 4 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zpráva s informacemi o dani z příjmu se zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách pobočky nebo na internetových stránkách přidruženého podniku. | Zpráva s informacemi o dani z příjmu se
  podle společného vzoru dostupného v otevřeném datovém formátu zveřejní a
   zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách pobočky nebo na internetových stránkách přidruženého podniku
  v alespoň jednom úředním jazyce Unie. Tentýž den podnik také předloží zprávu veřejnému registru spravovanému Komisí
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Zpráva s informacemi o dani z příjmu se zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách pobočky nebo na internetových stránkách přidruženého podniku.

Zpráva s informacemi o dani z příjmu se
  podle společného vzoru dostupného v otevřeném datovém formátu zveřejní a
   zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách pobočky nebo na internetových stránkách přidruženého podniku
  v alespoň jednom úředním jazyce Unie. Tentýž den podnik také předloží zprávu veřejnému registru spravovanému Komisí
  .

Pozměňovací návrh 32

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 5 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | podnik, který otevřel pobočku, je buď přidruženým podnikem ve skupině, která je kontrolována nejvyšším mateřským podnikem neřídícím se právem některého členského státu, a má čistý konsolidovaný obrat
  nad
  750 000 000 EUR, nebo podnikem, který není přidruženým podnikem a má čistý obrat
  nad
  750 000 000 EUR; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

podnik, který otevřel pobočku, je buď přidruženým podnikem ve skupině, která je kontrolována nejvyšším mateřským podnikem neřídícím se právem některého členského státu, a má čistý konsolidovaný obrat
  nad
  750 000 000 EUR, nebo podnikem, který není přidruženým podnikem a má čistý obrat
  nad
  750 000 000 EUR;

| a) | podnik, který otevřel pobočku, je buď přidruženým podnikem ve skupině, která je kontrolována nejvyšším mateřským podnikem neřídícím se právem některého členského státu, a má
  ve své rozvaze
  čistý konsolidovaný obrat
  nejméně
  750 000 000 EUR, nebo podnikem, který není přidruženým podnikem a má čistý obrat
  nejméně
  750 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

podnik, který otevřel pobočku, je buď přidruženým podnikem ve skupině, která je kontrolována nejvyšším mateřským podnikem neřídícím se právem některého členského státu, a má
  ve své rozvaze
  čistý konsolidovaný obrat
  nejméně
  750 000 000 EUR, nebo podnikem, který není přidruženým podnikem a má čistý obrat
  nejméně
  750 000 000 EUR;

Pozměňovací návrh 33

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 5 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | nejvyšší mateřský podnik uvedený v písmenu a) nemá střední nebo velký dceřiný podnik uvedený v odstavci 3. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

b)

nejvyšší mateřský podnik uvedený v písmenu a) nemá střední nebo velký dceřiný podnik uvedený v odstavci 3.

| b) | nejvyšší mateřský podnik uvedený v písmenu a) nemá střední nebo velký dceřiný podnik uvedený v odstavci 3
  , na který se již vztahují povinnosti podávat zprávy
  . |
| --- | --- |

b)

nejvyšší mateřský podnik uvedený v písmenu a) nemá střední nebo velký dceřiný podnik uvedený v odstavci 3
  , na který se již vztahují povinnosti podávat zprávy
  .

Pozměňovací návrh 34

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 b – odst. 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  V případě členských států, které dosud nepřijaly euro, částka v národní měně odpovídající částkám uvedeným v odstavcích 1, 3 a 5 se vypočte pomocí směnného kurzu zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie, který je platný v den vstupu této kapitoly v platnost. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

7a.
     
  V případě členských států, které dosud nepřijaly euro, částka v národní měně odpovídající částkám uvedeným v odstavcích 1, 3 a 5 se vypočte pomocí směnného kurzu zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie, který je platný v den vstupu této kapitoly v platnost.

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 2 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Informace uvedené v odstavci 1 musí zahrnovat | 2.   Informace uvedené v odstavci 1
  se předkládají podle společného vzoru a
   musí zahrnovat
  následující údaje, rozdělené podle daňových jurisdikcí: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Informace uvedené v odstavci 1 musí zahrnovat

2.   Informace uvedené v odstavci 1
  se předkládají podle společného vzoru a
   musí zahrnovat
  následující údaje, rozdělené podle daňových jurisdikcí:

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | stručný
  popis povahy činností, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

stručný
  popis povahy činností,

stručný

| a) | název
  nejvyššího podniku a případně seznam všech jeho dceřiných společností,
  stručný popis povahy
  jejich
  činností
  a jejich příslušné zeměpisné umístění; |
| --- | --- |

a)

název
  nejvyššího podniku a případně seznam všech jeho dceřiných společností,
  stručný popis povahy
  jejich
  činností
  a jejich příslušné zeměpisné umístění;

nejvyššího podniku a případně seznam všech jeho dceřiných společností,

jejich

a jejich příslušné zeměpisné umístění;

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | počet
  zaměstnanců, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

počet
  zaměstnanců,

počet

| b) | počet
  zaměstnanců
  na plný pracovní úvazek nebo jeho ekvivalent |
| --- | --- |

b)

počet
  zaměstnanců
  na plný pracovní úvazek nebo jeho ekvivalent

počet

na plný pracovní úvazek nebo jeho ekvivalent

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 2 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | dlouhodobá aktiva jiná než peněžní prostředky nebo peněžní ekvivalenty; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

dlouhodobá aktiva jiná než peněžní prostředky nebo peněžní ekvivalenty;

dlouhodobá aktiva jiná než peněžní prostředky nebo peněžní ekvivalenty;

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | výši čistého obratu,
  jež zahrnuje obrat uskutečněný
  se spřízněnými stranami, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

výši čistého obratu,
  jež zahrnuje obrat uskutečněný
  se spřízněnými stranami,

jež zahrnuje obrat uskutečněný

| c) | výši čistého obratu,
  včetně odlišení obratu uskutečněného
  se spřízněnými
  stranami a obratu uskutečněného s nespřízněnými
  stranami, |
| --- | --- |

c)

výši čistého obratu,
  včetně odlišení obratu uskutečněného
  se spřízněnými
  stranami a obratu uskutečněného s nespřízněnými
  stranami,

včetně odlišení obratu uskutečněného

stranami a obratu uskutečněného s nespřízněnými

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 2 – písm. g a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ga) | emitovaný kapitál, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ga)

ga)

emitovaný kapitál,

emitovaný kapitál,

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 2 – písm. g b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | gb) | podrobné údaje o obdržených státních dotacích a případných darech poskytnutých politikům, politickým subjektům nebo politickým nadacím; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

gb)

gb)

podrobné údaje o obdržených státních dotacích a případných darech poskytnutých politikům, politickým subjektům nebo politickým nadacím;

podrobné údaje o obdržených státních dotacích a případných darech poskytnutých politikům, politickým subjektům nebo politickým nadacím;

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 2 – písm. g c (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | gc) | informace, zda podniky, dceřiné podniky nebo pobočky využívaly režimy daňového zvýhodnění pro příjmy z patentů nebo rovnocenné režimy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

gc)

gc)

informace, zda podniky, dceřiné podniky nebo pobočky využívaly režimy daňového zvýhodnění pro příjmy z patentů nebo rovnocenné režimy.

informace, zda podniky, dceřiné podniky nebo pobočky využívaly režimy daňového zvýhodnění pro příjmy z patentů nebo rovnocenné režimy.

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Tato zpráva prezentuje informace uvedené v odstavci 2 zvlášť pro každý členský stát. Je-li členský stát tvořen více daňovými jurisdikcemi; musí být tyto informace
  sloučeny na úrovni členského státu
  . | Tato zpráva prezentuje informace uvedené v odstavci 2 zvlášť pro každý členský stát. Je-li členský stát tvořen více daňovými jurisdikcemi, musí být tyto informace
  předkládány odděleně pro každou daňovou jurisdikci
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Tato zpráva prezentuje informace uvedené v odstavci 2 zvlášť pro každý členský stát. Je-li členský stát tvořen více daňovými jurisdikcemi; musí být tyto informace
  sloučeny na úrovni členského státu
  .

sloučeny na úrovni členského státu

Tato zpráva prezentuje informace uvedené v odstavci 2 zvlášť pro každý členský stát. Je-li členský stát tvořen více daňovými jurisdikcemi, musí být tyto informace
  předkládány odděleně pro každou daňovou jurisdikci
  .

předkládány odděleně pro každou daňovou jurisdikci

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zpráva rovněž prezentuje informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku zvlášť pro každou daňovou jurisdikci
  , která je na konci předchozího účetního období uvedena na společném seznamu Unie některých daňových jurisdikcí vypracovaného v souladu s článkem 48 g, ledaže se v této zprávě výslovně potvrzuje, s výhradou odpovědnosti podle článku 48e, že přidružené subjekty skupiny, které se řídí právem této daňové jurisdikce, neprovádějí přímo transakce s některým přidruženým podnikem ze stejné skupiny, který se řídí právem některého členského státu
  . | Zpráva rovněž prezentuje informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku zvlášť pro každou daňovou jurisdikci
  mimo Unii
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Zpráva rovněž prezentuje informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku zvlášť pro každou daňovou jurisdikci
  , která je na konci předchozího účetního období uvedena na společném seznamu Unie některých daňových jurisdikcí vypracovaného v souladu s článkem 48 g, ledaže se v této zprávě výslovně potvrzuje, s výhradou odpovědnosti podle článku 48e, že přidružené subjekty skupiny, které se řídí právem této daňové jurisdikce, neprovádějí přímo transakce s některým přidruženým podnikem ze stejné skupiny, který se řídí právem některého členského státu
  .

, která je na konci předchozího účetního období uvedena na společném seznamu Unie některých daňových jurisdikcí vypracovaného v souladu s článkem 48 g, ledaže se v této zprávě výslovně potvrzuje, s výhradou odpovědnosti podle článku 48e, že přidružené subjekty skupiny, které se řídí právem této daňové jurisdikce, neprovádějí přímo transakce s některým přidruženým podnikem ze stejné skupiny, který se řídí právem některého členského státu

Zpráva rovněž prezentuje informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku zvlášť pro každou daňovou jurisdikci
  mimo Unii
  .

mimo Unii

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Tato zpráva prezentuje informace uvedené v odstavci 2 agregovaně pro ostatní daňové jurisdikce. | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Tato zpráva prezentuje informace uvedené v odstavci 2 agregovaně pro ostatní daňové jurisdikce.

Tato zpráva prezentuje informace uvedené v odstavci 2 agregovaně pro ostatní daňové jurisdikce.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 83

Pozměňovací návrh 83

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Aby se chránily obchodně citlivé informace a zajistila spravedlivá hospodářská soutěž, mohou členské státy dovolit, aby jedna nebo více konkrétních informací uvedených v tomto článku byly ze zprávy dočasně vynechány, pokud jde o činnosti v jedné nebo více konkrétních daňových jurisdikcích, jestliže jsou takové povahy, že by jejich zveřejnění mohlo závažně poškodit obchodní postavení podniků uvedených v čl. 48b odst. 1 a čl. 48b odst. 3, jichž se týkají. Vynechání informací nesmí bránit spravedlivému a vyváženému zobrazení daňového postavení podniku. Vynechání informací musí být uvedeno ve zprávě spolu s řádně odůvodněným vysvětlením pro každou daňovou jurisdikci, proč k němu došlo, a s odkazem na dotčenou daňovou jurisdikci nebo daňové jurisdikce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Aby se chránily obchodně citlivé informace a zajistila spravedlivá hospodářská soutěž, mohou členské státy dovolit, aby jedna nebo více konkrétních informací uvedených v tomto článku byly ze zprávy dočasně vynechány, pokud jde o činnosti v jedné nebo více konkrétních daňových jurisdikcích, jestliže jsou takové povahy, že by jejich zveřejnění mohlo závažně poškodit obchodní postavení podniků uvedených v čl. 48b odst. 1 a čl. 48b odst. 3, jichž se týkají. Vynechání informací nesmí bránit spravedlivému a vyváženému zobrazení daňového postavení podniku. Vynechání informací musí být uvedeno ve zprávě spolu s řádně odůvodněným vysvětlením pro každou daňovou jurisdikci, proč k němu došlo, a s odkazem na dotčenou daňovou jurisdikci nebo daňové jurisdikce.

Aby se chránily obchodně citlivé informace a zajistila spravedlivá hospodářská soutěž, mohou členské státy dovolit, aby jedna nebo více konkrétních informací uvedených v tomto článku byly ze zprávy dočasně vynechány, pokud jde o činnosti v jedné nebo více konkrétních daňových jurisdikcích, jestliže jsou takové povahy, že by jejich zveřejnění mohlo závažně poškodit obchodní postavení podniků uvedených v čl. 48b odst. 1 a čl. 48b odst. 3, jichž se týkají. Vynechání informací nesmí bránit spravedlivému a vyváženému zobrazení daňového postavení podniku. Vynechání informací musí být uvedeno ve zprávě spolu s řádně odůvodněným vysvětlením pro každou daňovou jurisdikci, proč k němu došlo, a s odkazem na dotčenou daňovou jurisdikci nebo daňové jurisdikce.

Pozměňovací návrh 69/rev

Pozměňovací návrh 69/rev

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Členské státy toto vynechání informací podmíní předchozím povolením ze strany příslušného vnitrostátního orgánu. Podnik musí každý rok žádat o nové po volení příslušného vnitrostátního orgánu, který přijme rozhodnutí na základě nového posouzení situace. Pokud vynechané informace již nesplňují požadavek stanovený v pododstavci 3a, jsou okamžitě zveřejněny. Po skončení období neposkytování informací podnik rovněž retroaktivně – formou aritmetického průměru – zveřejní informace požadované podle tohoto článku za předchozí roky, na něž se vztahuje období neposkytování informací. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy toto vynechání informací podmíní předchozím povolením ze strany příslušného vnitrostátního orgánu. Podnik musí každý rok žádat o nové po volení příslušného vnitrostátního orgánu, který přijme rozhodnutí na základě nového posouzení situace. Pokud vynechané informace již nesplňují požadavek stanovený v pododstavci 3a, jsou okamžitě zveřejněny. Po skončení období neposkytování informací podnik rovněž retroaktivně – formou aritmetického průměru – zveřejní informace požadované podle tohoto článku za předchozí roky, na něž se vztahuje období neposkytování informací.

Členské státy toto vynechání informací podmíní předchozím povolením ze strany příslušného vnitrostátního orgánu. Podnik musí každý rok žádat o nové po volení příslušného vnitrostátního orgánu, který přijme rozhodnutí na základě nového posouzení situace. Pokud vynechané informace již nesplňují požadavek stanovený v pododstavci 3a, jsou okamžitě zveřejněny. Po skončení období neposkytování informací podnik rovněž retroaktivně – formou aritmetického průměru – zveřejní informace požadované podle tohoto článku za předchozí roky, na něž se vztahuje období neposkytování informací.

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 3 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Členské státy udělení takovéto dočasné výjimky oznámí Komisi a důvěrně jí poskytnou vynechanou informaci spolu s podrobným vysvětlením udělené výjimky. Komise na svých webových stránkách každoročně zveřejní oznámení obdržená od členských států a vysvětlení poskytnutá v souladu s pododstavcem 3a. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy udělení takovéto dočasné výjimky oznámí Komisi a důvěrně jí poskytnou vynechanou informaci spolu s podrobným vysvětlením udělené výjimky. Komise na svých webových stránkách každoročně zveřejní oznámení obdržená od členských států a vysvětlení poskytnutá v souladu s pododstavcem 3a.

Členské státy udělení takovéto dočasné výjimky oznámí Komisi a důvěrně jí poskytnou vynechanou informaci spolu s podrobným vysvětlením udělené výjimky. Komise na svých webových stránkách každoročně zveřejní oznámení obdržená od členských států a vysvětlení poskytnutá v souladu s pododstavcem 3a.

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 3 d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Komise ověří, že požadavek stanovený v pododstavci 3a je řádně dodržován, a monitoruje využívání těchto dočasných výjimek schvalovaných vnitrostátními orgány. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise ověří, že požadavek stanovený v pododstavci 3a je řádně dodržován, a monitoruje využívání těchto dočasných výjimek schvalovaných vnitrostátními orgány.

Komise ověří, že požadavek stanovený v pododstavci 3a je řádně dodržován, a monitoruje využívání těchto dočasných výjimek schvalovaných vnitrostátními orgány.

Pozměňovací návrh 70/rev

Pozměňovací návrh 70/rev

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 3 e (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Pokud Komise na základě posouzení informací obdržených v souladu s pododstavcem 3c dospěje k závěru, že požadavek stanovený v pododstavci 3a není splněn, dotčený podnik informace okamžitě zveřejní. Po skončení období neposkytování informací podnik rovněž retroaktivně – formou aritmetického průměru – zveřejní informace požadované podle tohoto článku za předchozí roky, na něž se vztahuje období neposkytování informací. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud Komise na základě posouzení informací obdržených v souladu s pododstavcem 3c dospěje k závěru, že požadavek stanovený v pododstavci 3a není splněn, dotčený podnik informace okamžitě zveřejní. Po skončení období neposkytování informací podnik rovněž retroaktivně – formou aritmetického průměru – zveřejní informace požadované podle tohoto článku za předchozí roky, na něž se vztahuje období neposkytování informací.

Pokud Komise na základě posouzení informací obdržených v souladu s pododstavcem 3c dospěje k závěru, že požadavek stanovený v pododstavci 3a není splněn, dotčený podnik informace okamžitě zveřejní. Po skončení období neposkytování informací podnik rovněž retroaktivně – formou aritmetického průměru – zveřejní informace požadované podle tohoto článku za předchozí roky, na něž se vztahuje období neposkytování informací.

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 3 – pododstavec 3 f (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přijme pokyny, které členským státům pomohou definovat případy, v nichž lze zveřejnění informací považovat za vážně poškozující obchodní postavení podniků, jichž se týkají. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přijme pokyny, které členským státům pomohou definovat případy, v nichž lze zveřejnění informací považovat za vážně poškozující obchodní postavení podniků, jichž se týkají.

Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přijme pokyny, které členským státům pomohou definovat případy, v nichž lze zveřejnění informací považovat za vážně poškozující obchodní postavení podniků, jichž se týkají.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 c – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Zpráva s informacemi o dani z 
  přijmu musí být zveřejněna
  a 
  zpřístupněna
  na internetových stránkách v alespoň jednom z úředních
  jazyků
  Unie. | 5.   Zpráva s informacemi o dani z 
  příjmu se podle společného vzoru zdarma dostupného v otevřeném datovém formátu zveřejní
  a 
  zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách dceřiného podniku nebo
  na internetových stránkách
  přidruženého podniku v
   alespoň jednom z úředních
  jazyků
  Unie.
  Tentýž den podnik také předloží zprávu veřejnému registru spravovanému Komisí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Zpráva s informacemi o dani z 
  přijmu musí být zveřejněna
  a 
  zpřístupněna
  na internetových stránkách v alespoň jednom z úředních
  jazyků
  Unie.

5.   Zpráva s informacemi o dani z 
  příjmu se podle společného vzoru zdarma dostupného v otevřeném datovém formátu zveřejní
  a 
  zpřístupní veřejnosti v den jejího zveřejnění na internetových stránkách dceřiného podniku nebo
  na internetových stránkách
  přidruženého podniku v
   alespoň jednom z úředních
  jazyků
  Unie.
  Tentýž den podnik také předloží zprávu veřejnému registru spravovanému Komisí.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 e – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Členské
  státy zajistí, aby členové správních, řídicích a dozorčích orgánů nejvyššího mateřského podniku podle čl. 48b odst. 1 jednající v mezích pravomocí svěřených jim podle vnitrostátního práva měli kolektivní povinnost zajistit, aby zpráva s informacemi o dani z příjmu byla sestavena, zveřejněna a zpřístupněna v souladu s články 48b, 48c a 48d. | 1.   
  Aby byla posílena odpovědnost vůči třetím stranám a zajištěna vhodná správa věcí veřejných, členské
  státy zajistí, aby členové správních, řídicích a dozorčích orgánů nejvyššího mateřského podniku podle čl. 48b odst. 1 jednající v mezích pravomocí svěřených jim podle vnitrostátního práva měli kolektivní povinnost zajistit, aby zpráva s informacemi o dani z příjmu byla sestavena, zveřejněna a zpřístupněna v souladu s články 48b, 48c a 48d. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   
  Členské
  státy zajistí, aby členové správních, řídicích a dozorčích orgánů nejvyššího mateřského podniku podle čl. 48b odst. 1 jednající v mezích pravomocí svěřených jim podle vnitrostátního práva měli kolektivní povinnost zajistit, aby zpráva s informacemi o dani z příjmu byla sestavena, zveřejněna a zpřístupněna v souladu s články 48b, 48c a 48d.

1.   
  Aby byla posílena odpovědnost vůči třetím stranám a zajištěna vhodná správa věcí veřejných, členské
  státy zajistí, aby členové správních, řídicích a dozorčích orgánů nejvyššího mateřského podniku podle čl. 48b odst. 1 jednající v mezích pravomocí svěřených jim podle vnitrostátního práva měli kolektivní povinnost zajistit, aby zpráva s informacemi o dani z příjmu byla sestavena, zveřejněna a zpřístupněna v souladu s články 48b, 48c a 48d.

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Článek 48 g

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 48 g | vypouští se |
| Společný unijní seznam některých daňových jurisdikcí | |
| Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, pokud jde o vypracování společného unijního seznamu některých daňových jurisdikcí. Tento seznam vychází z posouzení daňových jurisdikcí, které nesplňují tato kritéria: | |
| (1) | transparentnost a výměnu informací, včetně výměny informací na požádání a automatické výměny informací o finančních účtech; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 48 g

Článek 48 g

vypouští se

vypouští se

Společný unijní seznam některých daňových jurisdikcí

Společný unijní seznam některých daňových jurisdikcí

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, pokud jde o vypracování společného unijního seznamu některých daňových jurisdikcí. Tento seznam vychází z posouzení daňových jurisdikcí, které nesplňují tato kritéria:

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, pokud jde o vypracování společného unijního seznamu některých daňových jurisdikcí. Tento seznam vychází z posouzení daňových jurisdikcí, které nesplňují tato kritéria:

(1)

(1)

transparentnost a výměnu informací, včetně výměny informací na požádání a automatické výměny informací o finančních účtech;

transparentnost a výměnu informací, včetně výměny informací na požádání a automatické výměny informací o finančních účtech;

| (2) | spravedlivou daňovou soutěž; |
| --- | --- |

(2)

(2)

spravedlivou daňovou soutěž;

spravedlivou daňovou soutěž;

| (3) | standardy stanovené skupinou G20 a/nebo OECD; |
| --- | --- |

(3)

(3)

standardy stanovené skupinou G20 a/nebo OECD;

standardy stanovené skupinou G20 a/nebo OECD;

| (4) | další relevantní standardy, včetně mezinárodních standardů stanovených Finančním akčním výborem (FATF). |
| --- | --- |

(4)

(4)

další relevantní standardy, včetně mezinárodních standardů stanovených Finančním akčním výborem (FATF).

další relevantní standardy, včetně mezinárodních standardů stanovených Finančním akčním výborem (FATF).

Komise seznam pravidelně reviduje a v příslušných případech pozmění tak, aby zohledňoval nové okolnosti.

Komise seznam pravidelně reviduje a v příslušných případech pozmění tak, aby zohledňoval nové okolnosti.

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 48 i – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Komise podá zprávu o plnění a dopadu povinností podávat zprávu stanovených v článcích 48a až 48f. Tato zpráva obsahuje hodnocení toho, zda zpráva s informacemi o dani z příjmu přináší odpovídající a přiměřené výsledky, přičemž se zohlední potřeba zajistit dostatečnou úroveň transparentnosti i potřeba
  konkurenčního
  prostředí pro podniky. | Komise podá zprávu o plnění a dopadu povinností podávat zprávu stanovených v článcích 48a až 48f. Tato zpráva obsahuje hodnocení toho, zda zpráva s informacemi o dani z příjmu přináší odpovídající a přiměřené výsledky, a 
  hodnotí náklady a přínosy snížení prahové hodnoty čistého konsolidovaného obratu pod částku, kdy se od podniků a poboček požaduje, aby předkládaly zprávy s informacemi o dani z příjmu. Tato zpráva také posoudí, zda je případně nezbytné přijmout další doplňující opatření,
  přičemž se zohlední potřeba zajistit dostatečnou úroveň transparentnosti i potřeba
  zachovat a zajistit konkurenční
  prostředí pro podniky
  a soukromé investice
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise podá zprávu o plnění a dopadu povinností podávat zprávu stanovených v článcích 48a až 48f. Tato zpráva obsahuje hodnocení toho, zda zpráva s informacemi o dani z příjmu přináší odpovídající a přiměřené výsledky, přičemž se zohlední potřeba zajistit dostatečnou úroveň transparentnosti i potřeba
  konkurenčního
  prostředí pro podniky.

konkurenčního

Komise podá zprávu o plnění a dopadu povinností podávat zprávu stanovených v článcích 48a až 48f. Tato zpráva obsahuje hodnocení toho, zda zpráva s informacemi o dani z příjmu přináší odpovídající a přiměřené výsledky, a 
  hodnotí náklady a přínosy snížení prahové hodnoty čistého konsolidovaného obratu pod částku, kdy se od podniků a poboček požaduje, aby předkládaly zprávy s informacemi o dani z příjmu. Tato zpráva také posoudí, zda je případně nezbytné přijmout další doplňující opatření,
  přičemž se zohlední potřeba zajistit dostatečnou úroveň transparentnosti i potřeba
  zachovat a zajistit konkurenční
  prostředí pro podniky
  a soukromé investice
  .

hodnotí náklady a přínosy snížení prahové hodnoty čistého konsolidovaného obratu pod částku, kdy se od podniků a poboček požaduje, aby předkládaly zprávy s informacemi o dani z příjmu. Tato zpráva také posoudí, zda je případně nezbytné přijmout další doplňující opatření,

zachovat a zajistit konkurenční

a soukromé investice

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 a (nový)

Směrnice 2013/34/EU

Článek 48 i a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Vkládá se nový článek, který zní: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

(2a)

(2a)

Vkládá se nový článek, který zní:

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 48ia

„Článek 48ia

Nejpozději do čtyř let od přijetí této směrnice a s ohledem na situaci na úrovni OECD Komise přezkoumá a posoudí ustanovení této kapitoly a podá o nich zprávu, zejména pokud jde o:

Nejpozději do čtyř let od přijetí této směrnice a s ohledem na situaci na úrovni OECD Komise přezkoumá a posoudí ustanovení této kapitoly a podá o nich zprávu, zejména pokud jde o:

| — | podniky a pobočky, od nichž se požaduje, aby předkládaly zprávy s informacemi o dani z příjmu, především zda by bylo vhodné rozšířit působnost této kapitoly, aby zahrnovala velké podniky ve smyslu čl. 3 odst. 4, a velké skupiny ve smyslu čl. 3 odst. 7 této směrnice; |
| --- | --- |

—

podniky a pobočky, od nichž se požaduje, aby předkládaly zprávy s informacemi o dani z příjmu, především zda by bylo vhodné rozšířit působnost této kapitoly, aby zahrnovala velké podniky ve smyslu čl. 3 odst. 4, a velké skupiny ve smyslu čl. 3 odst. 7 této směrnice;

podniky a pobočky, od nichž se požaduje, aby předkládaly zprávy s informacemi o dani z příjmu, především zda by bylo vhodné rozšířit působnost této kapitoly, aby zahrnovala velké podniky ve smyslu čl. 3 odst. 4, a velké skupiny ve smyslu čl. 3 odst. 7 této směrnice;

| — | obsah zpráv s informacemi o dani z příjmu podle článku 48c; |
| --- | --- |

—

obsah zpráv s informacemi o dani z příjmu podle článku 48c;

obsah zpráv s informacemi o dani z příjmu podle článku 48c;

| — | dočasnou výjimku stanovenou v čl. 48c odst. 3 pododstavcích 3a až 3f. |
| --- | --- |

—

dočasnou výjimku stanovenou v čl. 48c odst. 3 pododstavcích 3a až 3f.

dočasnou výjimku stanovenou v čl. 48c odst. 3 pododstavcích 3a až 3f.

Komise tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně spolu s legislativním návrhem.“

Komise tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu a Radě, případně spolu s legislativním návrhem.“

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 b (nový)

Směrnice 2013/34/EU

Článek 48 i b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2b) | Vkládá se nový článek, který zní: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

(2b)

(2b)

Vkládá se nový článek, který zní:

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 48ib

„Článek 48ib

Společný vzor pro zprávu

Společný vzor pro zprávu

Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví společný vzor, na který odkazují čl. 48b odst. 1, 3, 4 a 6 a čl. 48c odst. 5. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2.“

Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví společný vzor, na který odkazují čl. 48b odst. 1, 3, 4 a 6 a čl. 48c odst. 5. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2.“

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. b

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 49 – odst. 3 a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3a.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise konzultuje odborníky jmenované každým členským státem v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne
  [date]
  .“ | 3a.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise konzultuje odborníky jmenované každým členským státem v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne
  13. dubna 2016



   (*1) o zdokonalení tvorby právních předpisů
  a zejména s přihlédnutím k ustanovením Smluv a Listiny základních práv Evropské unie
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise konzultuje odborníky jmenované každým členským státem v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne
  [date]
  .“

3a.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise konzultuje odborníky jmenované každým členským státem v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne
  13. dubna 2016



   (*1) o zdokonalení tvorby právních předpisů
  a zejména s přihlédnutím k ustanovením Smluv a Listiny základních práv Evropské unie
  .

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 a (nový)

Směrnice 2013/34/EU

Čl. 51 – odst. 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | V článku 51 se odstavec 1 nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

(3a)

(3a)

V článku 51 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

V článku 51 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

Členské
  státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých v souladu s touto směrnicí a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování.
  Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

„Členské
  státy stanoví
  pravidla pro
  sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých v souladu s touto směrnicí a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich provádění. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

„Členské

pravidla pro

Členské státy stanoví alespoň správní opatření a sankce za porušování vnitrostátních ustanovení přijatých v souladu s touto směrnicí ze strany podniků.

Členské státy stanoví alespoň správní opatření a sankce za porušování vnitrostátních ustanovení přijatých v souladu s touto směrnicí ze strany podniků.

Členské státy oznámí tato ustanovení Komisi nejpozději do ... [prosím vložte datum jeden rok po vstupu v platnost] a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny týkající se těchto ustanovení.

Členské státy oznámí tato ustanovení Komisi nejpozději do ... [prosím vložte datum jeden rok po vstupu v platnost] a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny týkající se těchto ustanovení.

Do ... [tři roky od vstupu této směrnice v platnost] sestaví Komise seznam opatření a sankcí stanovených jednotlivými členskými státy v souladu s touto směrnicí.“

Do ... [tři roky od vstupu této směrnice v platnost] sestaví Komise seznam opatření a sankcí stanovených jednotlivými členskými státy v souladu s touto směrnicí.“

---

(1)  Věc byla vrácena příslušným výborům pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0227/2017).

1

(16)  COM(2015)0610 final ze dne 27. října 2015.

16

(17)  COM(2014)0910 final ze dne 16. prosince 2014.

17

(16)  COM(2015)0610 final ze dne 27. října 2015.

16

(17)  COM(2014)0910 final ze dne 16. prosince 2014.

17

(18)  2015/2010(INL).

18

(18)  2015/2010(INL).

18

(20)  Směrnice Rady 2011/16/EU ze dne 15. února 2011 o správní spolupráci v oblasti daní a o zrušení směrnice 77/799/EHS (Úř. věst. L 64, 11.3.2011, s. 1).

20

(20)  Směrnice Rady 2011/16/EU ze dne 15. února 2011 o správní spolupráci v oblasti daní a o zrušení směrnice 77/799/EHS (Úř. věst. L 64, 11.3.2011, s. 1).

20

(1a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1).

1a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1).

(1a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

1a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

(24)  Úř. věst. C 369, 17.12.2011, s. 14.

24

(24)  Úř. věst. C 369, 17.12.2011, s. 14.

24

(*1)  

  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.“

*1

Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.“

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/227 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/227

---

P8_TA(2017)0285

Zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady na zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu, která doplňují obchodní koncese v rámci dohody o přidružení (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 334/28)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2016)0631), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2016)0631),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0392/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0392/2016),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 29. června 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 29. června 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A8-0193/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A8-0193/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení a které bude zveřejněno v řadě L Úředního věstníku Evropské unie společně s konečným zněním legislativního aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 1. června 2017 (Přijaté texty, P8_TA(2017)0236).

---

P8_TC1-COD(2016)0308

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 4. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu, která doplňují obchodní koncese v rámci dohody o přidružení

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2017/1566.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Prohlášení Komise týkající se článku 3 nařízení o dočasných autonomních obchodních opatřeních pro Ukrajinu

Komise konstatuje, že pokud nebude možné uplatnit pozastavení preferenčního režimu před plným využitím ročních bezcelních kvót na zemědělské produkty, učiní kroky, aby bylo navrženo snížení nebo pozastavení těchto koncesí v následujících letech.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/229 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/229

---

P8_TA(2017)0286

Návrh opravného rozpočtu č. 2 k souhrnnému rozpočtu na rok 2017: zahrnutí přebytku za rozpočtový rok 2016

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 2/2017 na rozpočtový rok 2017: zahrnutí přebytku za rozpočtový rok 2016 (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD))

(2018/C 334/29)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 41 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2017, schválený s konečnou platností dne 1. prosince 2016 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2017, schválený s konečnou platností dne 1. prosince 2016 (2),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (3),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (4),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (5),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 2/2017, který Komise přijala dne 12. dubna 2017 (COM(2017)0188), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 2/2017, který Komise přijala dne 12. dubna 2017 (COM(2017)0188),

| — | s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2017, který Rada přijala dne 8. června 2017 a postoupila Evropskému parlamentu dne 9. června 2017 (09437/2017 – C8-0190/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2017, který Rada přijala dne 8. června 2017 a postoupila Evropskému parlamentu dne 9. června 2017 (09437/2017 – C8-0190/2017),

| — | s ohledem na články 88 a 91 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 88 a 91 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0229/2017),

| A. | vzhledem k tomu, že cílem návrhu opravného rozpočtu č. 2/2017 je zapsat do rozpočtu na rok 2017 přebytek z rozpočtového roku 2016 ve výši 6 405 milionů EUR; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že cílem návrhu opravného rozpočtu č. 2/2017 je zapsat do rozpočtu na rok 2017 přebytek z rozpočtového roku 2016 ve výši 6 405 milionů EUR;

| B. | vzhledem k tomu, že hlavními složkami tohoto přebytku jsou kladný zůstatek na straně příjmů ve výši 1 688 milionů EUR, nevyčerpané prostředky na straně výdajů ve výši 4 889 milionů EUR a kurzové rozdíly ve výši 173 milionů EUR; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že hlavními složkami tohoto přebytku jsou kladný zůstatek na straně příjmů ve výši 1 688 milionů EUR, nevyčerpané prostředky na straně výdajů ve výši 4 889 milionů EUR a kurzové rozdíly ve výši 173 milionů EUR;

| C. | vzhledem k tomu, že na straně příjmů jsou dvěma hlavními složkami úroky z prodlení a pokuty (3 052 miliony EUR) a záporný zůstatek na straně vlastních zdrojů (1 511 milionů EUR); |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že na straně příjmů jsou dvěma hlavními složkami úroky z prodlení a pokuty (3 052 miliony EUR) a záporný zůstatek na straně vlastních zdrojů (1 511 milionů EUR);

| D. | vzhledem k tomu, že na straně výdajů v oddílu III (Komise) v rámci převedených prostředků dosahují nevyčerpané prostředky výše 4 825 milionů EUR za rok 2016 a 28 milionů EUR za rok 2015, a v případě ostatních orgánů a institucí výše 35 milionů EUR; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že na straně výdajů v oddílu III (Komise) v rámci převedených prostředků dosahují nevyčerpané prostředky výše 4 825 milionů EUR za rok 2016 a 28 milionů EUR za rok 2015, a v případě ostatních orgánů a institucí výše 35 milionů EUR;

| 1. | bere na vědomí návrh opravného rozpočtu č. 2/2017 předložený Komisí, jehož jediným účelem je zapsání přebytku z roku 2016 ve výši 6 405 milionů EUR do rozpočtu v souladu s článkem 18 finančního nařízení a s postojem Rady k tomuto návrhu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bere s politováním na vědomí významné množství nevyčerpaných prostředků ve výši 4 889 milionů EUR za rok 2016, přestože opravný rozpočet č. 4/2016 již snížil úroveň prostředků na platby o 7 284,3 milionů EUR; poukazuje na to, že velmi nízké uplatnění prostředků na platby v oblasti soudržnosti (Podokruh 1b) je částečně způsobeno nepřesnými prognózami členských států a zpožděním při jmenování řídících a certifikačních orgánů na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorňuje na negativní dopad oslabování britské libry vůči euru, což je hlavní příčinou deficitu příjmů ve výši 1,511 milionů EUR v rámci vlastních zdrojů; konstatuje, že tento nedostatek mohl způsobit vážné problémy, pokud jde o financování rozpočtu Unie; poukazuje na to, že tento výpadek příjmů je způsoben jednostranným britským rozhodnutím vystoupit z Unie, ale že náklady na nápravu této situace ponese celá Unie; trvá na tom, že by tyto náklady měly být zohledněny při projednávání vyrovnání finančních závazků mezi Spojeným královstvím a Unií; |
| --- | --- |

3.

| 4. | především upozorňuje na relativně vysoké pokuty v celkové výši 4 159 milionů EUR v roce 2016, z nichž je 2 861 milionů EUR započítáno do přebytku za rok 2016; |
| --- | --- |

4.

| 5. | trvá na tom, že místo úprav příspěvků z HND by měl mít rozpočet Unie možnost opětovně využívat veškerý přebytek z nevyčerpaných prostředků nebo z pokut uložených společnostem za porušení právních předpisů Unie v oblasti hospodářské soutěže, aby tak mohl řešit potřeby financování Unie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poznamenává, že přijetí návrhu opravného rozpočtu č. 2/2017 sníží podíl příspěvků z HND členských států do rozpočtu Unie v roce 2017 o 6 405 milionů EUR; opětovně naléhavě vyzývá členské státy, aby využily příležitosti tohoto zpětného toku prostředků k tomu, aby dostály svým závazkům ohledně uprchlické krize a vyrovnaly příspěvek Unie do dvou svěřenských fondů a nového Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (6); |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá příslušné orgány Unie, aby urychleně zpracovaly současný nevyřízený a připravované návrhy opravných rozpočtů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a pro Evropský fond pro udržitelný rozvoj, v souladu se závazky přijatými v rámci výsledku dohodovacího řízení o rozpočtu na rok 2017; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadřuje v souvislosti s tímto návrhem opravného rozpočtu politování nad tím, že schválení revize víceletého finančního rámce (VFR) v polovině období bylo několik měsíců blokováno v Radě; vyjadřuje úlevu nad tím, že britská vláda dodržela své slovo a neprodleně po všeobecných volbách ve Spojeném království zrušila svou blokádu revize VFR; doufá, že přečerpání finančních prostředků členským státům ulehčí nadcházející jednání o vypořádání finančních závazků mezi Spojeným královstvím a Unií; |
| --- | --- |

8.

| 9. | schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2017; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 2/2017 za schválený s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, ostatním dotčeným orgánům a institucím, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 51, 28.2.2017, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 105.

(6)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro udržitelný rozvoj a o zřízení záruky EFSD a záručního fondu EFSD (COM(2016)0586 final).

---

Středa, 5. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/231 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/231

---

P8_TA(2017)0291

Nevyslovení námitky proti aktu v přenesené pravomoci: řízení o evropském platebním rozkazu

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku proti nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 19. června 2017, kterým se nahrazuje příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006, kterým se zavádí řízení o evropském platebním rozkazu (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA))

(2018/C 334/30)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2017)03984), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2017)03984),

| — | s ohledem na dopis Komise ze dne 19. června 2017, kterým Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku proti nařízení v přenesené pravomoci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Komise ze dne 19. června 2017, kterým Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku proti nařízení v přenesené pravomoci,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti předsedovi Konference předsedů výborů ze dne 22. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti předsedovi Konference předsedů výborů ze dne 22. června 2017,

| — | s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006 ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí řízení o evropském platebním rozkazu (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2421 (2), a zejména na článek 30 a čl. 31 odst. 5 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006 ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí řízení o evropském platebním rozkazu (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2421 (2), a zejména na článek 30 a čl. 31 odst. 5 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na doporučení k rozhodnutí Výboru pro právní záležitosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení k rozhodnutí Výboru pro právní záležitosti,

| — | s ohledem na čl. 105 odst. 6 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 105 odst. 6 jednacího řádu,

| — | s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 105 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 4. července 2017, nebyla vyslovena žádná námitka, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 105 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 4. července 2017, nebyla vyslovena žádná námitka,

| A. | vzhledem k tomu, že přílohy nařízení (ES) č. 1896/2006 stanoví formuláře, které mají být používány, za účelem usnadnění jeho uplatňování; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že přílohy nařízení (ES) č. 1896/2006 stanoví formuláře, které mají být používány, za účelem usnadnění jeho uplatňování;

| B. | vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1896/2006 bylo pozměněno nařízením (EU) 2015/2421, které se použije od 14. července 2017; vzhledem k tomu, že změny provedené v řízení o evropském platebním rozkazu by se měly odrazit v příloze I nařízení (ES) č. 1896/2006; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1896/2006 bylo pozměněno nařízením (EU) 2015/2421, které se použije od 14. července 2017; vzhledem k tomu, že změny provedené v řízení o evropském platebním rozkazu by se měly odrazit v příloze I nařízení (ES) č. 1896/2006;

| C. | vzhledem k tomu, že je nutné nahradit přílohu I nařízení (ES) č. 1896/2006, a vzhledem k tomu, že by nová příloha I měla být použitelná ve stejnou dobu jako nařízení (EU) 2015/2421; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že je nutné nahradit přílohu I nařízení (ES) č. 1896/2006, a vzhledem k tomu, že by nová příloha I měla být použitelná ve stejnou dobu jako nařízení (EU) 2015/2421;

| D. | vzhledem k tomu, že změny nařízení (ES) č. 1896/2006 se použijí od 14. července 2017, a nařízení v přenesené pravomoci by proto mělo vstoupit v platnost dne 14. července 2017; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že změny nařízení (ES) č. 1896/2006 se použijí od 14. července 2017, a nařízení v přenesené pravomoci by proto mělo vstoupit v platnost dne 14. července 2017;

| 1. | prohlašuje, že nevysloví námitku proti nařízení v přenesené pravomoci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí předal Radě a Komisi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 399, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 341, 24.12.2015, s. 1.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/232 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/232

---

P8_TA(2017)0292

Nevyslovení námitky proti aktu v přenesené pravomoci: evropské řízení o drobných nárocích

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku proti nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 19. června 2017, kterým se nahrazují přílohy I, II, III a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA))

(2018/C 334/31)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2017)03982), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2017)03982),

| — | s ohledem na dopis Komise ze dne 19. června 2017, kterým Komise žádá Parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku k nařízení přenesené pravomoci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Komise ze dne 19. června 2017, kterým Komise žádá Parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku k nařízení přenesené pravomoci,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti předsedkyni Konference předsedů výborů ze dne 22. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti předsedkyni Konference předsedů výborů ze dne 22. června 2017,

| — | s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2421 (2), a zejména na článek 26 a čl. 27 odst. 5 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2421 (2), a zejména na článek 26 a čl. 27 odst. 5 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na doporučení k rozhodnutí Výboru pro právní záležitosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení k rozhodnutí Výboru pro právní záležitosti,

| — | s ohledem na čl. 105 odst. 6 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 105 odst. 6 jednacího řádu,

| — | s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 105 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 4. července 2017, nebyla vyslovena žádná námitka, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 105 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 4. července 2017, nebyla vyslovena žádná námitka,

| A. | vzhledem k tomu, že přílohy nařízení (ES) č. 861/2007 stanoví formuláře, které mají být používány za účelem usnadnění jeho uplatňování; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že přílohy nařízení (ES) č. 861/2007 stanoví formuláře, které mají být používány za účelem usnadnění jeho uplatňování;

| B. | vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 861/2007 bylo pozměněno nařízením (EU) 2015/2421, které se použije od 14. července 2017; vzhledem k tomu, že změny provedené v evropském řízení o drobných nárocích by se měly odrazit v uvedených formulářích, které jsou obsaženy v přílohách; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 861/2007 bylo pozměněno nařízením (EU) 2015/2421, které se použije od 14. července 2017; vzhledem k tomu, že změny provedené v evropském řízení o drobných nárocích by se měly odrazit v uvedených formulářích, které jsou obsaženy v přílohách;

| C. | vzhledem k tomu, že je nutné přílohy I až IV nařízení (ES) č. 861/2007 nahradit, a vzhledem k tomu, že nové přílohy I až IV by se měly použít ke stejnému datu jako nařízení (EU) 2015/2421; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že je nutné přílohy I až IV nařízení (ES) č. 861/2007 nahradit, a vzhledem k tomu, že nové přílohy I až IV by se měly použít ke stejnému datu jako nařízení (EU) 2015/2421;

| D. | vzhledem k tomu, že změny nařízení (ES) č. 861/2007 se použijí od 14. července 2017, a nařízení v přenesené pravomoci by proto mělo vstoupit v platnost dne 14. července 2017; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že změny nařízení (ES) č. 861/2007 se použijí od 14. července 2017, a nařízení v přenesené pravomoci by proto mělo vstoupit v platnost dne 14. července 2017;

| 1. | prohlašuje, že nevysloví námitku proti nařízení v přenesené pravomoci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě a Komisi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 341, 24.12.2015, s. 1.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/233 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/233

---

P8_TA(2017)0294

Kigalská změna Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření kigalské změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, jménem Evropské unie (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE))

(Souhlas)

(2018/C 334/32)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07725/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07725/2017),

| — | s ohledem na kigalskou změnu Montrealského protokolu přijatou na 28. zasedání smluvních stran tohoto protokolu, které se konalo v Kigali ve Rwandě v říjnu 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na kigalskou změnu Montrealského protokolu přijatou na 28. zasedání smluvních stran tohoto protokolu, které se konalo v Kigali ve Rwandě v říjnu 2016,

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0157/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0157/2017),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a odst. 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a odst. 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0237/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0237/2017),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením změny; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/234 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/234

---

P8_TA(2017)0295

Úmluva o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států a omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Evropské unie (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE))

(Souhlas)

(2018/C 334/33)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07524/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07524/2017),

| — | s ohledem na změnu znění a příloh II až IX Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 a doplnění nových příloh X a XI (07524/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na změnu znění a příloh II až IX Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 a doplnění nových příloh X a XI (07524/2017),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0143/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0143/2017),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0241/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0241/2017),

| 1. | uděluje souhlas s přijetím změny tohoto protokolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/235 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/235

---

P8_TA(2017)0296

Uzavření Dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a Kubou (souhlas) ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření jménem Evropské unie dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE))

(Souhlas)

(2018/C 334/34)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (12502/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (12502/2016),

| — | s ohledem na návrh dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12504/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh dohody o politickém dialogu a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kubánskou republikou na straně druhé (12504/2016),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s články 207 a 209 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem, Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0517/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s články 207 a 209 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem, Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0517/2016),

| — | s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 5. července 2017 (1) o návrhu rozhodnutí Rady, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 5. července 2017 (1) o návrhu rozhodnutí Rady,

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0232/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro rozvoj a Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0232/2017),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Kubánské republiky. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texty tohoto dne, P8_TA(2017)0297.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/236 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/236

---

P8_TA(2017)0298

Memorandum o porozumění mezi Evropskou agenturou pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a Eurojustem *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k návrhu prováděcího rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření memoranda o porozumění mezi Evropskou agenturou pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a Eurojustem ze strany Eurojustu (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS))

(Konzultace)

(2018/C 334/35)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Rady (07536/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Rady (07536/2017),

| — | s ohledem na čl. 39 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii ve znění Amsterodamské smlouvy a článek 9 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0136/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 39 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii ve znění Amsterodamské smlouvy a článek 9 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0136/2017),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti (1), a zejména na čl. 26 odst. 2 tohoto rozhodnutí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti (1), a zejména na čl. 26 odst. 2 tohoto rozhodnutí,

| — | s ohledem na článek 78c jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 78c jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0215/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0215/2017),

| 1. | schvaluje návrh Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/237 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/237

---

P8_TA(2017)0299

Boj vedený trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie ***II

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD))

(Řádný legislativní postup: druhé čtení)

(2018/C 334/36)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na postoj Rady v prvním čtení (06182/1/2017 – C8-0150/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady v prvním čtení (06182/1/2017 – C8-0150/2017),

| — | s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1) k návrhu Komise Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1) k návrhu Komise Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0363),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 67a jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 67a jednacího řádu,

| — | s ohledem na společná jednání Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci podle článku 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná jednání Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci podle článku 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení pro druhé čtení předložené Výborem pro rozpočtovou kontrolu a Výborem pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení pro druhé čtení předložené Výborem pro rozpočtovou kontrolu a Výborem pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0230/2017),

| 1. | schvaluje postoj Rady v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že akt je přijat v souladu s postojem Rady; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 297 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pověřuje svého generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Přijaté texty, 16.4.2014, P7_TA(2014)0427.

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/238 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/238

---

P8_TA(2017)0300

Právní rámec Unie pro porušení celních předpisů a sankcí

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 334/37)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0884),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 33 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0033/2014), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 33 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0033/2014),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a články 33 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a články 33 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená litevským a švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená litevským a švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 21. září 2016 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 21. září 2016 (1),

| — | s ohledem na články 59 a 39 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 59 a 39 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a na stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0239/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a na stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0239/2016),

| 1. | přijímá jako svůj postoj v prvním čtení text přijatý dne 25. října 2016 (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 57.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0400.

---

P8_TC1-COD(2013)0432

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 5. července 2017 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek

  články
  33
  a 114
  této smlouvy, [pozm. návrh 1]

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Právní předpisy v oblasti celní unie jsou harmonizovány prostřednictvím práva Unie. Jejich prosazování však spadá do oblasti působnosti vnitrostátního práva členských států. |
| --- | --- |

(1)

Právní předpisy v oblasti celní unie jsou harmonizovány prostřednictvím práva Unie. Jejich prosazování však spadá do oblasti působnosti vnitrostátního práva členských států.

| (1a) | Tato směrnice by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013
   (3)

  (dále jen „kodex“). [pozm. návrh 2] |
| --- | --- |

(1a)

Tato směrnice by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013
   (3)

  (dále jen „kodex“). [pozm. návrh 2]

| (2) | Porušení v oblasti cel a související sankce se proto řídí 28 odlišnými soubory právních pravidel. Porušení unijních celních předpisů tudíž není v rámci Unie upraveno jednotně a sankce, jež mohou být v jednotlivých případech uloženy, se liší ve své povaze a přísnosti podle členského státu, jenž je ukládá
  , což může mít za následek ztrátu příjmů pro členské státy a narušení obchodu
  . [pozm. návrh 3] |
| --- | --- |

(2)

Porušení v oblasti cel a související sankce se proto řídí 28 odlišnými soubory právních pravidel. Porušení unijních celních předpisů tudíž není v rámci Unie upraveno jednotně a sankce, jež mohou být v jednotlivých případech uloženy, se liší ve své povaze a přísnosti podle členského státu, jenž je ukládá
  , což může mít za následek ztrátu příjmů pro členské státy a narušení obchodu
  . [pozm. návrh 3]

| (3) | Tyto rozdíly v právních řádech členských států dopadají nejen

  nejenže mají nepříznivý dopad
  na optimální řízení celní unie
  a transparentnost nutnou k zajištění řádného fungování vnitřního trhu, pokud jde o způsoby, jak různé celní orgány řeší porušení předpisů
  , ale brání i tomu, aby bylo mezi hospodářskými subjekty v rámci celní unie dosaženo rovných podmínek mezi hospodářskými subjekty
  , které již podléhají různým souborům pravidel uvnitř Unie,
  neboť je tím ovlivněn i jejich přístup k celním zjednodušením a usnadněním. [pozm. návrh 4] |
| --- | --- |

(3)

Tyto rozdíly v právních řádech členských států dopadají nejen

  nejenže mají nepříznivý dopad
  na optimální řízení celní unie
  a transparentnost nutnou k zajištění řádného fungování vnitřního trhu, pokud jde o způsoby, jak různé celní orgány řeší porušení předpisů
  , ale brání i tomu, aby bylo mezi hospodářskými subjekty v rámci celní unie dosaženo rovných podmínek mezi hospodářskými subjekty
  , které již podléhají různým souborům pravidel uvnitř Unie,
  neboť je tím ovlivněn i jejich přístup k celním zjednodušením a usnadněním. [pozm. návrh 4]

| (4) | Kodex je koncipován pro mezinárodní elektronické prostředí, v němž probíhá vzájemná komunikace mezi celními orgány v reálném čase a v němž jsou rozhodnutí přijatá určitým členským státem uplatňována všemi ostatními členskými státy. Takový právní rámec tudíž vyžaduje harmonizované prosazování. Tento kodex rovněž zahrnuje ustanovení, na jehož základě mají členské státy povinnost stanovit účinné, odrazující a přiměřené sankce. |
| --- | --- |

(4)

Kodex je koncipován pro mezinárodní elektronické prostředí, v němž probíhá vzájemná komunikace mezi celními orgány v reálném čase a v němž jsou rozhodnutí přijatá určitým členským státem uplatňována všemi ostatními členskými státy. Takový právní rámec tudíž vyžaduje harmonizované prosazování. Tento kodex rovněž zahrnuje ustanovení, na jehož základě mají členské státy povinnost stanovit účinné, odrazující a přiměřené sankce.

| (5) | Právní rámec pro prosazování celních předpisů Unie stanovený touto směrnicí je v souladu s platnými právními předpisy upravujícími ochranu finančních zájmů Unie a zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/...ze dne ... (4). Porušení celních předpisů, na něž se vztahuje rámec ustavený touto směrnicí, zahrnují porušení celních předpisů, jež mají dopad na takové finanční zájmy, avšak nespadají do oblasti působnosti právních předpisů určených k jejich ochraně prostřednictvím trestního práva, a porušení celních předpisů, jimiž nejsou nikterak dotčeny finanční zájmy Unie. |
| --- | --- |

(5)

Právní rámec pro prosazování celních předpisů Unie stanovený touto směrnicí je v souladu s platnými právními předpisy upravujícími ochranu finančních zájmů Unie a zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/...ze dne ... (4). Porušení celních předpisů, na něž se vztahuje rámec ustavený touto směrnicí, zahrnují porušení celních předpisů, jež mají dopad na takové finanční zájmy, avšak nespadají do oblasti působnosti právních předpisů určených k jejich ochraně prostřednictvím trestního práva, a porušení celních předpisů, jimiž nejsou nikterak dotčeny finanční zájmy Unie.

| (6) | Měl

  Tato směrnice by měla stanovit

  by být stanoven seznam jednání, která se považují za porušení unijních celních předpisů, za něž se ukládají příslušné sankce. Taková porušení celních předpisů by měla plně vycházet z povinností uložených na základě celních předpisů a měla by přímo odkazovat na kodex. Tato směrnice nestanovuje, zda

  by měla stanovit
  ,
  že
  členské státy mají s ohledem na tato

  mají za uvedená
  porušení celních předpisů uplatňovat správní či trestněprávní sankce
  jiné než trestněprávní povahy
  .
  Členské státy by měly mít rovněž možnost namísto sankcí jiné než trestněprávní povahy stanovit a ukládat sankce trestněprávní, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a právem Unie, pokud to vyžaduje povaha a závažnost daného porušení, aby ukládané sankce byly odrazující, účinné a přiměřené
  . [pozm. návrh 5] |
| --- | --- |

(6)

Měl

  Tato směrnice by měla stanovit

  by být stanoven seznam jednání, která se považují za porušení unijních celních předpisů, za něž se ukládají příslušné sankce. Taková porušení celních předpisů by měla plně vycházet z povinností uložených na základě celních předpisů a měla by přímo odkazovat na kodex. Tato směrnice nestanovuje, zda

  by měla stanovit
  ,
  že
  členské státy mají s ohledem na tato

  mají za uvedená
  porušení celních předpisů uplatňovat správní či trestněprávní sankce
  jiné než trestněprávní povahy
  .
  Členské státy by měly mít rovněž možnost namísto sankcí jiné než trestněprávní povahy stanovit a ukládat sankce trestněprávní, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a právem Unie, pokud to vyžaduje povaha a závažnost daného porušení, aby ukládané sankce byly odrazující, účinné a přiměřené
  . [pozm. návrh 5]

| (7) | První kategorie jednání by měla zahrnovat porušení celních předpisů vycházející z objektivní odpovědnosti, u nichž není vyžadován prvek zavinění vzhledem k objektivnímu charakteru dotčené povinnosti a skutečnosti, že osoby, které odpovídají za splnění příslušné povinnosti, si musí být vědomy její existence a závazné povahy.
  [pozm. návrh 6] |
| --- | --- |

(7)

První kategorie jednání by měla zahrnovat porušení celních předpisů vycházející z objektivní odpovědnosti, u nichž není vyžadován prvek zavinění vzhledem k objektivnímu charakteru dotčené povinnosti a skutečnosti, že osoby, které odpovídají za splnění příslušné povinnosti, si musí být vědomy její existence a závazné povahy.
  [pozm. návrh 6]

| (8) | Druhá a třetí kategorie by měla zahrnovat porušení celních předpisů spáchaných z nedbalosti či úmyslně, pokud je ke stanovení odpovědnosti za porušení zapotřebí prokázání subjektivního prvku zavinění.
  [pozm. návrh 7] |
| --- | --- |

(8)

Druhá a třetí kategorie by měla zahrnovat porušení celních předpisů spáchaných z nedbalosti či úmyslně, pokud je ke stanovení odpovědnosti za porušení zapotřebí prokázání subjektivního prvku zavinění.
  [pozm. návrh 7]

| (9) | Za porušení celních předpisů by se měla považovat jednání spočívající v podněcování, napomáhání či navádění k úmyslnému porušení celních předpisů, stejně jako pokus o určitá úmyslná porušení celních předpisů. |
| --- | --- |

(9)

Za porušení celních předpisů by se měla považovat jednání spočívající v podněcování, napomáhání či navádění k úmyslnému porušení celních předpisů, stejně jako pokus o určitá úmyslná porušení celních předpisů.

| (10) | V zájmu zajištění právní jistoty by mělo být stanoveno, že jakékoli jednání či opomenutí, k němuž došlo v důsledku chyby, které se dopustil celní orgán
  ve smyslu kodexu
  , by nemělo být považováno za porušení celních předpisů. [pozm. návrh 8] |
| --- | --- |

(10)

V zájmu zajištění právní jistoty by mělo být stanoveno, že jakékoli jednání či opomenutí, k němuž došlo v důsledku chyby, které se dopustil celní orgán
  ve smyslu kodexu
  , by nemělo být považováno za porušení celních předpisů. [pozm. návrh 8]

| (11) | Členské státy by měly zajistit, aby bylo možné v případě stejných druhů porušení celních předpisů vyvodit odpovědnost jak u právnických, tak fyzických osob, má-li z porušení celních předpisů taková právnická osoba prospěch. |
| --- | --- |

(11)

Členské státy by měly zajistit, aby bylo možné v případě stejných druhů porušení celních předpisů vyvodit odpovědnost jak u právnických, tak fyzických osob, má-li z porušení celních předpisů taková právnická osoba prospěch.

| (12) | V zájmu sblížení vnitrostátních sankčních režimů členských států by měl být stanoven soubor odstupňovaných sankcí, které odpovídají rozdílných kategoriím

  který zohlední závažnost
  porušení celních předpisů a jejich závažnosti. V zájmu uložení účinných, přiměřených a odrazujících sankcí by členské státy rovněž měly zajistit, aby jejich příslušné orgány při rozhodování o druhu a rozsahu sankce, která má být uložena, zohlednily konkrétní přitěžující či polehčující okolnosti. [pozm. návrh 9] |
| --- | --- |

(12)

V zájmu sblížení vnitrostátních sankčních režimů členských států by měl být stanoven soubor odstupňovaných sankcí, které odpovídají rozdílných kategoriím

  který zohlední závažnost
  porušení celních předpisů a jejich závažnosti. V zájmu uložení účinných, přiměřených a odrazujících sankcí by členské státy rovněž měly zajistit, aby jejich příslušné orgány při rozhodování o druhu a rozsahu sankce, která má být uložena, zohlednily konkrétní přitěžující či polehčující okolnosti. [pozm. návrh 9]

| (12a) | Celní orgány by měly stanovit výši uložené sankce na základě hodnoty daného zboží pouze v případech, kdy je závažné porušení spojeno nikoli s ušlým clem, nýbrž s hodnotou dotčeného zboží, například v případech porušení povinností v souvislosti s právy duševního vlastnictví či se zbožím, na něž se vztahuje zákaz či omezení. [pozm. návrh 10] |
| --- | --- |

(12a)

Celní orgány by měly stanovit výši uložené sankce na základě hodnoty daného zboží pouze v případech, kdy je závažné porušení spojeno nikoli s ušlým clem, nýbrž s hodnotou dotčeného zboží, například v případech porušení povinností v souvislosti s právy duševního vlastnictví či se zbožím, na něž se vztahuje zákaz či omezení. [pozm. návrh 10]

| (13) | Promlčecí lhůta pro zahájení řízení v souvislosti s porušením celních předpisů by měla být stanovena v trvání čtyři roky ode dne, kdy bylo spácháno porušení celních předpisů, či v případě pokračujícího či opakujícího se porušení na čtyři roky od okamžiku, kdy skončilo jednání zakládající porušení. Členské státy by měly zajistit, že úkonem v souvislosti s vyšetřováním či právním řízením ve věci
  stejného
  porušení celních předpisů
  či úkonem osoby, která odpovídá za porušení,
  dochází k přerušení promlčecí lhůty. Členské státy mohou

  by měly mít možnost
  vymezit případy, v nichž dochází k stavení promlčecí lhůty. Zahájit či obnovit taková řízení by nemělo být možné

  Všechny postupy by měly být časově omezené, nezávisle na případném přerušení promlčecí lhůty,
  po uplynutí prekluzivní lhůty v trvání osmi let, zatímco promlčecí lhůta pro vykonání

  vymáhání
  sankce by měla být stanovena v délce tří let. [pozm. návrh 11] |
| --- | --- |

(13)

Promlčecí lhůta pro zahájení řízení v souvislosti s porušením celních předpisů by měla být stanovena v trvání čtyři roky ode dne, kdy bylo spácháno porušení celních předpisů, či v případě pokračujícího či opakujícího se porušení na čtyři roky od okamžiku, kdy skončilo jednání zakládající porušení. Členské státy by měly zajistit, že úkonem v souvislosti s vyšetřováním či právním řízením ve věci
  stejného
  porušení celních předpisů
  či úkonem osoby, která odpovídá za porušení,
  dochází k přerušení promlčecí lhůty. Členské státy mohou

  by měly mít možnost
  vymezit případy, v nichž dochází k stavení promlčecí lhůty. Zahájit či obnovit taková řízení by nemělo být možné

  Všechny postupy by měly být časově omezené, nezávisle na případném přerušení promlčecí lhůty,
  po uplynutí prekluzivní lhůty v trvání osmi let, zatímco promlčecí lhůta pro vykonání

  vymáhání
  sankce by měla být stanovena v délce tří let. [pozm. návrh 11]

| (14) | Mělo by být stanoveno, že správní řízení vedené v souvislosti s porušením celních předpisů se pozastavuje po dobu, od které je proti stejné osobě za stejný skutek zahájeno trestní řízení. Pokračování správního řízení po ukončení trestního řízení by mělo být umožněno pouze za bezpodmínečného dodržení zásady ne bis in idem

  , což znamená, že totéž porušení předpisů nesmí být trestáno dvakrát
  . [pozm. návrh 12] |
| --- | --- |

(14)

Mělo by být stanoveno, že správní řízení vedené v souvislosti s porušením celních předpisů se pozastavuje po dobu, od které je proti stejné osobě za stejný skutek zahájeno trestní řízení. Pokračování správního řízení po ukončení trestního řízení by mělo být umožněno pouze za bezpodmínečného dodržení zásady ne bis in idem

  , což znamená, že totéž porušení předpisů nesmí být trestáno dvakrát
  . [pozm. návrh 12]

| (15) | Aby nedocházelo k pozitivním střetům příslušnosti pro projednání dané věci, měla by být stanovena kolizní pravidla o určení příslušnosti členského státu pro projednání věci. |
| --- | --- |

(15)

Aby nedocházelo k pozitivním střetům příslušnosti pro projednání dané věci, měla by být stanovena kolizní pravidla o určení příslušnosti členského státu pro projednání věci.

| (15a) | Hlavním cílem této směrnice je zajistit účinné vymáhání celních předpisů Unie. Právní rámec stanovený touto směrnicí však neumožňuje přijmout integrovaný přístup k vymáhání předpisů, včetně dohledu, kontroly a vyšetřování. Komise by tudíž měla mít povinnost předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o těchto aspektech, včetně provádění společného rámce pro řízení rizik, s cílem posoudit, zda je zapotřebí přijmout další právní předpisy. [pozm. návrh 13] |
| --- | --- |

(15a)

Hlavním cílem této směrnice je zajistit účinné vymáhání celních předpisů Unie. Právní rámec stanovený touto směrnicí však neumožňuje přijmout integrovaný přístup k vymáhání předpisů, včetně dohledu, kontroly a vyšetřování. Komise by tudíž měla mít povinnost předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o těchto aspektech, včetně provádění společného rámce pro řízení rizik, s cílem posoudit, zda je zapotřebí přijmout další právní předpisy. [pozm. návrh 13]

| (16) | Tato směrnice by měla ustavit spolupráci mezi členskými státy a Komisí v zájmu zajištění účinných opatření vůči porušení celních předpisů. |
| --- | --- |

(16)

Tato směrnice by měla ustavit spolupráci mezi členskými státy a Komisí v zájmu zajištění účinných opatření vůči porušení celních předpisů.

| (17) | Příslušné orgány by měly mít možnost v zájmu usnadnění vyšetřování porušení celních předpisů dočasně zabavit zboží, dopravní prostředky či jiné nástroje použité v souvislosti s takovým porušením. |
| --- | --- |

(17)

Příslušné orgány by měly mít možnost v zájmu usnadnění vyšetřování porušení celních předpisů dočasně zabavit zboží, dopravní prostředky či jiné nástroje použité v souvislosti s takovým porušením.

| (18) | V souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise k informativním dokumentům ze dne 28. září 2011 (5) se členské státy zavázaly v odůvodněných případech přikládat k oznámení svých prováděcích opatření jeden či více dokumentů vysvětlujících vztah mezi prvky směrnice a odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích nástrojů. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné. |
| --- | --- |

(18)

V souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise k informativním dokumentům ze dne 28. září 2011 (5) se členské státy zavázaly v odůvodněných případech přikládat k oznámení svých prováděcích opatření jeden či více dokumentů vysvětlujících vztah mezi prvky směrnice a odpovídajícími částmi vnitrostátních prováděcích nástrojů. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné.

| (18a) | Cílem této směrnice je posílit celní spolupráci prostřednictvím sblížení vnitrostátních právních předpisů týkajících se sankcí za porušení celních předpisů. Jelikož právní tradice členských států jsou v současnosti velmi odlišné, harmonizace v této oblasti nemůže být úplná. [pozm. návrh 14] |
| --- | --- |

(18a)

Cílem této směrnice je posílit celní spolupráci prostřednictvím sblížení vnitrostátních právních předpisů týkajících se sankcí za porušení celních předpisů. Jelikož právní tradice členských států jsou v současnosti velmi odlišné, harmonizace v této oblasti nemůže být úplná. [pozm. návrh 14]

| (19) | Jelikož cíle této směrnice, totiž stanovit pro všechny členské státy společný seznam případů porušení celních předpisů a základy pro účinné, odrazující a přiměřené sankce, které mají být ukládány členskými státy v prostoru celní unie, přičemž se jedná o plně harmonizovanou oblast, nemůže být pro odlišné právní tradice uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(19)

Jelikož cíle této směrnice, totiž stanovit pro všechny členské státy společný seznam případů porušení celních předpisů a základy pro účinné, odrazující a přiměřené sankce, které mají být ukládány členskými státy v prostoru celní unie, přičemž se jedná o plně harmonizovanou oblast, nemůže být pro odlišné právní tradice uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Tato

  Cílem této
  směrnice stanovuje

  je přispět k řádnému fungování vnitřního trhu a stanovit
  rámec týkající se porušení celních předpisů Unie a stanovuje

  stanovit
  sankce
  jiné než trestněprávní povahy
  za taková porušení
  pomocí sblížení právních a správních předpisů nebo správních opatření členských států
  . [pozm. návrh 15]

2.   Tato směrnice se použije v případě porušení povinností stanovených v nařízení (EU) č. 952/2013 („kodex“) a stejných povinností stanovených jinými celními předpisy Unie vymezenými v čl. 5 odst. 2 kodexu.

2a.
     
  Tato směrnice se vztahuje na povinnosti členských států vůči obchodním partnerům Evropské unie a také Světové obchodní organizace (WTO) a Světové celní organizace s cílem vytvořit homogenní a výkonný vnitřní trh a zároveň usnadnit obchod a poskytnout jistotu. [pozm. návrh 16]

Článek 2

Porušení celních přepisů a sankce

  Obecné zásady

1.
     Členské státy stanoví pravidla týkající se sankcí ukládaných za porušení celních předpisů stanovených v článcích 3 až

  a
  6
  za bezpodmínečného dodržení zásady ne bis in idem
  .

Členské státy zajistí, aby jednání či opomenutí stanovená v článcích 3 a 6 zakládala porušení celních předpisů, ať už jsou spáchána z nedbalosti nebo úmyslně.

Členské státy mohou namísto sankcí jiné než trestněprávní povahy stanovit a ukládat sankce trestněprávní, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a právem Unie, pokud to vyžaduje povaha a závažnost daného porušení, aby ukládané sankce byly odrazující, účinné a přiměřené.

2.
     
  Pro účely této směrnice:

| a) | celní orgány určí, zda byly předpisy porušeny z nedbalosti, což znamená, že osoba, která odpovídá za porušení, nevynaložila přiměřenou péči kontrole svých činností, či přijetím zjevně nedostatečných opatření za účelem zamezení výskytu okolností, které způsobily porušení předpisů, lze-li dané riziko rozumně předvídat; |
| --- | --- |

a)

celní orgány určí, zda byly předpisy porušeny z nedbalosti, což znamená, že osoba, která odpovídá za porušení, nevynaložila přiměřenou péči kontrole svých činností, či přijetím zjevně nedostatečných opatření za účelem zamezení výskytu okolností, které způsobily porušení předpisů, lze-li dané riziko rozumně předvídat;

| b) | celní orgány určí, zda bylo porušení předpisů způsobeno úmyslně, což znamená, že osoba, která odpovídá za porušení, jednala s vědomím, že se dopouští jednání či opomenutí, které zakládá porušení předpisů, či se svobodným a vědomým úmyslem porušit celní předpisy; |
| --- | --- |

b)

celní orgány určí, zda bylo porušení předpisů způsobeno úmyslně, což znamená, že osoba, která odpovídá za porušení, jednala s vědomím, že se dopouští jednání či opomenutí, které zakládá porušení předpisů, či se svobodným a vědomým úmyslem porušit celní předpisy;

| c) | administrativní chyby či nepřesnosti nezakládají porušení celních předpisů, kromě případů, kdy ze všech okolností jasně vyplývá, že k nim došlo v důsledku nedbalosti či úmyslně. [pozm. návrh 17] |
| --- | --- |

c)

administrativní chyby či nepřesnosti nezakládají porušení celních předpisů, kromě případů, kdy ze všech okolností jasně vyplývá, že k nim došlo v důsledku nedbalosti či úmyslně. [pozm. návrh 17]

Článek 2a

Usnadnění obchodu

S cílem plnit závazky Unie v rámci dohody Světové obchodní organizace o usnadnění obchodu členské státy spolupracují s cílem zavést systém spolupráce zahrnující všechny členské státy. Cílem tohoto systému je koordinace klíčových ukazatelů výkonnosti celních sankcí (analýza počtu odvolání a míry opakovaného porušení atd.); šíření osvědčených postupů mezi celními orgány (účinnost kontrol a sankcí, snižování administrativních nákladů atd.); předávání zkušeností hospodářských subjektů a vytváření vazeb mezi nimi; monitorování, jakým způsobem celní orgány vykonávají svou činnost, a provádění statistických činností ohledně porušení, jichž se dopouštějí společnosti ze třetích zemí. V rámci systému spolupráce jsou všechny členské státy neprodleně informovány o vyšetřování porušení celních předpisů a zjištěných porušeních předpisů, a to za účelem usnadnění obchodu, zamezení vstupu nelegálního zboží na vnitřní trh a zlepšení účinnosti kontrol. [pozm. návrh 18]

Článek 3

Objektivní odpovědnost za Porušení celních předpisů

Členské státy zajistí, aby následující jednání či opomenutí zakládala porušení celních předpisů bez ohledu na prvek zavinění:

| a) | osoba podávající celní prohlášení, celní prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupní souhrnné celní prohlášení, výstupní souhrnné celní prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu nezajistila správnost a úplnost informací uvedených v celním prohlášení, oznámení nebo žádosti podle čl. 15 odst. 2 písm. a) kodexu; |
| --- | --- |

a)

osoba podávající celní prohlášení, celní prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupní souhrnné celní prohlášení, výstupní souhrnné celní prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu nezajistila správnost a úplnost informací uvedených v celním prohlášení, oznámení nebo žádosti podle čl. 15 odst. 2 písm. a) kodexu;

| b) | osoba podávající celní prohlášení, celní prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupní souhrnné celní prohlášení, výstupní souhrnné celní prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu nezajistila pravost, správnost a platnost podpůrného dokladu podle čl. 15 odst. 2 písm. b) kodexu; |
| --- | --- |

b)

osoba podávající celní prohlášení, celní prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupní souhrnné celní prohlášení, výstupní souhrnné celní prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu nezajistila pravost, správnost a platnost podpůrného dokladu podle čl. 15 odst. 2 písm. b) kodexu;

| c) | osoba neučinila podání vstupního souhrnného celního prohlášení podle článku 127 kodexu, oznámení příjezdu námořního plavidla nebo letadla podle článku 133 kodexu, prohlášení pro dočasné uskladnění podle článku 145 kodexu, celní prohlášení podle článku 158 kodexu, oznámení činnosti ve svobodných pásmech podle čl. 244 odst. 2 kodexu, prohlášení před výstupem zboží podle článku 263 kodexu, prohlášení o zpětném vývozu podle článku 270 kodexu, výstupního souhrnného celního prohlášení podle článku 271 kodexu či oznámení o zpětném vývozu podle článku 274 kodexu; |
| --- | --- |

c)

osoba neučinila podání vstupního souhrnného celního prohlášení podle článku 127 kodexu, oznámení příjezdu námořního plavidla nebo letadla podle článku 133 kodexu, prohlášení pro dočasné uskladnění podle článku 145 kodexu, celní prohlášení podle článku 158 kodexu, oznámení činnosti ve svobodných pásmech podle čl. 244 odst. 2 kodexu, prohlášení před výstupem zboží podle článku 263 kodexu, prohlášení o zpětném vývozu podle článku 270 kodexu, výstupního souhrnného celního prohlášení podle článku 271 kodexu či oznámení o zpětném vývozu podle článku 274 kodexu;

| d) | hospodářský subjekt nedodržel povinnost uchovávat doklady a informace související s vyřizováním celních formalit, a to jakýmkoli způsobem, který je dostupný, po dobu stanovenou celními předpisy v souladu s článkem 51 kodexu; |
| --- | --- |

d)

hospodářský subjekt nedodržel povinnost uchovávat doklady a informace související s vyřizováním celních formalit, a to jakýmkoli způsobem, který je dostupný, po dobu stanovenou celními předpisy v souladu s článkem 51 kodexu;

| e) | zboží, které vstoupilo na celní území Unie, bylo vyjmuto z celního dohledu bez povolení celních orgánů v rozporu s čl. 134 odst. 1 prvním a druhým pododstavcem kodexu; |
| --- | --- |

e)

zboží, které vstoupilo na celní území Unie, bylo vyjmuto z celního dohledu bez povolení celních orgánů v rozporu s čl. 134 odst. 1 prvním a druhým pododstavcem kodexu;

| f) | zboží bylo vyjmuto z celního dohledu v rozporu s čl. 134 odst. 1 čtvrtým pododstavcem a s čl. 158 odst. 3 a článkem 242 kodexu; |
| --- | --- |

f)

zboží bylo vyjmuto z celního dohledu v rozporu s čl. 134 odst. 1 čtvrtým pododstavcem a s čl. 158 odst. 3 a článkem 242 kodexu;

| g) | osoba, která přepravuje zboží na celní území Unie, porušila povinnost týkající se dopravy zboží na příslušné místo uloženou čl. 135 odst. 1 kodexu, či povinnost
  neprodleně
  oznámit v souladu s čl. 137 odst. 1 a 2 kodexu celním orgánům nemožnost splnění takové povinnosti
  a sdělit jim, kde se zboží nachází
  ; |
| --- | --- |

g)

osoba, která přepravuje zboží na celní území Unie, porušila povinnost týkající se dopravy zboží na příslušné místo uloženou čl. 135 odst. 1 kodexu, či povinnost
  neprodleně
  oznámit v souladu s čl. 137 odst. 1 a 2 kodexu celním orgánům nemožnost splnění takové povinnosti
  a sdělit jim, kde se zboží nachází
  ;

| h) | osoba, která přepravuje zboží do daného svobodného pásma, jestliže je část hranice svobodného celního pásma totožná s pozemní hranicí mezi členským státem a třetí zemí, nedodržela svou povinnost přepravit takové zboží přímo do daného svobodného pásma, aniž by prošlo jinou částí celního území Unie podle čl. 135 odst. 2 kodexu; |
| --- | --- |

h)

osoba, která přepravuje zboží do daného svobodného pásma, jestliže je část hranice svobodného celního pásma totožná s pozemní hranicí mezi členským státem a třetí zemí, nedodržela svou povinnost přepravit takové zboží přímo do daného svobodného pásma, aniž by prošlo jinou částí celního území Unie podle čl. 135 odst. 2 kodexu;

| i) | deklarant podávající prohlášení pro dočasné uložení či návrh na propuštění zboží do celního režimu neposkytl celním orgánům příslušné doklady, vyžadují-li to právní předpisy Unie nebo je-li to nezbytné pro účely celní kontroly podle čl. 145 odst. 2 a čl. 163 odst. 2 kodexu; |
| --- | --- |

i)

deklarant podávající prohlášení pro dočasné uložení či návrh na propuštění zboží do celního režimu neposkytl celním orgánům příslušné doklady, vyžadují-li to právní předpisy Unie nebo je-li to nezbytné pro účely celní kontroly podle čl. 145 odst. 2 a čl. 163 odst. 2 kodexu;

| j) | hospodářský subjekt

  deklarant podávající prohlášení pro dočasné uložení nebo osoba, která uchovává zboží na jiných místech určených nebo schválených celními orgány,
  odpovídající za zboží, které není zbožím Unie a je dočasně uskladněno, nepropustil

  nepropustili
  zboží do celního režimu nebo zboží zpětně nevyvezl

  nevyvezli
  ve lhůtě stanovené podle článku 149 kodexu; |
| --- | --- |

j)

hospodářský subjekt

  deklarant podávající prohlášení pro dočasné uložení nebo osoba, která uchovává zboží na jiných místech určených nebo schválených celními orgány,
  odpovídající za zboží, které není zbožím Unie a je dočasně uskladněno, nepropustil

  nepropustili
  zboží do celního režimu nebo zboží zpětně nevyvezl

  nevyvezli
  ve lhůtě stanovené podle článku 149 kodexu;

| k) | deklarant podávající celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do celního režimu neměl v rozporu s čl. 163 odst. 1 a čl. 167 odst. 1 druhým pododstavcem kodexu v okamžiku podání celního prohlášení či doplňkového celního prohlášení k dispozici podklady, které jsou nezbytné pro použití příslušného režimu, a takové podklady nebyly k dispozici celním orgánům; |
| --- | --- |

k)

deklarant podávající celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do celního režimu neměl v rozporu s čl. 163 odst. 1 a čl. 167 odst. 1 druhým pododstavcem kodexu v okamžiku podání celního prohlášení či doplňkového celního prohlášení k dispozici podklady, které jsou nezbytné pro použití příslušného režimu, a takové podklady nebyly k dispozici celním orgánům;

| l) | deklarant nepodal v rozporu s čl. 167 odst. 1 kodexu v případě zjednodušeného celního prohlášení podle článku 166 kodexu či v souvislosti se zápisem do záznamů deklaranta podle článku 182 kodexu u příslušného celního úřadu ve stanovené lhůtě doplňkové celní prohlášení; |
| --- | --- |

l)

deklarant nepodal v rozporu s čl. 167 odst. 1 kodexu v případě zjednodušeného celního prohlášení podle článku 166 kodexu či v souvislosti se zápisem do záznamů deklaranta podle článku 182 kodexu u příslušného celního úřadu ve stanovené lhůtě doplňkové celní prohlášení;

| m) | bez předchozího oprávnění, jež udělují podle čl. 192 odst. 2 kodexu celní orgány, došlo k odstranění či zničení prostředků k identifikaci umístěných na zboží, obalu nebo dopravních prostředcích celními orgány; |
| --- | --- |

m)

bez předchozího oprávnění, jež udělují podle čl. 192 odst. 2 kodexu celní orgány, došlo k odstranění či zničení prostředků k identifikaci umístěných na zboží, obalu nebo dopravních prostředcích celními orgány;

| n) | držitel povolení pro aktivní zušlechťovací styk nedodržel lhůtu pro vyřízení takového režimu stanovenou podle článku 257 kodexu; |
| --- | --- |

n)

držitel povolení pro aktivní zušlechťovací styk nedodržel lhůtu pro vyřízení takového režimu stanovenou podle článku 257 kodexu;

| o) | držitel povolení pro pasivní zušlechťovací styk nedodržel lhůtu stanovenou pro vývoz vadného zboží stanovenou podle článku 262 kodexu; |
| --- | --- |

o)

držitel povolení pro pasivní zušlechťovací styk nedodržel lhůtu stanovenou pro vývoz vadného zboží stanovenou podle článku 262 kodexu;

| p) | stavba budovy ve svobodném pásmu bez
  předchozího
  povolení celních orgánů podle čl. 244 odst. 1 kodexu; |
| --- | --- |

p)

stavba budovy ve svobodném pásmu bez
  předchozího
  povolení celních orgánů podle čl. 244 odst. 1 kodexu;

| q) | nezaplacení dovozního nebo vývozního cla osobou, jež odpovídá za zaplacení takového cla, ve lhůtě stanovené podle článku 108 kodexu. |
| --- | --- |

q)

nezaplacení dovozního nebo vývozního cla osobou, jež odpovídá za zaplacení takového cla, ve lhůtě stanovené podle článku 108 kodexu.

| qa) | hospodářský subjekt nepodal na žádost celních orgánů požadované dokumenty a informace ve vhodné formě a v přiměřené lhůtě a neposkytl veškerou pomoc nezbytnou pro splnění celních formalit nebo provedení kontrol podle čl. 15 odst. 1 kodexu; |
| --- | --- |

qa)

hospodářský subjekt nepodal na žádost celních orgánů požadované dokumenty a informace ve vhodné formě a v přiměřené lhůtě a neposkytl veškerou pomoc nezbytnou pro splnění celních formalit nebo provedení kontrol podle čl. 15 odst. 1 kodexu;

| qb) | držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, nedodržel povinnosti vyplývající z tohoto rozhodnutí podle čl. 23 odst. 1 kodexu; |
| --- | --- |

qb)

držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, nedodržel povinnosti vyplývající z tohoto rozhodnutí podle čl. 23 odst. 1 kodexu;

| qc) | držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, neprodleně neinformoval podle čl. 23 odst. 2 kodexu celní orgány o všech skutečnostech, které nastaly po přijetí takového rozhodnutí těmito celními orgány a které mohou ovlivnit jeho platnost nebo obsah; |
| --- | --- |

qc)

držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, neprodleně neinformoval podle čl. 23 odst. 2 kodexu celní orgány o všech skutečnostech, které nastaly po přijetí takového rozhodnutí těmito celními orgány a které mohou ovlivnit jeho platnost nebo obsah;

| qd) | držitel tranzitního režimu Unie nepředložil zboží v nezměněném stavu celnímu úřadu určení ve stanovené lhůtě podle čl. 233 odst. 1 písm. a) kodexu; |
| --- | --- |

qd)

držitel tranzitního režimu Unie nepředložil zboží v nezměněném stavu celnímu úřadu určení ve stanovené lhůtě podle čl. 233 odst. 1 písm. a) kodexu;

| qe) | vykládka či překládka zboží z dopravních prostředků, kterými je přepravováno, bez povolení uděleného celními orgány či na místech, která k tomu tyto orgány neurčily či neschválily, v rozporu s článkem 140 kodexu; |
| --- | --- |

qe)

vykládka či překládka zboží z dopravních prostředků, kterými je přepravováno, bez povolení uděleného celními orgány či na místech, která k tomu tyto orgány neurčily či neschválily, v rozporu s článkem 140 kodexu;

| qf) | uskladnění zboží v dočasných či celních skladech bez povolení uděleného celními orgány v souladu s články 147 a 148 kodexu; |
| --- | --- |

qf)

uskladnění zboží v dočasných či celních skladech bez povolení uděleného celními orgány v souladu s články 147 a 148 kodexu;

| qg) | držitel povolení nebo režimu nesplnil povinnosti související s uskladněním zboží, na které se vztahuje režim uskladnění v celním skladu, podle čl. 242 odst. 1 písm. a) a b) kodexu; |
| --- | --- |

qg)

držitel povolení nebo režimu nesplnil povinnosti související s uskladněním zboží, na které se vztahuje režim uskladnění v celním skladu, podle čl. 242 odst. 1 písm. a) a b) kodexu;

| qh) | celním orgánům byly poskytnuty nepravdivé informace či dokumenty, jež tyto orgány vyžadují podle článku 15 či 163 kodexu; |
| --- | --- |

qh)

celním orgánům byly poskytnuty nepravdivé informace či dokumenty, jež tyto orgány vyžadují podle článku 15 či 163 kodexu;

| qi) | hospodářský subjekt předložil celním orgánům nesprávné či neúplné údaje nebo nepravé, nesprávné či neplatné doklady za účelem udělení:










  i) | statusu oprávněného hospodářského subjektu podle článku 38 kodexu; |
| --- | --- | --- |

qi)

hospodářský subjekt předložil celním orgánům nesprávné či neúplné údaje nebo nepravé, nesprávné či neplatné doklady za účelem udělení:

i)

statusu oprávněného hospodářského subjektu podle článku 38 kodexu;

| ii) | povolení k využívání zjednodušeného celního prohlášení podle článku 166 kodexu; |
| --- | --- |

ii)

povolení k využívání zjednodušeného celního prohlášení podle článku 166 kodexu;

| iii) | povolení k využívání jiných celních zjednodušení podle článku 177, 179, 182 nebo 185 kodexu; nebo |
| --- | --- |

iii)

povolení k využívání jiných celních zjednodušení podle článku 177, 179, 182 nebo 185 kodexu; nebo

| iv) | povolení k zařazení zboží do zvláštního režimu podle článku 211 kodexu; |
| --- | --- |

iv)

povolení k zařazení zboží do zvláštního režimu podle článku 211 kodexu;

| qj) | přeprava zboží na celní území Unie či výstup zboží z něj bez předložení takového zboží celním orgánům podle článku 139, 245 nebo čl. 267 odst. 2 kodexu; |
| --- | --- |

qj)

přeprava zboží na celní území Unie či výstup zboží z něj bez předložení takového zboží celním orgánům podle článku 139, 245 nebo čl. 267 odst. 2 kodexu;

| qk) | zpracování zboží v celním skladu bez povolení uděleného celními orgány podle článku 241 kodexu; |
| --- | --- |

qk)

zpracování zboží v celním skladu bez povolení uděleného celními orgány podle článku 241 kodexu;

| ql) | nabývání či držba zboží, kterého se týkalo porušení celních předpisů uvedených v písm. qd) a qj) tohoto článku. [pozm. návrh 19] |
| --- | --- |

ql)

nabývání či držba zboží, kterého se týkalo porušení celních předpisů uvedených v písm. qd) a qj) tohoto článku. [pozm. návrh 19]

Článek 4

Porušení celních předpisů z nedbalosti

Členské státy zajistí, aby následující jednání či opomenutí zakládala porušení celních předpisů, byla-li způsobena z nedbalosti:

| a) | hospodářský subjekt odpovídající za zboží, které není zbožím Unie a je dočasně uskladněno, nepropustil zboží do celního režimu nebo zboží zpětně nevyvezl ve lhůtě stanovené podle článku 149 kodexu; |
| --- | --- |

a)

hospodářský subjekt odpovídající za zboží, které není zbožím Unie a je dočasně uskladněno, nepropustil zboží do celního režimu nebo zboží zpětně nevyvezl ve lhůtě stanovené podle článku 149 kodexu;

| b) | hospodářský subjekt neposkytl celním orgánům veškerou pomoc nezbytnou pro splnění celních formalit nebo provedení kontrol podle čl. 15 odst. 1 kodexu; |
| --- | --- |

b)

hospodářský subjekt neposkytl celním orgánům veškerou pomoc nezbytnou pro splnění celních formalit nebo provedení kontrol podle čl. 15 odst. 1 kodexu;

| c) | držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, nedodržel povinnosti vyplývající z tohoto rozhodnutí podle čl. 23 odst. 1 kodexu; |
| --- | --- |

c)

držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, nedodržel povinnosti vyplývající z tohoto rozhodnutí podle čl. 23 odst. 1 kodexu;

| d) | držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, neprodleně neinformoval podle čl. 23 odst. 2 kodexu celní orgány o všech skutečnostech, které nastaly po přijetí takového rozhodnutí těmito celními orgány a které mohou ovlivnit jeho platnost nebo obsah; |
| --- | --- |

d)

držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, neprodleně neinformoval podle čl. 23 odst. 2 kodexu celní orgány o všech skutečnostech, které nastaly po přijetí takového rozhodnutí těmito celními orgány a které mohou ovlivnit jeho platnost nebo obsah;

| e) | hospodářský subjekt nepředložil zboží, které vstoupilo na území Unie, celním orgánům podle článku 139 kodexu; |
| --- | --- |

e)

hospodářský subjekt nepředložil zboží, které vstoupilo na území Unie, celním orgánům podle článku 139 kodexu;

| f) | držitel tranzitního režimu Unie nepředložil zboží v nezměněném stavu celnímu úřadu určení ve stanovené lhůtě podle čl. 233 odst. 1 písm. a) kodexu; |
| --- | --- |

f)

držitel tranzitního režimu Unie nepředložil zboží v nezměněném stavu celnímu úřadu určení ve stanovené lhůtě podle čl. 233 odst. 1 písm. a) kodexu;

| g) | hospodářský subjekt nepředložil zboží, které bylo přepraveno do svobodného pásma, celnímu úřadu podle článku 245 kodexu; |
| --- | --- |

g)

hospodářský subjekt nepředložil zboží, které bylo přepraveno do svobodného pásma, celnímu úřadu podle článku 245 kodexu;

| h) | hospodářský subjekt nepředložil zboží, které má opustit celní území Unie, celnímu úřadu na výstupu podle čl. 267 odst. 2 kodexu; |
| --- | --- |

h)

hospodářský subjekt nepředložil zboží, které má opustit celní území Unie, celnímu úřadu na výstupu podle čl. 267 odst. 2 kodexu;

| i) | vykládka či překládka zboží z dopravních prostředků, kterými je přepravováno, bez povolení uděleného celními orgány či na místech, která k tomu tyto orgány neurčily či neschválily, v rozporu s článkem 140 kodexu; |
| --- | --- |

i)

vykládka či překládka zboží z dopravních prostředků, kterými je přepravováno, bez povolení uděleného celními orgány či na místech, která k tomu tyto orgány neurčily či neschválily, v rozporu s článkem 140 kodexu;

| j) | uskladnění zboží v dočasných či celních skladech bez povolení uděleného celními orgány v souladu s článkem 147 a 148 kodexu; |
| --- | --- |

j)

uskladnění zboží v dočasných či celních skladech bez povolení uděleného celními orgány v souladu s článkem 147 a 148 kodexu;

| k) | držitel povolení nebo režimu nesplnil povinnosti související s uskladněním zboží, na které se vztahuje režim uskladnění v celním skladu, podle čl. 242 odst. 1 písm. a) a b).
  [pozm. návrh 20] |
| --- | --- |

k)

držitel povolení nebo režimu nesplnil povinnosti související s uskladněním zboží, na které se vztahuje režim uskladnění v celním skladu, podle čl. 242 odst. 1 písm. a) a b).
  [pozm. návrh 20]

Článek 5

Úmyslná porušení celních předpisů

Členské státy zajistí, aby následující jednání či opomenutí zakládala porušení celních předpisů, byla-li způsobena úmyslně:

| a) | v případě informací či dokumentů, jež jsou vyžadovány celními orgány podle článků 15 či 163 kodexu, byly celním orgánům poskytnuty nepravdivé informace či dokumenty; |
| --- | --- |

a)

v případě informací či dokumentů, jež jsou vyžadovány celními orgány podle článků 15 či 163 kodexu, byly celním orgánům poskytnuty nepravdivé informace či dokumenty;

| b) | pro získání následujících povolení, která vydávají celní orgány, byly použity nepravdivá prohlášení či jiné nezákonné prostředky:








  i) | povolení pro udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu podle článku 38 kodexu, |
| --- | --- | --- |

b)

pro získání následujících povolení, která vydávají celní orgány, byly použity nepravdivá prohlášení či jiné nezákonné prostředky:

i)

povolení pro udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu podle článku 38 kodexu,

| ii) | povolení pro využívání zjednodušeného celního prohlášení podle článku 166 kodexu, |
| --- | --- |

ii)

povolení pro využívání zjednodušeného celního prohlášení podle článku 166 kodexu,

| iii) | povolení pro využívání jiných celních zjednodušení podle článků 177, 179, 182 a 185 kodexu, |
| --- | --- |

iii)

povolení pro využívání jiných celních zjednodušení podle článků 177, 179, 182 a 185 kodexu,

| iv) | povolení k propuštění zboží do zvláštního režimu podle článku 211 kodexu; |
| --- | --- |

iv)

povolení k propuštění zboží do zvláštního režimu podle článku 211 kodexu;

| c) | přeprava zboží na celní území Unie či výstup zboží z něj bez předložení takového zboží celním orgánů podle článku 139, 245 nebo čl. 267 odst. 2 kodexu; |
| --- | --- |

c)

přeprava zboží na celní území Unie či výstup zboží z něj bez předložení takového zboží celním orgánů podle článku 139, 245 nebo čl. 267 odst. 2 kodexu;

| d) | držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, nedodržel povinnosti vyplývající z tohoto rozhodnutí podle čl. 23 odst. 1 kodexu; |
| --- | --- |

d)

držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, nedodržel povinnosti vyplývající z tohoto rozhodnutí podle čl. 23 odst. 1 kodexu;

| e) | držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, neprodleně neinformoval podle čl. 23 odst. 2 kodexu celní orgány o všech skutečnostech, které nastaly po přijetí takového rozhodnutí těmito celními orgány a které mohou ovlivnit jeho platnost nebo obsah; |
| --- | --- |

e)

držitel rozhodnutí, jež se týká uplatnění celních předpisů, neprodleně neinformoval podle čl. 23 odst. 2 kodexu celní orgány o všech skutečnostech, které nastaly po přijetí takového rozhodnutí těmito celními orgány a které mohou ovlivnit jeho platnost nebo obsah;

| f) | zpracování zboží v celním skladu bez povolení uděleného celními orgány podle článku 241 kodexu; |
| --- | --- |

f)

zpracování zboží v celním skladu bez povolení uděleného celními orgány podle článku 241 kodexu;

| g) | nabývání či držba zboží, kterého se týkalo porušení celních předpisů uvedených v čl. 4 písm. f) a písm. c) tohoto článku.
  [pozm. návrh 21] |
| --- | --- |

g)

nabývání či držba zboží, kterého se týkalo porušení celních předpisů uvedených v čl. 4 písm. f) a písm. c) tohoto článku.
  [pozm. návrh 21]

Článek 6

Návod, pomoc, účastenství a pokus

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, jimiž zajistí, aby byly případy návodu, pomoci a účastenství související s jednáním či opomenutím, na které odkazuje článek 5

  čl. 8b odst. 2
  , považovány za porušení celních předpisů.

2.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, jimiž zajistí, aby byly případy pokusu v souvislosti s jednáním či opomenutím, na které odkazuje čl. 5 písm. b

  qi
  ) nebo c

  qj
  ), považovány za porušení celních předpisů. [pozm. návrh 22]

Článek 7

Chyba na straně celních orgánů

Jednání či opomenutí uvedená v článcích 3 až

  a
  6 nezakládají porušení celních předpisů, došlo-li k nim v 
  souladu s článkem 119 kodexu v
  důsledku chyby na straně celních orgánů
  , a celní orgány nesou odpovědnost v případě, že chybou byla způsobena škoda
  . [pozm. návrh 23]

Článek 8

Odpovědnost právnických osob

1.   Členské státy zajistí, aby právnické osoby odpovídaly za porušení celních předpisů
  uvedená v článcích 3 a 6
  , kterých se v jejich prospěch dopustila osoba jednající samostatně nebo jako člen orgánu této právnické osoby, jež v této právnické osobě působí ve vedoucím postavení na základě:

| a) | oprávnění jednat jménem této právnické osoby; |
| --- | --- |

a)

oprávnění jednat jménem této právnické osoby;

| b) | oprávnění přijímat rozhodnutí jménem této právnické osoby; |
| --- | --- |

b)

oprávnění přijímat rozhodnutí jménem této právnické osoby;

| c) | oprávnění vykonávat kontrolu v rámci této právnické osoby. [pozm. návrh 24] |
| --- | --- |

c)

oprávnění vykonávat kontrolu v rámci této právnické osoby. [pozm. návrh 24]

2.   Členské státy rovněž zajistí, aby právnické osoby odpovídaly za porušení celních předpisů, bylo-li v důsledku nedostatečného dohledu či nedostatečné kontroly ze strany osoby uvedené v odstavci 1 umožněno porušení celních předpisů ve prospěch takové právnické osoby, kterého se dopustila osoba v podřízeném postavení vůči osobě uvedené v odstavci 1.

3.   Odpovědností právnické osoby podle odstavců 1 a 2 není dotčena odpovědnost fyzických osob, jež se dopustily porušení celních předpisů.

3a.
     
  Pro účely této směrnice se „právnickou osobou“ rozumí každý subjekt, který má podle příslušné právní úpravy právní subjektivitu, s výjimkou států nebo veřejných subjektů při výkonu státní moci a s výjimkou veřejných mezinárodních organizací. [pozm. návrh 26]

Článek 8a

Faktory, které je třeba vzít v úvahu při posuzování toho, zda je porušení méně závažné

1.
     
  Členské státy zajistí, aby příslušné orgány při určování toho, zda je porušení uvedené v článku 3 méně závažné, již od počátku příslušného postupu, tj. od okamžiku určení, zda došlo k porušení celních předpisů, zohlednily všechny tyto okolnosti, které mohou nastat:

| a) | k porušení došlo z nedbalosti; |
| --- | --- |

a)

k porušení došlo z nedbalosti;

| b) | na dotčené zboží se vztahují zákazy nebo omezení podle čl. 134 odst. 1 druhé věty kodexu a podle čl. 267 odst. 3 písm. e) celního kodexu; |
| --- | --- |

b)

na dotčené zboží se vztahují zákazy nebo omezení podle čl. 134 odst. 1 druhé věty kodexu a podle čl. 267 odst. 3 písm. e) celního kodexu;

| c) | porušení má pouze malý vliv na výši cla, jež má být zaplaceno, nebo nemá vliv žádný; |
| --- | --- |

c)

porušení má pouze malý vliv na výši cla, jež má být zaplaceno, nebo nemá vliv žádný;

| d) | osoba, která odpovídá za porušení, při řízení účinně spolupracuje s příslušným orgánem; |
| --- | --- |

d)

osoba, která odpovídá za porušení, při řízení účinně spolupracuje s příslušným orgánem;

| e) | osoba, která odpovídá za porušení, dobrovolně sdělila informace o porušení, které dosud nebylo předmětem vyšetřování, jehož by si osoba, která odpovídá za porušení, byla vědoma; |
| --- | --- |

e)

osoba, která odpovídá za porušení, dobrovolně sdělila informace o porušení, které dosud nebylo předmětem vyšetřování, jehož by si osoba, která odpovídá za porušení, byla vědoma;

| f) | osoba, která odpovídá za porušení, může prokázat vysokou míru kontroly svých činností, například pomocí systému dohledu nad dodržováním předpisů, a doložit tak, že vyvíjí značné úsilí o zajištění souladu s celními předpisy Unie; |
| --- | --- |

f)

osoba, která odpovídá za porušení, může prokázat vysokou míru kontroly svých činností, například pomocí systému dohledu nad dodržováním předpisů, a doložit tak, že vyvíjí značné úsilí o zajištění souladu s celními předpisy Unie;

| g) | osobou, která odpovídá za porušení, je malý nebo střední podnik, který dosud neměl s celní problematikou zkušenosti. |
| --- | --- |

g)

osobou, která odpovídá za porušení, je malý nebo střední podnik, který dosud neměl s celní problematikou zkušenosti.

2.
     
  Příslušné orgány posoudí porušení jako méně závažné pouze v případě, že neexistuje žádná přitěžující okolnost podle článku 8b. [pozm. návrh 27]

Článek 8b

Faktory, které je třeba vzít v úvahu při posuzování toho, zda je porušení závažné

1.
     
  Členské státy zajistí, aby příslušné orgány při určování toho, zda je porušení uvedené v článku 3 nebo 6 závažné, již od počátku příslušného postupu, tj. od okamžiku určení, zda došlo k porušení celních předpisů, zohlednily všechny tyto okolnosti, které mohou nastat:

| a) | porušení bylo spácháno úmyslně; |
| --- | --- |

a)

porušení bylo spácháno úmyslně;

| b) | k porušení docházelo po delší období a byl zjevný úmysl v něm pokračovat; |
| --- | --- |

b)

k porušení docházelo po delší období a byl zjevný úmysl v něm pokračovat;

| c) | nadále dochází k obdobnému či souvisejícímu porušení nebo se toto porušení opakuje, tj. došlo k němu více než jednou; |
| --- | --- |

c)

nadále dochází k obdobnému či souvisejícímu porušení nebo se toto porušení opakuje, tj. došlo k němu více než jednou;

| d) | porušení má významný vliv na výši ušlých dovozních nebo vývozních cel; |
| --- | --- |

d)

porušení má významný vliv na výši ušlých dovozních nebo vývozních cel;

| e) | na dotčené zboží se vztahují zákazy nebo omezení podle čl. 134 odst. 1 druhé věty kodexu a podle čl. 267 odst. 3 písm. e) o kodexu; |
| --- | --- |

e)

na dotčené zboží se vztahují zákazy nebo omezení podle čl. 134 odst. 1 druhé věty kodexu a podle čl. 267 odst. 3 písm. e) o kodexu;

| f) | osoba, která odpovídá za porušení, odmítá spolupracovat či plně spolupracovat s příslušným orgánem; |
| --- | --- |

f)

osoba, která odpovídá za porušení, odmítá spolupracovat či plně spolupracovat s příslušným orgánem;

| g) | osoba, která odpovídá za porušení, porušila celní předpisy již v minulosti. |
| --- | --- |

g)

osoba, která odpovídá za porušení, porušila celní předpisy již v minulosti.

2.
     
  Porušení uvedené v čl. 3 písm. f), g), p), qi) a qj) jsou sama o sobě považována za závažná. [pozm. návrh 28]

Článek 9

Sankce
  jiné než trestněprávní povahy
  za
  méně závažné
  porušení celních předpisů uvedená v článku 3

1
  .   Členské státy zajistí, aby byly v případě porušení celních předpisů uvedených v článku 3
  , jež jsou v souladu s článkem 8a považována za méně závažná, kromě vrácení ušlého cla,
  uloženy účinné, přiměřené a odrazující sankce
  jiné než trestněprávní povahy
  v následujícím rozpětí:

| a) | týká-li

  je-li
  se porušení celních předpisů určitého zboží

  spojeno s ušlým clem
  , uloží se peněžitá pokuta ve výši 1 až 5

  70
  % hodnoty takového zboží

  ušlého cla
  ; |
| --- | --- |

a)

týká-li

  je-li
  se porušení celních předpisů určitého zboží

  spojeno s ušlým clem
  , uloží se peněžitá pokuta ve výši 1 až 5

  70
  % hodnoty takového zboží

  ušlého cla
  ;

| b) | netýká-li se

  není-li
  porušení celních předpisů určitého zboží

  spojeno s ušlým clem
  , uloží se peněžitá pokuta v rozmezí 150

  ve výši
  až 7 500 EUR. |
| --- | --- |

b)

netýká-li se

  není-li
  porušení celních předpisů určitého zboží

  spojeno s ušlým clem
  , uloží se peněžitá pokuta v rozmezí 150

  ve výši
  až 7 500 EUR.

2.
     
  Při určování výše sankcí ukládaných v mezích stanovených v odstavci 1 tohoto článku členské státy zajistí, aby byly zohledněny všechny relevantní okolnosti uvedené v článku 8a. [pozm. návrh 29]

Článek 10

Sankce za porušení celních předpisů uvedená v článku 4

Členské státy zajistí, aby byly v případě porušení celních předpisů uvedených v článku 4 uloženy účinné, přiměřené a odrazující sankce v následujícím rozpětí:

| a) | týká-li se porušení celních předpisů konkrétního zboží, uloží se peněžitá pokuta ve výši až 15 % hodnoty takového zboží; |
| --- | --- |

a)

týká-li se porušení celních předpisů konkrétního zboží, uloží se peněžitá pokuta ve výši až 15 % hodnoty takového zboží;

| b) | netýká-li se porušení celních předpisů určitého zboží, uloží se peněžitá pokuta ve výši až 22 500 EUR.
  [pozm. návrh 30] |
| --- | --- |

b)

netýká-li se porušení celních předpisů určitého zboží, uloží se peněžitá pokuta ve výši až 22 500 EUR.
  [pozm. návrh 30]

Článek 11

Sankce

  Sankce jiné než trestněprávní povahy
  za
  závažné
  porušení celních předpisů uvedená v článcích 5 a 6

1.
     Členské státy zajistí, aby byly v případě porušení celních předpisů uvedených v článcích 5

  článcích 3
  a 6
  , jež jsou v souladu s článkem 8b považována za závažná, kromě vrácení ušlého cla,
  uloženy účinné, přiměřené a odrazující sankce
  jiné než trestněprávní povahy
  v následujícím rozpětí:

| a) | týká-li se

  je-li
  porušení celních předpisů konkrétního zboží

  spojeno s ušlým clem
  , uloží se peněžitá pokuta ve výši
  70
  až 30

  140
  % hodnoty takového zboží

  ušlého cla
  ; |
| --- | --- |

a)

týká-li se

  je-li
  porušení celních předpisů konkrétního zboží

  spojeno s ušlým clem
  , uloží se peněžitá pokuta ve výši
  70
  až 30

  140
  % hodnoty takového zboží

  ušlého cla
  ;

| aa) | není-li porušení celních předpisů spojeno s ušlým clem, nýbrž s hodnotou zboží, uloží se peněžitá pokuta ve výši 15 až 30 % hodnoty zboží; |
| --- | --- |

aa)

není-li porušení celních předpisů spojeno s ušlým clem, nýbrž s hodnotou zboží, uloží se peněžitá pokuta ve výši 15 až 30 % hodnoty zboží;

| b) | netýká-li se

  není-li
  porušení celních předpisů určitého

  spojeno s ušlým clem ani s hodnotou
  zboží, uloží se peněžitá pokuta ve výši
  7 500
  až 45 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

netýká-li se

  není-li
  porušení celních předpisů určitého

  spojeno s ušlým clem ani s hodnotou
  zboží, uloží se peněžitá pokuta ve výši
  7 500
  až 45 000 EUR.

2.
     
  Při určování výše ukládaných sankcí v mezích stanovených v odstavci 1 tohoto článku členské státy zajistí, aby byly zohledněny všechny relevantní okolnosti uvedené v článku 8a a čl. 8b odst. 1. [pozm. návrh 31]

Článek 11a

Další sankce jiné než trestněprávní povahy za závažné porušení celních předpisů

1.
     
  Kromě sankcí uvedených v článku 11 a v souladu s kodexem mohou členské státy v případě závažného porušení uložit tyto nepeněžité sankce:

| a) | trvalé nebo dočasné zabavení zboží; |
| --- | --- |

a)

trvalé nebo dočasné zabavení zboží;

| b) | pozastavení platnosti uděleného povolení. |
| --- | --- |

b)

pozastavení platnosti uděleného povolení.

2.
     
  V souladu s kodexem členské státy stanoví, že rozhodnutí o udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu mají být v případně závažného nebo opakovaného porušení celních předpisů zrušena. [pozm. návrh 32]

Článek 11b

Přezkum

1.
     
  Po ... [pět let po datu vstupu této směrnice v platnost] přezkoumá Komise společně s příslušnými orgány členských států výši peněžitých pokut ukládaných v souladu s články 9 a 11. Cílem tohoto přezkumu je zajistit sbližování výše peněžitých pokut ukládaných v rámci celní unie s cílem harmonizovat jejich fungování.

2.
     
  Komise každoročně zveřejní podrobné informace o sankcích uložených členskými státy za porušení celních předpisů podle článků 3 a 6.

3.
     
  Členské státy zajistí dodržování celních předpisů ve smyslu čl. 5 bodu 2 Kodexu, jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012
   (6)
  . [pozm. návrh 33]

Článek 11c

Narovnání

Členské státy zajistí možnost narovnání, jímž se rozumí postup, v jehož rámci mohou příslušné orgány s osobou, která odpovídá za porušení, uzavřít dohodu o narovnání v příslušné věci jako alternativu zahájení nebo pokračování soudního řízení, kdy tato osoba akceptuje okamžitě vymahatelné sankce.

Pokud však již bylo zahájeno soudní řízení, příslušné orgány mohou uzavřít dohodu o narovnání pouze se souhlasem soudního orgánu.

Komise vypracuje pokyny pro postupy narovnání, které zajistí, aby osoba, která odpovídá za porušení, měla možnost dosáhnout narovnání v souladu se zásadou rovného zacházení a transparentním způsobem a aby součástí narovnání vždy bylo zveřejnění výsledků postupu. [pozm. návrh 34]

Článek 12

Účinné ukládání sankcí a výkon pravomoci příslušných orgánů ukládat sankce

Členské státy zajistí, aby příslušné orgány při rozhodování o druhu a výši sankcí za porušení celních předpisů uvedená v článcích 3 až 6 zohlednily veškeré konkrétní okolnosti, případně včetně:

| a) | závažnosti a délky trvání protiprávního jednání; |
| --- | --- |

a)

závažnosti a délky trvání protiprávního jednání;

| b) | skutečnosti, že osoba, která odpovídá za porušení, je oprávněným hospodářským subjektem; |
| --- | --- |

b)

skutečnosti, že osoba, která odpovídá za porušení, je oprávněným hospodářským subjektem;

| c) | výše ušlého dovozního či vývozního cla; |
| --- | --- |

c)

výše ušlého dovozního či vývozního cla;

| d) | skutečnosti, že na dotčené zboží se vztahují zákazy nebo omezení podle čl. 134 odst. 1 druhé věty a podle čl. 267 odst. 3 písm. e) kodexu nebo ohrožují veřejnou bezpečnost; |
| --- | --- |

d)

skutečnosti, že na dotčené zboží se vztahují zákazy nebo omezení podle čl. 134 odst. 1 druhé věty a podle čl. 267 odst. 3 písm. e) kodexu nebo ohrožují veřejnou bezpečnost;

| e) | míry spolupráce osoby, která odpovídá za porušení, s příslušným orgánem; |
| --- | --- |

e)

míry spolupráce osoby, která odpovídá za porušení, s příslušným orgánem;

| f) | předchozích porušení, jichž se dopustila osoba, která odpovídá za porušení.
  [pozm. návrh 35] |
| --- | --- |

f)

předchozích porušení, jichž se dopustila osoba, která odpovídá za porušení.
  [pozm. návrh 35]

Člá
  nek 12a

Soulad s předpisy

Členské státy zajistí, aby pokyny a publikace týkající se toho, jak zajistit soulad s celními předpisy Unie a nadále jej dodržovat, byly zpřístupněny zainteresovaným stranám ve snadno přístupné, srozumitelné a aktualizované podobě. [pozm. návrh 36]

Článek 13

Promlčení

1.   Členské státy zajistí, aby promlčecí lhůta pro
  zahájení
  řízení související

  souvisejícího
  s porušením celních předpisů uvedeným v článcích 3 až 6 činila čtyři roky a počala běžet ode dne, kdy došlo k porušení celních předpisů.

2.   Členské státy zajistí, aby v případě pokračujícího či opakujícího se porušení celních předpisů počala promlčecí lhůta běžet dnem, v němž je ukončeno jednání či opomenutí zakládající porušení celních předpisů.

3.   Členské státy zajistí, aby se promlčecí lhůta přerušila úkonem příslušného orgánu, který byl oznámen dotčené osobě a který se týká vyšetřování či právního řízení vedeného v souvislosti se stejným porušením celních předpisů
  , nebo úkonem osoby, která odpovídá za porušení
  . Promlčecí lhůta počíná běžet

  nadále běží
  ode dne přijetí

  ukončení
  úkonu přerušujícího běh lhůty.

4.   Členské

  Aniž je dotčen čl. 14 odst. 2, členské
  státy zajistí, aby po uplynutí osmi let ode dne uvedeného v odstavci 1 nebo 2 nebylo možné zahájit či obnovit

  tohoto článku byla
  řízení týkající se porušení celních předpisů uvedených v článcích 3 až

  nebo
  6
  časově omezená, a to bez ohledu na přerušení promlčecí lhůty uvedené v odstavci 3 tohoto článku
  .

5.   Členské státy zajistí, aby délka promlčecí lhůty pro vykonání rozhodnutí, kterým se ukládá příslušná sankce, činila tři roky. Taková lhůta počíná běžet dnem nabytí právní moci takového rozhodnutí.

6.   Členské státy stanoví případy, v nichž dochází ke stavení běhu promlčecích lhůt stanovených v odstavcích 1, 4 a 5. [pozm. návrh 37]

Článek 14

Pozastavení řízení

1.   Členské státy zajistí, aby došlo k pozastavení správního řízení souvisejícího s porušením celních předpisů, na které odkazují články 3 a 6, zahájením trestního řízení vůči stejné osobě v souvislosti se stejnými skutečnostmi.

2.   Členské státy zajistí, aby bylo pozastavené správní řízení související s porušením celních předpisů, na které odkazují články 3 a 6, zastaveno vynesením konečného rozsudku v trestním řízení, na které odkazuje odstavec 1 tohoto článku. V ostatních případech lze v pozastavených správních řízeních souvisejících s porušením celních předpisů, na které odkazují články 3 a 6, pokračovat.

Článek 15

Soudní příslušnost

1.   Členské státy zajistí uplatnění soudní příslušnosti v souvislosti s porušeními celních předpisů, na která odkazují články 3 a 6, a to na základě jakéhokoli z následujících kritérií:

| a) | k porušení celních předpisů došlo zcela nebo částečně na území takového členského státu; |
| --- | --- |

a)

k porušení celních předpisů došlo zcela nebo částečně na území takového členského státu;

| b) | osoba, jež se dopustila porušení celních předpisů, je státním příslušníkem takového členského státu; |
| --- | --- |

b)

osoba, jež se dopustila porušení celních předpisů, je státním příslušníkem takového členského státu;

| c) | zboží, kterého se porušení celních předpisů týká, se nachází na území takového členského státu. |
| --- | --- |

c)

zboží, kterého se porušení celních předpisů týká, se nachází na území takového členského státu.

2.   Členské státy zajistí pro případy, v nichž si nárokuje oprávnění projednat stejný případ porušení celních případů více než jeden členský stát, aby se projednání případu ujal členský stát, v němž probíhá trestní řízení vůči stejné osobě v souvislosti se stejnými skutečnostmi. Není-li možné určit příslušnost k projednání věci podle odstavce 1, členské státy zajistí, aby se projednávání případu ujal členský stát, jehož příslušný orgán jako první zahájil řízení ve věci porušení celních předpisů vůči stejné osobě v souvislosti se stejnými skutečnostmi.

Článek 16

Spolupráce mezi členskými státy

Členské státy při řízeních týkajících se jednání či opomenutí, které zakládá porušení celních předpisů podle článků 3 až

  a
  6, společně vzájemně spolupracují a vyměňují si nezbytné informace, a to zejména, byla-li vůči stejné osobě v souvislosti se stejnými skutečnostmi zahájena řízení ve více členských státech.
  Cílem spolupráce mezi členskými státy je zvýšit účinnost celních kontrol zboží a sladit postupy v rámci Unie. [pozm. návrh 38]

Komise dohlíží na spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o vytvoření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti celních kontrol a sankcí, šíření osvědčených postupů a koordinaci odborné přípravy celních úředníků. [pozm. návrh 39]

Článek 17

Zabavení

Členské státy zajistí, aby příslušné orgány mohly přistoupit k dočasnému zabavení zboží, dopravních prostředků či jakýchkoli jiných nástrojů využitých v souvislosti s porušením celních předpisů, na která odkazují články 3 až

  a
  6.
  Pokud po uložení sankce členský stát takové zboží trvale zabaví, může se rozhodnout je zničit, opětovně použít nebo případně recyklovat. [pozm. návrh 40]

Článek 18

Zprávy Komise a přezkum

Komise předloží do [1. května 2019] Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování této směrnice, ve které zhodnotí, v jaké míře členské státy přijaly nezbytná opatření k dosažení souladu s touto směrnicí.

Do 31. prosince 2017 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o ostatních aspektech vymáhání celních předpisů Unie, jako je dohled, kontrola a vyšetřování, k níž bude v případě potřeby připojen legislativní návrh na doplnění této směrnice. [pozm. návrh 41]

Článek 18a

Zprávy členských států

Členské státy zasílají Komisi statistiky týkající se porušení celních předpisů a ukazující, jaké sankce byly v jejich důsledku uloženy, aby Komise mohla posoudit uplatňování této směrnice. Tyto informace se po vstupu této směrnice v platnost zasílají každoročně. Komise může tyto údaje použít při revizi směrnice v zájmu sblížení vnitrostátních systémů pro ukládání sankcí. [pozm. návrh 42]

Článek 19

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. května 2017. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 20

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 21

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V ... dne

Za Evropský parlament

Předseda nebo předsedkyně

Za Radu

Předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 57.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017.

2

(3)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

3

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

(4)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie, dokument (Úř. věst. L ...).

4

(5)  Úř. věst. C 369, 17.12.2011, s. 14.

5

(6)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1).

6

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1).

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/253 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/253

---

P8_TA(2017)0302

Rozpočet na rok 2018 – mandát pro třístranná jednání

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o mandátu pro třístranná jednání o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2018 (2017/2043(BUD))

(2018/C 334/38)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2018, který Komise přijala dne 30. května 2017 (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2018, který Komise přijala dne 30. května 2017 (COM(2017)0400),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2017 o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu na rok 2018, oddíl III – Komise (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2017 o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu na rok 2018, oddíl III – Komise (4),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 21. února 2017 o rozpočtových směrech na rok 2018 (06522/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 21. února 2017 o rozpočtových směrech na rok 2018 (06522/2017),

| — | s ohledem na článek 86a jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 86a jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska ostatních dotčených výborů (A8-0249/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska ostatních dotčených výborů (A8-0249/2017),

Návrh rozpočtu na rok 2018: zajištění růstu, pracovních míst a bezpečnosti

| 1. | připomíná, že Parlament ve svém usnesení ze dne 15. března 2017 potvrdil, že udržitelný růst, důstojná, kvalitní a stabilní pracovní místa, sociálně-ekonomická soudržnost, bezpečnost, migrace a změna klimatu jsou základními problémy a hlavními prioritami rozpočtu EU na rok 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že vzhledem k tomu, že rozpočet EU na rok 2018 musí Evropské unii umožnit i nadále vytvářet udržitelný růst a pracovní místa a zároveň zajišťovat bezpečnost jejích občanů a řešit problémy v oblasti migrace, je návrh Komise dobrým výchozím bodem letošních jednání; lituje však, že návrh Komise neodpovídá v plné míře výzvě Parlamentu k přijetí opatření proti změně klimatu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá rozhodnutí Komise zohlednit již nyní v návrhu rozpočtu výsledky přezkumu víceletého finančního rámce (VFR) na období let 2014–2020 v polovině období, ještě před jeho formálním schválením Radou, a vyslat tak jasný signál o důležitosti tohoto přezkumu a o potřebě větší pružnosti rozpočtu EU, která by měla Unii umožnit účinným způsobem reagovat na nové mimořádné situace a financovat své politické priority; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opětovně vyjadřuje své pevné přesvědčení o tom, že předpokladem udržitelného růstu a tvorby stabilních a kvalitních pracovních míst v EU je zvýšení investic do výzkumu, inovací, infrastruktury, vzdělání a malých a středních podniků; vítá v této souvislosti navržené posílení programu Horizont 2020, nástroje pro propojení Evropy a programu Erasmus+, neboť tyto programy budou přímo přispívat k plnění těchto cílů; domnívá se nicméně, že bude nutné je dále posílit, zejména vzhledem ke škrtům, k nimž v souvislosti s financováním těchto opatření došlo ve prospěch financování vynaloženého z EFSI; |
| --- | --- |

4.

| 5. | připomíná zcela zásadní úlohu malých a středních podniků při tvorbě pracovních míst a řešení problému nedostatku investic a podtrhuje, že jejich odpovídající financování musí zůstat jednou z hlavních priorit rozpočtu EU; s politováním v tomto ohledu konstatuje, že na program COSME má být podle návrhu přiděleno ve srovnání s rozpočtem na rok 2017 o 2,9 % méně prostředků, a vyjadřuje svůj úmysl zasadit se o posílení tohoto programu v rámci rozpočtu na rok 2018; poukazuje na potřebu další podpory malých a středních podniků a vyzývá k plné realizaci finančních závazků v případě tohoto programu po zbývající období stávajícího VFR; vítá, že se Komise snaží o jednodušší financování malých a středních podniků v rámci programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzdvihuje úlohu Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) v souvislosti s řešením problému nedostatku investic v celé EU a mezi jednotlivými územími EU a v souvislosti s tím, že napomáhá při provádění strategických investic, které ve vztahu k hospodářství, životnímu prostředí a společnosti zajišťují vysokou úroveň přidané hodnoty; podporuje proto prodloužení jeho existence až do roku 2020; poukazuje na rychlé odčerpávání prostředků z nástroje pro malé a střední podniky v rámci fondu EFSI a vítá jejich zamýšlené navýšení; s politováním konstatuje, že neexistuje ucelený přístup k financování malých a středních podniků, který by poskytoval jasný přehled o celkových dostupných finančních prostředcích; zdůrazňuje, že v rámci probíhajících legislativních jednání trvá na tom, že kvůli tomuto prodloužení existence fondu by se ve stávajících programech EU neměly provádět žádné další škrty; má za to, že z fondu EFSI, jehož záruční fond je většinou financován z rozpočtu EU, by neměly být podporovány subjekty usazené nebo zaregistrované v jurisdikcích, které jsou na seznamu příslušné politiky EU týkající se nespolupracujících jurisdikcí nebo které nedodržují unijní či mezinárodní daňové standardy týkající se transparentnosti a výměny informací; |
| --- | --- |

6.

| 7. | s uspokojením bere na vědomí iniciativy EU v oblasti obranného výzkumu a ve vývoji a pořizování technologií, které v tomto odvětví přispějí k dosažení úspor z rozsahu a k větší koordinaci postupu členských států, a pokud budou správně vypracovány, povedou na úrovni členských států k racionálnějším výdajům na obranu a k dosažení úspor; zdůrazňuje také, že je nutné zvýšit konkurenceschopnost a zlepšit inovační schopnost evropského obranného průmyslu; připomíná svůj dřívější postoj, že nové iniciativy v této oblasti by měly být financovány z nových zdrojů, a nikoli na úkor stávajících programů, včetně nástroje na propojení Evropy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poznamenává, že Komise nevyhověla žádosti Parlamentu, aby předložila posouzení možnosti poskytovat síťovou jízdenku Interrail po Evropě k 18. narozeninám a aby spolu s tím předložila příslušné návrhy; domnívá se, že tyto návrhy mají potenciál zvýšit evropské povědomí a identitu; poukazuje však na to, že veškeré nové projekty je nutné financovat na základě nových finančních zdrojů, aby neměly negativní vliv na stávající programy, a že by měly zahrnovat co největší část společnosti; důrazně opakuje svou předchozí výzvu, aby Komise v této věci předložila příslušné návrhy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | s potěšením konstatuje, že návrh rozpočtu na rok 2018 počítá s přidělením dodatečných prostředků na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, a zohledňuje tak předchozí výzvy Parlamentu k zachování tohoto programu; současně bere na vědomí návrh opravného rozpočtu na třetí čtvrtletí roku 2017, jehož součástí je uvolnění 500 milionů EUR na závazcích na uvedenou iniciativu, jak se na tom v rámci dohodovacího řízení o rozpočtu v roce 2017 dohodly Parlament a Rada; je přesvědčen, že navržené částky nebudou stačit k tomu, aby tato iniciativa dosáhla svých cílů, a domnívá se, že aby bylo možné účinně řešit problém nezaměstnanosti mládeže, musí tato iniciativa i nadále přispívat k plnění prioritního cíle Unie v oblasti růstu a pracovních míst; trvá na tom, že je zapotřebí účinně reagovat na nezaměstnanost mladých lidí v celé Unii, a zdůrazňuje, že Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí může být dále zlepšována a může být efektivnější, zejména tím, že bude zajištěno, aby byla skutečným evropským přínosem, pokud jde o politiku zaměstnanosti mladých lidí v členských státech a že nebude nahrazovat financování někdejších opatření členských států; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že politika soudržnosti sehrává z hlediska rozvoje a růstu EU primární úlohu; zdůrazňuje, že v roce 2018 by programy politiky soudržnosti měly dohnat zpoždění a dosáhnout plného pracovního tempa; poukazuje na to, že se Parlament zavázal k zajištění náležitého množství prostředků na tyto programy, které představují jednu z hlavních součástí politiky EU; je nicméně znepokojen nepřijatelným zpožděním, k němuž při provádění operačních programů na úrovni členských států dochází; vyzývá členské státy, aby zajistily dokončení procesu jmenování řídicích, auditních a certifikačních orgánů a jeho rychlejší provádění; je si vědom toho, že dlouhé vyjednávání o právním základu vedlo k tomu, že orgány EU, které toto jednání vedly, nesou za nízkou míru realizace programů svůj díl odpovědnosti; konstatuje, že se některé členské státy domnívají, že by fondy soudržnosti měly být nástrojem pro zaručení solidarity v rámci všech oblastí politiky Unie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je obzvláště znepokojen tím, že by se na konci stávajícího období VFR mohly opětovně nahromadit nevyřízené žádosti o platby, a připomíná, že na konci roku 2014 dosáhly bezprecedentní částky 24,7 miliardy EUR; s potěšením konstatuje, že Komise při příležitosti revize VFR v polovině období poskytla poprvé odhad plateb do roku 2020, zdůrazňuje však, že je nezbytné jej každý rok náležitě aktualizovat, aby mohl rozpočtový orgán včas přijmout nezbytná opatření; varuje před nežádoucími účinky, které by mohla mít nová platební krize zejména na příjemce finančních prostředků z rozpočtu EU; je přesvědčen, že věrohodnost EU je rovněž spojena s její schopností zajistit, aby ve svém rozpočtu měla náležité množství prostředků na platby, které jí umožní plnit její závazky; poukazuje na škodlivý dopad, který mají opožděné platby na soukromý sektor a konkrétně malé a střední podniky EU, které mají smlouvy s veřejnými orgány; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na význam splnění závazku EU týkajícího se dosažení cílů stanovených COP 21, zejména s ohledem na nedávné rozhodnutí americké vlády od této dohody odstoupit; zdůrazňuje v této souvislosti, že existuje vážné riziko, že cíl věnovat alespoň 20 % výdajů EU za období let 2014–2020 v kontextu VFR na opatření v oblasti klimatu nebude splněn, nebude-li v boji proti změně klimatu vyvinuto větší úsilí; se znepokojením poukazuje na mírný nárůst prostředků věnovaných na biologickou rozmanitost ve výši 0,1 %; poukazuje na význam začleňování ochrany biologické rozmanitosti do všech částí rozpočtu EU a připomíná svou dřívější výzvu k vypracování metodiky sledování, která by zohledňovala všechny příslušné výdaje související s biologickou rozmanitostí a jejich účinnost; zdůrazňuje také, že projekty financované z evropských prostředků by neměly mít negativní dopad na zmírňování změny klimatu a na přechod k oběhovému a nízkouhlíkovému hospodářství; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že jak ukázalo dosud nebývalé uvolňování zvláštních nástrojů, rozpočet EU nebyl původně koncipován tak, aby umožňoval řešit otázky jako současná migrační a uprchlická krize; domnívá se, že přechod k pokrizovým postupům by byl předčasný; pochybuje proto o navržených škrtech, které mají být oproti rozpočtu na rok 2017 provedeny v rámci okruhu 3 a které nejsou v souladu s příslibem EU řešit účinným způsobem migrační a uprchlickou krizi; zdůrazňuje však, že po reakci na naléhavou, bezprecedentní situaci by měl následovat systematičtější a proaktivnější přístup, doplněný účinným využíváním rozpočtu EU; znovu opakuje, že ochrana a bezpečnost občanů je prioritou EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opětovně zdůrazňuje, že řešení základních příčin migrační a uprchlické krize vyžaduje dlouhodobě udržitelné řešení, spolu se stabilizací situace v sousedství EU, a že klíčem k dosažení tohoto cíle jsou dlouhodobé investice v zemích původu migrantů a uprchlíků; vítá v tomto ohledu evropský plán vnějších investic a dohodu mezi orgány ohledně Evropského fondu pro udržitelný rozvoj a požaduje, aby byl urychleně využíván; vyjadřuje proto svůj podiv nad snižováním rozpočtu v okruhu 4, které nemůže být v rámci zvyšování rozpočtu v minulosti nebo pomalého tempa jeho plnění plně opodstatněno; znovu opakuje, že řešení hlavních příčin migrace zahrnuje mj. řešení problémů, jako je chudoba, nezaměstnanost, vzdělávání a ekonomické příležitosti a rovněž nestabilita, konflikty a změna klimatu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vítá navrhované zvýšení východní složky evropského nástroje sousedství, které reaguje na předchozí výzvy Parlamentu; domnívá se, že s ohledem na zlepšení hospodářské integrace a dosažení sbližování s EU a za účelem upevnění demokracie, právního státu a lidských práv v našem východním sousedství je naprosto nutné zajistit podporu EU, zejména v případě zemí, které podepsaly dohodu o přidružení; zdůrazňuje, že by se taková podpora měla uplatnit, pouze pokud tyto země splní kritéria způsobilosti, zejména co se týká právního státu, boje proti korupci a posilování demokratických institucí; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje význam Fondu solidarity Evropské unie (EUSF), který byl vytvořen, aby bylo možné reagovat na velké přírodní katastrofy, a vyjadřuje evropskou solidaritu regionům, které byly v Evropě zasaženy nějakou přírodní katastrofou, a bere na vědomí navržené zvýšení v prostředcích na závazky a na platby pro EUSF; vyzývá Komisi, aby neprodleně posoudila, zda bude nezbytné další navýšení, zejména s přihlédnutím k zemětřesením v Itálii a požárům ve Španělsku a Portugalsku (kde došlo k tragickým úmrtím), které měly dramatický a výrazný dopad na život lidí, obzvláště v chudých regionech; vyzývá k tomu, aby pravidla pro mobilizaci tohoto fondu byla upravena tak, že umožní včasné a pružné využití prostředků z fondu, zahrnou širší okruh katastrof se značnými následky a zkrátí dobu mezi katastrofou a dostupností příslušných fondů; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konstatuje, že návrh rozpočtu na rok 2018 ponechává při současných stropech VFR v rámci okruhu 1, 3 a 4 jen velmi omezené, resp. neponechává žádné rezervy; považuje to za důsledek významných nových iniciativ, které vznikly od roku 2014 (EFSI, návrhy vztahující se k migraci, v poslední době též výzkum v oblasti obrany a Evropský sbor solidarity) a které se musely začlenit do rozpočtů omezených stropy VFR dohodnutými v roce 2013; připomíná, že VFR, zvláště pak po jeho přezkumu v polovině období, bude obsahovat ustanovení nabízející pružné podmínky, která by i při jejich omezenosti měla být využívána v co nejvyšší míře, aby byla zachována ambicióznost úspěšných programů a nalezena řešení nepředvídatelných problémů; konstatuje, že Parlament má v úmyslu mobilizovat v rámci zlepšování právních předpisů takováto ustanovení o pružných podmínkách v ještě větší míře; znovu požaduje zavedení nových skutečných vlastních zdrojů v rámci rozpočtu EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje v této souvislosti na to, že návrh rozpočtu obsahuje množství odkazů na nutnost návrhu na změnu, což může částečně oslabovat postavení Parlamentu v rámci rozpočtového procesu; vyjadřuje politování nad tím, že Komise namísto toho, aby případné nové iniciativy v oblasti bezpečnosti a migrace a případné prodloužení doby trvání nástroje pro uprchlíky v Turecku zahrnula přímo do návrhu rozpočtu, ohlásila, že mohou být navrženy jako součást chystaného návrhu na jeho změnu; naléhavě vyzývá Komisi, aby o těchto chystaných návrzích poskytla včas podrobné informace, tak aby je rozpočtový orgán mohl náležitě posoudit; zdůrazňuje, že tyto případné iniciativy by neměly zanedbat, nebo dokonce nahradit požadavky a návrhy na změnu, které v rámci tohoto rozpočtového procesu předložil Parlament; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opětovně poukazuje na to, že podporuje provádění strategie rozpočtu zaměřeného na výsledky, který navrhla Komise, a naléhavě vyzývá k trvalému zlepšování kvality a prezentace údajů o výkonnosti, s cílem zajistit poskytování přesných, jasných a srozumitelných informací o výkonnosti programů EU; |
| --- | --- |

19.

Podokruh 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

| 20. | konstatuje, že ve srovnání s rokem 2017 znamená návrh Komise na rok 2018 zvýšení prostředků na závazky v podokruhu 1a o 2,5 % na 21 841,3 milionu EUR; s potěšením konstatuje, že program Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy a Erasmus+ tvoří významnou část tohoto zvýšení, protože prostředky na závazky se těmto programům zvýšily o 7,3 %, 8,7 % a 9,5 %, konstatuje však, že je to stále ještě mírně pod úrovní jejich finančního plánu; poukazuje zejména na velmi nízkou míru úspěšnosti u žádostí týkajících se programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je nicméně překvapen, že prostředky na závazky a platby přidělené na program COSME se snížily o 2,9 %, resp. 31,3 %, třebaže podpora malých a středních podniků je považována za jednu z hlavních priorit EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opětovně zdůrazňuje, že pokud jde o prodloužení existence Evropského fondu pro strategické investice (EFSI), Parlament se staví proti jakýmkoli dalším škrtům v Nástroji pro propojení Evropy a zastává názor, že dodatečná částka ve výši 1,1 miliardy EUR, která byla přidělena na záruku EU, by měla být vzata pouze z nepřidělených rezerv (v případě částky 650 miliard EUR) a očekávaného čistého kladného příjmu (v případě částky 450 miliard EUR); připomíná, že portfolio Nástroje pro propojení Evropy (složka IKT) zahrnuje rovněž novou iniciativu Wifi4EU; připomíná, že v případě rozpočtu Nástroje pro propojení Evropy se vzhledem k jeho nedostatečné výši položek, zejména v okruhu infrastruktura, vytváří soustavná nadměrná poptávka; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bere na vědomí návrh Komise na zřízení Evropského sboru solidarity (ESC); se znepokojením však konstatuje, že navzdory varování ze strany Parlamentu počítá legislativní návrh, který byl přijat dne 30. května 2017, s tím, že rozpočet na ESC by byl ze tří čtvrtin financován z prostředků přerozdělených ze stávajících programů, zejména z programu Erasmus+ (197,7 milionu EUR); je znepokojen rizikem, které by tato situace pro uvedené programy EU představovala, a vyjadřuje svůj úmysl zasadit se o další posílení programu Erasmus+ v rámci rozpočtu na rok 2018; znovu zdůrazňuje, že veškeré nové politické závazky by měly být financovány na základě nových položek, a nikoli přerozděleném prostředků ze stávajících programů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá navrhované rozšíření přípravného opatření týkajícího se výzkumu v oblasti obrany a legislativní návrh programu rozvoje obranného průmyslu, který představila Komise; |
| --- | --- |

24.

Podokruh 1b – Hospodářská, sociální a územní soudržnost

| 25. | konstatuje, že v případě, že bude přijat návrh opravného rozpočtu č. 3, bude celková výše prostředků na závazky určených na podokruh 1b činit 55 407,9 milionu EUR, což ve srovnání s rozpočtem na rok 2017 představuje zvýšení o 2,4 %; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstatuje, že navrhovaná částka 46 763,5 milionu EUR na prostředky na platby je o 25,7 % vyšší než v roce 2017, což z větší částí odráží pokles, k němuž došlo v roce 2017 v důsledku opoždění reálného zahájení nových operačních programů; připomíná, že nepřesné prognózy členských států vedly k tomu, že prostředky na platby v okruhu 1b zůstaly v roce 2016 do značné míry (více než 11 miliard EU) nevyužity, a konstatuje, že částky navrhované na rok 2018 byly od vydání předchozích prognóz už revidovány a sníženy o 1,6 miliardy EUR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že je třeba, aby provádění programů na období let 2014–2020 dosáhlo optimálního tempa, a je pevně přesvědčen, že v budoucnu je třeba předejít jakémukoli „abnormálnímu“ hromadění neuhrazených faktur; vyzývá v této souvislosti Komisi a členské státy, aby přednostně řešily veškeré zbývající problémy spojené se zpožděným jmenováním vnitrostátních řídicích a certifikačních orgánů a rovněž další potíže, na nichž vázne předkládání žádostí o platby; upřímně věří, že vnitrostátní orgány i Komise zdokonalily své odhady týkající se nutnosti úhrad v rámci rozpočtu na rok 2018 a že navrhované prostředky na platby budou v plné výši vyplaceny; uznává, že mezi hlavní příčiny této současné nízké míry plnění rozpočtu patří to, že mezi orgány EU došlo k zdlouhavým jednáním o právním základu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vítá návrh Komise na financování pokračování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a bere na vědomí, že podle návrhu má být z celkové rezervy na závazky uvolněno 233,3 milionu EUR; vyzývá Komisi a členské státy, aby se věnovaly tomu, co bylo uvedeno v nedávné zprávě Evropského účetního dvora; připomíná, že jakékoli zvyšování prostředků přidělených na uvedenou iniciativu by mělo odpovídat příslušným částkám z Evropského sociálního fondu (ESF); vyjadřuje svůj úmysl prozkoumat veškeré způsoby, jak by bylo možné dále posílit tento program v rámci rozpočtu na rok 2018; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na důležitost Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) při řešení problému chudoby a sociálního vyloučení a žádá, aby na něj byly v rozpočtu na rok 2018 přiděleny dostatečné zdroje, které by umožnily odpovídajícím způsobem uspokojovat potřeby cílových skupin a plnit cíle fondu; |
| --- | --- |

29.

Okruh 2 – Udržitelný růst: přírodní zdroje

| 30. | bere na vědomí, že pro okruh 2 byly naplánovány prostředky na závazky v navrhované výši 59 553,5 milionu EUR (ve srovnání s rokem 2017 jde o zvýšení o 1,7 %) a prostředky na platby (+2,6 %) v navrhované výši 56 359,8 milionu EUR, takže v příspěvcích na závazky zbývá rezerva ve výši 713,5 milionu EUR; poznamenává, že navýšení objemu prostředků na závazky uvolněných na financování potřeb Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) v roce 2018 (zvýšení o 2,1 %) je z větší části důsledkem výrazně nižších účelově vázaných příjmů, které mají být v roce 2018 podle očekávání k dispozici; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poznamenává, že Komise v rámci okruhu 2 ponechala rezervu ve výši 713,5 milionu EUR; poukazuje na to, že zvýšená volatilita zemědělských trhů, jejímž příkladem byla v minulosti krize v mlékárenském průmyslu, by mohla naznačovat, že této rezervy bude využito; vyzývá Komisi, aby zajistila, že rezerva ponechaná v rámci tohoto okruhu bude stačit k řešení jakékoli případné další krize; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na prodloužení doby trvání výjimečných opatření na podporu některých druhů ovoce, v jejichž případě je situace na trhu stále obtížná; s politováním však konstatuje, že Komise v současnosti nenavrhuje opatření na podporu odvětví chovu dobytka, a to zejména v mlékárenském odvětví, která by byla spojena s ruským zákazem dovozu z EU, a očekává proto změnu v tomto ohledu; očekává tedy, že pokud se rezerva v okruhu 2 využije, část z ní bude přidělena zemědělcům zaměřeným na produkci mléka a mléčných výrobků v zemích, které jsou nejvíce postiženy ruským embargem; očekává, že Komise předloží návrh na změnu, který by měl být předložen v říjnu 2017 a který by měl vycházet z aktualizovaných informací o financování Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a umožnit tak ověření skutečných potřeb zemědělského odvětví, s řádným přihlédnutím k dopadu ruského embarga na další volatilitu trhu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | s potěšením konstatuje, že v souladu s finančními plány došlo k navýšení prostředků na závazky pro Evropský námořní a rybářský fond (o 2,4 %) a program LIFE+ (o 5,9 %), vyjadřuje však politování nad tím, že značně omezené prostředky na platby svědčí o tom, že zahájení těchto dvou programů v období let 2014–2020 bude stále ještě pomalé; |
| --- | --- |

33.

Okruh 3 – Bezpečnost a občanství

| 34. | bere na vědomí, že pro okruh 3 mají být podle návrhu uvolněny prostředky na závazky ve výši 3 473,1 milionu EUR; poukazuje na potřebu společného uceleného a trvalého řešení migrační a uprchlické situace a s ní spojených problémů; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vítá návrh Komise na vyčlenění dalších 800 milionů EU, které by byly věnovány na řešení bezpečnostních problémů, zejména po sérii teroristických útoků v EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je toho názoru, že důležitost a naléhavost těchto problémů se neslučuje s výrazným snížením prostředků na závazky (o 18,9 %) a na platby (o 21,7 %), k němuž má ve srovnání s rozpočtem na rok 2017 dojít okruhu 3, zejména v případě Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF), Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a programu Spravedlnost; požaduje, aby byly těmto fondům přiděleny odpovídající prostředky; trvá na tom, že vzhledem ke zpoždění, které provází provádění dohodnutých opatření a přijímání nových návrhů právních přepisů, nejsou tyto škrty opodstatněné; vyzývá proto Komisi, aby zajistila vyčlenění dostatečných rozpočtových zdrojů a aby urychleně řešila veškeré nově vznikající potřeby; |
| --- | --- |

36.

| 37. | s politováním konstatuje, že dosud neexistuje žádný účinný systém přerozdělování uprchlíků, což způsobuje nerovnoměrné zatížení některých členských států, zejména Itálie a Řecka; připomíná, že v roce 2016 přicestovalo do Evropy 361 678 uprchlíků a migrantů, z toho 181 405 do Itálie a 173 447 do Řecka, a že v roce 2017 samotná Itálie už přijala 85 % uprchlíků a migrantů, kteří přicestovali do EU; s politováním konstatuje, že Itálie dosud obdržela z Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) jen 147,6 milionu EUR, což představuje pouhá 3 % jejích celkových výdajů určených na řešení migrační krize; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnívá se také, že spolupráci mezi členskými státy v záležitostech, které se týkají bezpečnosti, by bylo možné dále prohloubit prostřednictvím rozsáhlejší podpory z rozpočtu EU; klade si však otázku, jak lze takového cíle dosáhnout v situaci, kdy ve srovnání s rozpočtem na rok 2017 došlo k výraznému snížení příslušných rozpočtových položek Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF); zdůrazňuje, že je zapotřebí zaručit nezbytné financování nutné k zavedení nových informačních a pohraničních kontrolních systémů, jako je Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a systémy vstupu a výstupu. |
| --- | --- |

38.

| 39. | domnívá se, že rok 2018 bude z hlediska vytvoření evropského programu pro migraci přelomovým rokem, neboť se změní několik jeho klíčových složek; zdůrazňuje, že je nutné pečlivě posoudit rozpočtové dopady několika předložených legislativních návrhů, mezi něž patří reforma dublinského společného azylového systému, nové systémy vstupu a výstupu a evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS), včetně možnosti jejich opožděného přijetí; poukazuje na význam dostatečného financování, které by odpovídalo ambicím Unie v této oblasti a které by umožnilo v co nejkratší době vytvořit účinně fungující evropskou azylovou a migrační politiku při plném respektování mezinárodního práva a na základě solidarity mezi členskými státy; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poukazuje na to, že návrh Komise neponechává v okruhu 3 už třetím rokem žádnou rezervu, což je dokladem toho, že velikost tohoto nejmenšího okruhu VFR neodpovídá současným potřebám, jak na to v rámci přezkumu v polovině období upozornil Parlament; vítá v této souvislosti návrh Komise na uvolnění částky 817 milionů EUR z nástroje pružnosti na prostředky na závazky, čehož bude možné dosáhnout jen za předpokladu, že se v revidovaném nařízení o VFR podaří zajistit dodatečnou flexibilitu; trvá na tom, že výše výdajů je stále nedostatečná, a vyjadřuje politování nad tím, že Komise veškeré další návrhy odložila a hodlá je předložit až v rámci některého ze svých budoucích návrhů na jeho změnu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | připomíná, že Parlament soustavně vyjadřuje silnou podporu kulturním a mediálním programům; vítá návrh, aby se ve srovnání s rozpočtem na rok 2017 zvýšil objem prostředků určených na program Kreativní Evropa, včetně prostředků na Evropský rok kulturního dědictví v rámci „Opatření v multimediální oblasti“; trvá navíc na tom, že je třeba zajistit dostatečné financování programu „Evropa pro občany“; vyzývá Komisi, aby přezkoumala iniciativy v rámci rozpočtové položky „Opatření v multimediální oblasti“, s cílem zajistit, aby tato položka účinně podporovala kvalitní nezávislé zpravodajství o záležitostech EU; opětovně poukazuje na podporu, kterou Parlament věnuje udržitelnému způsobu víceletého financování programu Euranet+; oceňuje také, že u programu v oblasti potravin a krmiv a u programu pro spotřebitele došlo oproti rozpočtu na rok 2017 ke zvýšení prostředků na závazky; a konečně poukazuje na význam promyšleného programu v oblasti zdraví a přiměřeného rozpočtu, který by umožnil evropskou spolupráci v oblasti zdraví, včetně zcela nových řešení v oblasti zdravotní péče, nerovného přístupu k péči o zdraví, zátěže způsobené chronickými onemocněními, antimikrobiální rezistence, přeshraniční zdravotní péče a přístupu k péči; |
| --- | --- |

41.

Okruh 4 – Globální Evropa

| 42. | s politováním konstatuje, že došlo k celkovému snížení objemu financování okruhu 4, který v prostředcích na závazky činí 9,6 miliardy EUR (ve srovnání s rozpočtem na rok 2017 jde o snížení o 5,6 %); konstatuje, že v případě hlavních nástrojů okruhu 4 došlo k tomuto snížení především v souvislosti s dřívějším posílením nástroje pro uprchlíky v Turecku (FRT) a nového rámce pro partnerství v Evropském programu pro migraci, které bylo schváleno v rozpočtu na rok 2017; |
| --- | --- |

42.

| 43. | domnívá se však, že výše škrtů v rozpočtu nástroje pro rozvojovou spolupráci (DCI) a evropského nástroje sousedství (ENI), zejména co se týče jeho jižní složky, není vzhledem k dlouhodobé potřebě opatření EU v oblasti migrace, která by přesahovala migrační pakty uzavírané v rámci pro partnerství a její závazek podpořit mezinárodní rozvoj, opodstatněná; vyzývá v této souvislosti k nárůstu finančních zdrojů, které je nutné věnovat na podporu mírového procesu a na finanční pomoc věnovanou Palestině a Agentuře OSN pro pomoc a podporu palestinským uprchlíkům (UNRWA); připomíná, že je důležité zajistit dostatečné finanční prostředky pro jižní sousedství, neboť stabilita na Blízkém východě je klíčovým prvkem při řešení hlavních příčin migrace; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vítá nicméně navrhované navýšení prostředků pro východní složku evropského nástroje sousedství (ENI), které bude přispívat k demokratickým reformám a hospodářské integraci s EU, zejména v případě zemí, které s Unií podepsaly dohodu o přidružení; |
| --- | --- |

44.

| 45. | konstatuje, že došlo k nárůstu podpory politických reforem v Turecku (nástroj předvstupní pomoci II), zejména vzhledem k tomu, že v této zemi dochází k výraznému kroku zpět v oblasti právního státu, svobody projevu a základních práv; vyzývá Komisi, aby pozastavila vyplácení předvstupní pomoci, pokud dojde o přerušení přístupových jednání, a aby v případě, že scénář neproběhne podle očekávání, použila tyto prostředky na přímou podporu turecké občanské společnosti a aby investovala více prostředků do programů mezilidských výměn, jako je Erasmus+ pro studenty, akademické pracovníky a novináře; očekává, že bude zajištěno dostatečné financování ve vztahu k zemím západního Balkánu, jež jsou příjemci pomoci z Nástroje předvstupní pomoci a které pro své reformy naléhavě potřebují finanční podporu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnívá se, že vzhledem k významu vyššího vzdělávání pro celkové reformy v partnerských zemích by studentská mobilita a vysokoškolská spolupráce mezi EU a zeměmi sousedství měly získávat soustavnou podporu; lituje proto, že došlo ke snížení položek pro odbornou a finanční pomoc v rámci tří vnějších nástrojů – nástroje předvstupní pomoci, evropského nástroje sousedství (ENI) a nástroje pro rozvojovou spolupráci (DCI), jejichž cílem je podpořit mezinárodní rozměr vysokoškolského vzdělávání při provádění programu „Erasmus+“; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bere na vědomí návrh Komise ponechat rezervu ve výši 232 milionů EUR; je přesvědčen, že výzvy, před nimiž vnější činnost EU stojí, vyžadují trvalé financování, jehož objem by měl být vyšší, než je současný objem financování okruhu 4; připomíná, že v rozpočtu na rok 2017 byla využita bezpečnostní rezerva, aby bylo možné zajistit financování nad úroveň stanoveného stropu; zastává názor, že nové iniciativy by měly být financovány z nově vyčleněných prostředků a že v mezích, které byly dohodnuty v rámci přezkumu VFR, by měly být v plné míře využívány veškeré možnosti flexibility; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá Komisi, která se opakovaně zmiňuje o možnosti prodloužení doby trvání nástroje pro uprchlíky v Turecku (FRT), aby v případě, že tak hodlá učinit, předložila co nejdříve skutečný návrh na její prodloužení; připomíná, že Parlament, Rada a Komise přijaly závazek, že zajistí, aby zřízení nástroje pro uprchlíky v Turecku a svěřenských fondů proběhlo za transparentních a jasných podmínek, bylo v souladu se zásadou jednoty unijního rozpočtu a respektovalo výsady rozpočtového orgánu, včetně parlamentní kontroly; naléhavě znovu žádá členské státy, aby dostály svým závazkům spojeným s financováním současného nástroje pro uprchlíky v Turecku; |
| --- | --- |

48.

| 49. | plně podporuje závazky, které EU přijala na bruselské konferenci o Sýrii, kde byly potvrzeny předchozí závazky přijaté v Londýně; souhlasí s tím, aby za účelem splnění tohoto závazku bylo uvolněno 120 milionů EUR na posílení evropského nástroje sousedství (ENI) a stejná částka na rozšíření humanitární pomoci; |
| --- | --- |

49.

Okruh 5 – Správa

| 50. | konstatuje, že výdaje v rámci okruhu 5 se ve srovnání s rozpočtem na rok 2017 zvýšily o 3,1 % na 9 682,4 milionu EUR (zvýšení o 287,9 milionu EUR); podotýká, že toto zvýšení je z více než jedné třetiny jeho nominální hodnoty vysvětleno přidělením dodatečných prostředků na důchody (zvýšení o 108,5 milionu EUR); bere na vědomí, že přidělení dodatečných prostředků je většinou důsledkem očekávaného zvýšení počtu důchodců (o 4,2 %); bere na vědomí také to, že počet důchodců se má v nadcházejících letech dále zvyšovat; bere na vědomí rigorózní přístup ke správním výdajům a nominální zmrazení všech nemzdových výdajů; |
| --- | --- |

50.

| 51. | konstatuje, že po odečtení 570 milionů EUR, které měly sloužit jako bezpečnostní rezerva pro okruh 3 a které byly uvolněny v roce 2017, činí skutečná rezerva 93,6 milionu EUR; zdůrazňuje, že podíl okruhu 5 na rozpočtu EU se v důsledku důchodů mírně zvýšil, takže nyní dosahuje 6,0 % (v prostředcích na závazky); |
| --- | --- |

51.

Pilotní projekty – přípravné akce

| 52. | poukazuje na důležitost pilotních projektů a přípravných akcí jako nástrojů k formulování politických priorit a zahájení nových iniciativ, které se mohou vyvinout v trvalou činnost a trvalé programy EU; má v úmyslu provést výběr vyváženého souboru těchto projektů a akcí; konstatuje, že v současném návrhu je rezerva v některých okruzích značně omezená, nebo v nich dokonce úplně chybí, a má v úmyslu hledat způsoby, jak uvolnit prostor pro případné projekty a akce, aniž by se jiné politické priority dostaly do pozadí; domnívá se, že s cílem zajistit řádné dodržení ducha projektů a akcí by Komise o jejich realizaci měla krok za krokem informovat poslance Evropského parlamentu, kteří jsou jejich původci; |
| --- | --- |

52.

Agentury

| 53. | bere na vědomí, že decentralizovaným agenturám se v návrhu rozpočtu na rok 2018 celkově zvýšil objem prostředků o +3,1 % (bez započtení účelově vázaných příjmů) a počet pracovních míst o 146, poukazuje však na značné rozdíly mezi agenturami, které pracují na plný výkon (pokles o 11,2 %), a agenturami, které jsou pověřeny plněním nových úkolů (nárůst o 10,5 %); předpokládá, že tato čísla náležitě odrážejí skutečnost, že od roku 2013 došlo ve většině agentur ke snižování počtu zaměstnanců o pět nebo i více procent (v některých bude toto snížení probíhat ještě v roce 2018) a že zvyšování počtu zaměstnanců, k němuž docházelo v témže období, se týkalo pouze agentur, které se zabývají migrací a bezpečností (183 nových pracovních míst), agentur zabývajících se finančním dohledem (28 nových pracovních míst) a některých agentur pověřených plněním nových úkolů, jmenovitě Evropské agentury pro železnice (ERA), Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) a Agentury pro evropský globální navigační družicový systém (GSA) (18 nových pracovních míst); opakuje svou výzvu vyslovenou v postupu o udělení absolutoria z roku 2015 (5), aby byly zaručeny a v případě potřeby poskytnuty dodatečné prostředky na zajištění řádného fungování agentur, včetně stálého sekretariátu sítě agentur EU (který se nyní nazývá „Společný podpůrný úřad“); |
| --- | --- |

53.

| 54. | opětovně zdůrazňuje, že je přesvědčen, že agentury EU, které jsou činné v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, musejí mít v co nejkratší době prostředky na nezbytné provozní výdaje a takové počty zaměstnanců, jež by jim umožnily úspěšně plnit dodatečné úkoly a povinnosti, které jim byly v předchozích letech uloženy; vítá v této souvislosti návrh na zvýšení počtu zaměstnanců Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex) a Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), což považuje za minimální opatření, které má zajistit, aby tyto agentury mohly účinně provádět svou činnost; zdůrazňuje, že navrhovaný rozpočet a počet zaměstnanců agentury Europol je nedostatečný ke splnění úkolů, které jí byly přiděleny, neboť se Komise a členské státy v předchozích letech rozhodly, že prohloubí spolupráci členských států zejména v oblasti boje proti terorismu, organizovanému zločinu, počítačové trestné činnosti, obchodování s lidmi a ochrany dětí bez doprovodu; upozorňuje na zjištěné mezery ve stávajícím systému výměny informací a naléhavě žádá Komisi, aby poskytla na činnost agentury eu-LISA patřičné lidské a finanční zdroje k plnění dalších nových úkolů a povinností, které jí byly v tomto ohledu nedávno přiděleny; poukazuje na významnou úlohu, kterou plní úřad EASO při poskytování podpory členským státům v oblasti vyřizování žádostí o azyl, zejména v případě jednání s rostoucím počtem žadatelů o azyl; s politováním konstatuje, že došlo ke snížení financování provozních výdajů (ve srovnání s rokem 2017 o 23,6 %) a v počtu zaměstnanců agentury Eurojust (o 4 %), která v současné době čelí nárůstu počtu projednávaných případů; |
| --- | --- |

54.

| 55. | se znepokojením konstatuje, že snižování počtu zaměstnanců (o 5, resp. 12 pracovních míst) se bude zřejmě týkat zejména agentur EU v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy (CEDEFOP, ETF, EU-OSHA, EUROFOUND) a rovněž agentur pověřených úkoly v oblasti životního prostředí (ECDC, ECHA, EEA, EFSA, EMA); domnívá se, že je to v rozporu s celkovou politikou Unie v oblasti vytváření důstojných, kvalitních a stabilních pracovních míst a v oblasti boje proti změně klimatu; vítá navýšení počtu zaměstnanců a rozpočtu pro agentury ACER a GSA, avšak zdůrazňuje, že toto navýšení nepostačuje k tomu, aby tyto agentury odpovídajícím způsobem plnily své úkoly; |
| --- | --- |

55.

| 56. | konstatuje, že rok 2018 představuje třetí lhůtu pro registraci podle nařízení REACH, která postihne velké množství společností v Evropě a dosud nejvyšší počet malých a středních podniků, což bude mít následně značný dopad na pracovní vytížení Evropské agentury pro chemické látky (ECHA); vybízí proto Komisi, aby upustila od plánovaného snížení týkajícího se šesti pracovních míst dočasných zaměstnanců agentury v roce 2018 a odložila toto snížení až na rok 2019, tak aby agentura mohla účinně realizovat svůj celý pracovní program na rok 2018; v tomto ohledu konstatuje, že tato agentura od roku 2012 už snížila počet zaměstnanců na pracovních místech vytvořených za účelem uplatňování nařízení REACH; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | připomíná, že uplatňování hlediska rovnosti žen a mužů je zákonnou povinností vyplývající přímo ze Smluv; žádá, aby bylo hledisko rovnosti žen a mužů prosazováno v průběhu celého rozpočtového procesu a aby byly rozpočtové výdaje využívány jako účinný nástroj k prosazování rovnosti žen a mužů; doporučuje vypracovat rozpočtový plán pro uplatňování hlediska rovnosti žen a mužů v institucích EU, a to prostřednictvím schváleného pilotního projektu, a zavést v budoucnu zvláštní rozpočtovou položku na řízení koordinace uplatňování hlediska rovnosti žen a mužů ve všech těchto institucích; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0085.

(5)  Viz. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. dubna 2017 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu agentur Evropské unie na rozpočtový rok 2015: výkonnost, finanční řízení a kontrola (Přijaté texty, P8_TA(2017)0155).

---

PŘÍLOHA

SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ KE LHŮTÁM PRO ROZPOČTOVÝ PROCES A POSTUPY PRO FUNGOVÁNÍ DOHODOVACÍHO VÝBORU V ROCE 2018

| A. | V souladu s částí A přílohy interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly na těchto klíčových lhůtách rozpočtového procesu pro rok 2018:






  1. | trialog bude svolán na 13. července dopoledne před přijetím postoje Rady; |
| --- | --- | --- |

A.

1.

trialog bude svolán na 13. července dopoledne před přijetím postoje Rady;

| 2. | Komise se vynasnaží předložit výkaz odhadu příjmů a výdajů na rok 2018 do konce května; |
| --- | --- |

2.

Komise se vynasnaží předložit výkaz odhadu příjmů a výdajů na rok 2018 do konce května;

| 3. | Rada vyvine úsilí s cílem přijmout postoj a postoupit jej Evropskému parlamentu do 37. týdne (třetí týden v září), aby se usnadnilo včasné dosažení dohody s Evropským parlamentem; |
| --- | --- |

3.

Rada vyvine úsilí s cílem přijmout postoj a postoupit jej Evropskému parlamentu do 37. týdne (třetí týden v září), aby se usnadnilo včasné dosažení dohody s Evropským parlamentem;

| 4. | Rozpočtový výbor Evropského parlamentu se bude snažit o změnách k postoji Rady hlasovat nejpozději koncem 41. týdne (polovina října); |
| --- | --- |

4.

Rozpočtový výbor Evropského parlamentu se bude snažit o změnách k postoji Rady hlasovat nejpozději koncem 41. týdne (polovina října);

| 5. | trialog bude svolán na 18. října odpoledne před čtením v Evropském parlamentu; |
| --- | --- |

5.

trialog bude svolán na 18. října odpoledne před čtením v Evropském parlamentu;

| 6. | Evropský parlament bude hlasovat o svém čtení na plenárním zasedání v průběhu 43. týdne (plenární zasedání ve dnech 23.-26. října); |
| --- | --- |

6.

Evropský parlament bude hlasovat o svém čtení na plenárním zasedání v průběhu 43. týdne (plenární zasedání ve dnech 23.-26. října);

| 7. | dohodovací období začne 31. října. V souladu s čl. 314 odst. 4 písm. c) Smlouvy o fungování EU skončí lhůta pro dohodovací řízení dne 20. listopadu 2017; |
| --- | --- |

7.

dohodovací období začne 31. října. V souladu s čl. 314 odst. 4 písm. c) Smlouvy o fungování EU skončí lhůta pro dohodovací řízení dne 20. listopadu 2017;

| 8. | dne 6. listopadu odpoledne se uskuteční zasedání dohodovacího výboru v Evropském parlamentu a dne 17. listopadu v Radě a tato zasedání mohou pokračovat dle potřeby; zasedání dohodovacího výboru budou připravena jedním nebo více trialogy. Trialog je plánován na 9. listopadu dopoledne. Další trialog či trialogy mohou být svolány během 21denního dohodovacího období, případně též na 13. nebo 14. listopadu (ve Štrasburku). |
| --- | --- |

8.

dne 6. listopadu odpoledne se uskuteční zasedání dohodovacího výboru v Evropském parlamentu a dne 17. listopadu v Radě a tato zasedání mohou pokračovat dle potřeby; zasedání dohodovacího výboru budou připravena jedním nebo více trialogy. Trialog je plánován na 9. listopadu dopoledne. Další trialog či trialogy mohou být svolány během 21denního dohodovacího období, případně též na 13. nebo 14. listopadu (ve Štrasburku).

| B. | Postupy pro fungování dohodovacího výboru jsou uvedeny v části E přílohy výše uvedené interinstitucionální dohody. |
| --- | --- |

B.

---

Čtvrtek, 6. července 2017

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/263 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/263

---

P8_TA(2017)0311

Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD) a zřízení záruky EFSD a záručního fondu EFSD ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD) a o zřízení záruky EFSD a záručního fondu EFSD (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 334/39)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2016)0586), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2016)0586),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0377/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0377/2016),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. června 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. června 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na společná jednání Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru podle článku 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná jednání Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru podle článku 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru a na stanovisko Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A8-0170/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru a na stanovisko Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A8-0170/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0281

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o zřízení Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD), záruky EFSD a záručního fondu EFSD

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2017/1601.)

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/264 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/264

---

P8_TA(2017)0312

Povolené způsoby užití některých děl a jiných chráněných předmětů ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o některých povolených způsobech užití některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení a o změně směrnice 2001/29/ES o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 334/40)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2016)0596), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2016)0596),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0381/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0381/2016),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. ledna 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. ledna 2017 (1),

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. května 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. května 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Petičního výboru (A8-0097/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Petičního výboru (A8-0097/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 27.

---

P8_TC1-COD(2016)0278

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o některých povolených způsobech užití některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení a o změně směrnice 2001/29/ES o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice (EU) 2017/1564.)

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/265 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/265

---

P8_TA(2017)0313

Přeshraniční výměna rozmnoženin některých děl a jiných chráněných předmětů v přístupném formátu ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení mezi Unií a třetími zeměmi ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o přeshraniční výměně formátově přístupných rozmnoženin některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení mezi Unií a třetími zeměmi (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2018/C 334/41)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0595), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0595),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0380/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0380/2016),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 5. července 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 5. července 2017 (1),

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. května 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. května 2017 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 a článek 39 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 a článek 39 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Petičního výboru (A8-0102/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Petičního výboru (A8-0102/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

---

P8_TC1-COD(2016)0279

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 6. července 2017 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/... o přeshraniční výměně formátově přístupných rozmnoženin některých děl a jiných předmětů chráněných autorským právem a právy s ním souvisejícími mezi Unií a třetími zeměmi ve prospěch osob nevidomých, osob se zrakovým postižením nebo osob s jinými poruchami čtení

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2017/1563.)

---

| 19.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 334/266 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 334/266

---

P8_TA(2017)0314

Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění v Evropské unii *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o návrhu směrnice Rady o mechanismech řešení sporů týkajících se dvojího zdanění v Evropské unii (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2018/C 334/42)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0686), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0686),

| — | s ohledem na článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0035/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0035/2017),

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 25. listopadu 2015 (1) a ze dne 6. července 2016 (2) o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 25. listopadu 2015 (1) a ze dne 6. července 2016 (2) o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem,

| — | s ohledem na článek 78c jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 78c jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0225/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0225/2017),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Radu, aby zvážila možnost progresivního zrušení úmluvy z 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (3) po přijetí navrhované směrnice, čímž by se posílil koordinovaný přístup Unie k řešení sporů prostřednictvím navrhované směrnice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

6.

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Situace
  , kdy různé členské státy daní tentýž příjem nebo kapitál dvakrát, mohou vytvářet vážné daňové překážky bránící podnikům v jejich přeshraničních aktivitách. Vytvářejí nadměrnou daňovou zátěž pro podniky a je pravděpodobné, že pokřivují fungování hospodářství, snižují jeho efektivitu
  a
   mají negativní dopad na přeshraniční investice a růst. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Situace
  , kdy různé členské státy daní tentýž příjem nebo kapitál dvakrát, mohou vytvářet vážné daňové překážky bránící podnikům v jejich přeshraničních aktivitách. Vytvářejí nadměrnou daňovou zátěž pro podniky a je pravděpodobné, že pokřivují fungování hospodářství, snižují jeho efektivitu
  a
   mají negativní dopad na přeshraniční investice a růst.

| (1) | Na základě zásady spravedlivého a účinného zdanění musí všechny podniky zaplatit svůj spravedlivý podíl na daních tam, kde byly vytvořeny zisky a výnosy, ale je třeba předejít dvojímu zdanění a dvojímu nezdanění. Situace
  , kdy různé členské státy daní tentýž příjem nebo kapitál dvakrát, mohou vytvářet vážné daňové překážky bránící
  zejména malým a středním
  podnikům v jejich přeshraničních aktivitách
  , a mají tak negativní dopad na řádné fungování vnitřního trhu
  . Vytvářejí nadměrnou daňovou zátěž
  , nedostatečnou právní jistotu a zbytečné náklady
  pro podniky a je pravděpodobné, že pokřivují fungování hospodářství
  a
   snižují jeho efektivitu
  . Navíc
  mají negativní dopad na přeshraniční investice a růst. |
| --- | --- |

(1)

Na základě zásady spravedlivého a účinného zdanění musí všechny podniky zaplatit svůj spravedlivý podíl na daních tam, kde byly vytvořeny zisky a výnosy, ale je třeba předejít dvojímu zdanění a dvojímu nezdanění. Situace
  , kdy různé členské státy daní tentýž příjem nebo kapitál dvakrát, mohou vytvářet vážné daňové překážky bránící
  zejména malým a středním
  podnikům v jejich přeshraničních aktivitách
  , a mají tak negativní dopad na řádné fungování vnitřního trhu
  . Vytvářejí nadměrnou daňovou zátěž
  , nedostatečnou právní jistotu a zbytečné náklady
  pro podniky a je pravděpodobné, že pokřivují fungování hospodářství
  a
   snižují jeho efektivitu
  . Navíc
  mají negativní dopad na přeshraniční investice a růst.

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Dne 25. listopadu 2015 přijal Evropský parlament usnesení o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem, v němž zpochybnil užitečnost úmluvy ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků

   (1a)

  (dále jen „unijní úmluva o arbitráži“) a vyjádřil názor, že tento nástroj by měl být přepracován a zefektivněn nebo by měl být nahrazen mechanismem Unie pro řešení sporů, který by obsahoval účinnější postupy pro dosahování vzájemných dohod. Dne 6. července 2016 přijal Evropský parlament usnesení o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem, v němž zdůraznil, že vytvoření jednoznačného časového rámce pro postupy řešení sporů je klíčovým prvkem pro posílení účinnosti těchto systémů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1a)

Dne 25. listopadu 2015 přijal Evropský parlament usnesení o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem, v němž zpochybnil užitečnost úmluvy ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků

   (1a)

  (dále jen „unijní úmluva o arbitráži“) a vyjádřil názor, že tento nástroj by měl být přepracován a zefektivněn nebo by měl být nahrazen mechanismem Unie pro řešení sporů, který by obsahoval účinnější postupy pro dosahování vzájemných dohod. Dne 6. července 2016 přijal Evropský parlament usnesení o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem, v němž zdůraznil, že vytvoření jednoznačného časového rámce pro postupy řešení sporů je klíčovým prvkem pro posílení účinnosti těchto systémů.

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1b) | Dne 16. prosince 2015 přijal Evropský parlament usnesení obsahující doporučení Komisi o zavedení transparentnosti, koordinace a konvergence do politik v oblasti daně z příjmu právnických osob v Unii, v němž vyzval Komisi, aby navrhla právní předpisy ke zlepšení mechanismů pro řešení přeshraničních daňových sporů v Unii, přičemž pozornost by se nevěnovala pouze případům dvojího zdanění, ale také dvojího nezdanění. Požadoval také jasnější pravidla, přísnější lhůty a transparentnost. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1b)

Dne 16. prosince 2015 přijal Evropský parlament usnesení obsahující doporučení Komisi o zavedení transparentnosti, koordinace a konvergence do politik v oblasti daně z příjmu právnických osob v Unii, v němž vyzval Komisi, aby navrhla právní předpisy ke zlepšení mechanismů pro řešení přeshraničních daňových sporů v Unii, přičemž pozornost by se nevěnovala pouze případům dvojího zdanění, ale také dvojího nezdanění. Požadoval také jasnější pravidla, přísnější lhůty a transparentnost.

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1c) | Snahy o zamezení dvojímu zdanění často vedly k „dvojímu nezdanění“, kdy společnosti díky erozi základu daně a přesouvání zisku dokázaly zařídit, aby jejich zisky byly zdaněny v členských státech, které mají téměř nulové daně z příjmu právnických osob. Tato stávající praxe narušuje hospodářskou soutěž, poškozuje domácí podniky a podrývá zdanění, což je na úkor růstu a tvorby pracovních míst. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1c)

Snahy o zamezení dvojímu zdanění často vedly k „dvojímu nezdanění“, kdy společnosti díky erozi základu daně a přesouvání zisku dokázaly zařídit, aby jejich zisky byly zdaněny v členských státech, které mají téměř nulové daně z příjmu právnických osob. Tato stávající praxe narušuje hospodářskou soutěž, poškozuje domácí podniky a podrývá zdanění, což je na úkor růstu a tvorby pracovních míst.

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Z
  tohoto důvodu je nezbytné, aby mechanismy, které jsou v Unii k dispozici, zajistily řešení sporů týkajících se dvojího zdanění a účinné zamezení tohoto dvojího zdanění. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Z
  tohoto důvodu je nezbytné, aby mechanismy, které jsou v Unii k dispozici, zajistily řešení sporů týkajících se dvojího zdanění a účinné zamezení tohoto dvojího zdanění.

| (2) | Stávající postupy pro řešení sporů jsou příliš zdlouhavé, nákladné a často nevedou k dohodě, přičemž některým případům se nevěnuje vůbec žádná pozornost. Některé podniky v současné době raději akceptují dvojí zdanění, než by plýtvaly penězi a časem na zdlouhavé postupy k zamezení dvojímu zdanění.
  Z tohoto důvodu je
  naprosto
  nezbytné, aby mechanismy, které jsou v Unii k dispozici, zajistily
  účinné, rychlé a vymahatelné
  řešení sporů týkajících se dvojího zdanění a účinné a 
  včasné
  zamezení tohoto dvojího zdanění
  , přičemž s daňovými poplatníky musí probíhat pravidelná a účinná komunikace
  . |
| --- | --- |

(2)

Stávající postupy pro řešení sporů jsou příliš zdlouhavé, nákladné a často nevedou k dohodě, přičemž některým případům se nevěnuje vůbec žádná pozornost. Některé podniky v současné době raději akceptují dvojí zdanění, než by plýtvaly penězi a časem na zdlouhavé postupy k zamezení dvojímu zdanění.
  Z tohoto důvodu je
  naprosto
  nezbytné, aby mechanismy, které jsou v Unii k dispozici, zajistily
  účinné, rychlé a vymahatelné
  řešení sporů týkajících se dvojího zdanění a účinné a 
  včasné
  zamezení tohoto dvojího zdanění
  , přičemž s daňovými poplatníky musí probíhat pravidelná a účinná komunikace
  .

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Stávající mechanismy, jež vznikly na základě dvoustranných
  daňových
  smluv, neumožňují ve všech případech dosáhnout včas a v plné míře osvobození od dvojího zdanění.
  Platná Úmluva o zamezení dvojího zdanění
  v 
  souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (90/436/EHS)

   (7)

  (dále jen „unijní
  úmluva o 
  arbitráži“)
  má omezenou působnost, protože se vztahuje pouze na spory týkající se převodních cen a přičítání zisků stálým provozovnám. Monitorování, které bylo provedeno v rámci provádění unijní úmluvy o arbitráži, ukázalo některé významné nedostatky, zvláště co se týče přístupnosti řízení, délky jeho trvání a 
  účinnosti jeho výsledků
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Stávající mechanismy, jež vznikly na základě dvoustranných
  daňových
  smluv, neumožňují ve všech případech dosáhnout včas a v plné míře osvobození od dvojího zdanění.
  Platná Úmluva o zamezení dvojího zdanění
  v 
  souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (90/436/EHS)

   (7)

  (dále jen „unijní
  úmluva o 
  arbitráži“)
  má omezenou působnost, protože se vztahuje pouze na spory týkající se převodních cen a přičítání zisků stálým provozovnám. Monitorování, které bylo provedeno v rámci provádění unijní úmluvy o arbitráži, ukázalo některé významné nedostatky, zvláště co se týče přístupnosti řízení, délky jeho trvání a 
  účinnosti jeho výsledků
  .

| (3) | Stávající mechanismy, jež vznikly na základě dvoustranných smluv
  o dvojím zdanění
  , neumožňují ve všech případech dosáhnout včas a v plné míře osvobození od dvojího zdanění.
  Mechanismy stanovené v těchto smlouvách jsou
  v 
  řadě případů zdlouhavé, nákladné, těžko přístupné a nevedou vždy k dohodě. Unijní
  úmluva o 
  arbitráži
  má omezenou působnost, protože se vztahuje pouze na spory týkající se převodních cen a přičítání zisků stálým provozovnám. Monitorování, které bylo provedeno v rámci provádění unijní úmluvy o arbitráži, ukázalo některé významné nedostatky, zvláště co se týče přístupnosti řízení,
  neexistence zákonných opravných prostředků,
  délky jeho trvání a 
  neexistence konečného závazného účinného uzavření tohoto řízení. Tyto nedostatky představují překážku investicím a měly by být odstraněny. |
| --- | --- |

(3)

Stávající mechanismy, jež vznikly na základě dvoustranných smluv
  o dvojím zdanění
  , neumožňují ve všech případech dosáhnout včas a v plné míře osvobození od dvojího zdanění.
  Mechanismy stanovené v těchto smlouvách jsou
  v 
  řadě případů zdlouhavé, nákladné, těžko přístupné a nevedou vždy k dohodě. Unijní
  úmluva o 
  arbitráži
  má omezenou působnost, protože se vztahuje pouze na spory týkající se převodních cen a přičítání zisků stálým provozovnám. Monitorování, které bylo provedeno v rámci provádění unijní úmluvy o arbitráži, ukázalo některé významné nedostatky, zvláště co se týče přístupnosti řízení,
  neexistence zákonných opravných prostředků,
  délky jeho trvání a 
  neexistence konečného závazného účinného uzavření tohoto řízení. Tyto nedostatky představují překážku investicím a měly by být odstraněny.

Pozměňovací návrh 7

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Je nutná alespoň určitá minimální konvergence politik v oblasti daní z příjmu právnických osob, aby mohlo být vytvořeno spravedlivé, jasné a stabilní daňové prostředí a aby mohly být omezeny spory o zdanění na vnitřním trhu. Zavedení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, jak navrhuje Komise

   (1a)

  , je nejúčinnější způsob, jak omezit riziko dvojího zdanění právnických osob. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3a)

Je nutná alespoň určitá minimální konvergence politik v oblasti daní z příjmu právnických osob, aby mohlo být vytvořeno spravedlivé, jasné a stabilní daňové prostředí a aby mohly být omezeny spory o zdanění na vnitřním trhu. Zavedení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, jak navrhuje Komise

   (1a)

  , je nejúčinnější způsob, jak omezit riziko dvojího zdanění právnických osob.

Pozměňovací návrh 8

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | V zájmu vytvoření spravedlivějšího daňového prostředí je třeba posílit pravidla týkající se transparentnosti a zpřísnit opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem. Zároveň je třeba v duchu spravedlivého daňového systému zajistit, aby daňoví poplatníci nemuseli danit tentýž příjem dvakrát a aby mechanismy pro řešení sporů byly komplexní, účinné a udržitelné. Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění je
  nutno
  zlepšovat i proto, aby mohly reagovat na riziko zvýšeného počtu sporů týkajících se dvojího či vícenásobného zdanění, v nichž může jít o vysoké částky, protože orgány daňové správy mohou nyní uplatňovat pravidelnější a cílenější audity. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

V zájmu vytvoření spravedlivějšího daňového prostředí je třeba posílit pravidla týkající se transparentnosti a zpřísnit opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem. Zároveň je třeba v duchu spravedlivého daňového systému zajistit, aby daňoví poplatníci nemuseli danit tentýž příjem dvakrát a aby mechanismy pro řešení sporů byly komplexní, účinné a udržitelné. Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění je
  nutno
  zlepšovat i proto, aby mohly reagovat na riziko zvýšeného počtu sporů týkajících se dvojího či vícenásobného zdanění, v nichž může jít o vysoké částky, protože orgány daňové správy mohou nyní uplatňovat pravidelnější a cílenější audity.

| (4) | V zájmu vytvoření spravedlivějšího daňového prostředí
  pro podniky působící v Unii
  je třeba posílit pravidla týkající se transparentnosti a zpřísnit opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem
  a proti daňovým únikům na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i celosvětově. Předcházení dvojímu nezdanění musí i nadále patřit mezi priority Unie.
  Zároveň je třeba v duchu spravedlivého daňového systému zajistit, aby daňoví poplatníci nemuseli danit tentýž příjem dvakrát a aby mechanismy pro řešení sporů byly komplexní, účinné a udržitelné. Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění je
  životně důležité
  zlepšovat i proto, aby mohly reagovat na riziko zvýšeného počtu sporů týkajících se dvojího či vícenásobného zdanění, v nichž může jít o vysoké částky, protože orgány daňové správy mohou nyní uplatňovat pravidelnější a cílenější audity. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu vytvoření spravedlivějšího daňového prostředí
  pro podniky působící v Unii
  je třeba posílit pravidla týkající se transparentnosti a zpřísnit opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem
  a proti daňovým únikům na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i celosvětově. Předcházení dvojímu nezdanění musí i nadále patřit mezi priority Unie.
  Zároveň je třeba v duchu spravedlivého daňového systému zajistit, aby daňoví poplatníci nemuseli danit tentýž příjem dvakrát a aby mechanismy pro řešení sporů byly komplexní, účinné a udržitelné. Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění je
  životně důležité
  zlepšovat i proto, aby mohly reagovat na riziko zvýšeného počtu sporů týkajících se dvojího či vícenásobného zdanění, v nichž může jít o vysoké částky, protože orgány daňové správy mohou nyní uplatňovat pravidelnější a cílenější audity.

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Zavedení účinného a účelného rámce pro řešení sporů týkajících se daní, který zajistí právní jistotu a 
  podnikatelské prostředí příznivé pro
  investice, představuje tudíž zásadní krok na cestě k vytvoření spravedlivého a efektivního systému daně z příjmů právnických osob v Unii.
  Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění by měly rovněž vytvořit harmonizovaný a transparentní rámec pro řešení problémů spojených s dvojím zdaněním, a představují tak přínos pro všechny daňové poplatníky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Zavedení účinného a účelného rámce pro řešení sporů týkajících se daní, který zajistí právní jistotu a 
  podnikatelské prostředí příznivé pro
  investice, představuje tudíž zásadní krok na cestě k vytvoření spravedlivého a efektivního systému daně z příjmů právnických osob v Unii.
  Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění by měly rovněž vytvořit harmonizovaný a transparentní rámec pro řešení problémů spojených s dvojím zdaněním, a představují tak přínos pro všechny daňové poplatníky.

| (5) | Zavedení účinného a účelného rámce pro řešení sporů týkajících se daní, který zajistí právní jistotu a 
  podpoří
  investice, představuje tudíž zásadní krok na cestě k vytvoření spravedlivého a efektivního systému daně z příjmů právnických osob v Unii.
  Členské státy by pro tento účel měly vyčlenit odpovídající objem lidských, technických a finančních zdrojů pro příslušné orgány. |
| --- | --- |

(5)

Zavedení účinného a účelného rámce pro řešení sporů týkajících se daní, který zajistí právní jistotu a 
  podpoří
  investice, představuje tudíž zásadní krok na cestě k vytvoření spravedlivého a efektivního systému daně z příjmů právnických osob v Unii.
  Členské státy by pro tento účel měly vyčlenit odpovídající objem lidských, technických a finančních zdrojů pro příslušné orgány.

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Unie má potenciál stát se vzorem a zastávat celosvětově vedoucí postavení v oblasti daňové transparentnosti a koordinace. Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění by proto měly rovněž vytvořit harmonizovaný a transparentní rámec pro řešení problémů spojených s dvojím zdaněním, a představovat tak přínos pro všechny daňové poplatníky. Všechna konečná rozhodnutí by měla být zveřejněna v celém rozsahu a zpřístupněna Komisí v běžném datovém formátu také na centrálně řízené internetové stránce, pokud dotčení daňoví poplatníci neprokáží, že by neměly být zveřejněny určité citlivé obchodní, průmyslové či profesní informace v daném rozhodnutí. Zveřejňování konečných rozhodnutí je v zájmu veřejnosti, neboť přispívá k pochopení výkladu a používání pravidel. Potenciál této směrnice bude zcela naplněn pouze tehdy, budou-li podobná pravidla zavedena i ve třetích zemích. Proto by měla Komise prosazovat také zavedení závazných postupů pro řešení sporů na mezinárodní úrovni. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5a)

Unie má potenciál stát se vzorem a zastávat celosvětově vedoucí postavení v oblasti daňové transparentnosti a koordinace. Mechanismy řešení sporů týkajících se dvojího zdanění by proto měly rovněž vytvořit harmonizovaný a transparentní rámec pro řešení problémů spojených s dvojím zdaněním, a představovat tak přínos pro všechny daňové poplatníky. Všechna konečná rozhodnutí by měla být zveřejněna v celém rozsahu a zpřístupněna Komisí v běžném datovém formátu také na centrálně řízené internetové stránce, pokud dotčení daňoví poplatníci neprokáží, že by neměly být zveřejněny určité citlivé obchodní, průmyslové či profesní informace v daném rozhodnutí. Zveřejňování konečných rozhodnutí je v zájmu veřejnosti, neboť přispívá k pochopení výkladu a používání pravidel. Potenciál této směrnice bude zcela naplněn pouze tehdy, budou-li podobná pravidla zavedena i ve třetích zemích. Proto by měla Komise prosazovat také zavedení závazných postupů pro řešení sporů na mezinárodní úrovni.

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5b) | Účinný a účelný rámec by měl zahrnovat možnost, aby členské státy navrhly alternativní mechanismy řešení sporů, které lépe zohledňují zvláštní charakteristiku malých a středních podniků a mohou vést k menším nákladům, menší byrokracii, větší efektivitě a rychlejšímu zamezení dvojímu zdanění. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5b)

Účinný a účelný rámec by měl zahrnovat možnost, aby členské státy navrhly alternativní mechanismy řešení sporů, které lépe zohledňují zvláštní charakteristiku malých a středních podniků a mohou vést k menším nákladům, menší byrokracii, větší efektivitě a rychlejšímu zamezení dvojímu zdanění.

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Zamezení dvojího zdanění by mělo dosaženo prostřednictvím postupu, v 
  jehož
  první fázi bude věc předložena orgánům daňové správy dotčených členských států s cílem urovnat spor v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě. Nebude-li dohody dosaženo v určité lhůtě, měla by být věc předložena poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů, jejichž členy by měli být zástupci dotčených orgánů daňové správy a nezávislé uznávané osoby. Daňové orgány by měly na základě stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů přijmout konečné závazné rozhodnutí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Zamezení dvojího zdanění by mělo dosaženo prostřednictvím postupu, v 
  jehož
  první fázi bude věc předložena orgánům daňové správy dotčených členských států s cílem urovnat spor v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě. Nebude-li dohody dosaženo v určité lhůtě, měla by být věc předložena poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů, jejichž členy by měli být zástupci dotčených orgánů daňové správy a nezávislé uznávané osoby. Daňové orgány by měly na základě stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů přijmout konečné závazné rozhodnutí.

| (6) | Zamezení dvojího zdanění by mělo dosaženo prostřednictvím postupu,
  který je snadno použitelný.
   V první fázi bude věc předložena orgánům daňové správy dotčených členských států s cílem urovnat spor v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě. Nebude-li dohody dosaženo v určité lhůtě, měla by být věc předložena poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů, jejichž členy by měli být zástupci dotčených orgánů daňové správy a nezávislé uznávané osoby
  , jejichž jména se objeví na veřejně přístupném seznamu nezávislých uznávaných osob
  . Daňové orgány by měly na základě stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů přijmout konečné závazné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

Zamezení dvojího zdanění by mělo dosaženo prostřednictvím postupu,
  který je snadno použitelný.
   V první fázi bude věc předložena orgánům daňové správy dotčených členských států s cílem urovnat spor v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě. Nebude-li dohody dosaženo v určité lhůtě, měla by být věc předložena poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů, jejichž členy by měli být zástupci dotčených orgánů daňové správy a nezávislé uznávané osoby
  , jejichž jména se objeví na veřejně přístupném seznamu nezávislých uznávaných osob
  . Daňové orgány by měly na základě stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů přijmout konečné závazné rozhodnutí.

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Postup pro řešení sporů v oblasti dvojího zdanění stanovený v této směrnici zahrnuje mimo jiné i řešení sporů pro daňové poplatníky. To zahrnuje postupy pro dosahování vzájemných dohod v rámci dvoustranných smluv o zamezení dvojímu zdanění nebo v rámci unijní úmluvy o arbitráži. Postup pro řešení sporů stanovený v této směrnici by měl mít přednost před ostatními možnostmi, neboť zajišťuje koordinovaný, celounijní přístup k řešení sporů, včetně jasných a vymahatelných pravidel, povinnosti zamezit dvojímu zdanění a pevně stanoveného časového rámce. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7a)

Postup pro řešení sporů v oblasti dvojího zdanění stanovený v této směrnici zahrnuje mimo jiné i řešení sporů pro daňové poplatníky. To zahrnuje postupy pro dosahování vzájemných dohod v rámci dvoustranných smluv o zamezení dvojímu zdanění nebo v rámci unijní úmluvy o arbitráži. Postup pro řešení sporů stanovený v této směrnici by měl mít přednost před ostatními možnostmi, neboť zajišťuje koordinovaný, celounijní přístup k řešení sporů, včetně jasných a vymahatelných pravidel, povinnosti zamezit dvojímu zdanění a pevně stanoveného časového rámce.

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 7 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7b) | V současné době není jasná souvislost mezi touto směrnicí a stávajícími ustanoveními o arbitráži ve dvoustranných daňových dohodách a stávající unijní úmluvě o arbitráži. Komise by proto měla tyto souvislosti vyjasnit, aby si daňoví poplatníci mohli případně vybrat nejvhodnější postup. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7b)

V současné době není jasná souvislost mezi touto směrnicí a stávajícími ustanoveními o arbitráži ve dvoustranných daňových dohodách a stávající unijní úmluvě o arbitráži. Komise by proto měla tyto souvislosti vyjasnit, aby si daňoví poplatníci mohli případně vybrat nejvhodnější postup.

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 7 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7c) | Velké množství případů dvojího zdanění se týká třetích zemí. Komise by proto měla usilovat o vytvoření celosvětového rámce, pokud možno v kontextu OECD. Dokud takový rámec OECD nebude vytvořen, měla by Komise usilovat o povinnou (a ne dobrovolnou, jako je tomu nyní) a závaznou dohodu ve všech případech možného přeshraničního dvojího zdanění. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7c)

Velké množství případů dvojího zdanění se týká třetích zemí. Komise by proto měla usilovat o vytvoření celosvětového rámce, pokud možno v kontextu OECD. Dokud takový rámec OECD nebude vytvořen, měla by Komise usilovat o povinnou (a ne dobrovolnou, jako je tomu nyní) a závaznou dohodu ve všech případech možného přeshraničního dvojího zdanění.

Pozměňovací návrh 16

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Oblast působnosti této směrnice by měla být co nejdříve rozšířena. Směrnice poskytuje rámec pouze pro řešení sporů týkajících se dvojího zdanění příjmů z podnikatelské činnosti. Spory týkající se dvojího zdanění příjmů, jako jsou důchody nebo platy, nepatří do její oblasti působnosti, a přitom jejich dopad na jednotlivce může být značný. Různý výklad daňové dohody členskými státy může vést k ekonomickému dvojímu zdanění, například pokud si jeden členský stát vykládá zdroj příjmů jako plat, zatímco jiný členský stát si stejný zdroj příjmů vykládá jako zisk. Rozdíly ve výkladu mezi členskými státy týkající se zdanění příjmu by proto měly být rovněž zahrnuty do oblasti působnosti této směrnice. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10a)

Oblast působnosti této směrnice by měla být co nejdříve rozšířena. Směrnice poskytuje rámec pouze pro řešení sporů týkajících se dvojího zdanění příjmů z podnikatelské činnosti. Spory týkající se dvojího zdanění příjmů, jako jsou důchody nebo platy, nepatří do její oblasti působnosti, a přitom jejich dopad na jednotlivce může být značný. Různý výklad daňové dohody členskými státy může vést k ekonomickému dvojímu zdanění, například pokud si jeden členský stát vykládá zdroj příjmů jako plat, zatímco jiný členský stát si stejný zdroj příjmů vykládá jako zisk. Rozdíly ve výkladu mezi členskými státy týkající se zdanění příjmu by proto měly být rovněž zahrnuty do oblasti působnosti této směrnice.

Pozměňovací návrh 17

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | Komise by měla po pěti letech uplatňování této směrnice přezkoumat a členské státy by měly Komisi poskytnout příslušné podklady pro tento přezkum. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Komise by měla po pěti letech uplatňování této směrnice přezkoumat a členské státy by měly Komisi poskytnout příslušné podklady pro tento přezkum.

| (11) | Komise by měla po pěti letech uplatňování této směrnice přezkoumat a 
  určit, zda by tato směrnice měla být nadále uplatňována nebo změněna.
  Členské státy by měly Komisi poskytnout příslušné podklady pro tento přezkum.
  Po skončení přezkumu by měla Komise předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě, včetně posouzení možnosti rozšíření oblasti působnosti této směrnice tak, aby pokrývala veškeré situace přeshraničního dvojího zdanění a dvojího nezdanění, a případně pozměňovacího legislativního návrhu, |
| --- | --- |

(11)

Komise by měla po pěti letech uplatňování této směrnice přezkoumat a 
  určit, zda by tato směrnice měla být nadále uplatňována nebo změněna.
  Členské státy by měly Komisi poskytnout příslušné podklady pro tento přezkum.
  Po skončení přezkumu by měla Komise předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě, včetně posouzení možnosti rozšíření oblasti působnosti této směrnice tak, aby pokrývala veškeré situace přeshraničního dvojího zdanění a dvojího nezdanění, a případně pozměňovacího legislativního návrhu,

Pozměňovací návrh 18

Návrh směrnice

Čl. 1 – pododstavec 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Touto směrnicí není dotčeno použití vnitrostátních právních předpisů či ustanovení mezinárodních dohod v případech, kdy je nutné předcházet daňovým únikům, daňovým podvodům či zneužívání. | Touto směrnicí není dotčeno použití vnitrostátních právních předpisů či ustanovení mezinárodních dohod v případech, kdy je nutné předcházet daňovým únikům,
  vyhýbání se daňovým povinnostem,
  daňovým podvodům či zneužívání. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Touto směrnicí není dotčeno použití vnitrostátních právních předpisů či ustanovení mezinárodních dohod v případech, kdy je nutné předcházet daňovým únikům, daňovým podvodům či zneužívání.

Touto směrnicí není dotčeno použití vnitrostátních právních předpisů či ustanovení mezinárodních dohod v případech, kdy je nutné předcházet daňovým únikům,
  vyhýbání se daňovým povinnostem,
  daňovým podvodům či zneužívání.

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Každý daňový poplatník, jehož příjem se stal předmětem dvojího zdanění, je oprávněn předložit kterémukoli příslušnému orgánu dotčených členských států ve lhůtě tří let od obdržení prvního oznámení o úkonu vedoucímu k dvojímu zdanění stížnost s požadavkem na zamezení tohoto dvojího zdanění bez ohledu na to, zda využije opravných prostředků dostupných v rámci vnitrostátního práva kteréhokoli z dotčených členských států. Daňový poplatník ve své stížnosti příslušnému orgánu uvede ostatní dotčené členské státy. | 1.   Každý daňový poplatník, jehož příjem se stal předmětem dvojího zdanění, je oprávněn předložit kterémukoli příslušnému orgánu dotčených členských států ve lhůtě tří let od obdržení prvního oznámení o úkonu vedoucímu k dvojímu zdanění stížnost s požadavkem na zamezení tohoto dvojího zdanění bez ohledu na to, zda využije opravných prostředků dostupných v rámci vnitrostátního práva kteréhokoli z dotčených členských států. Daňový poplatník
  předloží stížnost oběma příslušným orgánům dotčených členských států zároveň a
   ve své stížnosti příslušnému orgánu uvede ostatní dotčené členské státy.
  Komise vytvoří centrální kontaktní místo ve všech úředních jazycích Unie, které bude snadno přístupné pro veřejnost a bude mít k dispozici aktuální kontaktní informace každého příslušného orgánu a úplný přehled platných právních předpisů Unie a daňových smluv. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Každý daňový poplatník, jehož příjem se stal předmětem dvojího zdanění, je oprávněn předložit kterémukoli příslušnému orgánu dotčených členských států ve lhůtě tří let od obdržení prvního oznámení o úkonu vedoucímu k dvojímu zdanění stížnost s požadavkem na zamezení tohoto dvojího zdanění bez ohledu na to, zda využije opravných prostředků dostupných v rámci vnitrostátního práva kteréhokoli z dotčených členských států. Daňový poplatník ve své stížnosti příslušnému orgánu uvede ostatní dotčené členské státy.

1.   Každý daňový poplatník, jehož příjem se stal předmětem dvojího zdanění, je oprávněn předložit kterémukoli příslušnému orgánu dotčených členských států ve lhůtě tří let od obdržení prvního oznámení o úkonu vedoucímu k dvojímu zdanění stížnost s požadavkem na zamezení tohoto dvojího zdanění bez ohledu na to, zda využije opravných prostředků dostupných v rámci vnitrostátního práva kteréhokoli z dotčených členských států. Daňový poplatník
  předloží stížnost oběma příslušným orgánům dotčených členských států zároveň a
   ve své stížnosti příslušnému orgánu uvede ostatní dotčené členské státy.
  Komise vytvoří centrální kontaktní místo ve všech úředních jazycích Unie, které bude snadno přístupné pro veřejnost a bude mít k dispozici aktuální kontaktní informace každého příslušného orgánu a úplný přehled platných právních předpisů Unie a daňových smluv.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 2

Čl. 3 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Příslušné orgány
  potvrdí obdržení stížnosti
  ve lhůtě jednoho měsíce od jejího
  obdržení
  . O obdržení stížnosti zároveň informují
  příslušné orgány ostatních dotčených členských států. | 2.   
  Každý příslušný orgán písemně
  potvrdí obdržení stížnosti a 
  do dvou týdnů po jejím
  obdržení o 
  něm informuje
  příslušné orgány ostatních dotčených členských států. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   
  Příslušné orgány
  potvrdí obdržení stížnosti
  ve lhůtě jednoho měsíce od jejího
  obdržení
  . O obdržení stížnosti zároveň informují
  příslušné orgány ostatních dotčených členských států.

2.   
  Každý příslušný orgán písemně
  potvrdí obdržení stížnosti a 
  do dvou týdnů po jejím
  obdržení o 
  něm informuje
  příslušné orgány ostatních dotčených členských států.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 3 – písm. a

Čl. 3 – odst. 3 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | jméno, adresu, daňové identifikační číslo a další informace nezbytné k určení totožnosti daňového poplatníka či daňových poplatníků, kteří podali stížnost příslušným orgánům, a každého dalšího přímo dotčeného daňového poplatníka; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

jméno, adresu, daňové identifikační číslo a další informace nezbytné k určení totožnosti daňového poplatníka či daňových poplatníků, kteří podali stížnost příslušným orgánům, a každého dalšího přímo dotčeného daňového poplatníka;

| a) | jméno, adresu, daňové identifikační číslo a další informace nezbytné k určení totožnosti daňového poplatníka či daňových poplatníků, kteří podali stížnost příslušným orgánům, a každého dalšího přímo dotčeného daňového poplatníka
  podle nejlepšího vědomí předkladatele stížnosti
  ; |
| --- | --- |

a)

jméno, adresu, daňové identifikační číslo a další informace nezbytné k určení totožnosti daňového poplatníka či daňových poplatníků, kteří podali stížnost příslušným orgánům, a každého dalšího přímo dotčeného daňového poplatníka
  podle nejlepšího vědomí předkladatele stížnosti
  ;

podle nejlepšího vědomí předkladatele stížnosti

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 3 – písm. d

Čl. 3 – odst. 3 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | platné vnitrostátní předpisy a smlouvy o zamezení dvojího zdanění; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

d)

platné vnitrostátní předpisy a smlouvy o zamezení dvojího zdanění;

platné vnitrostátní předpisy a smlouvy o zamezení dvojího zdanění;

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 3 – písm. e – bod iii

Čl. 3 – odst. 3 – písm. e – bod iii

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| iii) | závazek daňového poplatníka, že co nejúplněji a co nejrychleji zodpoví veškeré přiměřené žádosti příslušného orgánu a že na žádost příslušných orgánů poskytne veškerou dokumentaci; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

iii)

závazek daňového poplatníka, že co nejúplněji a co nejrychleji zodpoví veškeré přiměřené žádosti příslušného orgánu a že na žádost příslušných orgánů poskytne veškerou dokumentaci;

| iii) | závazek daňového poplatníka, že co nejúplněji a co nejrychleji zodpoví veškeré přiměřené žádosti příslušného orgánu a že na žádost příslušných orgánů poskytne veškerou dokumentaci
  , přičemž příslušné orgány řádně zohlední případná omezení přístupu k požadovaným dokumentům a neovlivnitelné časové prodlevy
  ; |
| --- | --- |

iii)

závazek daňového poplatníka, že co nejúplněji a co nejrychleji zodpoví veškeré přiměřené žádosti příslušného orgánu a že na žádost příslušných orgánů poskytne veškerou dokumentaci
  , přičemž příslušné orgány řádně zohlední případná omezení přístupu k požadovaným dokumentům a neovlivnitelné časové prodlevy
  ;

, přičemž příslušné orgány řádně zohlední případná omezení přístupu k požadovaným dokumentům a neovlivnitelné časové prodlevy

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 3 – písm. f

Čl. 3 – odst. 3 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | jakékoli další konkrétní informace, jež si příslušné orgány vyžádají. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

f)

jakékoli další konkrétní informace, jež si příslušné orgány vyžádají.

| f) | jakékoli další konkrétní informace, jež si příslušné orgány vyžádají
  a jež jsou pro daný daňový spor relevantní
  . |
| --- | --- |

f)

jakékoli další konkrétní informace, jež si příslušné orgány vyžádají
  a jež jsou pro daný daňový spor relevantní
  .

a jež jsou pro daný daňový spor relevantní

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 5

Čl. 3 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Příslušné orgány dotčených členských států přijmou ve lhůtě
  šesti
  měsíců od obdržení stížnosti daňového poplatníka rozhodnutí o jejím uznání a přípustnosti
  . Příslušné orgány
  o svém rozhodnutí informují
  daňové poplatníky
  a příslušné orgány ostatních členských států. | 5.   Příslušné orgány dotčených členských států přijmou ve lhůtě
  tří
  měsíců od obdržení stížnosti daňového poplatníka rozhodnutí o jejím uznání a přípustnosti
  a do dvou týdnů
  o svém rozhodnutí
  písemně
  informují
  tohoto daňového poplatníka
  a příslušné orgány ostatních členských států. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Příslušné orgány dotčených členských států přijmou ve lhůtě
  šesti
  měsíců od obdržení stížnosti daňového poplatníka rozhodnutí o jejím uznání a přípustnosti
  . Příslušné orgány
  o svém rozhodnutí informují
  daňové poplatníky
  a příslušné orgány ostatních členských států.

5.   Příslušné orgány dotčených členských států přijmou ve lhůtě
  tří
  měsíců od obdržení stížnosti daňového poplatníka rozhodnutí o jejím uznání a přípustnosti
  a do dvou týdnů
  o svém rozhodnutí
  písemně
  informují
  tohoto daňového poplatníka
  a příslušné orgány ostatních členských států.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pokud se příslušné orgány dotčených členských států rozhodnou stížnost v souladu s čl. 3 odst. 5 uznat, vyvinou v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě snahu o zamezení dvojího zdanění do
  dvou let
  od posledního oznámení rozhodnutí jednoho z členských států o uznání žádosti. | Pokud se příslušné orgány dotčených členských států rozhodnou stížnost v souladu s čl. 3 odst. 5 uznat, vyvinou v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě snahu o zamezení dvojího zdanění do
  jednoho roku
  od posledního oznámení rozhodnutí jednoho z členských států o uznání žádosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud se příslušné orgány dotčených členských států rozhodnou stížnost v souladu s čl. 3 odst. 5 uznat, vyvinou v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě snahu o zamezení dvojího zdanění do
  dvou let
  od posledního oznámení rozhodnutí jednoho z členských států o uznání žádosti.

dvou let

Pokud se příslušné orgány dotčených členských států rozhodnou stížnost v souladu s čl. 3 odst. 5 uznat, vyvinou v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě snahu o zamezení dvojího zdanění do
  jednoho roku
  od posledního oznámení rozhodnutí jednoho z členských států o uznání žádosti.

jednoho roku

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Dvouletá
  lhůta uvedená v prvním pododstavci může být na žádost příslušného orgánu některého z dotčených členských států prodloužena, nejvýše však o 
  šest měsíců
  , pakliže žádající příslušný orgán svou žádost písemně odůvodní. Prodloužení schválí daňoví poplatníci a ostatní příslušné orgány. | Roční
  lhůta uvedená v prvním pododstavci může být na žádost příslušného orgánu některého z dotčených členských států prodloužena, nejvýše však o 
  tři měsíce
  , pakliže žádající příslušný orgán svou žádost písemně odůvodní. Prodloužení schválí daňoví poplatníci a ostatní příslušné orgány. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Dvouletá
  lhůta uvedená v prvním pododstavci může být na žádost příslušného orgánu některého z dotčených členských států prodloužena, nejvýše však o 
  šest měsíců
  , pakliže žádající příslušný orgán svou žádost písemně odůvodní. Prodloužení schválí daňoví poplatníci a ostatní příslušné orgány.

Dvouletá

šest měsíců

Roční
  lhůta uvedená v prvním pododstavci může být na žádost příslušného orgánu některého z dotčených členských států prodloužena, nejvýše však o 
  tři měsíce
  , pakliže žádající příslušný orgán svou žádost písemně odůvodní. Prodloužení schválí daňoví poplatníci a ostatní příslušné orgány.

Roční

tři měsíce

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 3

Čl. 4 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Jakmile příslušné orgány členských států dospějí k dohodě o zamezení dvojího zdanění ve lhůtě stanovené v odstavci 1, předá každý příslušný orgán dotčených členských států tuto dohodu daňovému poplatníkovi jako rozhodnutí, které je pro tento orgán závazné a ze strany tohoto daňového poplatníka vymahatelné, pakliže se poplatník zřekne práva na jakékoli vnitrostátní odškodnění. Toto rozhodnutí se provede bez ohledu na jakékoli lhůty stanovené vnitrostátními právními předpisy dotčených členských států. | 3.   Jakmile příslušné orgány členských států dospějí k dohodě o zamezení dvojího zdanění ve lhůtě stanovené v odstavci 1, předá každý příslušný orgán dotčených členských států tuto dohodu
  do pěti dnů
  daňovému poplatníkovi jako rozhodnutí, které je pro tento orgán závazné a ze strany tohoto daňového poplatníka vymahatelné, pakliže se poplatník zřekne práva na jakékoli vnitrostátní odškodnění. Toto rozhodnutí se
  bezodkladně
  provede bez ohledu na jakékoli lhůty stanovené vnitrostátními právními předpisy dotčených členských států. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Jakmile příslušné orgány členských států dospějí k dohodě o zamezení dvojího zdanění ve lhůtě stanovené v odstavci 1, předá každý příslušný orgán dotčených členských států tuto dohodu daňovému poplatníkovi jako rozhodnutí, které je pro tento orgán závazné a ze strany tohoto daňového poplatníka vymahatelné, pakliže se poplatník zřekne práva na jakékoli vnitrostátní odškodnění. Toto rozhodnutí se provede bez ohledu na jakékoli lhůty stanovené vnitrostátními právními předpisy dotčených členských států.

3.   Jakmile příslušné orgány členských států dospějí k dohodě o zamezení dvojího zdanění ve lhůtě stanovené v odstavci 1, předá každý příslušný orgán dotčených členských států tuto dohodu
  do pěti dnů
  daňovému poplatníkovi jako rozhodnutí, které je pro tento orgán závazné a ze strany tohoto daňového poplatníka vymahatelné, pakliže se poplatník zřekne práva na jakékoli vnitrostátní odškodnění. Toto rozhodnutí se
  bezodkladně
  provede bez ohledu na jakékoli lhůty stanovené vnitrostátními právními předpisy dotčených členských států.

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 4

Čl. 4 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Pokud příslušné orgány dotčených členských států k dohodě o zamezení dvojího zdanění ve lhůtě stanovené v odstavci 1 nedospějí, vyrozumí o tom každý příslušný orgán dotčených členských států daňové poplatníky, přičemž uvede důvody nedosažení takové dohody. | 4.   Pokud příslušné orgány dotčených členských států k dohodě o zamezení dvojího zdanění ve lhůtě stanovené v odstavci 1 nedospějí, vyrozumí o tom každý příslušný orgán dotčených členských států
  do dvou týdnů
  daňové poplatníky, přičemž uvede důvody nedosažení takové dohody
  a informuje daňové poplatníky o možnostech odvolání, včetně relevantních kontaktních informací odvolacích orgánů
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Pokud příslušné orgány dotčených členských států k dohodě o zamezení dvojího zdanění ve lhůtě stanovené v odstavci 1 nedospějí, vyrozumí o tom každý příslušný orgán dotčených členských států daňové poplatníky, přičemž uvede důvody nedosažení takové dohody.

4.   Pokud příslušné orgány dotčených členských států k dohodě o zamezení dvojího zdanění ve lhůtě stanovené v odstavci 1 nedospějí, vyrozumí o tom každý příslušný orgán dotčených členských států
  do dvou týdnů
  daňové poplatníky, přičemž uvede důvody nedosažení takové dohody
  a informuje daňové poplatníky o možnostech odvolání, včetně relevantních kontaktních informací odvolacích orgánů
  .

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 1

Čl. 5 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Příslušné orgány dotčených členských států mohou vydat rozhodnutí, jímž stížnost zamítnou, pokud je stížnost nepřípustná nebo k žádnému dvojímu zdanění nedošlo nebo nebyla dodržena tříletá lhůta, kterou stanoví čl. 3 odst. 1. | 1.   Příslušné orgány dotčených členských států mohou vydat rozhodnutí, jímž stížnost zamítnou, pokud je stížnost nepřípustná nebo k žádnému dvojímu zdanění nedošlo nebo nebyla dodržena tříletá lhůta, kterou stanoví čl. 3 odst. 1.
  Příslušné orgány informují daňového poplatníka o důvodech zamítnutí stížnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Příslušné orgány dotčených členských států mohou vydat rozhodnutí, jímž stížnost zamítnou, pokud je stížnost nepřípustná nebo k žádnému dvojímu zdanění nedošlo nebo nebyla dodržena tříletá lhůta, kterou stanoví čl. 3 odst. 1.

1.   Příslušné orgány dotčených členských států mohou vydat rozhodnutí, jímž stížnost zamítnou, pokud je stížnost nepřípustná nebo k žádnému dvojímu zdanění nedošlo nebo nebyla dodržena tříletá lhůta, kterou stanoví čl. 3 odst. 1.
  Příslušné orgány informují daňového poplatníka o důvodech zamítnutí stížnosti.

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 2

Čl. 5 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pokud příslušné orgány dotčených členských států nepřijmou rozhodnutí o stížnosti ve lhůtě
  šesti
  měsíců po obdržení stížnosti podané daňovým poplatníkem, má se za to, že tato stížnost byla zamítnuta. | 2.   Pokud příslušné orgány dotčených členských států nepřijmou rozhodnutí o stížnosti ve lhůtě
  tří
  měsíců po obdržení stížnosti podané daňovým poplatníkem, má se za to, že tato stížnost byla zamítnuta
  , a daňový poplatník o tom musí být informován do jednoho měsíce v rámci této tříměsíční lhůty
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pokud příslušné orgány dotčených členských států nepřijmou rozhodnutí o stížnosti ve lhůtě
  šesti
  měsíců po obdržení stížnosti podané daňovým poplatníkem, má se za to, že tato stížnost byla zamítnuta.

2.   Pokud příslušné orgány dotčených členských států nepřijmou rozhodnutí o stížnosti ve lhůtě
  tří
  měsíců po obdržení stížnosti podané daňovým poplatníkem, má se za to, že tato stížnost byla zamítnuta
  , a daňový poplatník o tom musí být informován do jednoho měsíce v rámci této tříměsíční lhůty
  .

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 3

Čl. 5 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   V případě zamítnutí stížnosti je daňový poplatník oprávněn podat proti tomuto rozhodnutí příslušných orgánů dotčených členských států odvolání v souladu s vnitrostátními předpisy. | 3.   V případě zamítnutí stížnosti je daňový poplatník oprávněn podat proti tomuto rozhodnutí příslušných orgánů dotčených členských států odvolání v souladu s vnitrostátními předpisy.
  Daňový poplatník se může odvolat ke kterémukoliv z příslušných orgánů. Příslušný orgán, ke kterému se odvolá, informuje druhý příslušný orgán o podání odvolání a oba příslušné orgány vyřizování tohoto odvolání vzájemně koordinují. V případě malých a středních podniků, pokud je odvolání úspěšné, nese finanční břemeno příslušný orgán, který stížnost původně zamítl. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   V případě zamítnutí stížnosti je daňový poplatník oprávněn podat proti tomuto rozhodnutí příslušných orgánů dotčených členských států odvolání v souladu s vnitrostátními předpisy.

3.   V případě zamítnutí stížnosti je daňový poplatník oprávněn podat proti tomuto rozhodnutí příslušných orgánů dotčených členských států odvolání v souladu s vnitrostátními předpisy.
  Daňový poplatník se může odvolat ke kterémukoliv z příslušných orgánů. Příslušný orgán, ke kterému se odvolá, informuje druhý příslušný orgán o podání odvolání a oba příslušné orgány vyřizování tohoto odvolání vzájemně koordinují. V případě malých a středních podniků, pokud je odvolání úspěšné, nese finanční břemeno příslušný orgán, který stížnost původně zamítl.

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 6 – odst. 2 – pododstavec 1

Čl. 6 – odst. 2 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Poradní komise přijme rozhodnutí o přípustnosti a uznání stížnosti ve lhůtě
  šesti
  měsíců od data oznámení posledního rozhodnutí, jímž byla stížnost podle čl. 5 odst. 1 příslušnými orgány dotčených členských států zamítnuta. Není-li v této
  šestiměsíční
  lhůtě oznámeno žádné rozhodnutí, má se za to, že stížnost byla zamítnuta. | Poradní komise přijme rozhodnutí o přípustnosti a uznání stížnosti ve lhůtě
  tří
  měsíců od data oznámení posledního rozhodnutí, jímž byla stížnost podle čl. 5 odst. 1 příslušnými orgány dotčených členských států zamítnuta. Není-li v této
  tříměsíční
  lhůtě oznámeno žádné rozhodnutí, má se za to, že stížnost byla zamítnuta. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Poradní komise přijme rozhodnutí o přípustnosti a uznání stížnosti ve lhůtě
  šesti
  měsíců od data oznámení posledního rozhodnutí, jímž byla stížnost podle čl. 5 odst. 1 příslušnými orgány dotčených členských států zamítnuta. Není-li v této
  šestiměsíční
  lhůtě oznámeno žádné rozhodnutí, má se za to, že stížnost byla zamítnuta.

šesti

šestiměsíční

Poradní komise přijme rozhodnutí o přípustnosti a uznání stížnosti ve lhůtě
  tří
  měsíců od data oznámení posledního rozhodnutí, jímž byla stížnost podle čl. 5 odst. 1 příslušnými orgány dotčených členských států zamítnuta. Není-li v této
  tříměsíční
  lhůtě oznámeno žádné rozhodnutí, má se za to, že stížnost byla zamítnuta.

tří

tříměsíční

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 6 – odst. 2 – pododstavec 2

Čl. 6 – odst. 2 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pokud poradní komise potvrdí, že došlo k dvojímu zdanění a že stížnost je přípustná, zahájí se na žádost některého z příslušných orgánů řízení vedoucí ke vzájemné dohodě podle článku 4. Dotčený příslušný orgán vyrozumí o této žádosti poradní komisi, ostatní dotčené orgány a daňové poplatníky.
  Dvouletá
  lhůta stanovená v čl. 4 odst. 1 začíná plynout od data rozhodnutí poradní komise o uznání a přípustnosti stížnosti. | Pokud poradní komise potvrdí, že došlo k dvojímu zdanění a že stížnost je přípustná, zahájí se na žádost některého z příslušných orgánů řízení vedoucí ke vzájemné dohodě podle článku 4. Dotčený příslušný orgán vyrozumí o této žádosti poradní komisi, ostatní dotčené orgány a daňové poplatníky.
  Roční
  lhůta stanovená v čl. 4 odst. 1 začíná plynout od data rozhodnutí poradní komise o uznání a přípustnosti stížnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud poradní komise potvrdí, že došlo k dvojímu zdanění a že stížnost je přípustná, zahájí se na žádost některého z příslušných orgánů řízení vedoucí ke vzájemné dohodě podle článku 4. Dotčený příslušný orgán vyrozumí o této žádosti poradní komisi, ostatní dotčené orgány a daňové poplatníky.
  Dvouletá
  lhůta stanovená v čl. 4 odst. 1 začíná plynout od data rozhodnutí poradní komise o uznání a přípustnosti stížnosti.

Dvouletá

Pokud poradní komise potvrdí, že došlo k dvojímu zdanění a že stížnost je přípustná, zahájí se na žádost některého z příslušných orgánů řízení vedoucí ke vzájemné dohodě podle článku 4. Dotčený příslušný orgán vyrozumí o této žádosti poradní komisi, ostatní dotčené orgány a daňové poplatníky.
  Roční
  lhůta stanovená v čl. 4 odst. 1 začíná plynout od data rozhodnutí poradní komise o uznání a přípustnosti stížnosti.

Roční

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 6 – odst. 3 – pododstavec 1

Čl. 6 – odst. 3 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V případě, že
  příslušné orgány dotčených členských států nedosáhnou dohody o zamezení dvojího zdanění v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě ve lhůtě stanovené v čl. 4 odst. 1,
  ustanoví
  poradní
  komisi
  . | Pokud
  příslušné orgány dotčených členských států nedosáhnou dohody o zamezení dvojího zdanění v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě ve lhůtě stanovené v čl. 4 odst. 1,
  vydá
  poradní
  komise stanovisko k zamezení dvojímu zdanění podle čl. 13 odst. 1
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

V případě, že
  příslušné orgány dotčených členských států nedosáhnou dohody o zamezení dvojího zdanění v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě ve lhůtě stanovené v čl. 4 odst. 1,
  ustanoví
  poradní
  komisi
  .

V případě, že

ustanoví

komisi

Pokud
  příslušné orgány dotčených členských států nedosáhnou dohody o zamezení dvojího zdanění v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě ve lhůtě stanovené v čl. 4 odst. 1,
  vydá
  poradní
  komise stanovisko k zamezení dvojímu zdanění podle čl. 13 odst. 1
  .

Pokud

vydá

komise stanovisko k zamezení dvojímu zdanění podle čl. 13 odst. 1

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 6 – odst. 4 – pododstavec 1

Čl. 6 – odst. 4 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Je-li poradní komise ustanovena v souladu s odstavcem 1, je ustanovena do
  50 kalendářních dní
  od uplynutí
  šestiměsíční
  lhůty stanovené v čl. 3 odst. 5. | Je-li poradní komise ustanovena v souladu s odstavcem 1, je ustanovena do
  jednoho měsíce
  od uplynutí
  tříměsíční
  lhůty stanovené v čl. 3 odst. 5. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Je-li poradní komise ustanovena v souladu s odstavcem 1, je ustanovena do
  50 kalendářních dní
  od uplynutí
  šestiměsíční
  lhůty stanovené v čl. 3 odst. 5.

50 kalendářních dní

šestiměsíční

Je-li poradní komise ustanovena v souladu s odstavcem 1, je ustanovena do
  jednoho měsíce
  od uplynutí
  tříměsíční
  lhůty stanovené v čl. 3 odst. 5.

jednoho měsíce

tříměsíční

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 6 – odst. 4 – pododstavec 2

Čl. 6 – odst. 4 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Je-li poradní komise ustanovena v souladu s odstavcem 2, je ustanovena do
  50 kalendářních dní
  od uplynutí lhůty stanovené v čl. 4 odst. 1. | Je-li poradní komise ustanovena v souladu s odstavcem 2, je ustanovena do
  jednoho měsíce
  od uplynutí lhůty stanovené v čl. 4 odst. 1. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Je-li poradní komise ustanovena v souladu s odstavcem 2, je ustanovena do
  50 kalendářních dní
  od uplynutí lhůty stanovené v čl. 4 odst. 1.

50 kalendářních dní

Je-li poradní komise ustanovena v souladu s odstavcem 2, je ustanovena do
  jednoho měsíce
  od uplynutí lhůty stanovené v čl. 4 odst. 1.

jednoho měsíce

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 7 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pokud příslušný orgán členského státu nejmenuje alespoň jednu nezávislou a uznávanou osobu a jejího náhradníka, může daňový poplatník požádat o 
  jmenování nezávislé osoby
  a náhradníka ze seznamu, na nějž se odkazuje v čl. 8 odst. 4
  , příslušný soud v tomto členském státě
  . | Pokud příslušný orgán členského státu nejmenuje alespoň jednu nezávislou a uznávanou osobu a jejího náhradníka, může daňový poplatník požádat
  příslušný soud v tomto členském státě, aby do tří měsíců jmenoval nezávislou osobu
  a náhradníka ze seznamu, na nějž se odkazuje v čl. 8 odst. 4. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud příslušný orgán členského státu nejmenuje alespoň jednu nezávislou a uznávanou osobu a jejího náhradníka, může daňový poplatník požádat o 
  jmenování nezávislé osoby
  a náhradníka ze seznamu, na nějž se odkazuje v čl. 8 odst. 4
  , příslušný soud v tomto členském státě
  .

jmenování nezávislé osoby

, příslušný soud v tomto členském státě

Pokud příslušný orgán členského státu nejmenuje alespoň jednu nezávislou a uznávanou osobu a jejího náhradníka, může daňový poplatník požádat
  příslušný soud v tomto členském státě, aby do tří měsíců jmenoval nezávislou osobu
  a náhradníka ze seznamu, na nějž se odkazuje v čl. 8 odst. 4.

příslušný soud v tomto členském státě, aby do tří měsíců jmenoval nezávislou osobu

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 1 – pododstavec 3

Čl. 7 – odst. 1 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pakliže tak neučiní příslušné orgány všech dotčených členských států, může daňový poplatník požádat příslušné soudy každého z těchto členských států, aby v souladu s druhým a třetím pododstavcem jmenovaly dvě nezávislé a uznávané osoby. Takto jmenované nezávislé a uznávané osoby jmenují předsedu na základě losování ze seznamu nezávislých osob, které jsou v souladu s čl. 8 odst. 4 oprávněny tuto předsednickou funkci zastávat. | Pakliže tak neučiní příslušné orgány všech dotčených členských států, může daňový poplatník požádat příslušné soudy každého z těchto členských států, aby v souladu s čl. 8 odst. 4 druhým a třetím pododstavcem jmenovaly dvě nezávislé a uznávané osoby.
  Komise poskytne podrobné informace o příslušných soudech všech členských států, které jasně uvede ve všech úředních jazycích Unie na ústředním informačním místě v rámci svých internetových stránek.
  Takto jmenované nezávislé a uznávané osoby jmenují předsedu na základě losování ze seznamu nezávislých osob, které jsou v souladu s čl. 8 odst. 4 oprávněny tuto předsednickou funkci zastávat. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pakliže tak neučiní příslušné orgány všech dotčených členských států, může daňový poplatník požádat příslušné soudy každého z těchto členských států, aby v souladu s druhým a třetím pododstavcem jmenovaly dvě nezávislé a uznávané osoby. Takto jmenované nezávislé a uznávané osoby jmenují předsedu na základě losování ze seznamu nezávislých osob, které jsou v souladu s čl. 8 odst. 4 oprávněny tuto předsednickou funkci zastávat.

Pakliže tak neučiní příslušné orgány všech dotčených členských států, může daňový poplatník požádat příslušné soudy každého z těchto členských států, aby v souladu s čl. 8 odst. 4 druhým a třetím pododstavcem jmenovaly dvě nezávislé a uznávané osoby.
  Komise poskytne podrobné informace o příslušných soudech všech členských států, které jasně uvede ve všech úředních jazycích Unie na ústředním informačním místě v rámci svých internetových stránek.
  Takto jmenované nezávislé a uznávané osoby jmenují předsedu na základě losování ze seznamu nezávislých osob, které jsou v souladu s čl. 8 odst. 4 oprávněny tuto předsednickou funkci zastávat.

Komise poskytne podrobné informace o příslušných soudech všech členských států, které jasně uvede ve všech úředních jazycích Unie na ústředním informačním místě v rámci svých internetových stránek.

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 2

Čl. 7 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Jmenování nezávislých osob a jejich náhradníků v souladu s odstavcem 1 je příslušnému soudu členského státu postoupeno teprve po uplynutí
  padesátidenní lhůty
  uvedené v čl. 6 odst. 4, a to během dvou týdnů po jejím uplynutí. | 2.   Jmenování nezávislých osob a jejich náhradníků v souladu s odstavcem 1 je příslušnému soudu členského státu postoupeno teprve po uplynutí
  lhůty jednoho měsíce
  uvedené v čl. 6 odst. 4, a to během dvou týdnů po jejím uplynutí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Jmenování nezávislých osob a jejich náhradníků v souladu s odstavcem 1 je příslušnému soudu členského státu postoupeno teprve po uplynutí
  padesátidenní lhůty
  uvedené v čl. 6 odst. 4, a to během dvou týdnů po jejím uplynutí.

2.   Jmenování nezávislých osob a jejich náhradníků v souladu s odstavcem 1 je příslušnému soudu členského státu postoupeno teprve po uplynutí
  lhůty jednoho měsíce
  uvedené v čl. 6 odst. 4, a to během dvou týdnů po jejím uplynutí.

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 3

Čl. 7 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Příslušný soud přijme rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 a oznámí je žadateli. Platný postup, jímž se příslušný soud řídí při jmenování nezávislých osob v případě, že tyto osoby nebyly jmenovány členskými státy, je tentýž jako postup použitelný v rámci vnitrostátních pravidel pro rozhodčí řízení v občanskoprávních a obchodních věcech, kdy v případě, že se stranám nepodaří dosáhnout v otázce jmenování rozhodců dohody, jmenují rozhodce soudy. Příslušný soud rovněž informuje příslušné orgány, jimž se předtím nepodařilo ustanovit poradní komisi. Tento členský stát je oprávněn požadovat rozhodnutí soudu, pakliže mu toto právo náleží na základě vnitrostátních právních předpisů. V případě zamítnutí se žadatel může proti rozhodnutí soudu v souladu s vnitrostátními procesními předpisy odvolat. | 3.   Příslušný soud přijme
  do jednoho měsíce
  rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 a oznámí je žadateli. Platný postup, jímž se příslušný soud řídí při jmenování nezávislých osob v případě, že tyto osoby nebyly jmenovány členskými státy, je tentýž jako postup použitelný v rámci vnitrostátních pravidel pro rozhodčí řízení v občanskoprávních a obchodních věcech, kdy v případě, že se stranám nepodaří dosáhnout v otázce jmenování rozhodců dohody, jmenují rozhodce soudy. Příslušný soud rovněž informuje příslušné orgány, jimž se předtím nepodařilo ustanovit poradní komisi. Tento členský stát je oprávněn požadovat rozhodnutí soudu, pakliže mu toto právo náleží na základě vnitrostátních právních předpisů. V případě zamítnutí se žadatel může proti rozhodnutí soudu v souladu s vnitrostátními procesními předpisy odvolat. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Příslušný soud přijme rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 a oznámí je žadateli. Platný postup, jímž se příslušný soud řídí při jmenování nezávislých osob v případě, že tyto osoby nebyly jmenovány členskými státy, je tentýž jako postup použitelný v rámci vnitrostátních pravidel pro rozhodčí řízení v občanskoprávních a obchodních věcech, kdy v případě, že se stranám nepodaří dosáhnout v otázce jmenování rozhodců dohody, jmenují rozhodce soudy. Příslušný soud rovněž informuje příslušné orgány, jimž se předtím nepodařilo ustanovit poradní komisi. Tento členský stát je oprávněn požadovat rozhodnutí soudu, pakliže mu toto právo náleží na základě vnitrostátních právních předpisů. V případě zamítnutí se žadatel může proti rozhodnutí soudu v souladu s vnitrostátními procesními předpisy odvolat.

3.   Příslušný soud přijme
  do jednoho měsíce
  rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 a oznámí je žadateli. Platný postup, jímž se příslušný soud řídí při jmenování nezávislých osob v případě, že tyto osoby nebyly jmenovány členskými státy, je tentýž jako postup použitelný v rámci vnitrostátních pravidel pro rozhodčí řízení v občanskoprávních a obchodních věcech, kdy v případě, že se stranám nepodaří dosáhnout v otázce jmenování rozhodců dohody, jmenují rozhodce soudy. Příslušný soud rovněž informuje příslušné orgány, jimž se předtím nepodařilo ustanovit poradní komisi. Tento členský stát je oprávněn požadovat rozhodnutí soudu, pakliže mu toto právo náleží na základě vnitrostátních právních předpisů. V případě zamítnutí se žadatel může proti rozhodnutí soudu v souladu s vnitrostátními procesními předpisy odvolat.

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c

Čl. 8 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | jedna nebo dvě nezávislé a uznávané osoby, kterou nebo které jmenuje každý příslušný orgán na základě seznamu osob, na nějž se odkazuje v odstavci 4. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

jedna nebo dvě nezávislé a uznávané osoby, kterou nebo které jmenuje každý příslušný orgán na základě seznamu osob, na nějž se odkazuje v odstavci 4.

| c) | jedna nebo dvě nezávislé a uznávané osoby, kterou nebo které jmenuje každý příslušný orgán na základě seznamu osob, na nějž se odkazuje v odstavci 4
  , s výjimkou osob, které navrhl jejich vlastní členský stát
  . |
| --- | --- |

c)

jedna nebo dvě nezávislé a uznávané osoby, kterou nebo které jmenuje každý příslušný orgán na základě seznamu osob, na nějž se odkazuje v odstavci 4
  , s výjimkou osob, které navrhl jejich vlastní členský stát
  .

, s výjimkou osob, které navrhl jejich vlastní členský stát

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 1 – pododstavec 3 a (nový)

Čl. 8 – odst. 1 – pododstavec 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Členské státy mohou rozhodnout, že zástupce uvedené v písm. b) prvního pododstavce jmenují nastálo. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy mohou rozhodnout, že zástupce uvedené v písm. b) prvního pododstavce jmenují nastálo.

Členské státy mohou rozhodnout, že zástupce uvedené v písm. b) prvního pododstavce jmenují nastálo.

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 3 – písm. b

Čl. 8 – odst. 3 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | pokud tato osoba má či měla významný vlastnický podíl u jednoho nebo u každého z daňových poplatníků nebo je či byla jeho či jejich zaměstnancem nebo poradcem; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

pokud tato osoba má či měla významný vlastnický podíl u jednoho nebo u každého z daňových poplatníků nebo je či byla jeho či jejich zaměstnancem nebo poradcem;

| b) | pokud tato osoba
  nebo příbuzný této osoby
  má či měla významný vlastnický podíl u jednoho nebo u každého z daňových poplatníků nebo je či byla jeho či jejich zaměstnancem nebo poradcem; |
| --- | --- |

b)

pokud tato osoba
  nebo příbuzný této osoby
  má či měla významný vlastnický podíl u jednoho nebo u každého z daňových poplatníků nebo je či byla jeho či jejich zaměstnancem nebo poradcem;

nebo příbuzný této osoby

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 4 – pododstavec 2

Čl. 8 – odst. 4 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Nezávislé a uznávané osoby musí být státními příslušníky členského státu s bydlištěm v Unii. Musí být způsobilé a 
  nezávislé
  . | Nezávislé a uznávané osoby musí být státními příslušníky členského státu s bydlištěm v Unii
  a pokud možno úředníky a státními zaměstnanci pracujícími v oblasti daňového práva nebo členy správního soudu
  . Musí být způsobilé
  , nezávislé, nestranné
  a 
  bezúhonné
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Nezávislé a uznávané osoby musí být státními příslušníky členského státu s bydlištěm v Unii. Musí být způsobilé a 
  nezávislé
  .

nezávislé

Nezávislé a uznávané osoby musí být státními příslušníky členského státu s bydlištěm v Unii
  a pokud možno úředníky a státními zaměstnanci pracujícími v oblasti daňového práva nebo členy správního soudu
  . Musí být způsobilé
  , nezávislé, nestranné
  a 
  bezúhonné
  .

a pokud možno úředníky a státními zaměstnanci pracujícími v oblasti daňového práva nebo členy správního soudu

, nezávislé, nestranné

bezúhonné

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 4 – pododstavec 3

Čl. 8 – odst. 4 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy oznámí Komisi jména jimi jmenovaných nezávislých a uznávaných osob. Členské státy
  mohou
  ve svém oznámení
  upřesnit
  , které z pěti jimi jmenovaných osob mohou být jmenovány do funkce předsedy. Poskytnou Komisi také úplné a aktuální informace týkající se jejich profesního a akademického zázemí, způsobilosti, odbornosti a střetu zájmů. Členské státy Komisi neprodleně informují o veškerých změnách, k nimž v tomto seznamu nezávislých osob dojde. | Členské státy oznámí Komisi jména jimi jmenovaných nezávislých a uznávaných osob. Členské státy ve svém oznámení
  upřesní
  , které z pěti jimi jmenovaných osob mohou být jmenovány do funkce předsedy. Poskytnou Komisi také úplné a aktuální informace týkající se jejich profesního a akademického zázemí, způsobilosti, odbornosti a střetu zájmů
  . V případě změn v životopise nezávislých osob se tyto informace aktualizují
  . Členské státy Komisi neprodleně informují o veškerých změnách, k nimž v tomto seznamu nezávislých osob dojde. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy oznámí Komisi jména jimi jmenovaných nezávislých a uznávaných osob. Členské státy
  mohou
  ve svém oznámení
  upřesnit
  , které z pěti jimi jmenovaných osob mohou být jmenovány do funkce předsedy. Poskytnou Komisi také úplné a aktuální informace týkající se jejich profesního a akademického zázemí, způsobilosti, odbornosti a střetu zájmů. Členské státy Komisi neprodleně informují o veškerých změnách, k nimž v tomto seznamu nezávislých osob dojde.

mohou

upřesnit

Členské státy oznámí Komisi jména jimi jmenovaných nezávislých a uznávaných osob. Členské státy ve svém oznámení
  upřesní
  , které z pěti jimi jmenovaných osob mohou být jmenovány do funkce předsedy. Poskytnou Komisi také úplné a aktuální informace týkající se jejich profesního a akademického zázemí, způsobilosti, odbornosti a střetu zájmů
  . V případě změn v životopise nezávislých osob se tyto informace aktualizují
  . Členské státy Komisi neprodleně informují o veškerých změnách, k nimž v tomto seznamu nezávislých osob dojde.

upřesní

. V případě změn v životopise nezávislých osob se tyto informace aktualizují

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 4 – pododstavec 3 a (nový)

Čl. 8 – odst. 4 – pododstavec 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Komise ověřuje informace uvedené v třetím pododstavci týkající se nezávislých a uznávaných osob jmenovaných členskými státy. Tato ověření se provádějí do tří měsíců po obdržení informací od členských států. Má-li Komise pochybnosti o nezávislosti jmenovaných osob, může vyzvat členský stát, aby poskytl dodatečné informace, a pokud tyto pochybnosti přetrvávají, může požádat členský stát, aby tuto osobu ze seznamu vymazal a jmenoval někoho jiného. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise ověřuje informace uvedené v třetím pododstavci týkající se nezávislých a uznávaných osob jmenovaných členskými státy. Tato ověření se provádějí do tří měsíců po obdržení informací od členských států. Má-li Komise pochybnosti o nezávislosti jmenovaných osob, může vyzvat členský stát, aby poskytl dodatečné informace, a pokud tyto pochybnosti přetrvávají, může požádat členský stát, aby tuto osobu ze seznamu vymazal a jmenoval někoho jiného.

Komise ověřuje informace uvedené v třetím pododstavci týkající se nezávislých a uznávaných osob jmenovaných členskými státy. Tato ověření se provádějí do tří měsíců po obdržení informací od členských států. Má-li Komise pochybnosti o nezávislosti jmenovaných osob, může vyzvat členský stát, aby poskytl dodatečné informace, a pokud tyto pochybnosti přetrvávají, může požádat členský stát, aby tuto osobu ze seznamu vymazal a jmenoval někoho jiného.

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 4 – pododstavec 3 b (nový)

Čl. 8 – odst. 4 – pododstavec 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Seznam nezávislých a uznávaných osob je veřejně přístupný. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Seznam nezávislých a uznávaných osob je veřejně přístupný.

Seznam nezávislých a uznávaných osob je veřejně přístupný.

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 9 – odst. 1

Čl. 9 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Příslušné orgány dotčených členských států se mohou dohodnout, že namísto poradní komise ustanoví komisi pro alternativní řešení sporů, která vydá stanovisko k zamezení dvojího zdanění v souladu s článkem 13. | 1.   Příslušné orgány dotčených členských států se mohou dohodnout, že namísto poradní komise ustanoví komisi pro alternativní řešení sporů, která vydá stanovisko k zamezení dvojího zdanění v souladu s článkem 13.
  Ustanovení komise pro alternativní řešení sporů však musí zůstat pokud možno výjimečným opatřením. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Příslušné orgány dotčených členských států se mohou dohodnout, že namísto poradní komise ustanoví komisi pro alternativní řešení sporů, která vydá stanovisko k zamezení dvojího zdanění v souladu s článkem 13.

1.   Příslušné orgány dotčených členských států se mohou dohodnout, že namísto poradní komise ustanoví komisi pro alternativní řešení sporů, která vydá stanovisko k zamezení dvojího zdanění v souladu s článkem 13.
  Ustanovení komise pro alternativní řešení sporů však musí zůstat pokud možno výjimečným opatřením.

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 9 – odst. 2

Čl. 9 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Svým složením a svou formou se komise pro alternativní řešení sporů může od poradní komise lišit a může uplatňovat smírčí a mediační postupy, vydávat odborné posudky a rozhodnutí ve věci samé či používat jakékoli další postupy a metody řešení sporů. | 2.   Svým složením a svou formou se komise pro alternativní řešení sporů může od poradní komise lišit a může uplatňovat smírčí a mediační postupy, vydávat odborné posudky a rozhodnutí ve věci samé či používat jakékoli další
  účinné a uznávané
  postupy a metody řešení sporů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Svým složením a svou formou se komise pro alternativní řešení sporů může od poradní komise lišit a může uplatňovat smírčí a mediační postupy, vydávat odborné posudky a rozhodnutí ve věci samé či používat jakékoli další postupy a metody řešení sporů.

2.   Svým složením a svou formou se komise pro alternativní řešení sporů může od poradní komise lišit a může uplatňovat smírčí a mediační postupy, vydávat odborné posudky a rozhodnutí ve věci samé či používat jakékoli další
  účinné a uznávané
  postupy a metody řešení sporů.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 9 – odst. 4

Čl. 9 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Na komisi pro alternativní řešení sporů se vztahují články 11 až 15 vyjma čl. 13 odst. 3 o pravidlech týkajících se většiny. Příslušné orgány dotčených členských států se mohou v rámci pravidel fungování komise pro alternativní řešení sporů dohodnout na různých pravidlech týkajících se většiny. | 4.   Na komisi pro alternativní řešení sporů se vztahují články 11 až 15 vyjma čl. 13 odst. 3 o pravidlech týkajících se většiny. Příslušné orgány dotčených členských států se mohou v rámci pravidel fungování komise pro alternativní řešení sporů dohodnout na různých pravidlech týkajících se většiny
  , je-li zajištěno, že osoby jmenované k řešení sporů jsou nezávislé a že neexistuje žádný střet zájmů
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Na komisi pro alternativní řešení sporů se vztahují články 11 až 15 vyjma čl. 13 odst. 3 o pravidlech týkajících se většiny. Příslušné orgány dotčených členských států se mohou v rámci pravidel fungování komise pro alternativní řešení sporů dohodnout na různých pravidlech týkajících se většiny.

4.   Na komisi pro alternativní řešení sporů se vztahují články 11 až 15 vyjma čl. 13 odst. 3 o pravidlech týkajících se většiny. Příslušné orgány dotčených členských států se mohou v rámci pravidel fungování komise pro alternativní řešení sporů dohodnout na různých pravidlech týkajících se většiny
  , je-li zajištěno, že osoby jmenované k řešení sporů jsou nezávislé a že neexistuje žádný střet zájmů
  .

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 10 – odst. 1 – pododstavec 1 – návětí

Čl. 10 – odst. 1 – pododstavec 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy stanoví, že ve lhůtě
  50 kalendářních dnů
  , která je stanovena v čl. 6 odst. 4, oznámí každý příslušný orgán dotčených členských států daňovým poplatníkům: | Členské státy stanoví, že ve lhůtě
  jednoho měsíce
  , která je stanovena v čl. 6 odst. 4, oznámí každý příslušný orgán dotčených členských států daňovým poplatníkům: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy stanoví, že ve lhůtě
  50 kalendářních dnů
  , která je stanovena v čl. 6 odst. 4, oznámí každý příslušný orgán dotčených členských států daňovým poplatníkům:

50 kalendářních dnů

Členské státy stanoví, že ve lhůtě
  jednoho měsíce
  , která je stanovena v čl. 6 odst. 4, oznámí každý příslušný orgán dotčených členských států daňovým poplatníkům:

jednoho měsíce

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 10 – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 10 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Datum uvedené v písm. b) prvního pododstavce se stanoví tak, aby nebyla překročena lhůta
  šesti
  měsíců od ustavení poradní komise či komise pro alternativní řešení sporů. | Datum uvedené v písm. b) prvního pododstavce se stanoví tak, aby nebyla překročena lhůta
  tří
  měsíců od ustavení poradní komise či komise pro alternativní řešení sporů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Datum uvedené v písm. b) prvního pododstavce se stanoví tak, aby nebyla překročena lhůta
  šesti
  měsíců od ustavení poradní komise či komise pro alternativní řešení sporů.

šesti

Datum uvedené v písm. b) prvního pododstavce se stanoví tak, aby nebyla překročena lhůta
  tří
  měsíců od ustavení poradní komise či komise pro alternativní řešení sporů.

tří

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 10 – odst. 3

Čl. 10 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Pokud k oznámení pravidel fungování daňovým poplatníkům nedošlo nebo jejich oznámení bylo neúplné, členské státy stanoví, že nezávislé osoby a předseda doplní pravidla fungování podle přílohy II a zašlou je do dvou týdnů od uplynutí lhůty
  50 kalendářních dnů
  stanovené v čl. 6 odst. 4 daňovému poplatníkovi. Pokud se nezávislé osoby a předseda na pravidlech fungování neshodnou nebo je neoznámí daňovým poplatníkům, mohou se tito daňoví poplatníci za účelem vyvození všech právních důsledků a zavedení pravidel fungování obrátit na příslušný soud státu, ve kterém mají své bydliště nebo sídlo. | 3.   Pokud k oznámení pravidel fungování daňovým poplatníkům nedošlo nebo jejich oznámení bylo neúplné, členské státy stanoví, že nezávislé osoby a předseda doplní pravidla fungování podle přílohy II a zašlou je do dvou týdnů od uplynutí lhůty
  jednoho měsíce
  stanovené v čl. 6 odst. 4 daňovému poplatníkovi. Pokud se nezávislé osoby a předseda na pravidlech fungování neshodnou nebo je neoznámí daňovým poplatníkům, mohou se tito daňoví poplatníci za účelem vyvození všech právních důsledků a zavedení pravidel fungování obrátit na příslušný soud státu, ve kterém mají své bydliště nebo sídlo. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Pokud k oznámení pravidel fungování daňovým poplatníkům nedošlo nebo jejich oznámení bylo neúplné, členské státy stanoví, že nezávislé osoby a předseda doplní pravidla fungování podle přílohy II a zašlou je do dvou týdnů od uplynutí lhůty
  50 kalendářních dnů
  stanovené v čl. 6 odst. 4 daňovému poplatníkovi. Pokud se nezávislé osoby a předseda na pravidlech fungování neshodnou nebo je neoznámí daňovým poplatníkům, mohou se tito daňoví poplatníci za účelem vyvození všech právních důsledků a zavedení pravidel fungování obrátit na příslušný soud státu, ve kterém mají své bydliště nebo sídlo.

3.   Pokud k oznámení pravidel fungování daňovým poplatníkům nedošlo nebo jejich oznámení bylo neúplné, členské státy stanoví, že nezávislé osoby a předseda doplní pravidla fungování podle přílohy II a zašlou je do dvou týdnů od uplynutí lhůty
  jednoho měsíce
  stanovené v čl. 6 odst. 4 daňovému poplatníkovi. Pokud se nezávislé osoby a předseda na pravidlech fungování neshodnou nebo je neoznámí daňovým poplatníkům, mohou se tito daňoví poplatníci za účelem vyvození všech právních důsledků a zavedení pravidel fungování obrátit na příslušný soud státu, ve kterém mají své bydliště nebo sídlo.

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 12 – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 12 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Pro účely řízení uvedeného v článku 6
  mohou
  dotčení daňoví poplatníci
  předkládat
  poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů veškeré informace, důkazy a doklady, které mohou být pro její rozhodnutí důležité. Daňoví poplatníci a příslušné orgány dotčených členských států poskytnou na žádost poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů veškeré informace, důkazy či doklady. Příslušné orgány kteréhokoli z těchto členských států mohou nicméně poskytnutí informací poradní komisi odepřít v následujících případech: | 1.   Pro účely řízení uvedeného v článku 6
  předkládají
  dotčení daňoví poplatníci poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů veškeré informace, důkazy a doklady, které mohou být pro její rozhodnutí důležité. Daňoví poplatníci a příslušné orgány dotčených členských států poskytnou na žádost poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů veškeré informace, důkazy či doklady. Příslušné orgány kteréhokoli z těchto členských států mohou nicméně poskytnutí informací poradní komisi odepřít v následujících případech: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Pro účely řízení uvedeného v článku 6
  mohou
  dotčení daňoví poplatníci
  předkládat
  poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů veškeré informace, důkazy a doklady, které mohou být pro její rozhodnutí důležité. Daňoví poplatníci a příslušné orgány dotčených členských států poskytnou na žádost poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů veškeré informace, důkazy či doklady. Příslušné orgány kteréhokoli z těchto členských států mohou nicméně poskytnutí informací poradní komisi odepřít v následujících případech:

1.   Pro účely řízení uvedeného v článku 6
  předkládají
  dotčení daňoví poplatníci poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů veškeré informace, důkazy a doklady, které mohou být pro její rozhodnutí důležité. Daňoví poplatníci a příslušné orgány dotčených členských států poskytnou na žádost poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů veškeré informace, důkazy či doklady. Příslušné orgány kteréhokoli z těchto členských států mohou nicméně poskytnutí informací poradní komisi odepřít v následujících případech:

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 13 – odst. 1

Čl. 13 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů vydá příslušným orgánům dotčených členských států své stanovisko nejpozději do
  šesti
  měsíců od data, kdy byla ustavena. | 1.   Poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů vydá příslušným orgánům dotčených členských států své stanovisko nejpozději do
  tří
  měsíců od data, kdy byla ustavena. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů vydá příslušným orgánům dotčených členských států své stanovisko nejpozději do
  šesti
  měsíců od data, kdy byla ustavena.

1.   Poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů vydá příslušným orgánům dotčených členských států své stanovisko nejpozději do
  tří
  měsíců od data, kdy byla ustavena.

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 13 – odst. 2

Čl. 13 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Při vypracovávání svého stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů vezme v úvahu platné vnitrostátní předpisy a smlouvy o zamezení dvojího zdanění. Pokud mezi dotčenými členskými státy neexistuje žádná smlouva či dohoda o zamezení dvojího zdanění, může se poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů při vypracovávání svého stanoviska odvolat na zavedenou mezinárodní praxi v oblasti daní, jakou představuje například poslední verze vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku. | 2.   Při vypracovávání svého stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů vezme v úvahu platné vnitrostátní předpisy a smlouvy o zamezení dvojího zdanění. Pokud mezi dotčenými členskými státy neexistuje žádná smlouva či dohoda o zamezení dvojího zdanění, může se poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů při vypracovávání svého stanoviska odvolat na zavedenou mezinárodní praxi v oblasti daní, jakou představuje například poslední verze vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku
  a poslední verze vzorové úmluvy Organizace spojených národů o zamezení dvojímu zdanění
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Při vypracovávání svého stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů vezme v úvahu platné vnitrostátní předpisy a smlouvy o zamezení dvojího zdanění. Pokud mezi dotčenými členskými státy neexistuje žádná smlouva či dohoda o zamezení dvojího zdanění, může se poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů při vypracovávání svého stanoviska odvolat na zavedenou mezinárodní praxi v oblasti daní, jakou představuje například poslední verze vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku.

2.   Při vypracovávání svého stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů vezme v úvahu platné vnitrostátní předpisy a smlouvy o zamezení dvojího zdanění. Pokud mezi dotčenými členskými státy neexistuje žádná smlouva či dohoda o zamezení dvojího zdanění, může se poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů při vypracovávání svého stanoviska odvolat na zavedenou mezinárodní praxi v oblasti daní, jakou představuje například poslední verze vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku
  a poslední verze vzorové úmluvy Organizace spojených národů o zamezení dvojímu zdanění
  .

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 14 – odst. 1

Čl. 14 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Příslušné orgány se ve lhůtě
  šesti
  měsíců od oznámení stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů dohodnou na zamezení dvojího zdanění. | 1.   Příslušné orgány se ve lhůtě
  tří
  měsíců od oznámení stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů dohodnou na zamezení dvojího zdanění. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Příslušné orgány se ve lhůtě
  šesti
  měsíců od oznámení stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů dohodnou na zamezení dvojího zdanění.

1.   Příslušné orgány se ve lhůtě
  tří
  měsíců od oznámení stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů dohodnou na zamezení dvojího zdanění.

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 14 – odst. 3

Čl. 14 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Členské státy stanoví, že příslušné orgány předají konečné rozhodnutí zamezující dvojímu zdanění daňovým poplatníkům ve lhůtě 30 kalendářních dnů od jeho přijetí. Není-li rozhodnutí oznámeno
  daňovým poplatníkům
  ve lhůtě 30 kalendářních dnů,
  mohou
  podat v členském státě svého bydliště nebo sídla odvolání v souladu s vnitrostátními předpisy. | 3.   Členské státy stanoví, že příslušné orgány předají konečné rozhodnutí zamezující dvojímu zdanění daňovým poplatníkům ve lhůtě 30 kalendářních dnů od jeho přijetí. Není-li
  dané
  rozhodnutí oznámeno
  daňovému poplatníkovi
  ve lhůtě 30 kalendářních dnů,
  může tento daňový poplatník
  podat v členském státě svého bydliště nebo sídla odvolání v souladu s vnitrostátními předpisy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Členské státy stanoví, že příslušné orgány předají konečné rozhodnutí zamezující dvojímu zdanění daňovým poplatníkům ve lhůtě 30 kalendářních dnů od jeho přijetí. Není-li rozhodnutí oznámeno
  daňovým poplatníkům
  ve lhůtě 30 kalendářních dnů,
  mohou
  podat v členském státě svého bydliště nebo sídla odvolání v souladu s vnitrostátními předpisy.

3.   Členské státy stanoví, že příslušné orgány předají konečné rozhodnutí zamezující dvojímu zdanění daňovým poplatníkům ve lhůtě 30 kalendářních dnů od jeho přijetí. Není-li
  dané
  rozhodnutí oznámeno
  daňovému poplatníkovi
  ve lhůtě 30 kalendářních dnů,
  může tento daňový poplatník
  podat v členském státě svého bydliště nebo sídla odvolání v souladu s vnitrostátními předpisy.

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 15 – odst. 2

Čl. 15 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Skutečnost, že se spor stal předmětem řízení vedoucího ke vzájemné dohodě nebo řízení pro řešení sporů,
  nebrání
  členskému státu v tom, aby v téže věci zahájil soudní řízení nebo správní či trestní řízení směřující k uložení sankcí nebo v takových řízeních pokračoval. | 2.   Skutečnost, že se spor stal předmětem řízení vedoucího ke vzájemné dohodě nebo řízení pro řešení sporů,
  brání
  členskému státu v tom, aby v téže věci zahájil soudní řízení nebo správní či trestní řízení směřující k uložení sankcí nebo v takových řízeních pokračoval. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Skutečnost, že se spor stal předmětem řízení vedoucího ke vzájemné dohodě nebo řízení pro řešení sporů,
  nebrání
  členskému státu v tom, aby v téže věci zahájil soudní řízení nebo správní či trestní řízení směřující k uložení sankcí nebo v takových řízeních pokračoval.

2.   Skutečnost, že se spor stal předmětem řízení vedoucího ke vzájemné dohodě nebo řízení pro řešení sporů,
  brání
  členskému státu v tom, aby v téže věci zahájil soudní řízení nebo správní či trestní řízení směřující k uložení sankcí nebo v takových řízeních pokračoval.

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 15 – odst. 3 – písm. a

Čl. 15 – odst. 3 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | šest měsíců uvedených
  v čl. 3 odst. 5; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

šest měsíců uvedených
  v čl. 3 odst. 5;

šest měsíců uvedených

| a) | tři měsíce uvedené
  v čl. 3 odst. 5; |
| --- | --- |

a)

tři měsíce uvedené
  v čl. 3 odst. 5;

tři měsíce uvedené

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 15 – odst. 3 – písm. b

Čl. 15 – odst. 3 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | dva roky uvedené
  v čl. 4 odst. 1. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

dva roky uvedené
  v čl. 4 odst. 1.

dva roky uvedené

| b) | jeden rok uvedený
  v čl. 4 odst. 1. |
| --- | --- |

b)

jeden rok uvedený
  v čl. 4 odst. 1.

jeden rok uvedený

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 15 – odst. 6

Čl. 15 – odst. 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.   Odchylně od ustanovení článku 6 mohou dotčené členské státy zamítnout přístup k řízení pro řešení sporů v případech daňových podvodů, úmyslného neplnění a hrubé nedbalosti. | 6.   Odchylně od ustanovení článku 6 mohou dotčené členské státy zamítnout přístup k řízení pro řešení sporů v případech daňových podvodů,
  které byly konstatovány pravomocným rozsudkem v trestním nebo správním řízení
  , úmyslného neplnění a hrubé nedbalosti
  ve stejné věci. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6.   Odchylně od ustanovení článku 6 mohou dotčené členské státy zamítnout přístup k řízení pro řešení sporů v případech daňových podvodů, úmyslného neplnění a hrubé nedbalosti.

6.   Odchylně od ustanovení článku 6 mohou dotčené členské státy zamítnout přístup k řízení pro řešení sporů v případech daňových podvodů,
  které byly konstatovány pravomocným rozsudkem v trestním nebo správním řízení
  , úmyslného neplnění a hrubé nedbalosti
  ve stejné věci.

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 16 – odst. 2

Čl. 16 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Vysloví-li s tím všichni dotčení daňoví poplatníci svůj souhlas, příslušné orgány
  konečné rozhodnutí uvedené v článku 14
  uveřejní
  . | 2.   
  Příslušné orgány uveřejní
  konečné rozhodnutí uvedené v článku 14
  v jeho úplném znění. V případě, že kterýkoliv z daňových poplatníků namítne, že některé konkrétní body rozhodnutí představují citlivé obchodní, průmyslové nebo profesní informace, příslušné orgány tyto argumenty zváží a uveřejní co největší část rozhodnutí, přičemž citlivé části vypustí. Příslušné orgány chrání ústavní práva daňových poplatníků, zejména co se týče informací, jejichž uveřejnění by jednoznačně a evidentně odhalilo citlivé průmyslové a obchodní informace konkurentům, současně však usilují o maximální možnou míru transparentnosti tím, že uveřejní konečné rozhodnutí
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   
  Vysloví-li s tím všichni dotčení daňoví poplatníci svůj souhlas, příslušné orgány
  konečné rozhodnutí uvedené v článku 14
  uveřejní
  .

2.   
  Příslušné orgány uveřejní
  konečné rozhodnutí uvedené v článku 14
  v jeho úplném znění. V případě, že kterýkoliv z daňových poplatníků namítne, že některé konkrétní body rozhodnutí představují citlivé obchodní, průmyslové nebo profesní informace, příslušné orgány tyto argumenty zváží a uveřejní co největší část rozhodnutí, přičemž citlivé části vypustí. Příslušné orgány chrání ústavní práva daňových poplatníků, zejména co se týče informací, jejichž uveřejnění by jednoznačně a evidentně odhalilo citlivé průmyslové a obchodní informace konkurentům, současně však usilují o maximální možnou míru transparentnosti tím, že uveřejní konečné rozhodnutí
  .

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 16 – odst. 3 – pododstavec 1

Čl. 16 – odst. 3 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pokud dotčený daňový poplatník nesouhlasí s uveřejněním konečného rozhodnutí v jeho úplném znění, uveřejní příslušné orgány abstrakt tohoto konečného rozhodnutí, ve kterém popíší předmět a skutkovou podstatu sporu, datum, předmětná daňová období, právní základ a průmyslové odvětví a připojí stručný popis konečného výsledku. | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud dotčený daňový poplatník nesouhlasí s uveřejněním konečného rozhodnutí v jeho úplném znění, uveřejní příslušné orgány abstrakt tohoto konečného rozhodnutí, ve kterém popíší předmět a skutkovou podstatu sporu, datum, předmětná daňová období, právní základ a průmyslové odvětví a připojí stručný popis konečného výsledku.

Pokud dotčený daňový poplatník nesouhlasí s uveřejněním konečného rozhodnutí v jeho úplném znění, uveřejní příslušné orgány abstrakt tohoto konečného rozhodnutí, ve kterém popíší předmět a skutkovou podstatu sporu, datum, předmětná daňová období, právní základ a průmyslové odvětví a připojí stručný popis konečného výsledku.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 16 – odst. 4

Čl. 16 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví vzorové formuláře pro sdělování informací uvedených v 
  odstavcích
  2
  a 3
  . Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 18 odst. 2. | 4.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví vzorové formuláře pro sdělování informací uvedených v 
  odstavci
  2. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 18 odst. 2. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví vzorové formuláře pro sdělování informací uvedených v 
  odstavcích
  2
  a 3
  . Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 18 odst. 2.

4.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví vzorové formuláře pro sdělování informací uvedených v 
  odstavci
  2. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 18 odst. 2.

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 16 – odst. 5

Čl. 16 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Informace určené ke zveřejnění v souladu s odstavcem 3 příslušné orgány neprodleně oznámí Komisi. | 5.   Informace určené ke zveřejnění v souladu s odstavcem 3 příslušné orgány neprodleně oznámí Komisi.
  Komise tyto informace zpřístupní v běžně používaném datovém formátu na centrálně spravované internetové stránce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Informace určené ke zveřejnění v souladu s odstavcem 3 příslušné orgány neprodleně oznámí Komisi.

5.   Informace určené ke zveřejnění v souladu s odstavcem 3 příslušné orgány neprodleně oznámí Komisi.
  Komise tyto informace zpřístupní v běžně používaném datovém formátu na centrálně spravované internetové stránce.

Pozměňovací návrh 69

Pozměňovací návrh 69

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 17 – odst. 1

Čl. 17 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komise
  zpřístupní
  na internetu a průběžně aktualizuje seznam nezávislých a uznávaných osob, na nějž se odkazuje v čl. 8 odst. 4 a na kterém jsou vyznačena jména osob, jež mohou být jmenovány do předsednické funkce. Seznam obsahuje
  pouze jména
  těchto osob. | 1.   Komise na internetu
  zpřístupní v otevřeném datovém formátu
  a průběžně aktualizuje seznam nezávislých a uznávaných osob, na nějž se odkazuje v čl. 8 odst. 4 a na kterém jsou vyznačena jména osob, jež mohou být jmenovány do předsednické funkce. Seznam obsahuje
  jména, informace o příslušnosti a životopisy
  těchto osob
  a informace týkající se jejich kvalifikace a praxe spolu s prohlášeními o jakémkoli střetu zájmů
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Komise
  zpřístupní
  na internetu a průběžně aktualizuje seznam nezávislých a uznávaných osob, na nějž se odkazuje v čl. 8 odst. 4 a na kterém jsou vyznačena jména osob, jež mohou být jmenovány do předsednické funkce. Seznam obsahuje
  pouze jména
  těchto osob.

1.   Komise na internetu
  zpřístupní v otevřeném datovém formátu
  a průběžně aktualizuje seznam nezávislých a uznávaných osob, na nějž se odkazuje v čl. 8 odst. 4 a na kterém jsou vyznačena jména osob, jež mohou být jmenovány do předsednické funkce. Seznam obsahuje
  jména, informace o příslušnosti a životopisy
  těchto osob
  a informace týkající se jejich kvalifikace a praxe spolu s prohlášeními o jakémkoli střetu zájmů
  .

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 21 a (nový)

Článek 21 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 21a |
| | Přezkum |
| | Do ... [tři roky po vstupu této směrnice v platnost] Komise na základě veřejné konzultace a po projednání s příslušnými orgány provede přezkum uplatňování a oblasti působnosti této směrnice. Komise rovněž provede analýzu, zda by efektivnost a účinnost postupů pro řešení sporů mohl dále zvýšit poradní výbor stálé povahy („stálá poradní komise“). |
| | Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ke které případně připojí pozměňovací legislativní návrh. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 21a

Článek 21a

Přezkum

Přezkum

Do ... [tři roky po vstupu této směrnice v platnost] Komise na základě veřejné konzultace a po projednání s příslušnými orgány provede přezkum uplatňování a oblasti působnosti této směrnice. Komise rovněž provede analýzu, zda by efektivnost a účinnost postupů pro řešení sporů mohl dále zvýšit poradní výbor stálé povahy („stálá poradní komise“).

Do ... [tři roky po vstupu této směrnice v platnost] Komise na základě veřejné konzultace a po projednání s příslušnými orgány provede přezkum uplatňování a oblasti působnosti této směrnice. Komise rovněž provede analýzu, zda by efektivnost a účinnost postupů pro řešení sporů mohl dále zvýšit poradní výbor stálé povahy („stálá poradní komise“).

Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ke které případně připojí pozměňovací legislativní návrh.

Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ke které případně připojí pozměňovací legislativní návrh.

Pozměňovací návrh 71

Pozměňovací návrh 71

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Příloha I – nadpis 5 – řádek 2 a (nový)

Příloha I – nadpis 5 – řádek 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Gewerbesteuer |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Gewerbesteuer

Gewerbesteuer

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Příloha I – nadpis 12 – řádek 2 a (nový)

Příloha I – nadpis 12 – řádek 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Imposta regionale sulle attività produttive |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Imposta regionale sulle attività produttive

Imposta regionale sulle attività produttive

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2015)0408.

1

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0310.

2

(3)  Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 10.

3

(1a)  

  Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 10.

1a

Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 10.

(7)  

  Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 10.

7

Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 10.

(1a)  
  Návrh směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (COM(2016)0683).

1a

Návrh směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob (COM(2016)0683).

---