# Eiropas Savienības C 263/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 263 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 25. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 263

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 25. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2017. gada 1. un 2. marta sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 419, 7.12.2017 .
  2017. gada 13. marta sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 430, 14.12.2017 .
  2017.–2018. GADA SESIJA2017. gada 14.–16. marta sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 430, 14.12.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2017. gada 1. un 2. marta sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 419, 7.12.2017 .
  2017. gada 13. marta sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 430, 14.12.2017 .
  2017.–2018. GADA SESIJA2017. gada 14.–16. marta sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 430, 14.12.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 419, 7.12.2017 .

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 430, 14.12.2017 .

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 430, 14.12.2017 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta |
| 2018/C 263/01 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par Komisijas pienākumiem attiecībā uz vīzu savstarpējību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 1. panta 4. punktu (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido pamatprogrammu Radošā Eiropa (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulas (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu Eiropa pilsoņiem laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, īstenošanu (2015/2329(INI)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par ES kopējo tirdzniecības politiku saistībā ar nepieciešamību nodrošināt dzīvās dabas ilgtspējību (2016/2054(INI)) | 34 |
| | Otrdiena, 2017. gada 14. marta |
| 2018/C 263/06 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par zirgu dzimtas dzīvnieku īpašnieku atbildību un šo dzīvnieku aprūpi (2016/2078(INI)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par to, kā tiek piemērota Padomes Direktīva 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par ES līdzekļiem dzimumu līdztiesības jomā (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par lielo datu ietekmi uz pamattiesībām — privātums, datu aizsardzība, nediskriminācija, drošība un tiesībaizsardzība (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par lauksaimniecības trušu aizsardzības standartu minimumu (2016/2077(INI)) | 90 |
| | Trešdiena, 2017. gada 15. marta |
| 2018/C 263/12 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija Komisijas apstiprinājums Vācijas pārskatītajam plānam ieviest ceļu nodevas (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 16. marta |
| 2018/C 263/14 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Zimbabvi, mācītāja Evan Mawarire lietu un citiem vārda brīvības ierobežošanas gadījumiem (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Filipīnām — senatores Leila M. De Lima lieta (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada sesijās (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par kopējas drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Komisijas 2016. gada ziņojumu par Melnkalni (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par e-demokrātiju Eiropas Savienībā — iespējas un problēmjautājumi (2016/2008(INI)) | 156 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta

2018/C 263/01

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par Komisijas pienākumiem attiecībā uz vīzu savstarpējību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 1. panta 4. punktu (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido pamatprogrammu Radošā Eiropa (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulas (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu Eiropa pilsoņiem laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, īstenošanu (2015/2329(INI))

28

2018/C 263/05

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par ES kopējo tirdzniecības politiku saistībā ar nepieciešamību nodrošināt dzīvās dabas ilgtspējību (2016/2054(INI))

34

Otrdiena, 2017. gada 14. marta

2018/C 263/06

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par zirgu dzimtas dzīvnieku īpašnieku atbildību un šo dzīvnieku aprūpi (2016/2078(INI))

40

2018/C 263/07

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par to, kā tiek piemērota Padomes Direktīva 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par ES līdzekļiem dzimumu līdztiesības jomā (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par lielo datu ietekmi uz pamattiesībām — privātums, datu aizsardzība, nediskriminācija, drošība un tiesībaizsardzība (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par lauksaimniecības trušu aizsardzības standartu minimumu (2016/2077(INI))

90

Trešdiena, 2017. gada 15. marta

2018/C 263/12

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija Komisijas apstiprinājums Vācijas pārskatītajam plānam ieviest ceļu nodevas (2017/2526(RSP))

103

Ceturtdiena, 2017. gada 16. marta

2018/C 263/14

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Zimbabvi, mācītāja Evan Mawarire lietu un citiem vārda brīvības ierobežošanas gadījumiem (2017/2608(RSP))

Evan Mawarire

106

2018/C 263/15

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Filipīnām — senatores Leila M. De Lima lieta (2017/2597(RSP))

Leila M. De Lima

113

2018/C 263/17

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada sesijās (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par kopējas drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Komisijas 2016. gada ziņojumu par Melnkalni (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par e-demokrātiju Eiropas Savienībā — iespējas un problēmjautājumi (2016/2008(INI))

156

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta |
| 2018/C 263/22 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Marine Le Pen imunitāti (2016/2295(IMM)) | 163 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta

2018/C 263/22

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Marine Le Pen imunitāti (2016/2295(IMM))

Marine Le Pen

163

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta |
| 2018/C 263/23 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059Informācijas apmaiņas mehānisma izveide sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par informācijas apmaiņas mehānisma izveidi sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā un par Lēmuma Nr. 994/2012/ES atcelšanu (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 2. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/..., ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 994/2012/ES | 167 |
| | Otrdiena, 2017. gada 14. marta |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Dzīvsudrabs ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) 1102/2008 | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Akcionāru ilgtermiņa iesaistīšana un paziņojums par korporatīvo pārvaldību ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu ▌ | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068Ieroču iegādes un glabāšanas kontrole ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli | 171 |
| 2018/C 263/29 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | Trešdiena, 2017. gada 15. marta |
| 2018/C 263/33 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Dānija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082470–790 MHz frekvenču joslas izmantošana Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 15. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/... par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā | 364 |
| 2018/C 263/38 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija par 2018. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 16. marta |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090Konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņu un metālu importētāju piegādes ķēdes pienācīga pārbaude ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 16. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/...ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091Savienības sistēma datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pārstrādāta redakcija) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 16. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (pārstrādāta redakcija) | 373 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta

2018/C 263/23

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059Informācijas apmaiņas mehānisma izveide sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par informācijas apmaiņas mehānisma izveidi sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā un par Lēmuma Nr. 994/2012/ES atcelšanu (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 2. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/..., ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 994/2012/ES

167

Otrdiena, 2017. gada 14. marta

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Dzīvsudrabs ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) 1102/2008

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Akcionāru ilgtermiņa iesaistīšana un paziņojums par korporatīvo pārvaldību ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu ▌

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068Ieroču iegādes un glabāšanas kontrole ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli

171

2018/C 263/29

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

Trešdiena, 2017. gada 15. marta

2018/C 263/33

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Dānija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082470–790 MHz frekvenču joslas izmantošana Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 15. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/... par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā

364

2018/C 263/38

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija par 2018. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (2016/2323(BUD))

365

Ceturtdiena, 2017. gada 16. marta

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090Konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņu un metālu importētāju piegādes ķēdes pienācīga pārbaude ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 16. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/...ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091Savienības sistēma datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pārstrādāta redakcija) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 16. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (pārstrādāta redakcija)

373

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2016.–2017. GADA SESIJA

2017. gada 1. un 2. marta sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 419, 7.12.2017.

2017. gada 13. marta sēde

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 430, 14.12.2017.

2017.–2018. GADA SESIJA

2017. gada 14.–16. marta sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 430, 14.12.2017.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

Pienākumi vīzu savstarpējības jomā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par Komisijas pienākumiem attiecībā uz vīzu savstarpējību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 1. panta 4. punktu (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 (1) un jo īpaši tās 1. panta 4. punktu (“savstarpības mehānismu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 (1) un jo īpaši tās 1. panta 4. punktu (“savstarpības mehānismu”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 12. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pašreizējais stāvoklis un iespējamā turpmākā rīcība situācijā, kad atsevišķas trešās valstis neievēro savstarpības principu vīzu politikas jomā”(COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 12. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pašreizējais stāvoklis un iespējamā turpmākā rīcība situācijā, kad atsevišķas trešās valstis neievēro savstarpības principu vīzu politikas jomā”(COM(2016)0221),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 13. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pašreizējais stāvoklis un iespējamā turpmākā rīcība situācijā, kad atsevišķas trešās valstis neievēro savstarpības principu vīzu politikas jomā (Turpmākie pasākumi pēc 12. aprīļa paziņojuma)” (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 13. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pašreizējais stāvoklis un iespējamā turpmākā rīcība situācijā, kad atsevišķas trešās valstis neievēro savstarpības principu vīzu politikas jomā (Turpmākie pasākumi pēc 12. aprīļa paziņojuma)” (COM(2016)0481),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 21. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pašreizējais stāvoklis un iespējamā turpmākā rīcība situācijā, kad atsevišķas trešās valstis neievēro savstarpības principu vīzu politikas jomā (Turpmākie pasākumi pēc 12. aprīļa paziņojuma)”(COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 21. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pašreizējais stāvoklis un iespējamā turpmākā rīcība situācijā, kad atsevišķas trešās valstis neievēro savstarpības principu vīzu politikas jomā (Turpmākie pasākumi pēc 12. aprīļa paziņojuma)”(COM(2016)0816),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 80., 265. un 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 80., 265. un 290. pantu,

| — | ņemot vērā tā 2016. gada 14. decembrī Strasbūrā notikušās diskusijas par pienākumiem vīzu savstarpības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2016. gada 14. decembrī Strasbūrā notikušās diskusijas par pienākumiem vīzu savstarpības jomā,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Komisijas pienākumiem attiecībā uz vīzu savstarpējību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 1. panta 4. punktu (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Komisijas pienākumiem attiecībā uz vīzu savstarpējību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 1. panta 4. punktu (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pamatā tiek uzskatīts, ka vīzu savstarpības kritērijs, kā viens no ES vīzu politikas vadošajiem kritērijiem nozīmē to, ka ES pilsoņiem, ceļojot uz trešām valstīm, ir jāpiemēro tādi paši nosacījumi kā šo attiecīgo trešo valstu pilsoņiem, ceļojot uz ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā pamatā tiek uzskatīts, ka vīzu savstarpības kritērijs, kā viens no ES vīzu politikas vadošajiem kritērijiem nozīmē to, ka ES pilsoņiem, ceļojot uz trešām valstīm, ir jāpiemēro tādi paši nosacījumi kā šo attiecīgo trešo valstu pilsoņiem, ceļojot uz ES;

| B. | tā kā vīzu savstarpības mehānisma mērķis ir panākt šādu vīzu savstarpību; tā kā ES vīzu politika aizliedz atsevišķām dalībvalstīm ieviest vīzu prasību kādas trešās valsts valstspiederīgajiem, ja šī valsts ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumā (valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs); |
| --- | --- |

B.

tā kā vīzu savstarpības mehānisma mērķis ir panākt šādu vīzu savstarpību; tā kā ES vīzu politika aizliedz atsevišķām dalībvalstīm ieviest vīzu prasību kādas trešās valsts valstspiederīgajiem, ja šī valsts ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumā (valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs);

| C. | tā kā savstarpības mehānisms 2013. gadā tika pārskatīts, Parlamentam darbojoties kā vienam no likumdevējiem, jo šo mehānismu vajadzēja pielāgot, lai ņemtu vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā un saistībā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru par sekundāro juridisko pamatu, kā arī “lai paredzētu Savienības reakciju kā solidaritātes aktu, ja kāda Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumā uzskaitīta trešā valsts piemēro vīzu prasību vismaz vienas dalībvalsts pilsoņiem” (Regulas (ES) Nr. 1289/2013 1. apsvērums); |
| --- | --- |

C.

tā kā savstarpības mehānisms 2013. gadā tika pārskatīts, Parlamentam darbojoties kā vienam no likumdevējiem, jo šo mehānismu vajadzēja pielāgot, lai ņemtu vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā un saistībā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru par sekundāro juridisko pamatu, kā arī “lai paredzētu Savienības reakciju kā solidaritātes aktu, ja kāda Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumā uzskaitīta trešā valsts piemēro vīzu prasību vismaz vienas dalībvalsts pilsoņiem” (Regulas (ES) Nr. 1289/2013 1. apsvērums);

| D. | tā kā savstarpības mehānisms izklāsta procedūru, sākot ar situāciju kurā netiek ievērota savstarpība, nosakot precīzu laika grafiku un darbības, kas jāveic, lai novērstu situāciju, kurā netiek ievērota savstarpība; tā kā objektīva loģika pieprasa veikt aizvien smagākas pakāpes pasākumus pret attiecīgo trešo valsti, tostarp galu galā apturēt atbrīvojumu no vīzas prasības attiecīgajiem trešās valsts valstspiederīgajiem (“otrais savstarpības mehānisma piemērošanas posms”); |
| --- | --- |

D.

tā kā savstarpības mehānisms izklāsta procedūru, sākot ar situāciju kurā netiek ievērota savstarpība, nosakot precīzu laika grafiku un darbības, kas jāveic, lai novērstu situāciju, kurā netiek ievērota savstarpība; tā kā objektīva loģika pieprasa veikt aizvien smagākas pakāpes pasākumus pret attiecīgo trešo valsti, tostarp galu galā apturēt atbrīvojumu no vīzas prasības attiecīgajiem trešās valsts valstspiederīgajiem (“otrais savstarpības mehānisma piemērošanas posms”);

| E. | tā kā “lai nodrošinātu atbilstīgu Eiropas Parlamenta un Padomes iesaisti savstarpības mehānisma piemērošanas otrajā posmā, ņemot vērā atbrīvojuma no vīzu prasības apturēšanas ārkārtīgi augsto politisko jutīgumu visiem Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumā uzskaitītās trešās valsts pilsoņiem un tās horizontālo ietekmi uz dalībvalstīm, asociētajām Šengenas valstīm un pašu Savienību, jo īpaši attiecībā uz to ārējām attiecībām un Šengenas zonas vispārējo darbību, būtu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz dažiem savstarpības mehānisma elementiem”, tostarp uz atbrīvojuma no vīzu prasības apturēšanu visiem attiecīgās trešās valsts valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā “lai nodrošinātu atbilstīgu Eiropas Parlamenta un Padomes iesaisti savstarpības mehānisma piemērošanas otrajā posmā, ņemot vērā atbrīvojuma no vīzu prasības apturēšanas ārkārtīgi augsto politisko jutīgumu visiem Regulas (EK) Nr. 539/2001 II pielikumā uzskaitītās trešās valsts pilsoņiem un tās horizontālo ietekmi uz dalībvalstīm, asociētajām Šengenas valstīm un pašu Savienību, jo īpaši attiecībā uz to ārējām attiecībām un Šengenas zonas vispārējo darbību, būtu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz dažiem savstarpības mehānisma elementiem”, tostarp uz atbrīvojuma no vīzu prasības apturēšanu visiem attiecīgās trešās valsts valstspiederīgajiem;

| F. | tā kā “Eiropas Parlaments vai Padome var nolemt atsaukt deleģēšanu” (LESD 290. panta 2. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

F.

tā kā “Eiropas Parlaments vai Padome var nolemt atsaukt deleģēšanu” (LESD 290. panta 2. punkta a) apakšpunkts);

| G. | tā kā deleģētais akts “var stāties spēkā tikai tad, ja Eiropas Parlaments vai Padome leģislatīvajā aktā noteiktajā termiņā nav izteikusi iebildumus” (LESD 290. panta 2. punkta b) apakšpunkts); |
| --- | --- |

G.

tā kā deleģētais akts “var stāties spēkā tikai tad, ja Eiropas Parlaments vai Padome leģislatīvajā aktā noteiktajā termiņā nav izteikusi iebildumus” (LESD 290. panta 2. punkta b) apakšpunkts);

| H. | tā kā Komisija apstrīdēja Eiropas Savienības Tiesā deleģēto aktu izvēli otrajā savstarpības mehānisma piemērošanas posmā un tā kā Tiesa tomēr uzskatīja, ka likumdevēja izvēle bija pareiza (Lieta C-88/14); |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija apstrīdēja Eiropas Savienības Tiesā deleģēto aktu izvēli otrajā savstarpības mehānisma piemērošanas posmā un tā kā Tiesa tomēr uzskatīja, ka likumdevēja izvēle bija pareiza (Lieta C-88/14);

| I. | tā kā šis mehānisms līdz ar to skaidri iedala pienākumus un atbildību Parlamentam un Padomei, kā arī Komisijai savstarpības mehānisma dažādos posmos, |
| --- | --- |

I.

tā kā šis mehānisms līdz ar to skaidri iedala pienākumus un atbildību Parlamentam un Padomei, kā arī Komisijai savstarpības mehānisma dažādos posmos,

| 1. | uzskata, ka Komisijai ir juridisks pienākums pieņemt deleģētu aktu, ar kuru uz laiku aptur atbrīvojumu no vīzu prasības attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgajiem, kas nav atcēlušas vīzu prasību dažu ES dalībvalstu pilsoņiem, 24 mēnešu laikā pēc šo paziņojumu publicēšanas dienas, proti, līdz 2016. gada 12. aprīlim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pamatojoties uz LESD 265. pantu, aicina Komisiju, pieņemt prasīto deleģēto aktu ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no šīs rezolūcijas pieņemšanas dienas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Eiropadomei, Padomei un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

Iespējas uzlabot zāļu pieejamību

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2013. gada 6. februāra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to pasākumu pārredzamību, ar kuriem reglamentē cilvēkiem paredzētu zāļu cenas, un par to iekļaušanu publisko veselības apdrošināšanas sistēmu tvērumā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 6. februāra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to pasākumu pārredzamību, ar kuriem reglamentē cilvēkiem paredzētu zāļu cenas, un par to iekļaušanu publisko veselības apdrošināšanas sistēmu tvērumā (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu, ar ko paredz, ka, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu, ar ko paredz, ka, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis,

| — | ņemot vērā Komisijas veikto REFIT novērtējumu attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību (SWD(2016)0125), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas veikto REFIT novērtējumu attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību (SWD(2016)0125),

| — | ņemot vērā pienākumus, kas noteikti Direktīvas 2001/83/EK 81. pantā par zāļu pienācīgas un pastāvīgas piegādes nodrošināšanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pienākumus, kas noteikti Direktīvas 2001/83/EK 81. pantā par zāļu pienācīgas un pastāvīgas piegādes nodrošināšanu;

| — | ņemot vērā Komisijas sākotnējo ietekmes novērtējumu (2) par ES sadarbības stiprināšanu veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējuma (HTA) jomā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sākotnējo ietekmes novērtējumu (2) par ES sadarbības stiprināšanu veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējuma (HTA) jomā;

| — | ņemot vērā 2014. gada 29. oktobraHTA tīkla stratēģiju ES sadarbībai veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējuma jomā (3); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 29. oktobraHTA tīkla stratēģiju ES sadarbībai veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējuma jomā (3);

| — | ņemot vērā Komisijas izmeklēšanas farmācijas nozarē galīgo ziņojumu (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas izmeklēšanas farmācijas nozarē galīgo ziņojumu (SEC(2009)0952),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada ziņojumu “Veselības aprūpes nevienlīdzība ES: konsorcija galīgais ziņojums. Konsorcija vadītājs Sir Michael Marmot” (4), kurā tika atzīts, ka veselības aprūpes sistēmām ir nozīmīga loma nabadzības riska mazināšanā vai tās var palīdzēt mazināt nabadzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada ziņojumu “Veselības aprūpes nevienlīdzība ES: konsorcija galīgais ziņojums. Konsorcija vadītājs Sir Michael Marmot” (4), kurā tika atzīts, ka veselības aprūpes sistēmām ir nozīmīga loma nabadzības riska mazināšanā vai tās var palīdzēt mazināt nabadzību,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 1. decembra secinājumus par inovāciju pacientu labā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 1. decembra secinājumus par inovāciju pacientu labā (5),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 2016. gada 18. aprīļa neformālo sanāksmi veselības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 2016. gada 18. aprīļa neformālo sanāksmi veselības jautājumos,

| — | ņemot vēra Komisijas 6. ziņojumu par patentu izlīgumu uzraudzību farmācijas nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Komisijas 6. ziņojumu par patentu izlīgumu uzraudzību farmācijas nozarē,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Drošas, inovatīvas un pieejamas zāles — jauns redzējums farmācijas nozarē” (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Drošas, inovatīvas un pieejamas zāles — jauns redzējums farmācijas nozarē” (COM(2008)0666),

| — | ņemot vērā 249. un 250. punktu Tiesas 1978. gada 14. februāra sprieduma lietā 27/76 par pārmērīgām cenām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 249. un 250. punktu Tiesas 1978. gada 14. februāra sprieduma lietā 27/76 par pārmērīgām cenām,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumus par līdzsvara stiprināšanu farmācijas sistēmās ES un tās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumus par līdzsvara stiprināšanu farmācijas sistēmās ES un tās dalībvalstīs,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada septembrī publicēto ziņojumu “Kā veicināt inovāciju un panākt, lai veselības aprūpes tehnoloģijas būtu pieejamākas”, ko sagatavojusi ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupa par zāļu pieejamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada septembrī publicēto ziņojumu “Kā veicināt inovāciju un panākt, lai veselības aprūpes tehnoloģijas būtu pieejamākas”, ko sagatavojusi ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupa par zāļu pieejamību,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 10. maija secinājumus par ES veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām un principiem un Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 2011. gada 6. aprīļa un 2013. gada 10. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 10. maija secinājumus par ES veselības aizsardzības sistēmu kopējām vērtībām un principiem un Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 2011. gada 6. aprīļa un 2013. gada 10. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Par rezultatīvām, piekļūstamām un noturīgām veselības aprūpes sistēmām” (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Par rezultatīvām, piekļūstamām un noturīgām veselības aprūpes sistēmām” (COM(2014)0215),

| — | ņemot vērā pētījumu “Virzība uz saskaņotu ES zāļu pievienotās terapeitiskās vērtības novērtējumu”, kuru 2015. gadā publicēja tā politikas departaments “Ekonomikas un zinātnes politika” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Virzība uz saskaņotu ES zāļu pievienotās terapeitiskās vērtības novērtējumu”, kuru 2015. gadā publicēja tā politikas departaments “Ekonomikas un zinātnes politika” (7),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas ziņojumu “PTO Svarīgo medikamentu atlases ekspertu komiteja, 1977. gada 17.–21. oktobris — PTO tehnisko ziņojumu sērija, Nr. 615”, PTO ģenerālsekretariāta 2001. gada 7. decembra ziņojumu “PTO zāļu stratēģija: pārskatītā procedūra PTO svarīgo medikamentu paraugsaraksta atjaunināšanai” (EB109/8); PTO 2015. gada marta ziņojumu “Jaunu zāļu pieejamība Eiropā” un PTO 2013. gada 28. jūnija ziņojumu “Prioritārās zāles Eiropai un pasaulei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas ziņojumu “PTO Svarīgo medikamentu atlases ekspertu komiteja, 1977. gada 17.–21. oktobris — PTO tehnisko ziņojumu sērija, Nr. 615”, PTO ģenerālsekretariāta 2001. gada 7. decembra ziņojumu “PTO zāļu stratēģija: pārskatītā procedūra PTO svarīgo medikamentu paraugsaraksta atjaunināšanai” (EB109/8); PTO 2015. gada marta ziņojumu “Jaunu zāļu pieejamība Eiropā” un PTO 2013. gada 28. jūnija ziņojumu “Prioritārās zāles Eiropai un pasaulei”,

| — | ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 141/2000 par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 141/2000 par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pantu un LESD 6. panta a) apakšpunktu par Eiropas pilsoņu tiesībām uz veselības aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pantu un LESD 6. panta a) apakšpunktu par Eiropas pilsoņu tiesībām uz veselības aizsardzību,

| — | ņemot vērā LESD 101. un 102. pantu, kuros paredzēti konkurences noteikumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 101. un 102. pantu, kuros paredzēti konkurences noteikumi,

| — | ņemot vērā Dohas deklarāciju par Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem un sabiedrības veselību (WTO/MIN(01/DEC/2) un 2003. gada 1. septembra Dohas deklarācijas (WTO/L/540) 6. punkta īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dohas deklarāciju par Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem un sabiedrības veselību (WTO/MIN(01/DEC/2) un 2003. gada 1. septembra Dohas deklarācijas (WTO/L/540) 6. punkta īstenošanu,

| — | ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 816/2006 par patentu piespiedu licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 816/2006 par patentu piespiedu licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas,

| — | ņemot vērā Komisijas apstiprināto 2014. gada 10. aprīļa kopīga iepirkuma nolīgumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas apstiprināto 2014. gada 10. aprīļa kopīga iepirkuma nolīgumu (8),

| — | ņemot vērā 1985. gada Nairobi konferenci par zāļu racionālu lietošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1985. gada Nairobi konferenci par zāļu racionālu lietošanu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Eiropas Parlamenta apstiprināto ziņojumu par Regulas (EK) Nr. 726/2004 grozīšanu (A8-0035/2016) un Parlamenta 2016. gada 10. marta pieņemtos grozījumus (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Eiropas Parlamenta apstiprināto ziņojumu par Regulas (EK) Nr. 726/2004 grozīšanu (A8-0035/2016) un Parlamenta 2016. gada 10. marta pieņemtos grozījumus (9),

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 16. septembra rezolūciju par Komisijas 2016. gada darba programmu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 16. septembra rezolūciju par Komisijas 2016. gada darba programmu (10),

| — | ņemot vērā savu 2012. gada 11. septembra rezolūciju par brīvprātīgi un bez atlīdzības veiktu audu un šūnu ziedošanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2012. gada 11. septembra rezolūciju par brīvprātīgi un bez atlīdzības veiktu audu un šūnu ziedošanu (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0040/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0040/2017),

| A. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir atzītas iedzīvotāju pamattiesības uz veselību un medicīnisko aprūpi (12); |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir atzītas iedzīvotāju pamattiesības uz veselību un medicīnisko aprūpi (12);

| B. | tā kā valsts veselības aprūpes sistēmām ir noteicoša loma veselības aprūpes vispārējas pieejamības — Eiropas pilsoņu pamattiesību — garantēšanā; tā kā ES veselības aprūpes sistēmas saskaras ar tādām problēmām kā sabiedrības novecošana, aizvien lielāks hronisko slimību slogs, augstas jaunu tehnoloģiju izstrādes izmaksas, augsti un aizvien augoši farmaceitiskie izdevumi un ekonomikas krīzes izraisīta ietekme uz veselības aprūpes sistēmas izdevumiem; tā kā 2014. gadā ES farmācijas izdevumi veidoja 17,1 % no visiem veselības aprūpes izdevumiem un 1,41 % no iekšzemes kopprodukta (IKP); tā kā šīs problēmas pastiprina nepieciešamību pēc Eiropas mēroga sadarbības un jauniem politikas pasākumiem ES un valsts līmenī; |
| --- | --- |

B.

tā kā valsts veselības aprūpes sistēmām ir noteicoša loma veselības aprūpes vispārējas pieejamības — Eiropas pilsoņu pamattiesību — garantēšanā; tā kā ES veselības aprūpes sistēmas saskaras ar tādām problēmām kā sabiedrības novecošana, aizvien lielāks hronisko slimību slogs, augstas jaunu tehnoloģiju izstrādes izmaksas, augsti un aizvien augoši farmaceitiskie izdevumi un ekonomikas krīzes izraisīta ietekme uz veselības aprūpes sistēmas izdevumiem; tā kā 2014. gadā ES farmācijas izdevumi veidoja 17,1 % no visiem veselības aprūpes izdevumiem un 1,41 % no iekšzemes kopprodukta (IKP); tā kā šīs problēmas pastiprina nepieciešamību pēc Eiropas mēroga sadarbības un jauniem politikas pasākumiem ES un valsts līmenī;

| C. | tā kā zāles ir viens no veselības aprūpes pīlāriem, nevis vienkāršs tirdzniecības objekts, un tā kā svarīgo medikamentu nepietiekama pieejamība un novatorisko zāļu augstās cenas nopietni apdraud valsts veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

C.

tā kā zāles ir viens no veselības aprūpes pīlāriem, nevis vienkāršs tirdzniecības objekts, un tā kā svarīgo medikamentu nepietiekama pieejamība un novatorisko zāļu augstās cenas nopietni apdraud valsts veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju;

| D. | tā kā pacientiem vajadzētu būt pieejamām tādām veselības aprūpes un ārstēšanas iespējām, kuras viņi ir izvēlējušies un kurām viņi ir devuši priekšroku, tostarp palīgterapijai un alternatīvajai terapijai un zālēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā pacientiem vajadzētu būt pieejamām tādām veselības aprūpes un ārstēšanas iespējām, kuras viņi ir izvēlējušies un kurām viņi ir devuši priekšroku, tostarp palīgterapijai un alternatīvajai terapijai un zālēm;

| E. | tā kā svarīgo medikamentu pieejamības nodrošināšana pacientiem ir viens no galvenajiem ES un PTO mērķiem, un tas ir pausts arī ANO ilgtspējīgas attīstības mērķī Nr. 3; tā kā zāļu vispārēja pieejamība ir atkarīga no to savlaicīgas pieejamības un visiem pieņemamām zāļu cenām bez ģeogrāfiskās diskriminācijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā svarīgo medikamentu pieejamības nodrošināšana pacientiem ir viens no galvenajiem ES un PTO mērķiem, un tas ir pausts arī ANO ilgtspējīgas attīstības mērķī Nr. 3; tā kā zāļu vispārēja pieejamība ir atkarīga no to savlaicīgas pieejamības un visiem pieņemamām zāļu cenām bez ģeogrāfiskās diskriminācijas;

| F. | tā kā konkurence ir zāļu tirgus vispārējam līdzsvaram svarīgs faktors, kas var pazemināt cenas, samazināt izdevumus par zālēm un uzlabot situāciju, nodrošinot, ka pacientiem savlaicīgi ir pieejamas zāles par pieņemamu cenu un ka pētniecības un izstrādes procesos tiek ievēroti augstāki kvalitātes standarti; |
| --- | --- |

F.

tā kā konkurence ir zāļu tirgus vispārējam līdzsvaram svarīgs faktors, kas var pazemināt cenas, samazināt izdevumus par zālēm un uzlabot situāciju, nodrošinot, ka pacientiem savlaicīgi ir pieejamas zāles par pieņemamu cenu un ka pētniecības un izstrādes procesos tiek ievēroti augstāki kvalitātes standarti;

| G. | tā kā ģenērisko zāļu ienākšana tirgū ir svarīgs konkurences palielināšanas mehānisms, kas samazina cenas un nodrošina veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju; tā kā nebūtu jākavē ģenērisko zāļu ienākšana tirgū un nebūtu jākropļo konkurence; |
| --- | --- |

G.

tā kā ģenērisko zāļu ienākšana tirgū ir svarīgs konkurences palielināšanas mehānisms, kas samazina cenas un nodrošina veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju; tā kā nebūtu jākavē ģenērisko zāļu ienākšana tirgū un nebūtu jākropļo konkurence;

| H. | tā kā konkurences tiesību aktu ievērošanas modra kontrole ir ieguvums veselīgam un konkurētspējīgam zāļu tirgum; |
| --- | --- |

H.

tā kā konkurences tiesību aktu ievērošanas modra kontrole ir ieguvums veselīgam un konkurētspējīgam zāļu tirgum;

| I. | tā kā daudzos gadījumos jauno zāļu cenas pēdējo desmitgadu laikā ir palielinājušās līdz tādam līmenim, ka daudzi Eiropas pilsoņi to nevar atļauties un tiek apdraudēta veselības aprūpes sistēmu ilgtspējība; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzos gadījumos jauno zāļu cenas pēdējo desmitgadu laikā ir palielinājušās līdz tādam līmenim, ka daudzi Eiropas pilsoņi to nevar atļauties un tiek apdraudēta veselības aprūpes sistēmu ilgtspējība;

| J. | tā kā līdztekus augstajām cenām un nespējai tās atļauties zāļu pieejamību ierobežo tādi faktori kā svarīgo medikamentu un citu zāļu trūkums, vāja saikne starp klīniskajām vajadzībām un pētniecību, veselības aprūpes un veselības aprūpes speciālistu pieejamības trūkums, nepamatotas administratīvās procedūras, liels laiks starp tirdzniecības atļaujas izsniegšanu un sekojošajiem lēmumiem par cenu noteikšanu un iegādes kompensāciju, patentu noteikumi un budžeta ierobežojumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā līdztekus augstajām cenām un nespējai tās atļauties zāļu pieejamību ierobežo tādi faktori kā svarīgo medikamentu un citu zāļu trūkums, vāja saikne starp klīniskajām vajadzībām un pētniecību, veselības aprūpes un veselības aprūpes speciālistu pieejamības trūkums, nepamatotas administratīvās procedūras, liels laiks starp tirdzniecības atļaujas izsniegšanu un sekojošajiem lēmumiem par cenu noteikšanu un iegādes kompensāciju, patentu noteikumi un budžeta ierobežojumi;

| K. | tā kā tādas slimības kā C hepatītu var veiksmīgi ārstēt, ja tās agrīni diagnosticē un ja terapijā izmanto jaunās un vecās zāles, tādējādi ES izglābjot miljoniem cilvēku; |
| --- | --- |

K.

tā kā tādas slimības kā C hepatītu var veiksmīgi ārstēt, ja tās agrīni diagnosticē un ja terapijā izmanto jaunās un vecās zāles, tādējādi ES izglābjot miljoniem cilvēku;

| L. | tā kā katru gadu aizvien lielākam cilvēku skaitam tiek diagnosticēts vēzis un lielāka iedzīvotāju saslimstība ar vēzi apvienojumā ar jaunām tehnoloģiski progresīvām zālēm ir izraisījusi kopējo vēža ārstēšanas izmaksu pieaugšanu, kas rada vēl nepieredzētu pieprasījumu veselības aprūpes budžetā un situāciju, kad daudzi vēža slimnieki ārstēšanu nevar atļauties, un līdz ar to paaugstinās risks, ka zāļu pieejamība vai cenas kļūs par izšķirošo faktoru pacienta vēža ārstēšanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā katru gadu aizvien lielākam cilvēku skaitam tiek diagnosticēts vēzis un lielāka iedzīvotāju saslimstība ar vēzi apvienojumā ar jaunām tehnoloģiski progresīvām zālēm ir izraisījusi kopējo vēža ārstēšanas izmaksu pieaugšanu, kas rada vēl nepieredzētu pieprasījumu veselības aprūpes budžetā un situāciju, kad daudzi vēža slimnieki ārstēšanu nevar atļauties, un līdz ar to paaugstinās risks, ka zāļu pieejamība vai cenas kļūs par izšķirošo faktoru pacienta vēža ārstēšanā;

| M. | tā kā Regula (EK) Nr. 1394/2007 par uzlabotas terapijas zālēm tika pieņemta, lai šajā jomā veicinātu ES mēroga inovāciju, vienlaikus garantējot drošību, tomēr līdz šim ir apstiprinātas tikai astoņas jaunas terapijas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Regula (EK) Nr. 1394/2007 par uzlabotas terapijas zālēm tika pieņemta, lai šajā jomā veicinātu ES mēroga inovāciju, vienlaikus garantējot drošību, tomēr līdz šim ir apstiprinātas tikai astoņas jaunas terapijas;

| N. | tā kā ES bija jāparedz stimuli, lai veicinātu pētniecību tādās jomās kā retās slimības un bērnu slimības; tā kā regula par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai nodrošināja svarīgu satvaru pētniecības veicināšanai attiecībā uz zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai, ievērojami uzlabojot tādu reto slimību ārstēšanu, kurām pirms tam nebija ārstēšanas alternatīvu, un tā kā tomēr ir bažas par tās īstenošanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES bija jāparedz stimuli, lai veicinātu pētniecību tādās jomās kā retās slimības un bērnu slimības; tā kā regula par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai nodrošināja svarīgu satvaru pētniecības veicināšanai attiecībā uz zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai, ievērojami uzlabojot tādu reto slimību ārstēšanu, kurām pirms tam nebija ārstēšanas alternatīvu, un tā kā tomēr ir bažas par tās īstenošanu;

| O. | tā kā paplašinās plaisa starp aizvien lielāku rezistenci pret pretmikrobu līdzekļiem un jaunu pretmikrobu līdzekļu izstrādi un tā kā pret zālēm rezistentas slimības līdz 2050. gadam katru gadu pasaulē var izraisīt 10 miljonu cilvēku bojāeju; tā kā tiek lēsts, ka katru gadu ES vismaz 25 000 cilvēku mirst no rezistentu baktēriju izraisītām infekcijām, kas rada izdevumus EUR 1,5 miljardu apmērā, savukārt pēdējo 40 gadu laikā ir izstrādāta tikai viena jauna antibiotiku klase; |
| --- | --- |

O.

tā kā paplašinās plaisa starp aizvien lielāku rezistenci pret pretmikrobu līdzekļiem un jaunu pretmikrobu līdzekļu izstrādi un tā kā pret zālēm rezistentas slimības līdz 2050. gadam katru gadu pasaulē var izraisīt 10 miljonu cilvēku bojāeju; tā kā tiek lēsts, ka katru gadu ES vismaz 25 000 cilvēku mirst no rezistentu baktēriju izraisītām infekcijām, kas rada izdevumus EUR 1,5 miljardu apmērā, savukārt pēdējo 40 gadu laikā ir izstrādāta tikai viena jauna antibiotiku klase;

| P. | tā kā pēdējo desmitgadu laikā ir panākts ievērojams progress pirms tam neārstējamu slimību ārstēšanā, piemēram, tagad ES neviens pacients nemirst no HIV/AIDS; tā kā tomēr vēl ir daudz slimību, kurām nav optimālas terapijas (tostarp vēzis, kurš ES katru gadu nogalina gandrīz 1,3 miljonus cilvēku); |
| --- | --- |

P.

tā kā pēdējo desmitgadu laikā ir panākts ievērojams progress pirms tam neārstējamu slimību ārstēšanā, piemēram, tagad ES neviens pacients nemirst no HIV/AIDS; tā kā tomēr vēl ir daudz slimību, kurām nav optimālas terapijas (tostarp vēzis, kurš ES katru gadu nogalina gandrīz 1,3 miljonus cilvēku);

| Q. | tā kā cenas ziņā pieejamu un piemērotu diagnostikas pārbaužu pieejamība ir tikpat svarīga kā drošu, efektīvu un cenas ziņā pieejamu zāļu pieejamība; |
| --- | --- |

Q.

tā kā cenas ziņā pieejamu un piemērotu diagnostikas pārbaužu pieejamība ir tikpat svarīga kā drošu, efektīvu un cenas ziņā pieejamu zāļu pieejamība;

| R. | tā kā uzlabotas terapijas zālēm ir potenciāls pārveidot daudzu un dažādu veselības problēmu ārstēšanu, jo īpaši attiecībā uz tādiem slimību veidiem, kurās tradicionālās pieejas nav efektīvas, un tā kā līdz šim atļaujas ir izsniegtas tikai par dažām uzlabotas terapijas zālēm; |
| --- | --- |

R.

tā kā uzlabotas terapijas zālēm ir potenciāls pārveidot daudzu un dažādu veselības problēmu ārstēšanu, jo īpaši attiecībā uz tādiem slimību veidiem, kurās tradicionālās pieejas nav efektīvas, un tā kā līdz šim atļaujas ir izsniegtas tikai par dažām uzlabotas terapijas zālēm;

| S. | tā kā daži svarīgie medikamenti daudzās dalībvalstīs nav pieejami, un tas var radīt problēmas saistībā ar pacientu aprūpi; tā kā daudzos gadījumos zāles var trūkt nelikumīgu uzņēmējdarbības stratēģiju dēļ, piemēram, farmācijas nozarē izmantoto “pay for delay” taktiku, proti, kad noteiktu zāļu ražotājs samaksā ģenērisko zāļu ražotājam par to, lai tas zināmu laiku neieviestu tirgū attiecīgās ģenēriskās zāles, politisku, ražošanas vai izplatīšanas iemeslu dēļ vai paralēlās tirdzniecības dēļ; tā kā Direktīvas 2001/83/EK 81. pantā ir paredzēti noteikumi ar mērķi novērst zāļu trūkumu, izmantojot tā dēvētās sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzliek par pienākumu ražotājiem un izplatītajiem nodrošināt piegādi valsts tirgiem; tā kā Komisijas pasūtītā pētījumā ir norādīts, ka daudzos gadījumos sabiedrisko pakalpojumu saistības nepiemēro ražotājiem, kas nodrošina piegādi izplatītājiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā daži svarīgie medikamenti daudzās dalībvalstīs nav pieejami, un tas var radīt problēmas saistībā ar pacientu aprūpi; tā kā daudzos gadījumos zāles var trūkt nelikumīgu uzņēmējdarbības stratēģiju dēļ, piemēram, farmācijas nozarē izmantoto “pay for delay” taktiku, proti, kad noteiktu zāļu ražotājs samaksā ģenērisko zāļu ražotājam par to, lai tas zināmu laiku neieviestu tirgū attiecīgās ģenēriskās zāles, politisku, ražošanas vai izplatīšanas iemeslu dēļ vai paralēlās tirdzniecības dēļ; tā kā Direktīvas 2001/83/EK 81. pantā ir paredzēti noteikumi ar mērķi novērst zāļu trūkumu, izmantojot tā dēvētās sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas uzliek par pienākumu ražotājiem un izplatītajiem nodrošināt piegādi valsts tirgiem; tā kā Komisijas pasūtītā pētījumā ir norādīts, ka daudzos gadījumos sabiedrisko pakalpojumu saistības nepiemēro ražotājiem, kas nodrošina piegādi izplatītājiem;

| T. | tā kā stabils un paredzams intelektuālā īpašuma regulējums un tā pienācīga un savlaicīga īstenošana ir ārkārtīgi svarīgi priekšnoteikumi, lai varētu izveidot inovācijām labvēlīgu vidi, tādējādi atbalstot inovatīvas un efektīvas ārstēšanas pieejamību pacientiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā stabils un paredzams intelektuālā īpašuma regulējums un tā pienācīga un savlaicīga īstenošana ir ārkārtīgi svarīgi priekšnoteikumi, lai varētu izveidot inovācijām labvēlīgu vidi, tādējādi atbalstot inovatīvas un efektīvas ārstēšanas pieejamību pacientiem;

| U. | tā kā intelektuālā īpašuma mērķis ir sniegt labumu sabiedrībai un veicināt inovāciju un tā kā ir bažas par tā ļaunprātīgu/nepareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā intelektuālā īpašuma mērķis ir sniegt labumu sabiedrībai un veicināt inovāciju un tā kā ir bažas par tā ļaunprātīgu/nepareizu izmantošanu;

| V. | tā kā kopš 1995. gada PTO Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS līgums) ir nodrošināta elastīga pieeja patentu tiesībām, piemēram, patentu piespiedu licencēšana; |
| --- | --- |

V.

tā kā kopš 1995. gada PTO Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS līgums) ir nodrošināta elastīga pieeja patentu tiesībām, piemēram, patentu piespiedu licencēšana;

| W. | tā kā Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) 2014. gadā uzsāktais izmēģinājuma projekts, kas pazīstams kā “adaptīvi risinājumi” un kas galvenokārt attiecas uz ārstēšanu jomās, kur neapmierinātas medicīniskās vajadzības ir lielas, ir raisījis intensīvas debates par risku un ieguvumu bilanci, ko iegūst, ja novatoriskas zāles tirgū var ienākt ātrāk, pamatojoties uz mazāka apjoma klīniskajiem datiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) 2014. gadā uzsāktais izmēģinājuma projekts, kas pazīstams kā “adaptīvi risinājumi” un kas galvenokārt attiecas uz ārstēšanu jomās, kur neapmierinātas medicīniskās vajadzības ir lielas, ir raisījis intensīvas debates par risku un ieguvumu bilanci, ko iegūst, ja novatoriskas zāles tirgū var ienākt ātrāk, pamatojoties uz mazāka apjoma klīniskajiem datiem;

| X. | tā kā intelektuālā īpašuma aizsardzība ir būtiska zāļu pieejamībai un tā kā ir jāidentificē mehānismi, kas var palīdzēt cīnīties pret tādu parādību kā viltotas zāles, |
| --- | --- |

X.

tā kā intelektuālā īpašuma aizsardzība ir būtiska zāļu pieejamībai un tā kā ir jāidentificē mehānismi, kas var palīdzēt cīnīties pret tādu parādību kā viltotas zāles,

| Y. | tā kā pirms vairākiem gadiem augsta līmeņa Eiropas dialogā, kurā piedalījās galvenie veselības aprūpes jomas lēmumu pieņēmēji un ieinteresētās personas (G10 valstu sanāksme 2001.–2002. gadā, Farmaceitiskais forums 2005.–2008. gadā), tika nolemts izstrādāt stratēģisku redzējumu un īstenot konkrētus pasākumus, lai sekmētu farmācijas nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pirms vairākiem gadiem augsta līmeņa Eiropas dialogā, kurā piedalījās galvenie veselības aprūpes jomas lēmumu pieņēmēji un ieinteresētās personas (G10 valstu sanāksme 2001.–2002. gadā, Farmaceitiskais forums 2005.–2008. gadā), tika nolemts izstrādāt stratēģisku redzējumu un īstenot konkrētus pasākumus, lai sekmētu farmācijas nozares konkurētspēju;

| Z. | tā kā tikai aptuveni 3 % no veselības aprūpes budžeta tiek piešķirts profilakses un sabiedrības veselības veicināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā tikai aptuveni 3 % no veselības aprūpes budžeta tiek piešķirts profilakses un sabiedrības veselības veicināšanas pasākumiem;

| AA. | tā kā zāļu cenu noteikšana un iegādes kompensācija ir dalībvalstu kompetences un to reglamentē valsts līmenī; tā kā ES nodrošina tiesību aktus intelektuālā īpašuma, klīnisko izmēģinājumu, tirdzniecības atļauju, cenu noteikšanas pārredzamības, farmakovigilances un konkurences jomā; tā kā arvien lielāki izdevumi farmācijas jomā un vērojamā asimetrija starp farmācijas uzņēmumu un dalībvalstu sarunu spējām un pieejamo informāciju par cenu noteikšanu rada nepieciešamību pēc lielākas ES sadarbības un jauniem politikas pasākumiem Eiropas un valsts līmenī; tā kā vienošanās par zāļu cenām parasti notiek divpusējās un konfidenciālās sarunās starp farmācijas nozari un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

AA.

tā kā zāļu cenu noteikšana un iegādes kompensācija ir dalībvalstu kompetences un to reglamentē valsts līmenī; tā kā ES nodrošina tiesību aktus intelektuālā īpašuma, klīnisko izmēģinājumu, tirdzniecības atļauju, cenu noteikšanas pārredzamības, farmakovigilances un konkurences jomā; tā kā arvien lielāki izdevumi farmācijas jomā un vērojamā asimetrija starp farmācijas uzņēmumu un dalībvalstu sarunu spējām un pieejamo informāciju par cenu noteikšanu rada nepieciešamību pēc lielākas ES sadarbības un jauniem politikas pasākumiem Eiropas un valsts līmenī; tā kā vienošanās par zāļu cenām parasti notiek divpusējās un konfidenciālās sarunās starp farmācijas nozari un dalībvalstīm;

| AB. | tā kā lielākajai daļai dalībvalstu ir savas veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas aģentūras, kurām ir pašām savi kritēriji; |
| --- | --- |

AB.

tā kā lielākajai daļai dalībvalstu ir savas veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas aģentūras, kurām ir pašām savi kritēriji;

| AC. | tā kā saskaņā ar LESD 168. pantu Parlaments un Padome var paredzēt pasākumus, kas zālēm nosaka augstus kvalitātes un drošības standartus, lai ievērotu kopīgos drošības apsvērumus, un tā kā saskaņā ar LESD 114. panta 3. punktu tiesību aktos veselības aizsardzības jomā par galveno uzskata augstu aizsardzības līmeni, |
| --- | --- |

AC.

tā kā saskaņā ar LESD 168. pantu Parlaments un Padome var paredzēt pasākumus, kas zālēm nosaka augstus kvalitātes un drošības standartus, lai ievērotu kopīgos drošības apsvērumus, un tā kā saskaņā ar LESD 114. panta 3. punktu tiesību aktos veselības aizsardzības jomā par galveno uzskata augstu aizsardzības līmeni,

Farmācijas tirgus

| 1. | tāpat kā Padome savos 2016. gada secinājumos ir nobažījies par līdzsvara stiprināšanu ES farmācijas sistēmās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumos pausto aicinājumu Komisijai veikt uz pierādījumiem balstītu analīzi par intelektuālā īpašuma vispārējo ietekmi uz inovāciju un zāļu pieejamību — tostarp nepietiekamu nodrošinājumu ar zālēm un atliktu vai nenotikušu laišanu tirgū — un iespējām tās iegādāties; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti uzsver, ka tiesības uz veselību ir cilvēktiesības, kas atzītas gan Vispārējā Cilvēktiesību deklarācijā, gan Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, un ka šīs tiesības jāievēro visām dalībvalstīm, ņemot vērā, ka tās ir ratificējušas starptautiskos līgumus cilvēktiesību jomā, kuros atzītas tiesības uz veselību; norāda — lai šīs tiesības garantētu, cita starpā ir jānodrošina arī zāļu pieejamība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīst, cik vērtīgas ir pilsoņu iniciatīvas, piemēram, Eiropas Pacientu tiesību harta, kura pamatojas uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un Eiropas Pacientu tiesību diena, ko vietējā un nacionālā līmenī dalībvalstīs ik gadu svin 18. aprīlī; aicina Komisiju oficiāli noteikt Eiropas Pacientu tiesību dienu ES līmenī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda uz secinājumiem, kas pieņemti Padomes Itālijas prezidentūras laikā Milānā notikušajā Padomes veselības ministru 2014. gada 22. un 23. septembra neoficiālajā sanāksmē, kur daudzas dalībvalstis nolēma apvienot spēkus, lai veicinātu labākās prakses apmaiņu un nodrošinātu, ka zāles ir ātrāk pieejamas pacientiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ES politikai visās jomās (globālā sabiedrības veselība, attīstība, pētniecība un tirdzniecība) ir jābūt konsekventai un ka tāpēc jautājums par zāļu pieejamību jaunattīstības valstīs ir jāskata plašākā kontekstā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka jaunu ārstēšanas iespēju atklāšanā svarīgi ir gan publiskā, gan privātā sektora pētniecības un izstrādes centieni; uzsver, ka pētniecības prioritātei ir jābūt pacientu veselības aprūpes vajadzību apmierināšanai, tomēr arī atzīst farmācijas uzņēmumu interesi no investīcijām gūt finansiālus ieguvumus; uzsver, ka regulējumā ir jāsekmē pēc iespējas labāki rezultāti, kas nodrošina pacientu un sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka cenu noteikšanā netiek atspoguļots pētniecībā un izstrādē izmantotais augstais publiskā finansējuma līmenis, jo patentēšanas un licencēšanas nosacījumos nav paredzēta publiskā finansējuma izsekojamība, kas traucē no publiskā sektora investīcijām gūt taisnīgus ieguvumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina nodrošināt pētniecības un izstrādes izmaksu lielāku pārredzamību, arī publiskā sektora finansētas pētniecības un zāļu tirdzniecības daļai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver Eiropas pētniecības projektu un MVU nozīmi zāļu pieejamības uzlabošanā ES līmenī; šajā sakarībā uzsver programmas “Apvārsnis 2020” nozīmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka ES farmācijas nozare ir viena no konkurētspējīgākajām nozarēm Eiropas Savienībā; uzsver, ka augstas kvalitātes saglabāšana inovācijā ir svarīgākais priekšnoteikums pacientu vajadzību nodrošināšanai un konkurētspējas uzlabošanai; uzsver, ka veselības aprūpes izdevumi būtu jāuzskata par publiskajām investīcijām un ka kvalitatīvas zāles var uzlabot sabiedrības veselību un nodrošināt pacientu ilgāku un veselīgāku dzīvi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Eiropas Savienībā, kas cieš no deindustrializācijas, farmācijas nozare joprojām ir svarīgs rūpniecības pīlārs un darbvietu radīšanas virzītājspēks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka Eiropas Parlamentam iesniegtajos Eiropas pilsoņu lūgumrakstos paustie viedokļi ir būtiski svarīgi un Eiropas likumdevējam uz tiem ir jāreaģē prioritārā kārtā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka būtu veiksmīgāk jāiesaista pacientu organizācijas, lai izstrādātu pētniecības stratēģijas privātā un publiskā sektora īstenotiem klīniskajiem pētījumiem un tā panāktu, ka ar šīm stratēģijām tiek nodrošinātas faktiskās Eiropas pacientu vajadzības, kas vēl nav apmierinātas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka neapmierinātu medicīnisko vajadzību gadījumā pacientu interesēs ir ātri iegūt jaunas, novatoriskas zāles; tomēr uzsver, ka paātrinātai tirdzniecības atļauju izsniegšanai nebūtu jākļūst par normu, bet ka tas būtu jādara vienīgi gadījumos, kad neapmierinātas medicīniskās vajadzības ir lielas, un to nedrīkst darīt komerciālu apsvērumu dēļ; atgādina, ka stabila klīniskā izpēte un visaptveroša farmakovigilances uzraudzība ir nepieciešama, lai izvērtētu jauno zāļu kvalitāti, efektivitāti un drošumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar bažām konstatē, ka ES 5 % pacientu slimnīcās tiek uzņemti zāļu blakusparādību dēļ un ka zāļu blakusparādības ir piektais biežākais nāves cēlonis slimnīcās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vērš uzmanību uz 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemto deklarāciju par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību, kurā noteikts, ka TRIPS līgums ir īstenojams un interpretējams tā, lai tas nodrošinātu ieguvumu sabiedrības veselībai — veicinot gan esošo zāļu pieejamību, gan jaunu zāļu izstrādi; šajā sakarībā norāda, ka 2015. gada 6. novembrī PTO TRIPS padome pieņēma lēmumu līdz 2033. gada janvārim pagarināt pārejas periodu vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) attiecībā uz noteiktiem pienākumiem saistībā ar zāļu patentiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | jo īpaši norāda, ka kritiska ir nepieciešamība jaunattīstības valstīs veidot spējas veikt pētījumus farmācijas jomā vietējā līmenī, jo ir jānovērš plaisa, kas pētniecības un zāļu ražošanas jomā joprojām pastāv, un ka šajā nolūkā būtu jāizmanto publiskā un privātā sektora partnerības zāļu izstrādei un jāveido atvērti pētniecības un ražošanas centri; |
| --- | --- |

18.

Konkurence

| 19. | pauž nožēlu par tiesvedības lietām, kas kavē ģenērisko zāļu ieviešanu tirgū; norāda, ka saskaņā ar Komisijas izmeklēšanas farmācijas nozarē galīgo ziņojumu 2000.–2007. gadā ir četrkāršojies tiesvedības lietu skaits, ka gandrīz 60 % lietu attiecās uz otrās paaudzes patentiem un ka tās vidēji tika atrisinātas divu gadu laikā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka labāks regulējums veicinās konkurētspēju; turklāt atzīst, ka svarīgi ir pretmonopola instrumenti un ka tie ir efektīvi, apkarojot tādu pret konkurenci vērstu rīcību kā patentu sistēmu un zāļu atļauju sistēmas ļaunprātīga vai nepareiza izmantošana, kas ir LESD 101. un/vai 102. panta pārkāpums; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka bioloģiski līdzīgās zāles veicina lielāku konkurenci, zemākas cenas un veselības aprūpes sistēmu ietaupījumus, tādējādi palīdzot uzlabot zāļu pieejamību pacientiem; uzsver, ka būtu jāanalizē bioloģiski līdzīgu zāļu pievienotā vērtība un ekonomiskā ietekme uz veselības aprūpes sistēmām, nebūtu jākavē to ienākšana tirgū un vajadzības gadījumā ir jāapsver pasākumi ar mērķi atbalstīt to ienākšanu tirgū; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka uz vērtību balstītu zāļu cenu noteikšanu var nepareizi izmantot kā peļņu palielinošu ekonomikas stratēģiju, kas noved pie tādu cenu noteikšanas, kas nav proporcionālas izmaksu struktūrai un tādējādi apdraud sociālās labklājības optimālu sadali; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīst, ka zāļu lietošana neatbilstīgi lietošanas instrukcijai var sniegt labumu pacientiem gadījumos, ja nav apstiprinātu alternatīvu; ar bažām norāda, ka pacienti tiek pakļauti aizvien lielākam riskam, ņemot vērā, ka nav stabilas pierādījumu bāzes par to, cik droša un efektīva ir zāļu lietošana neatbilstīgi lietošanas instrukcijai, netiek sniegta informēta piekrišana un ir grūtāk veikt blakusefektu monitoringu; uzsver, ka šo praksi īpaši bieži izmanto tādām iedzīvotāju apakšgrupām kā bērni un veci cilvēki; |
| --- | --- |

23.

Cenu noteikšana un pārredzamība

| 24. | norāda, ka zāļu pieejamības vājais posms ir pacienti un ka zāļu pieejamības grūtībām nevajadzētu attiecībā uz viņiem radīt negatīvas sekas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka lielākā daļa valsts un reģionālo veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas aģentūru jau izmanto dažādus klīniskā, ekonomiskā un sociālā labuma kritērijus, lai novērtētu jaunās zāles ar mērķi pamatot viņu lēmumus attiecībā uz cenu noteikšanu un iegādes kompensāciju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi novērtēt jauno zāļu patieso uz pierādījumiem balstīto terapeitisko pievienoto vērtību salīdzinājumā ar labāko pieejamo alternatīvu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ar bažām norāda, ka bieži vien dati, ar kuriem tiek pamatots novatorisku zāļu pievienotās vērtības novērtējums, bieži vien ir nepietiekami un ne pārāk pārliecinoši, lai nodrošinātu stabilu lēmuma pieņemšanu par cenu noteikšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējumiem ir jābūt svarīgam un efektīvam instrumentam, kas uzlabo zāļu pieejamību, sniedz ieguldījumu valsts veselības aprūpes sistēmu ilgtspējā, sniedz iespēju radīt inovācijas stimulus un nodrošina pacientiem augstu pievienoto vērtību; turklāt norāda, ka kopīgu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtējuma ziņojumu ieviešana ES līmenī novērstu novērtēšanas sistēmu fragmentāciju, centienu pārklāšanos un resursu nepareizu sadali Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda — lai izstrādātu drošu un efektīvu uz pacientiem orientētu veselības aprūpes politiku un padarītu veselības aprūpes tehnoloģiju pēc iespējas efektīvāku, šīs tehnoloģijas novērtēšanai vajadzētu būt daudzdisciplināram procesam, kurā pēc augstiem standartiem tiek apkopota medicīniskās, sociālās, ekonomiskās un ētiskās jomas informācija par attiecīgās tehnoloģijas izmantošanu un tas tiek darīts sistemātiski, neatkarīgi, objektīvi, reproducējami un pārredzami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka ar zāļu cenu būtu jāsedz attiecīgo zāļu izstrādes un ražošanas izmaksas un tai ir jāatbilst tās valsts konkrētajai ekonomiskajai situācijai, kurā šīs zāles tiek tirgotas, kā arī pievienotajai terapeitiskajai vērtībai, ko tās sniedz pacientiem, un ar šādu cenu būtu vienlaicīgi jānodrošina zāļu pieejamība pacientiem, ilgtspējīga veselības aprūpes nozare un atlīdzība par inovāciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka pat tad, ja jaunajām zālēm ir augsta pievienotā vērtība, to cenai nevajadzētu būt tik augstai, ka tā liedz zāļu ilgtspējīgu pieejamību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka zāļu cenu noteikšanas un iegādes kompensācijas procedūru paredzēšanā ir jāņem vērā gan zāļu reālā pievienotā terapeitiskā vērtība, gan sociālā ietekme, gan izmaksas un ieguvumi, gan ietekme uz budžetu un valsts veselības aprūpes sistēmas efektivitāte; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ar bažām norāda, ka mazām valstīm un valstīm ar zemiem ienākumiem ir vājākas sarunu pozīcijas un tādēļ šajās dalībvalstīs zāļu pieejamība cenas ziņā ir daudz zemāka, jo īpaši onkoloģijā; saistībā ar starptautisko cenu salīdzināšanas sistēmu pauž nožēlu par sarakstā norādīto zāļu cenu nepārredzamību salīdzinājumā ar reālajām cenām, kā arī asimetrisko informāciju, ko tas nodrošina farmācijas nozares un valsts veselības aprūpes sistēmu sarunās; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka Direktīva 89/105/EEK (“Pārredzamības direktīva”) nav pārskatīta 20 gadus un ka šajā laikā ES zāļu sistēmā ir notikušas ievērojamas pārmaiņas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | šajā sakarībā uzsver nepieciešamību pēc neatkarīgām datu vākšanas un analīzes procedūrām un pārredzamības; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka dalībvalstīm projektā EURIPID ir jānodrošina lielāka pārredzamība, norādot reālās to maksātās cenas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka ir nepieciešams stratēģisks izrāviens slimību novēršanas jomā, jo tā uzskatāma par izšķirošu faktoru zāļu izmantošanas samazināšanai, vienlaikus garantējot cilvēka veselības aizsardzības augstu līmeni; aicina ES un dalībvalstis noteikt stingrākus tiesību aktus, kuru mērķis būtu atbalstīt ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, kā arī īstenot visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai veicinātu veselīgus un nekaitīgus paradumus, piemēram, veselīga uztura izmantošanu; |
| --- | --- |

37.

ES kompetences jomas un sadarbība

| 38. | atgādina, ka LESD 168. pants paredz, ka, nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt pārredzamību un palielināt brīvprātīgu sadarbošanos starp dalībvalstīm zāļu cenu noteikšanas un iegādes kompensācijas jomā, lai nodrošinātu veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju un saglabātu Eiropas pilsoņu tiesības uz kvalitatīvas veselības aprūpes pieejamību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina — lai demokrātija pienācīgi darbotos, būtiski svarīga ir pārredzamība visās ES un valstu iestādēs un aģentūrās un atļauju piešķiršanas procesā iesaistītie eksperti nedrīkst nonākt interešu konfliktā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā Novatorisku zāļu ierosme (IMI), kuru kopīgi īsteno privātais un publiskais sektors, lai stimulētu pētniecību attiecībā uz inovatīvas terapijas veidiem, ar ko risina neapmierinātu medicīnisko vajadzību problēmu, un panāktu, ka šādas terapijas veidi ir ātrāk pieejami pacientiem; tomēr pauž nožēlu, ka publiskā sektora investīcijas sniedz maz labuma sabiedrībai, jo nav nosacījumu, kas reglamentē ES publiskā finansējuma pieejamību; turklāt norāda, ka IMI 2 (kas ir otrā IMI fāze un pašlaik tiek īstenota) galvenokārt finansē ES nodokļu maksātāji, un uzsver, ka ES ir spēcīgāk jāuzņemas vadība, lai panāktu, ka saistībā ar IMI 2 pētniecību par prioritārām ir noteiktas sabiedrības veselības vajadzības un ka pētniecība ietver plašu datu apmaiņu un kopīgas intelektuālā īpašuma pārvaldības politikas nostādnes veselības aprūpes jomā, ka tā ir pārredzama un nodrošina sabiedrībai pienācīgu ieguvumu no investīcijām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | akcentē ES kopīgā zāļu iepirkuma procedūru, ko izmanto vakcīnu iegādei saskaņā ar Lēmumu Nr. 1082/2013/ES; mudina dalībvalstis šo instrumentu pilnībā izmantot, piemēram, gadījumos, kad trūkst bērniem paredzētu vakcīnu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ar bažām norāda, ka ES atpaliek no ASV attiecībā uz standartizētu un pārredzamu ziņošanas mehānismu par zāļu trūkuma iemesliem; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt un paredzēt šādu instrumentu uz pierādījumiem balstītas politikas izstrādei; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina par digitālās veselības programmas nozīmi un nepieciešamību par prioritāru noteikt ar e-veselību un m-veselību saistīto risinājumu īstenošanu ar mērķi pacientiem, aprūpētājiem, veselības aprūpes speciālistiem un maksātājiem nodrošināt drošus, uzticamus, pieejamus, modernus un ilgtspējīgus jaunos veselības aprūpes modeļus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina, ka ar nabadzību saistītas slimības, sevišķi HIV/AIDS, malārija, tuberkuloze, reproduktīvo orgānu slimības, infekcijas slimības un ādas slimības, visvairāk skar VAV; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka jaunattīstības valstīs sievietēm un bērniem zāles ir mazāk pieejamas nekā pieaugušiem vīriešiem tādēļ, ka zāļu trūkst, tās nevar iegādāties, to cena neatbilst maksātspējai un ārstēšana ar zālēm nav pieņemama ar kultūru, reliģiju vai sociāliem faktoriem saistītas diskriminācijas dēļ, kā arī tādēļ, ka nožēlojamā stāvoklī ir veselības aprūpes iestādes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tā kā tuberkuloze ir kļuvusi par pasaulē visletālāko infekcijas slimību un visbīstamākā slimības forma ir multirezistentā tuberkuloze; uzsver, cik būtiski ir novērst briestošo mikrobu rezistences krīzi, cita starpā finansējot jaunu līdzekļu pētniecību un izstrādi vakcinēšanas, diagnosticēšanas un tuberkulozes ārstēšanas jomā, un vienlaikus nodrošināt, ka šo jauno līdzekļu pieejamība ir ilgtspējīga un atbilstoša maksātspējai, tā nepieļaujot, ka kādam tie ir neaizsniedzami; |
| --- | --- |

47.

Intelektuālais īpašums, pētniecība un izstrāde

| 48. | atgādina, ka ir iespējams intelektuālā īpašuma tiesību ekskluzīvas izmantošanas periods, kas kompetentajām iestādēm ir rūpīgi un efektīvi jāregulē, jāuzrauga un jāļauj īstenot, lai nepieļautu, ka intelektuālā īpašuma tiesības nonāk pretrunā ar cilvēka pamattiesībām uz veselības aizsardzību, un vienlaikus veicinātu kvalitatīvu inovāciju un konkurētspēju; uzsver, ka Eiropas Patentu iestādei (EPO) un dalībvalstīm patenti būtu jāpiešķir tikai tām zālēm, kas atbilst pilnīgi visām patentspējas prasībām novitātes, izgudrojuma līmeņa un rūpnieciskas piemērojamības ziņā, kā noteikts Eiropas Patentu konvencijā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka dažas jaunās zāles ir revolucionāras inovācijas piemērs, turpretim citu jauno zāļu pievienotā terapeitiskā vērtība nav izrādījusies pietiekami liela, lai tās varētu uzskatīt par patiesu jauninājumu (tā dēvētās atdarinājuma vielas); atgādina, ka arī papildinoša inovācija var būt pacientiem izdevīga un ka zināmu molekulu pārveidošana un to sastāva maiņa varētu nodrošināt pievienoto terapeitisko vērtību, kas būtu rūpīgi jāizvērtē; brīdina, ka nedrīkst pieļaut intelektuālā īpašuma aizsardzības noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu, lai nemitīgi atjauninātu patentu tiesības (tā dēvētā “evergreening” prakse) un izvairītos no konkurences; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzīst, ka pozitīva ietekme ir bijusi Regulai (EK) Nr. 141/2000 par zāļu izstrādi reti sastopamu slimību ārstēšanai, jo, pateicoties minētajai regulai, ir izdevies panākt, ka tirgū ir laistas vairākas novatoriskas zāles pacientiem, kurus citādi nebija iespējams ārstēt; atzīmē, ka ir bažas par to, vai pareizi tiks piemēroti kritēriji, pēc kuriem nosaka zāles reti sastopamu slimību ārstēšanai, un arī par to, kā šāda nepareiza piemērošana varētu ietekmēt atļauju piešķiršanu reti sastopamu slimību ārstēšanai paredzētām zālēm, kuru skaits kļūst aizvien lielāks; atzīst, ka arī zāles reti sastopamu slimību ārstēšanai ir iespējams lietot neparedzētām indikācijām vai pārveidot un apstiprināt papildu indikācijām, tā palielinot šādu zāļu pārdošanas apjomu; aicina Komisiju nodrošināt līdzsvarotas iniciatīvas, tomēr nebremzējot inovāciju šajā jomā; uzsver, ka noteikumi, kas paredzēti regulā par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai, būtu jāpiemēro tikai tad, ja ir izpildīti visi vajadzīgie kritēriji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzīmē, ka PTO TRIPS līgums ļauj īstenot elastīgu pieeju patentu tiesībām (piemēram, nosakot obligātu licencēšanu) un tādējādi ir izdevies efektīvi pazemināt cenas; norāda, ka šo elastīgo pieeju var izmantot kā iedarbīgu instrumentu, ar ko ārkārtējos apstākļos saskaņā ar katras PTO dalībvalsts tiesību aktiem risināt ar sabiedrības veselību saistītas problēmas, lai panāktu, ka saskaņā ar attiecīgās valsts sabiedrības veselības programmu svarīgie medikamenti ir pieejami par pieņemamu cenu, un lai aizsargātu un veicinātu sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

51.

Ieteikumi

| 52. | prasa ar ES mēroga pasākumiem garantēt pacientu tiesības uz vispārēju, cenu ziņā pieejamu, efektīvu, drošu un savlaicīgu piekļuvi svarīgām un inovatīvām terapijām, garantēt ES valstu veselības aprūpes sistēmu ilgtspējību un nodrošinātu turpmākas investīcijas farmācijas inovācijā; uzsver, ka zāļu pieejamības nodrošināšana pacientiem ir visu veselības aprūpes sistēmas dalībnieku kopīgs pienākums; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Padomu un Komisiju pastiprināt dalībvalstu sarunu spējas, lai tās ES varētu nodrošināt zāļu pieejamību par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzīmē ziņojumu, ko sagatavojusi ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupa par zāļu pieejamību; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzīmē, ka esošo zāļu pārveidošana, lai tās varētu lietot citām indikācijām, var būt saistīta ar cenu pieaugumu; prasa Komisijai vākt un analizēt datus par cenu pieaugumu zāļu pārveidošanas gadījumos un ziņot Parlamentam un Padomei par to, cik līdzsvarotas un samērīgas ir iniciatīvas, ar ko nozares uzņēmumus rosina investēt zāļu pārveidošanā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina dalībvalstis panākt ciešāku sadarbību, lai cīnītos pret šādu tirgus sadrumstalotību, un šajā nolūkā jo īpaši veidot kopīgus procesus veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanai un kopīgus veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējuma rezultātus un izstrādāt kopīgus kritērijus, pēc kuriem vadīties, valsts līmenī pieņemot lēmumus par cenas noteikšanu un iegādes kompensāciju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju pārskatīt Pārredzamības direktīvu, galvenokārt pievēršoties tam, lai garantētu ģenērisko un bioloģiski līdzīgo zāļu savlaicīgu ienākšanu tirgū, atbilstoši Komisijas vadlīnijām izbeigtu sasaisti ar patentu, panāktu, ka ātrāk tiek pieņemti lēmumi par cenas noteikšanu un iegādes kompensāciju ģenēriskām zālēm, un nepieļautu, ka vairākas reizes tiek atkārtoti vērtēti elementi, uz kuru pamata ir izsniegta tirdzniecības atļauja; uzskata, ka tā varēs panākt maksimālus ietaupījumus valstu veselības aizsardzības budžetos, nodrošināt zāļu pieejamību par pieņemamāku cenu, sniegt pacientiem iespēju zāles iegūt ātrāk un nepieļaut administratīva sloga veidošanos ģenērisko un bioloģiski līdzīgo zāļu ražotājiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju ierosināt jaunu direktīvu par cenu noteikšanas un iegādes kompensācijas procedūru pārredzamību, ņemot vērā tirgū aktuālo problemātiku; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prasa ar jaunu Pārredzamības direktīvu aizstāt Direktīvu 89/105/EEK, lai nodrošinātu efektīvu kontroli un pilnīgu pārredzamību attiecībā uz procedūrām, ko izmanto, lai noteiktu zāļu cenas un iegādes kompensāciju dalībvalstīs; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina dalībvalstis taisnīgi īstenot Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, nepieļaujot ierobežojumus noteikumu piemērošanai par pārrobežu veselības aprūpes izdevumu atmaksu, tostarp attiecībā uz zāļu iegādes kompensāciju, jo šādi ierobežojumi būtu patvaļīgas diskriminācijas veids vai nepamatots šķērslis pārvietošanās brīvībai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju efektīvi uzraudzīt un izvērtēt to, kā ES dalībvalstīs tiek īstenota Direktīva 2011/24/ES, kā arī plānot un veikt šīs direktīvas oficiālu novērtēšanu, tostarp attiecībā uz sūdzībām, pārkāpumiem un visiem transponēšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pētniecību un izstrādi, uz ko rosina neapmierinātas pacientu vajadzības, un šajā nolūkā, piemēram, veikt pētījumus par jauniem pretmikrobu līdzekļiem, koordinēt publiskā sektora resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu pētījumiem veselības aprūpes jomā un veicināt farmācijas nozares sociālo atbildību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina dalībvalstis kā piemēru izmantot iniciatīvas, kas ES pašlaik jau tiek īstenotas, lai sekmētu neatkarīgus pētījumus jomās, kuras ir nozīmīgas valsts veselības aprūpes pakalpojumiem, bet kurās netiek veikts pietiekami daudz komerciālu pētījumu (piemēram, attiecībā uz mikrobu rezistenci), un kuras ir svarīgas pacientu grupām, ko parasti neiekļauj klīniskos pētījumos (piemēram, bērni, grūtnieces un sirmgalvji); |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzmanību jo īpaši vērš uz apdraudējumu, ko rada aizvien lielāka mikrobu rezistence, un uz to, ka mikrobu rezistences radītais apdraudējums ir steidzami jānovērš, kā to nesen ir atzinusi ANO; aicina Komisiju darboties vērienīgāk, lai apkarotu mikrobu rezistenci, veicināt šajā jomā pētniecību un izstrādi un iesniegt jaunu un vispusīgu ES rīcības plānu, kura pamatā būtu pieeja “Viena veselība”; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzīst, ka ar iniciatīvām, kas ierosinātas Pediatrijā lietojamo zāļu Regulā (EK) Nr. 1901/2006, tomēr nav izdevies veicināt inovāciju attiecībā uz bērniem paredzētām zālēm tieši onkoloģijas un neonatoloģijas jomā; aicina Komisiju izvērtēt pašreizējos šķēršļus un piedāvāt pasākumus, ar ko panākt progresu šajā jomā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina Komisiju popularizēt iniciatīvas, ar ko nodrošina, lai publiskā un privātā sektora veiktie pētījumi būtu vērsti uz novatorisku zāļu izstrādi bērnu slimību ārstēšanai; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju nekavējoties sākt strādāt pie ziņojuma, kas jāsagatavo saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 50. pantu, un grozīt tiesību aktus, lai novērstu inovācijas trūkumu attiecībā uz pediatriskajā onkoloģijā lietojamiem ārstniecības līdzekļiem, un šajā nolūkā pārskatīt kritērijus, saskaņā ar kuriem var nepiemērot prasību par pediatrijas pētījumu plāniem, kā arī panākt pediatrijas pētījumu plānu īstenošanu zāļu izstrādes sākumposmā, tā nodrošinot, ka jauni, novatoriski ārstniecības līdzekļi bērniem nav jāgaida ilgāk, nekā tas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju veicināt publiskā un privātā sektora īstenotus pētījumus par sievietēm paredzētām zālēm, novērst dzimumu līdztiesības trūkumu pētniecības un izstrādes jomā un nodrošināt, lai taisnīgāka situācija zāļu pieejamības ziņā būtu izdevīga visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt stratēģiskus plānus, lai garantētu dzīvības glābšanai vajadzīgu zāļu pieejamību; šajā sakarībā pieprasa saskaņoti īstenot plānu, kura mērķis ir izskaust C hepatītu Eiropas Savienībā, un tādēļ izmantot attiecīgus instrumentus, piemēram, Eiropas kopējā iepirkuma procedūru; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pētniecības un zāļu politikas jomā pieprasa pieņemt tādus pamatnoteikumus, kas sekmē inovāciju, sevišķi pret tādām slimībām kā vēzis, kuru ārstniecību pagaidām vēl neizdodas nodrošināt apmierinošā līmenī; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina Komisiju turpināt darbu pie tā, lai veicinātu uzlabotas terapijas zāļu izstrādi un panāktu, ka šādas zāles ir pacientiem pieejamākas; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina Komisiju analizēt, kā intelektuālais īpašums kopumā ietekmē zāļu inovāciju un zāļu pieejamību pacientiem, un šajā nolūkā veikt pamatīgu un objektīvu pētījumu, kā tas pieprasīts Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumos, minētajā pētījumā jo īpaši analizējot, kā papildu aizsardzības sertifikāti, datu ekskluzivitāte un tirgus ekskluzivitāte ietekmē inovācijas kvalitāti un konkurenci; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju izvērtēt, kā ir īstenots tiesiskais regulējums, kas pieņemts zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (jo īpaši attiecībā uz jēdzienu “neapmierinātas medicīniskās vajadzības”, kā šis jēdziens ir interpretēts un pēc kādiem kritērijiem ir noteikts, ka tās ir neapmierinātas medicīniskās vajadzības), sniegt norādījumus par neapmierinātām medicīniskām vajadzībām, kuras ir prioritāras, izvērtēt jau izveidotās stimulu sistēmas, ar ko salīdzinājumā ar labāko pieejamo alternatīvu veicina iedarbīgu, drošu un cenas ziņā pieņemamu zāļu izstrādi reti sastopamu slimību ārstēšanai, popularizēt Eiropas reti sastopamo slimību un references centru reģistru un panākt tiesību aktu pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atzinīgi vērtē 2010. un 2012. gadā pieņemtos farmakovigilances tiesību aktus; aicina Komisiju, EMA un dalībvalstis arī turpmāk pārraudzīt farmakovigilances tiesību aktu īstenošanu un par to atklāti ziņot, kā arī garantēt, ka pēc atļaujas piešķiršanas tiek veikts zāļu iedarbīguma un blakusefektu novērtējums; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Komisiju sadarboties ar EMA un ar ieinteresētajām personām, lai ieviestu rīcības kodeksu, ar kuru nosaka pienākumu ziņot par nevēlamiem notikumiem un sekām, ko radījusi zāļu lietošana neparedzētām indikācijām, un lai garantētu pacientu reģistrēšanu, tā nodrošinot spēcīgāku pierādījumu bāzi un mazinot risku pacientiem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina Komisiju veicināt atklātu datu politiku zāļu pētniecībā, ja tai ir piešķirts publiskā sektora finansējums, un projektiem, kuru finansēšanai tiek piešķirtas ES publiskās dotācijas (piemēram, pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un IMI) rosināt piemērot tādus nosacījumus kā pieņemamu cenu noteikšana un ekskluzivitātes aizliegums vai līdzīpašuma tiesības attiecībā uz šādu projektu intelektuālo īpašumu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina Komisiju, apstiprinot un novērtējot inovācijas procesu, popularizēt ētisku rīcību un pārredzamību farmācijas nozarē, sevišķi attiecībā uz klīniskajiem pētījumiem un pētniecības un izstrādes faktiskajām izmaksām; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzīmē, ka ir iespējami adaptīvi risinājumi, lai panāktu, ka zāles ir ātrāk pieejamas pacientiem; uzsver, ka neskaidrība par drošumu un iedarbīgumu ir lielāka, ja tirgū ienāk jaunas zāles; uzmanību jo īpaši vērš uz to, ka veselības aprūpes speciālisti, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un regulatori ir pauduši bažas par adaptīviem risinājumiem; uzsver, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai pienācīgi darbotos sistēma, ar ko nodrošina zāļu uzraudzību pēc to laišanas tirgū; uzskata, ka adaptīvi risinājumi būtu jāizmanto tikai konkrētos gadījumos, kad ir konstatēts, ka neapmierinātas medicīniskās vajadzības ir lielas, un aicina Komisiju un EMA ieviest vadlīnijas, lai garantētu drošību pacientiem; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Komisiju garantēt, lai ikvienā paātrinātas apstiprināšanas procesā pamatīgi būtu izvērtēta kvalitāte, drošums un iedarbīgums, un nodrošināt iespēju attiecīgo atļauju sniegt, veicot reģistrāciju ar nosacījumiem, un to darīt tikai izņēmuma gadījumos, kad nepārprotami ir konstatētas neapmierinātas medicīniskās vajadzības, kā arī nodrošināt, ka atbildīgi tiek īstenots pārredzams drošuma, kvalitātes un iedarbīguma uzraudzības process pēcreģistrācijas posmā un ka par neatbilstību tiek piemērotas sankcijas; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot sistēmu, ar ko veicina, garantē un pastiprina ģenērisko un bioloģiski līdzīgo zāļu konkurētspēju un šādu zāļu izmantošanu, garantējot, ka tās ātrāk ienāk tirgū, un saskaņā ar LESD 101. un 102. pantu veicot uzraudzību pār negodīgu praksi, un reizi divos gados sniegt par to attiecīgu ziņojumu; tāpat arī aicina Komisiju uzraudzīt iniciatoru un ģenērisko zāļu ražotāju slēgtas vienošanās par patentu izlīgumu, jo šādas vienošanās var izmantot ļaunprātīgi, lai ierobežotu ģenērisko zāļu ienākšanu tirgū; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina Komisiju saskaņā ar LESD 101. un 102. pantu turpināt un, ja vien iespējams, vēl ciešāk uzraudzīt un izmeklēt gadījumus, kad tirgus, iespējams, ir izmantots ļaunprātīgi, cita starpā arī gadījumus, kad slēgtas tā dēvētās “maksā par kavēšanu” (jeb reversa maksājuma patentu izlīguma) vienošanās, noteiktas pārāk augstas cenas vai kā citādi ierobežots tirgus un tas ir bijis būtiski tieši tiem farmācijas uzņēmumiem, kuri darbojas ES; |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina Komisiju papildināt Regulu (EK) Nr. 469/2009, atceļot prasību par papildu aizsardzības sertifikātiem ražošanā, lai atļautu Eiropā ražot ģenēriskās un bioloģiski līdzīgās zāles eksportam uz valstīm, kurās nav papildu aizsardzības sertifikātu vai to derīguma termiņš jau ir beidzies, un tomēr negraujot ekskluzivitāti, kas saskaņā ar papildu aizsardzības sertifikātu režīmu ir noteikta aizsargātos tirgos; uzskata, ka šādi noteikumi varētu vairot kvalitatīvu zāļu pieejamību jaunattīstības valstīs un vismazāk attīstītajās valstīs, kā arī veicināt ražošanu, pētniecību un izstrādi Eiropas Savienībā, nodrošinot jaunu darbvietu radīšanu un stimulējot ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina Komisiju pārraudzīt un nostiprināt ES konkurences tiesību aktus un to darbības jomu farmācijas tirgū, lai vērstos pret ļaunprātīgu izmantošanu un veicinātu taisnīgu cenu noteikšanu pacientiem; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina Komisiju veidot ciešāku dialogu par neapmierinātām medicīniskām vajadzībām starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, pacientiem, veselības aprūpes speciālistiem, regulatoriem, veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas struktūrām, maksātājiem un izstrādātājiem visā zāļu aprites ciklā; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk piedāvāt tiesību aktu par Eiropas sistēmu veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanai, saskaņot pārredzamus veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējuma kritērijus, lai varētu noteikt, kāda ir zāļu pievienotā terapeitiskā vērtība salīdzinājumā ar labāko pieejamo alternatīvu, cita starpā ņemot vērā arī inovācijas līmeni un to, cik zāles ir vērtīgas pacientiem, ES līmenī ieviest obligātu salīdzinošo iedarbīguma novērtēšanu kā pirmo posmu jaunām zālēm un izveidot Eiropas klasifikācijas sistēmu, lai grafiski atspoguļotu zāļu pievienotās terapeitiskās vērtības līmeni, šajā nolūkā īstenojot neatkarīgu un pārredzamu procedūru, kas nepieļauj interešu konflikta iespējamību; uzskata, ka ar šādiem tiesību aktiem ir jāpanāk, lai rezultāti, kas iegūti, kopīgi veicot veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējumu ES līmenī, tiktu izmantoti valsts līmenī; turklāt aicina Komisiju spēcīgāk īstenot agrīna dialoga procesus un apsvērt iespēju izveidot saskaņošanas mehānismu, kura darbības pamatā būtu neatkarīga struktūra un kurš varētu sekmēt sadarbību starp valstu veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas struktūrām, vienlaikus garantējot, ka veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējums nemainīgi ir attiecīgo valsts (un reģionālo) struktūru kompetencē; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina Padomi panākt plašāku sadarbību starp dalībvalstīm attiecībā uz cenu noteikšanas procedūrām, lai tās varētu apmainīties ar informāciju, jo īpaši par sarunu nolīgumiem un labu praksi, un iztikt bez liekām administratīvām prasībām un kavēšanās; aicina Komisiju un Padomi, respektējot dalībvalstu kompetences jomas, analizēt klīniskos, ekonomiskos un sociālos kritērijus, ko dažas par veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanu atbildīgās valstu iestādes jau piemēro; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina Komisiju un dalībvalstis ar dalībvalstu ekspertu pārstāvju līdzdalību vienoties par kopīgu jēdziena “zāļu pievienotā terapeitiskā vērtība” definīciju; šajā sakarībā atzīmē, ka jēdziens “zāļu pievienotā terapeitiskā vērtība” ir definēts attiecībā uz pediatrijā lietojamām zālēm; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina Komisiju un dalībvalstis ar pacientu un viņu pārstāvības organizāciju līdzdalību identificēt un/vai izstrādāt sistēmas, struktūras un metodiku, ar ko no pacientiem iegūtos pierādījumus kā nozīmīgus varētu iekļaut visos zāļu pētniecības un izstrādes cikla posmos — no agrīna dialoga līdz posmam, kad tiek sniegts tiesību aktos noteiktais apstiprinājums, veikts veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējums, īstenota iedarbīguma salīdzinoša novērtēšana un pieņemti lēmumi par cenu noteikšanu un iegādes kompensāciju; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt apjomīgu publiskā sektora finansētu ieguldījumu pētniecībā, kuras pamatā ir neapmierinātas medicīniskās vajadzības, no publiskā sektora ieguldījuma nodrošināt labumu sabiedrības veselībai un ieviest finansējumu, ko piešķir ar nosacījumu, ka nav pieļaujama ekskluzīva licencēšana un ka zāles ir cenas ziņā pieņemamas; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina Padomi popularizēt zāļu racionālu lietošanu visā Eiropas Savienībā, palīdzot īstenot kampaņas un izglītojošas programmas, ar ko ir iecerēts veidot iedzīvotāju izpratni par zāļu racionālu lietošanu un tādējādi nepieļaut zāļu, jo īpaši antibiotiku, pārmērīgu lietošanu, un palīdzot panākt, lai veselības aprūpes speciālistiem par ierastāku praksi kļūtu zāļu parakstīšana atkarībā no aktīvās vielas un lai biežāk būtu ieteikts lietot ģenēriskās zāles; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai gan pilsētu, gan lauku teritorijās būtu pieejamas aptiekas, turklāt pietiekamā skaitā, ar kvalificēta personāla nodrošinājumu un atbilstošu darba laiku, kuras sniedz kvalitatīvus ieteikumus un konsultāciju pakalpojumus; |
| --- | --- |

91.

| 92. | aicina Komisiju un Padomi izstrādāt pasākumus, ar ko nodrošina pacientiem pieejamas zāles par pieņemamu cenu un arī sabiedrisku labumu, tomēr nepieļaujot nekādu nepieņemamu ietekmi uz veselības aizsardzības budžetu, izmantot dažādus pasākumus — tādus kā potenciālo scenāriju analīze, agrīns dialogs, novatoriski cenu noteikšanas modeļi, brīvprātīgas kopējā iepirkuma procedūras un brīvprātīga sadarbība, cenšoties vienoties par cenu (kā tas notiek saistībā ar Beniluksa valstu un Austrijas kopīgās iniciatīvas īstenošanu), — un izpētīt daudzos instrumentus, kuru pamatā ir atsaistes mehānismi un kurus varētu izmantot novārtā atstātās pētniecības jomās (piemēram, attiecībā uz mikrobu rezistenci un nabadzības izraisītām slimībām); |
| --- | --- |

92.

| 93. | aicina Komisiju kopā ar visām ieinteresētajām personām noteikt, kā saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma kritēriju — kā tas izklāstīts Publiskā iepirkuma direktīvā un kas nenozīmē tikai zemākās cenas kritērijus, — vislabāk varētu piemērot valsts līmeņa zāļu iepirkumiem slimnīcu vajadzībām, lai panāktu, ka zāļu iegādes process ir ilgtspējīgs un tiek īstenots atbildīgi; mudina dalībvalstis savos tiesību aktos vislabākajā veidā transponēt saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma kritērija piemērošanu zālēm; |
| --- | --- |

93.

| 94. | aicina Komisiju un dalībvalstis sākt augsta līmeņa stratēģisku dialogu ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kurā piedalītos arī Komisijas, Parlamenta, dalībvalstu, pacientu organizāciju, maksājumu aģentūru un veselības aprūpes speciālistu pārstāvji un pārstāvji no akadēmiskajām aprindām un zinātnieku vidus, kā arī nozares uzņēmumu pārstāvji un kurā apspriestu Eiropas Savienībā pašlaik aktuālās un nākotnē iespējamās norises farmācijas sistēmā, un kura rezultātā būtu jāizstrādā īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa holistiska stratēģija, ar ko nodrošina zāļu pieejamību, veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju un farmācijas nozares konkurētspēju, tā nodrošinot pacientiem pieņemamas cenas un ātrāk pieejamas zāles; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju un Padomi skaidri noteikt prasības, kas attiecībā uz neatbilstību, interešu konfliktiem un pārredzamību ir jāpilda ES iestādēm un ar zālēm saistītu jautājumu risināšanā iesaistītajiem ekspertiem; aicina apstiprināšanas procesā iesaistītos ekspertus publicēt savu dzīves aprakstu (CV) un parakstīt deklarāciju, ar ko viņi apliecina, ka nav nonākuši interešu konflikta situācijā; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina Komisiju un valstu pretmonopola iestādes uzraudzīt negodīgu praksi, lai aizsargātu patērētājus no mākslīgi augstām zāļu cenām; |
| --- | --- |

96.

| 97. | aicina Komisiju un Eiropas Savienības Tiesu, pamatojoties uz LESD 102. pantu, precizēt, kas ir dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana, nosakot augstas cenas; |
| --- | --- |

97.

| 98. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot PTO TRIPS līgumā paredzētās elastīguma iespējas un vajadzības gadījumā saskaņot un precizēt to izmantošanu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | aicina Komisiju ne retāk kā reizi piecos gados iesniegt Padomei un Parlamentam ziņojumu par zāļu pieejamību Eiropas Savienībā un regulārāk ziņot gadījumos, kad ir konstatētas ārkārtīgi lielas problēmas saistībā ar zāļu pieejamību; |
| --- | --- |

99.

| 100. | aicina Komisiju piedāvāt pasākumus, ar ko varētu panākt, ka palielinās apstiprinātu inovatīvu terapijas veidu skaits un to izmantošana pacientu ārstēšanai; |
| --- | --- |

100.

| 101. | aicina Komisiju un Padomi labāk definēt jēdzienu “zāļu trūkums” — un analizēt šā trūkuma cēloņus — un šajā sakarībā izvērtēt paralēlās tirdzniecības un piegādes kvotu ietekmi, un kopā ar dalībvalstīm, EMA un attiecīgajām ieinteresētajām personām izstrādāt un atjaunināt to svarīgo medikamentu sarakstu, kuru piedāvājums ir nepietiekams (atsaucei izmantojot attiecīgo PVO sarakstu), kā arī uzraudzīt Direktīvas 2001/83/EK 81. panta prasību izpildi attiecībā uz nepietiekamu piedāvājumu, izpētīt mehānismus, ar kuriem varētu risināt problēmu, ko rada iedarbīgu zāļu izņemšana no tirgus tikai komerciālu apsvērumu dēļ, un attiecīgi rīkoties, lai minētos trūkumus novērstu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina Komisiju un Padomi izveidot mehānismu, ko varētu izmantot, lai katru gadu ziņotu par zāļu nepietiekamu piedāvājumu visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

102.

| 103. | aicina Komisiju un Padomi pārskatīt EMA juridisko pamatu un apsvērt iespēju piešķirt EMA plašākas pilnvaras koordinēt visas Eiropas mērogā īstenojamu darbību, kuras mērķis ir novērst zāļu nepietiekamu piedāvājumu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

103.

| 104. | uzsver, ka, veidojot spēcīgas uzraudzības un piegādes sistēmas visos līmeņos — no vietējās kopienas līdz pat apgabala, provinces un valsts līmenim — un to atbalstam nodrošinot kvalitatīvus laboratorijas pakalpojumus un spēcīgas loģistikas sistēmas, zāļu pieejamība drīzāk varētu kļūt par realitāti, savukārt ar veselības aprūpi saistītu tehnoloģiju nodošana jaunattīstības valstīm (īstenojot licencēšanas līgumus un darot tām pieejamu informāciju, zinātību un profesionālās iemaņas, un pat tehniskus materiālus un iekārtas) var nodrošināt, ka saņēmējvalstis spēj ražot zāles uz vietas, un tā rezultātā attiecīgās zāles varētu kļūt pieejamākas un varētu uzlaboties veselība; |
| --- | --- |

104.

| 105. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt vienotu e-veselības un m-veselības ceļvedi, tajā jo īpaši iekļaujot darbības, ar ko nodrošina izmēģinājuma projektu izstrādi un padara tos vērtīgākus valsts līmenī, modernizē kompensācijas modeļus, veicinot pāreju uz veselības aprūpes sistēmām, kuru galvenais darbības princips ir veselības ziņā iegūtais rezultāts, nosaka iniciatīvas, ar ko veselības aprūpes speciālistus rosina piedalīties šajā digitālās revolūcijas procesā, un vairāk izglīto veselības aprūpes speciālistus, pacientus un visas attiecīgās ieinteresētās personas, lai viņiem būtu pilnvērtīgas iespējas rīkoties; |
| --- | --- |

105.

| 106. | mudina dalībvalstis izvērtēt veselības aprūpei paredzētos risinājumus un politikas nostādnes, cenšoties panākt labāku rezultātu pacientiem un vairot sistēmas finansiālo ilgtspēju, un tādēļ jo īpaši sekmēt digitālu risinājumu izmantošanu, lai uzlabotu veselības aprūpes piedāvājumu pacientiem un konstatētu resursu izšķērdēšanu; |
| --- | --- |

106.

| 107. | mudina ES strādāt intensīvāk, lai uzlabotu jaunattīstības valstu spējas un palīdzētu tām izstrādāt funkcionējošas veselības aprūpes sistēmas, kuru mērķis ir nodrošināt pieejamākus pakalpojumus, jo īpaši neaizsargātām vietējo iedzīvotāju kopienām; |
| --- | --- |

107.

| 108. | uzsver, ka ES Cenu diferencēšanas Regulas (EK) Nr. 953/2003 pārskatīšanas procesā, kas pašlaik notiek saskaņā ar Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT), būtu jācenšas vēl vairāk veicināt cenu pazemināšanās tendences jaunattīstības valstīs, un aicina ES sākt plašu un pārredzamu diskusiju par cenu regulējumu un stratēģijām, kas garantē, ka ir pieejamas kvalitatīvas zāles par pieņemamu cenu; atgādina, ka cenu diferencēšana nebūt nenodrošina pieņemamas cenas un ka gūtā pieredze liecina par pretējo — cenu pazemināšanos izdodas panākt ar sīvu konkurenci ģenērisko zāļu jomā un ar tehnoloģiju nodošanu; |
| --- | --- |

108.

| 109. | mudina ES intensīvāk atbalstīt globālās programmas un iniciatīvas, kuras veicina zāļu pieejamību jaunattīstības valstīs un kurām ir bijusi izšķiroša nozīme, sekmējot veselības jomā noteikto mērķu sasniegšanu, un pateicoties kurām zāles un vakcīnas ir kļuvušas krietni pieejamākas; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  OV C 24, 22.1.2016., 119. lpp.

(2)  . http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/2014_strategy_eucooperation hta_en.pdf.

(4)  http://ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/healthinequalitiesineu_2013_en.pdf.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf.

(6)  OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/ IPOL_STU(2015)542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/jpa_agreement_medicalcounter measures_en.pdf.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0088.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0323.

(11)  OV C 353 E, 3.12.2013., 31. lpp.

(12)  Tiesības uz veselības aprūpi ir ekonomiskas, sociālas un kultūras tiesības uz universālo veselības aprūpes minimālo standartu, kas pienākas visām personām.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

Programmas “Radošā Eiropa” īstenošana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido pamatprogrammu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (1) (“Regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (1) (“Regula”),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. un 173. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. un 173. pantu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu 2016. gada 8. jūnija Eiropas Parlamentam un Padomei “Virzībā uz ES stratēģiju starptautiskās kultūras attiecībās” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu 2016. gada 8. jūnija Eiropas Parlamentam un Padomei “Virzībā uz ES stratēģiju starptautiskās kultūras attiecībās” (JOIN(2016)0029),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (COM(2012)0537),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūnija paziņojumu “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūnija paziņojumu “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (COM(2010)0183),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu — inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu — inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai,

| — | ņemot vērā tā 2015. gada 8. septembra rezolūciju “Virzība uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2015. gada 8. septembra rezolūciju “Virzība uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. aprīļa rezolūciju par Eiropas kino digitālajā laikmetā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. aprīļa rezolūciju par Eiropas kino digitālajā laikmetā (5),

| — | ņemot vērā pētījumu ar nosaukumu “Eiropas kultūras galvaspilsētas: panākumu stratēģijas un ilgstoša iedarbība”, ko veicis B Politikas departaments — Strukturālā un kohēzijas politika 2013. Gadā pēc Kultūras un izglītības komitejas pieprasījuma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu ar nosaukumu “Eiropas kultūras galvaspilsētas: panākumu stratēģijas un ilgstoša iedarbība”, ko veicis B Politikas departaments — Strukturālā un kohēzijas politika 2013. Gadā pēc Kultūras un izglītības komitejas pieprasījuma,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (6),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (8),

| — | ņemot vērā ES darba plāns kultūras jomā laikposmam no 2015. līdz 2018. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES darba plāns kultūras jomā laikposmam no 2015. līdz 2018. gadam,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu starp Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu, jo īpaši tā 20.– 24. pantu par spēkā esošo tiesību aktu ex post novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu starp Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu, jo īpaši tā 20.– 24. pantu par spēkā esošo tiesību aktu ex post novērtēšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1.panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1.panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0030/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0030/2017),

| A. | tā kā programmas “Radošā Eiropa” mērķi ir aizsargāt un veicināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību, vienlaicīgi popularizējot Eiropas kultūras mantojumu, no vienas puses, un stiprinot Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, no otras puses; |
| --- | --- |

A.

tā kā programmas “Radošā Eiropa” mērķi ir aizsargāt un veicināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību, vienlaicīgi popularizējot Eiropas kultūras mantojumu, no vienas puses, un stiprinot Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, no otras puses;

| B. | tā kā kultūra ir galvenais faktors Eiropas integrācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā kultūra ir galvenais faktors Eiropas integrācijas veicināšanā;

| C. | tā kā programma “Radošā Eiropa”, jo īpaši tās apakšprogramma “Kultūra” lielā mērā tiek nepietiekami finansētas un attiecīgi ir grūtības attaisnot ar tām saistītās lielās cerības; |
| --- | --- |

C.

tā kā programma “Radošā Eiropa”, jo īpaši tās apakšprogramma “Kultūra” lielā mērā tiek nepietiekami finansētas un attiecīgi ir grūtības attaisnot ar tām saistītās lielās cerības;

| D. | tā kā saskaņā ar regulas 3. un 4. punktu Eiropas kultūras un valodu daudzveidības un Eiropas kultūras mantojuma veicināšana — un konkrētāk kultūras un radošo darbu pārnacionālās aprites veicināšana un ir viens no galvenajiem programmas mērķiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar regulas 3. un 4. punktu Eiropas kultūras un valodu daudzveidības un Eiropas kultūras mantojuma veicināšana — un konkrētāk kultūras un radošo darbu pārnacionālās aprites veicināšana un ir viens no galvenajiem programmas mērķiem;

| E. | tā kā saskaņā ar regulas 12. Pantu pārnacionālās aprites un mobilitātes veicināšana — un jo īpaši Eiropas literatūras aprites atbalstīšana, lai nodrošinātu tās visplašāko iespējamo pieejamību — ir viena no apakšprogrammas “Kultūra” prioritātēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar regulas 12. Pantu pārnacionālās aprites un mobilitātes veicināšana — un jo īpaši Eiropas literatūras aprites atbalstīšana, lai nodrošinātu tās visplašāko iespējamo pieejamību — ir viena no apakšprogrammas “Kultūra” prioritātēm;

| F. | tā kā vienotās programmas struktūra dod iespēju sasniegt nepieciešamo daudzumu un potenciāli padarīt atpazīstamas jomas, kas joprojām ir nepietiekami novērtētas un saskaras ar tādām problēmām kā sadrumstalotība, globalizācija, datu trūkums un grūtības iegūt aizdevumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vienotās programmas struktūra dod iespēju sasniegt nepieciešamo daudzumu un potenciāli padarīt atpazīstamas jomas, kas joprojām ir nepietiekami novērtētas un saskaras ar tādām problēmām kā sadrumstalotība, globalizācija, datu trūkums un grūtības iegūt aizdevumu;

| G. | tā kā programmas struktūrā ir divas apakšprogrammas, saglabājot abu īpatnības un identitāti, un tā kā starpnozaru daļas pievienošana ir vērtība, lai nodrošinātu labāku izpratni par sadarbību un attīstību kultūras jomā, piesaistot trešās valstis; |
| --- | --- |

G.

tā kā programmas struktūrā ir divas apakšprogrammas, saglabājot abu īpatnības un identitāti, un tā kā starpnozaru daļas pievienošana ir vērtība, lai nodrošinātu labāku izpratni par sadarbību un attīstību kultūras jomā, piesaistot trešās valstis;

| H. | tā kā starpnozaru sadaļā tās stratēģiskie pārnacionālās un starpnozaru kultūras sadarbības sekmēšanas mērķis ir izstrādāts tikai daļēji; |
| --- | --- |

H.

tā kā starpnozaru sadaļā tās stratēģiskie pārnacionālās un starpnozaru kultūras sadarbības sekmēšanas mērķis ir izstrādāts tikai daļēji;

| I. | tā kā programma “Radošā Eiropa” atļauj sadarbību un kopējās darbības ar valstīm, kas nepiedalās programmā, un ar starptautiskām organizācijām, kuras darbojas kultūras un radošajās nozarēs, piemēram, UNESCO, Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, pamatojoties uz kopējiem ieguldījumiem programmas mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

I.

tā kā programma “Radošā Eiropa” atļauj sadarbību un kopējās darbības ar valstīm, kas nepiedalās programmā, un ar starptautiskām organizācijām, kuras darbojas kultūras un radošajās nozarēs, piemēram, UNESCO, Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, pamatojoties uz kopējiem ieguldījumiem programmas mērķu īstenošanā;

| J. | tā kā darbības rādītāju sistēma, kas paredzēta regulas 18. pantā, tostarp rādītāji attiecībā uz programmas vispārīgajiem mērķiem, rādītāji, kas attiecīgi pievienoti apakšprogrammām “MEDIA” un “Kultūra”, un īpaši rādītāji attiecībā uz garantijas mehānismu, joprojām nav noteikti nav sākuši darboties; |
| --- | --- |

J.

tā kā darbības rādītāju sistēma, kas paredzēta regulas 18. pantā, tostarp rādītāji attiecībā uz programmas vispārīgajiem mērķiem, rādītāji, kas attiecīgi pievienoti apakšprogrammām “MEDIA” un “Kultūra”, un īpaši rādītāji attiecībā uz garantijas mehānismu, joprojām nav noteikti nav sākuši darboties;

| K. | tā kā šā brīža novērtēšanas sistēma ir izrādījusies nepiemērota šīs programmas raksturam un īpatnībām un tādēļ būtu jāuzlabo; |
| --- | --- |

K.

tā kā šā brīža novērtēšanas sistēma ir izrādījusies nepiemērota šīs programmas raksturam un īpatnībām un tādēļ būtu jāuzlabo;

| L. | tā kā konkrēti pasākumi, piemēram, Eiropas kultūras galvaspilsētu iniciatīva, tostarp to tīkls, balvas un Eiropas kultūras mantojuma zīme, ir apliecinājuši potenciālu noturīgai vietējās ekonomikas izaugsmei un kultūras tūrismam un tālab šie pasākumi būtu jāuzlabo un jāpopularizē proaktīvāk; |
| --- | --- |

L.

tā kā konkrēti pasākumi, piemēram, Eiropas kultūras galvaspilsētu iniciatīva, tostarp to tīkls, balvas un Eiropas kultūras mantojuma zīme, ir apliecinājuši potenciālu noturīgai vietējās ekonomikas izaugsmei un kultūras tūrismam un tālab šie pasākumi būtu jāuzlabo un jāpopularizē proaktīvāk;

| M. | tā kā konkrētais aicinājums attiecībā uz bēgļu integrāciju ir izsludināts 2016. gadā starpnozaru sadaļā, lai popularizētu un atbalstītu jaunradi un kultūru dialogu; |
| --- | --- |

M.

tā kā konkrētais aicinājums attiecībā uz bēgļu integrāciju ir izsludināts 2016. gadā starpnozaru sadaļā, lai popularizētu un atbalstītu jaunradi un kultūru dialogu;

| N. | tā kā “sadarbības projektu” finansēšanas jomā apakšprogrammai “Kultūra” paredzēti apmēram 70 % no apakšprogrammas budžeta, šī programma ir ārkārtīgi populāra kultūras darbinieku vidū un tā kā tās mērķis ir kopējās pieejas, balstoties uz tās pārrobežu dimensiju un ļaujot līdz galam nedefinēt neparedzamus, ļoti inovatīvus un radošus projektus, kuri ir nepārprotami ļoti atzinīgi vērtējami; |
| --- | --- |

N.

tā kā “sadarbības projektu” finansēšanas jomā apakšprogrammai “Kultūra” paredzēti apmēram 70 % no apakšprogrammas budžeta, šī programma ir ārkārtīgi populāra kultūras darbinieku vidū un tā kā tās mērķis ir kopējās pieejas, balstoties uz tās pārrobežu dimensiju un ļaujot līdz galam nedefinēt neparedzamus, ļoti inovatīvus un radošus projektus, kuri ir nepārprotami ļoti atzinīgi vērtējami;

| O. | tā kā, neraugoties uz to, ka regulā ir paredzēta divpusējo nolīgumu noslēgšana ar trešām valstīm, lai panāktu šo valstu dalību šajā programmā vai tās daļās, līdz šim šo procedūru ir pabeigušas tikai dažas valstis; |
| --- | --- |

O.

tā kā, neraugoties uz to, ka regulā ir paredzēta divpusējo nolīgumu noslēgšana ar trešām valstīm, lai panāktu šo valstu dalību šajā programmā vai tās daļās, līdz šim šo procedūru ir pabeigušas tikai dažas valstis;

| P. | tā kā, pateicoties Parlamenta rīcībai, kultūra, kultūras un radošās nozares un audiovizuālā nozare ir iekļautas, kaut arī nepietiekami, Erasmus+, pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un Cosme daudzgadu programmās, struktūrfondos un Eiropas Stratēģisko Investīciju fonda prioritātēs; |
| --- | --- |

P.

tā kā, pateicoties Parlamenta rīcībai, kultūra, kultūras un radošās nozares un audiovizuālā nozare ir iekļautas, kaut arī nepietiekami, Erasmus+, pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un Cosme daudzgadu programmās, struktūrfondos un Eiropas Stratēģisko Investīciju fonda prioritātēs;

| Q. | tā kā pastāv spēcīga sinerģija starp neformālo mācīšanos un radošo un plašsaziņas nozari, jo daudzas mākslas, plašsaziņas un kultūras organizācijas sniedz neformālās mācīšanās iespējas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pastāv spēcīga sinerģija starp neformālo mācīšanos un radošo un plašsaziņas nozari, jo daudzas mākslas, plašsaziņas un kultūras organizācijas sniedz neformālās mācīšanās iespējas;

| R. | tā kā atlases konkursu sekmīgi izturējušo pieteikuma iesniedzēju īpatsvars apakšprogrammā “Kultūra” ir 15 % un 44 % — apakšprogrammā “MEDIA”, taču, tā kā tas ir vēl zemāks (32 %) apakšprogrammā “MEDIA”, ja netiek ņemtas vērā automātiskās shēmas; |
| --- | --- |

R.

tā kā atlases konkursu sekmīgi izturējušo pieteikuma iesniedzēju īpatsvars apakšprogrammā “Kultūra” ir 15 % un 44 % — apakšprogrammā “MEDIA”, taču, tā kā tas ir vēl zemāks (32 %) apakšprogrammā “MEDIA”, ja netiek ņemtas vērā automātiskās shēmas;

| S. | tā kā apakšprogrammā “MEDIA” līdz šim reģistrēto pieteikumu kopējais skaits ir 13 000 un tā kā ir piešķirti vairāk kā 5 500 projektu; |
| --- | --- |

S.

tā kā apakšprogrammā “MEDIA” līdz šim reģistrēto pieteikumu kopējais skaits ir 13 000 un tā kā ir piešķirti vairāk kā 5 500 projektu;

| T. | tā kā automātiskā punktu piešķiršanas sistēma, kuru izmanto apakšprogrammā “MEDIA” un kuras mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences nosacījumus dalībvalstu starpā, kropļo tirgu un nopietni kaitē valstīm, kuram ir augsta audiovizuālās produkcijas kapacitāte; |
| --- | --- |

T.

tā kā automātiskā punktu piešķiršanas sistēma, kuru izmanto apakšprogrammā “MEDIA” un kuras mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences nosacījumus dalībvalstu starpā, kropļo tirgu un nopietni kaitē valstīm, kuram ir augsta audiovizuālās produkcijas kapacitāte;

| U. | tā kā to dotāciju veids, kuras ir piešķirtas sadarbības projektiem programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammā “Kultūra” nenodrošina to tīklu vajadzības, kuri ir atkarīgi no darbības struktūru un darbībām, kā tas bija iepriekšējā programmā “Kultūra 2007–2013”; |
| --- | --- |

U.

tā kā to dotāciju veids, kuras ir piešķirtas sadarbības projektiem programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammā “Kultūra” nenodrošina to tīklu vajadzības, kuri ir atkarīgi no darbības struktūru un darbībām, kā tas bija iepriekšējā programmā “Kultūra 2007–2013”;

| V. | tā kā ieinteresētās personas kritizē administratīvo pārvaldību (pieteikumi, novērtējums un ziņošanas procesi), to joprojām uzskatot par apgrūtinošu; tādēļ uzsver, ka ir nepieciešams vienkāršot piemērošanas procedūru, lai sekmētu piekļuvi programmai un iespējamo saņēmēju līdzdalību; |
| --- | --- |

V.

tā kā ieinteresētās personas kritizē administratīvo pārvaldību (pieteikumi, novērtējums un ziņošanas procesi), to joprojām uzskatot par apgrūtinošu; tādēļ uzsver, ka ir nepieciešams vienkāršot piemērošanas procedūru, lai sekmētu piekļuvi programmai un iespējamo saņēmēju līdzdalību;

| W. | tā kā programmas “Radošā Eiropa” biroji ir izšķiroši svarīgi starpnieki starp Komisiju, Izglītības, Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (EACEA) un pieteikuma iesniedzējiem un tā kā šiem birojiem vajadzētu būt labāk informētiem par pašreiz notiekošo lēmumu pieņemšanas procesu, un tie būtu ciešāk jāiesaista informācijas sniegšanā par projektiem un projektu rezultātu veicināšanā; |
| --- | --- |

W.

tā kā programmas “Radošā Eiropa” biroji ir izšķiroši svarīgi starpnieki starp Komisiju, Izglītības, Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (EACEA) un pieteikuma iesniedzējiem un tā kā šiem birojiem vajadzētu būt labāk informētiem par pašreiz notiekošo lēmumu pieņemšanas procesu, un tie būtu ciešāk jāiesaista informācijas sniegšanā par projektiem un projektu rezultātu veicināšanā;

| X. | tā kā pieteikumu iesniedzēji pauž nožēlu par lielo administratīvo slogu, ar kuru viņi saskaras pieteikuma iesniegšanas procesā un kas cita starpā izpaužas kā plašas vadlīnijas un liels skaits dokumentu, kas dažkārt satur pretrunīgu informāciju; |
| --- | --- |

X.

tā kā pieteikumu iesniedzēji pauž nožēlu par lielo administratīvo slogu, ar kuru viņi saskaras pieteikuma iesniegšanas procesā un kas cita starpā izpaužas kā plašas vadlīnijas un liels skaits dokumentu, kas dažkārt satur pretrunīgu informāciju;

| Y. | tā kā ir saņemtas ziņas par to, ka uzņēmumu reģistrācija Eiropas Komunikācijas autentificēšanas dienestā (ECAS) ir problemātiska; tā kā e–forma tomēr ir uzņemta ļoti atzinīgi, |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir saņemtas ziņas par to, ka uzņēmumu reģistrācija Eiropas Komunikācijas autentificēšanas dienestā (ECAS) ir problemātiska; tā kā e–forma tomēr ir uzņemta ļoti atzinīgi,

| 1. | mudina dalībvalstis palielināt programmas “Radošā Eiropa” budžetu, lai to pakārtotu gan Eiropas pilsoņu cerībām, gan katras apakšprogrammas mērķiem, tādējādi atzīstot, ka kultūras ražošanas vērtības nevar novērtēt tikai ar ekonomikas rādītājiem, un nodrošinot lielāku efektivitāti un labākus rezultātus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē virkni pasākumu, kurus veic kopš 2014. gada, lai optimizētu programmu pārvaldību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka finansiālās spējas trūkums joprojām ir viens no galvenajiem faktoriem (līdzās administratīviem un regulatīviem šķēršļiem), kas attur iespējamos pieteikuma iesniedzējus no dalības; mudina EACEA un programmas “Radošā Eiropa” valstu birojus mēģināt novērst mazo kultūras uzņēmumu nepietiekamo pārstāvību finansēto organizāciju klāstā un atsevišķās apakšprogrammas “Kultūra” nozarēs; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju uzlabot šīs programmas atbilstību visām attiecīgajām ES politikas nostādnēm un citiem finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju nodrošināt labu koordināciju starp ģenerāldirektorātiem, kas atbild par programmu “Radošā Eiropa”, un EACEA un programmas “Radošā Eiropa” birojiem, rūpējoties par dažādiem programmas posmiem un atgādinot, ka programmas “Radošā Eiropa” biroju un EACEA loma ir ļoti svarīga, jo tā ietver tiešas saiknes ne tikai ar atbalsta saņēmējiem, bet gan ar visu kultūras un radošo nozari; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa, lai Komisija iespējami cieši strādātu ar UNESCO, Eiropas Padomi un ESAO nolūkā izstrādāt spēcīgāku pamatu kopējiem ieguldījumiem programmas mērķu sasniegšanai un ietekmes novērtējumam, jo īpaši starptautiskajā dimensijā un attiecībā uz konkrētām cilvēku un ekonomikas vērtībām kultūras un jaunrades jomā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju saglabāt pašreizējo programmas “Radošā Eiropa” struktūru, vienlaikus pārbaudot un labāk definējot divu dažādo apakšprogrammu specifikas, kā arī nostiprināt starpnozaru sadaļas potenciālu un pārbaudīt, vai garantiju fonds darbojas efektīvi tās īstenošanā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa Komisijai, īstenojot gan apakšprogrammas, gan novērtētājiem paredzētās vadlīnijas, nodrošināt labāku līdzsvaru starp māksliniecisko un radošo elementu un pārvaldības un inovatīviem aspektiem, it īpaši attiecībā uz kultūras un radošajām nozarēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju izmantot darbības rādītāju sistēmu, kas paredzēta programmas “Radošā Eiropa” juridiskajā pamatā — 18. pantā par, tādējādi uzsverot programmas mākslas un jaunrades komponenti, kas pārāk bieži tiek upurēta tīri ekonomiskiem apsvērumiem, piemēram, vadīšanas spējai vai auditorijas kvantitatīvai attīstībai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Komisiju, lai novērtētāji efektīvāk novērtētu īpašas sfēras, noteikt vairāk nekā patlaban pieņemtās sešas ekspertīzes nodaļas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Komisiju un EACEA uzlabot novērtēšanas procedūru, palielinot pirmajā posmā iesaistīto novērtētāju skaitu, un nodrošināt koleģiālu pašu viedokļa lēmumu pieņemšanas kārtu, kurā kandidātus otrajā posmā atlasa no pretendentu saraksta; uzsver, ka pārredzamībai ir jābūt ļoti augstā līmenī un projektu noraidīšanas iemesli būtu ļoti rūpīgi un skaidri jāizklāsta, lai neapdraudētu programmas neakceptēšanu tās nesaprotamības dēļ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju nodrošināt mācību un spēju veidošanas iespējas kultūras uzņēmumiem, kuri vēlas uzlabot savas prasmes attiecībā uz pieteikšanās procedūrām, projekta vispārējo vadību un projekta īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un EACEA labāk atbalstīt kultūras uzņēmumus partneru atrašanā sadarbības projektiem, īstenojot pasākumus, tostarp, bet ne tikai īpaši tam paredzētās atbilstības posmus svarīgākajos Eiropas kultūras pasākumos, uzlabojot esošos meklēšanas rīkus un datubāzes un organizējot tīklu veidošanas iespējas par iepriekš paziņotām tēmām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju un EACEA veikt pasākumus, lai uzlabotu apstrīdēšanas procedūras pārredzamību attiecībā uz noraidītajiem pieteikumiem, tādējādi samazinot kandidātu vispārējo neapmierinātību un palielinot šīs programmas uzticamību ilgtermiņā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Komisiju turpināt pieteikumu un atskaitīšanās procedūru vienkāršošanu, ierobežojot un vienkāršojot vadlīnijas un citus dokumentus, grafikus padarot elastīgākus un izstrādājot sadarbības nolīguma veidni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju izmantot visus pieejamos instrumentus, lai vēl labāk popularizētu un izplatītu īstenoto projektu rezultātus, kā arī informāciju par visu to pasākumu Eiropas pievienoto vērtību, kuri veikti saskaņā ar programmu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina Komisiju nepieļaut prioritāšu grozīšanu vai jaunu prioritāšu pievienošanu, ja programmas “Radošā Eiropa” birojiem un ieinteresētajām personām netiek atvēlēts nepieciešamais laiks, lai sagatavotos nākamajiem uzaicinājumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina Komisiju vēl vairāk vienkāršot finanšu aspektus, paplašinot arī vienreizējo maksājumu instrumentu un mudinot vairāk izmantot vienotas likmes kompensācijas, kā arī izmantot kritērijus, kas neapgrūtina mazo projektu piekļuvi finansējumam, un nodrošināt, ka galīgie maksājumi par dotācijām tiek realizēti labākajā iespējamā laikā, kam vajadzētu būt EACEA darba izcilības kritērijiem, gan attiecībā uz apakšprogrammu “Kultūra”, gan apakšprogrammu “MEDIA”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka pastāv ievērojamas atšķirības dalībvalstīs atalgojuma līmenī sadarbības projektos iesaistītajiem darbiniekiem, kas savukārt rada būtiskas līdzfinansēšanas spēju atšķirības starp partneriem no dažādām dalībvalstīm; tādēļ aicina Komisiju apsvērt iespējamu alternatīvu, lai novērtētu sadarbības projektu personāla darbu, par pamatu ņemot citus rādītājus, kas atspoguļo ne tikai atalgojuma pakāpi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina Komisijiu arī turpmāk sadarbībā ar Eurostat noteikt īpašus kritērijus, kas atbilst nozaru īpašajam raksturam (radošais darbs, kultūra un mākslinieciskā vērtība, jauninājumi, izaugsme, sociālā iekļaušana, kopienas izveide, starptautiskošana, uzņēmējdarbības uzlabošana, blakus efekta radīšanas un visu nozaru ietekmēšanas spēja u. c.) un izvērtēt iespējamo Kopīgā pētniecības centra iekļaušanas šajā procesā; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi veidot zināšanu augstas kvalitātes resursus par nozarēm, kā arī sagatavot statistikas pētījumus un nodrošināt piekļuvi salīdzināmiem datiem, tādējādi ļaujot efektīvi uzraudzīt un analizēt kultūras un radošās nozares politikas kultūras, ekonomisko un sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

20.

Apakšprogramma “MEDIA”

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas un EACEA pašreizējo darbu, grozot automātisko punktu sistēmu, lai nodrošinātu patiesi līdzvērtīgus konkurences apstākļus, līdzsvarotā veidā ņemot vērā visus programmā “Radošā Eiropa” minētos kritērijus, kas (starpvalstu raksturu, starpvalstu sadarbības attīstību, apjomradītus ietaupījumus, nepieciešamo apjomu, daudzkāršojošo efektu), kā arī ražošanas jaudas un spēkā esošās valsts atbalsta shēmas audiovizuālajā nozarē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzīst, ka apakšprogramma “MEDIA” ir izrādījusies dziļi iesakņota daudzveidīgajā audiovizuālajā nozarē un ka tā ir efektīvs kultūras dažādības un nozares politikas atbalsta instruments; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mudina vairāk attīstīt subtitrēšanu un dublāžu, lai sekmētu audiovizuālo darbu apriti ES iekšienē un ārpus tās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ierosina, ka Eiropas audiovizuālais mantojums ir jānodrošina un jādara pieejams pētījumu veikšanai, auditorijas iesaistīšanai un ekonomikas veicināšanai, digitalizējot filmas un audiovizuālos arhīvus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka starptautiskā un arvien vairāk konkurējošākā kino vidē Eiropas audiovizuālajai nozarei joprojām ir nepieciešams saglabāt pasākumus, kas aizsargā tās daudzveidību un neatkarību; uzsver, ka ir nepieciešams tiešs atbalsts Eiropas audiovizuālo darbu ražošanai, jo īpaši projektu izstrādes posmā, un tam būtu jānotiek, paplašinot apmācību, lai segtu vairāk darbību un stiprinātu nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | iesaka pastiprināt kaimiņvalstīm paredzētās darbības saskaņā ar programmu, lai sekmētu Eiropas darbu veicināšanu tās teritorijā, kā arī kopīgus jaunrades projektus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīst, ka Eiropas tiešsaistes platformas starptautiskā līmenī aizvien nav konkurētspējīgas, neskatoties uz atbalstu, ko sniedz tiešsaistē īstenotajai izplatīšanai un ka Eiropas saturu pastāvošajās platformās ir grūti atrast vai tam ir sarežģīti piekļūt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē auditorijas izglītošanas pasākumu sadalīšanu filmu kompetences atzarā, uzsverot kino izglītību skolās, un auditorijas izglītošanas iniciatīvu atzarā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka Komisijai ir jānāk klajā ar tādu projektu Eiropas audiences iesaistei, kas balstīts uz datiem un kurā būtu jātiecas izpētīt un nostiprināt Eiropas audiovizuālo un filmu nozari, lai iegūtu, analizētu un prognozētu datus par auditorijas izturēšanos nolūkā palielināt pieprasījumu pēc citu Eiropas valstu filmām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka patlaban tiek sniegts atbalsts neatkarīgiem televīzijas producentiem, kas taisa fantastikas seriālus un cenšas konkurēt pasaules līmenī, jo īpaši lai nodrošinātu patiesu Eiropas risinājumus pašreizējam lielajam pieprasījumam pēc augstas kvalitātes seriāliem, neskatoties uz to, ka līdz šim labākie rezultāti ir sasniegti dokumentālo un bērnu filmu nozarē; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju turpināt atbalstīt kinoteātru tīklu, piemēram, Eiropas kinoteātrus Eiropas filmu popularizēšanai visā pasaulē, finansiāli un praktiski palīdzot kinoteātriem, kuros izrāda ievērojamu skaitu Eiropas filmu, un uzsver būtisko lomu, kāda kinoteātriem ir auditoriju informētības palielināšanā un kino pieredzes sociālā faktora saglabāšanā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju mainīt prēmēšanas sistēmu par vienlaicīgām pirmizrādēm gan teātros, gan piedāvāšanu video pēc pieprasījuma formātā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | iesaka novērtētājiem nodrošināt līdzekļu komplektu, ņemot vērā katras valsts atbalsta shēmas īpatnības, lai apakšprogrammas “MEDIA” dalībniekiem garantētu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju palielināt finansējuma maksimālo apjomu Eiropas videospēlēm, lai ņemtu vērā to augstās un pieaugošās ražošanas izmaksas; turklāt uzsver, ka ir jāpārskata atbilstības kritērijs, kas saistīts ar videospēļu vienīgi aprakstošo raksturu, lai paplašinātu loku, iekļaujot projektus ar pārrobežu izplatīšanas potenciālu (sporta spēles, smilškastes spēles utt.) un inkorporējot “spēlēšanu” projektu vērtēšanas kritērijos nolūkā atspoguļot šā aspekta galveno nozīmi produkta veiksmīgā darbībā; |
| --- | --- |

34.

Apakšprogramma “Kultūra”

| 35. | prasa, lai Komisija ekonomiskās dimensijas nozīmi līdzsvarotu ar raksturīgajām mākslas un kultūras kā tādas vērtībām un vairāk pievērstos māksliniekiem un radošajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | iesaka Eiropas sadarbības projektos ņemt vērā inovāciju, mobilitāti un paplašinātus kopražojumus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju ieviest iespējamus pasākumus, lai ierobežotu neatbilstību starp atbalsta saņēmēju skaitu un pieteikumu iesniedzēju skaitu, tostarp ietverot budžeta palielinājumu apakšprogrammai “Kultūra”, visu kultūras un radošo nozaru pienācīgāku pārstāvību, kā arī lielāku atbalstu mazāka mēroga projektiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, cik svarīga ir tulkošana valodu daudzveidības mantojuma veicināšanai, un iesaka, lai literatūras tulkošanas projekti ietvertu grāmatu un lasīšanas popularizēšanu, kā arī atbalstītu dalību grāmatu gadatirgos, tostarp apsverot iespēju izveidot ikgadēju Eiropas grāmatu gadatirgu, lai palielinātu grāmatu apriti, veicinātu Eiropas literatūras apmaiņu un nodrošinātu iepazīstināšanu ar dažādu valstu literatūru, kā arī iespējas visiem, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti, piekļūt izglītībai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē “darbības centru” izveidi (Eiropas platformas projekti), lai atbalstītu māksliniekus un veidotājus, lai apmainītos ar informāciju un sadarbotos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzstāj, ka stabili un ļoti reprezentatīvi Eiropas kultūras tīkli, gan Eiropā, gan ar trešām valstīm, ir būtiski kultūras un mākslas pasākumu pamanāmībai, jo tie bieži ir pirmie, kas izvērš sadarbību ar jaunām jomām, nozarēm vai valstīm; uzskata, ka ar darbības dotācijām būtu jāatbalsta šo tīklu koordinējošā loma pasākumos un nozīme kultūras un jaunrades veicināšanā visās mākslas sfērās; uzskata, ka šajā sakarībā iepriekš būtu jānosaka skaidri un pārredzami atlases kritēriji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju un EACEA dot apakšprogrammai “Kultūra” iespējas pozicionēt sevi uz ārpusi un organizēt strukturētas sanāksmes ar nozares dalībniekiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | iesaka atkārtoti ieviest Eiropas teātra balvu un piešķirt pienācīgu finansējumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver tās Eiropas kultūras galvaspilsētu (ECOC) programmas panākumus un nozīmību, kuras pamatā ir šajā procesā iesaistīto pilsētu un reģionu dinamika, jo izmantojot zīmes popularitāti un joprojām ir ļoti mēreno ES finansiālais ieguldījumu, ir panākti reāli sasniegumi turpmākai finansēšanai un pasākumiem, kas krietni pārsniedz šim gadam paredzēto; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē Eiropas kultūras galvaspilsētu programmas gaidāmo īstenošanu arī kandidātvalstīs un EBTA valstīs, sākot no 2020. gada, un iesaka labāk izplatīt šo pieredzi ES iekšienē un ārpus tās; |
| --- | --- |

44.

| 45. | iesaka Eiropas kultūras mantojuma zīmei nodrošināt lielāku atpazīstamību un uzsver nozīmi, kāda ir attiecīgajām sfērām (materiālām un nemateriālām), ja runa ir par Eiropas identitāti un kopējās sajūtas par piederību Eiropai veicināšanu, veidojot ES un mācoties par dažādo mantojumu labākai nākotnei; |
| --- | --- |

45.

| 46. | iesaka veikt tādu iniciatīvu koordinācijas un pienācīga atbalsta pasākumus, kas tiek veiktas saskaņā ar ieceri 2018. gadu atzīmēt kā kultūras mantojuma Eiropas gadu ar programmas “Radošā Eiropa” starpniecību, 2017. gadā sākot tam gatavoties un izmantojot īpašu, šim mērķim paredzētu budžeta pozīciju, nevis līdzekļus, kas ir piešķirti apakšprogrammai “Kultūra”, kā to ir ierosinājusi Komisija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju apsvērt iespējas, kā veicināt mākslā kompetentu bēgļu piekļuvi programmai “Radošā Eiropa”; |
| --- | --- |

47.

Starpnozaru sadaļa

| 48. | mudina Komisiju izstrādāt un pilnībā izmantot šīs sadaļas piedāvātās iespējas, lai sasniegtu tās mērķus, kā tas ir noteikts regulā, un jo īpaši transnacionālās un starpnozaru sadarbības sekmēšanu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | iesaka, īstenojot šo sadaļu, ieviest trīs jaunus atbalsta pasākumus: a) pārnacionālās sadarbības pasākums “Creative Europe Mundus”, b) sociālā iekļaušana un c) novatoriski visaptveroši un starpnozaru projekti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju censties panākt garantiju mehānisma ģeogrāfisku un nozaru līdzsvaru, lai maza mēroga organizācijām un iniciatīvām vietējā līmenī nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas, kā arī projektiem no visām dalībvalstīm, it īpaši izvērtētu mehānisma ietekmi uz maziem uzņēmumiem kultūras nozarē, kultūras vidutājiem un tīkla uzturētājiem un izpētītu iespējas veidot sinerģiju ar ESIF un ar citām programmām, jo īpaši COSME, nodrošinot, ka garantiju mehānisms tiek izmantots pēc iespējas efektīvāk nolūkā palīdzēt kultūras un radošajai nozarei; |
| --- | --- |

50.

| 51. | cer, ka būs pieejami 2016. gadā sāktā finanšu garantijas mehānisma darbības sākotnējie rezultāti; sagaida, ka ar šā jaunā tirgus instrumenta palīdzību, atvieglojot MVU un mikrouzņēmumu iespējas saņemt aizņēmumus, tiks palielināts to kultūras un radošo projektu skaits, kas tiek īstenoti nozarēs, kuru īpatsvars ES IKP ir 4,4 % un darbaspēka jomā 3,8 %, lai tās kā daudzsološi izaugsmes un darbvietu radītāji un kā konkurētspējas, kultūras dažādības un pārrobežu sadarbības dzinējspēki pilnībā īstenotu savu potenciālu; tomēr pauž dziļu nožēlu par to, ka šis mehānisms darbosies tikai tajās valstīs, kurās līdzīgi instrumenti jau darbojas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē darbības, kuras Komisija un EACEA veica, lai nodrošinātu apmācību un padarītu vienādas prasmes visos programmas “Radošā Eiropa” birojos, un iesaka šo darbu veikt arī turpmāk; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju un EACEA uzlabot saziņu un informācijas apmaiņu ar programmas “Radošā Eiropa” birojiem par notiekošajiem lēmumu pieņemšanas procesiem, tostarp par finanšu instrumentiem un jaunām starpnozaru iniciatīvām; iesaka Komisijai, lai uzlabotu programmas īstenošanu, ņemt vērā programmas “Radošā Eiropa” biroja pieredzi gan pirms, gan pēc atlases procedūras, un nodrošinātu programmas “Radošā Eiropa” biroja izstrādātos instrumentu un dokumentu kā labas prakses modeļu pieejamību tiešsaistē; uzsver, ka ir jāuzlabo sadarbība starp programmas “Radošā Eiropa” birojiem, lai padarītu tos par efektīvākiem konsultāciju instrumentiem savu valstu pretendentiem; norāda, ka konfidenciāla apmaiņa ar novērtējuma ziņojumiem — arī ar negatīviem — var palīdzēt uzlabot to veiktspēju, un aicina Komisiju palielināt novērtējumu un atlases procedūru pārredzamību; |
| --- | --- |

53.

Ieteikumi attiecībā uz turpmākajām šīs programmas paaudzēm

| 54. | iesaka turpināt, pārskatīt un uzlabot programmu “Radošā Eiropa” laikposmā no 2021.–2028. gadam kā programmu, kura aptver visas kultūras un jaunrades nozares, lielāko uzmanību pievēršot augstas kvalitātes projektiem ar tām pašām vērtībām un prioritātēm, divām apakšprogrammām un starpnozaru sadaļu, ietverot apmācību, auditorijas izglītošanu, piekļuvi tirgiem, sociālo iekļaušanu, sadarbību, starpnozaru un apvienotos projektus un savstarpējo mācīšanos, kā arī saziņu, pētījumus, kultūras un radošajam sektoram īpaši paredzētu atbalstu, garantiju mehānismu un atbalstu programmas “Radošā Eiropa” birojiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | sakarā ar migrantu un bēgļu lielo pieplūdumu iepriekšējos gados Eiropas Savienībā atzinīgi vērtē programmas pieaugošo kultūru saskares dimensiju, kas, cerams, izpaudīsies kā lielāks tādu projektu skaits, ar kuriem, sākot ar 2017. gadu, uzlabos kultūru dažādību un kultūru dialogu un veicinās daudzvalodību; uzsver, ka šī dimensija ir jāatbalsta tāpat kā pārējās programmas sastāvdaļas, jo kultūras integrāciju turpmākajos gados daudzās dalībvalstīs īstenot varētu būt grūti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ierosina, ka nākamajam programmas juridiskajam pamatam būtu skaidri jāietver kultūras un māksliniecisko kvalitāte un kultūras patiesā vērtība programmas un apakšprogrammu mērķos, kā arī atlases un izvērtēšanas kritērijos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju, pārskatot apakšprogrammu “MEDIA”, pārbaudīt, vai atbalstu varētu padarīt efektīvāku, mazākus projektus piešķirot ražošanas, festivālu, kinoteātru un izplatīšanas sadaļām; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina Komisiju pret jaunu valstu uzņemšanu šajā programmā izturēties proaktīvi, īpašu statusu piešķirot Eiropas dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | norāda, ka Eiropas kino kopražojumi ir būtiski, lai nodrošinātu, ka mūsu produkti ir pietiekami konkurētspējīgi un apmierina tirgus prasības, un ierosina, ka tie tiek veidoti, izmantojot samērīgas metodes un līdzekļus, sadarbojoties arī ar vadošajām Eiropas iestādēm šajā nozarē, piemēram, Eurimages; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju izvērtēt, vai, ņemot vērā radošo nozaru daudzveidību, būtu lietderīgi radīt Eiropas Kultūras un jaunrades observatoriju, kura būtu līdzīga Eiropas Audiovizuālajai observatorijai un kuras darbības standarti būtu aptuveni tādi paši kā Eiropas Audiovizuālās observatorijas standarti, un šajā gadījumā aicina izstrādāt kvalitatīvus kritērijus, kas atbilst šo nozaru īpašajām iezīmēm; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.

(2)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0293.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0005.

(5)  OV C 346, 21.9.2016., 10. lpp.

(6)  OV C 93, 9.3.2016., 95. lpp.

(7)  OV C 377 E, 7.12.2012., 135. lpp.

(8)  OV C 377 E, 7.12.2012., 142. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Programmas “Eiropa pilsoņiem” īstenošana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulas (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, īstenošanu (2015/2329(INI))

(2018/C 263/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu, kuros noteikts, ka “katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē”, “iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem” un “iestādes uztur atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu, kuros noteikts, ka “katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē”, “iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem” un “iestādes uztur atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību”,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 2.par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 2.par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulu (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulu (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par programmas “Eiropa pilsoņiem” 2007.–2013. gadam īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par programmas “Eiropa pilsoņiem” 2007.–2013. gadam īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu (COM(2015)0652),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0017/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0017/2017),

| A. | tā kā programma “Eiropa pilsoņiem” ir unikāla un ļoti simboliska programma, jo tā tiek īstenota, lai ieklausītos pilsoniskās sabiedrības diskusijās, tā veicina kritisko domāšanu par Eiropas projektu, tā vēsturi, kustībām un idejām, kas šo projektu veicināja, un tā veicina labākas zināšanas par Eiropas lēmumu pieņemšanas procesu, uzlabojot apstākļus pilsoniskajai un demokrātiskajai līdzdalībai Savienības līmenī; |
| --- | --- |

A.

tā kā programma “Eiropa pilsoņiem” ir unikāla un ļoti simboliska programma, jo tā tiek īstenota, lai ieklausītos pilsoniskās sabiedrības diskusijās, tā veicina kritisko domāšanu par Eiropas projektu, tā vēsturi, kustībām un idejām, kas šo projektu veicināja, un tā veicina labākas zināšanas par Eiropas lēmumu pieņemšanas procesu, uzlabojot apstākļus pilsoniskajai un demokrātiskajai līdzdalībai Savienības līmenī;

| B. | tā kā programmas “Eiropa pilsoņiem” mērķis ir stiprināt Eiropas pilsoniskuma apziņu un piederības izjūtu, solidaritāti, savstarpēju iecietību un cieņu, veicināt labāku izpratni par ES, tās izcelsmi un attīstību, vērtībām, iestādēm un kompetencēm un veicināt aktīvu dialogu starp ES pilsoņiem; tā kā darbības saskaņā ar programmu var uzskatīt par daļu no mūžizglītības pilsoniskuma jautājumos; |
| --- | --- |

B.

tā kā programmas “Eiropa pilsoņiem” mērķis ir stiprināt Eiropas pilsoniskuma apziņu un piederības izjūtu, solidaritāti, savstarpēju iecietību un cieņu, veicināt labāku izpratni par ES, tās izcelsmi un attīstību, vērtībām, iestādēm un kompetencēm un veicināt aktīvu dialogu starp ES pilsoņiem; tā kā darbības saskaņā ar programmu var uzskatīt par daļu no mūžizglītības pilsoniskuma jautājumos;

| C. | tā kā kampaņa “viens euro par vienu iedzīvotāju” programmas “Eiropa pilsoņiem” vajadzībām ir iecerēta, lai sniegtu spēcīgu simbolisko vēstījumu par to, ka Eiropas iedzīvotāju balsis tiek uzklausītas; |
| --- | --- |

C.

tā kā kampaņa “viens euro par vienu iedzīvotāju” programmas “Eiropa pilsoņiem” vajadzībām ir iecerēta, lai sniegtu spēcīgu simbolisko vēstījumu par to, ka Eiropas iedzīvotāju balsis tiek uzklausītas;

| D. | tā kā pašreizējais t. s. eiroskepticisma pieaugums, ko pret Eiropu vērstie spēki izmanto, lai apšaubītu paša Eiropas projekta pastāvēšanu, un kura kulminācija bija nesenais balsojums par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, liek saprast, cik nozīmīgas ir šādas programmas un uzsver nepieciešamību gan sekmēt kopīgas eiropeiskās identitātes izjūtu, analizēt iemeslus, kāpēc krītas uzticēšanās Eiropas Savienībai, veicināt pilsonisko līdzdalību un uzsākt padziļinātu diskusiju par Eiropas vērtībām, tajā iesaistot visu pilsonisko sabiedrību un pašas iestādes, gan īstenot apmācības kampaņu par ES iestāžu darbību, vienlaikus uzsverot iespējas, ko sniedz piederība ES; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējais t. s. eiroskepticisma pieaugums, ko pret Eiropu vērstie spēki izmanto, lai apšaubītu paša Eiropas projekta pastāvēšanu, un kura kulminācija bija nesenais balsojums par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, liek saprast, cik nozīmīgas ir šādas programmas un uzsver nepieciešamību gan sekmēt kopīgas eiropeiskās identitātes izjūtu, analizēt iemeslus, kāpēc krītas uzticēšanās Eiropas Savienībai, veicināt pilsonisko līdzdalību un uzsākt padziļinātu diskusiju par Eiropas vērtībām, tajā iesaistot visu pilsonisko sabiedrību un pašas iestādes, gan īstenot apmācības kampaņu par ES iestāžu darbību, vienlaikus uzsverot iespējas, ko sniedz piederība ES;

| E. | tā kā pirms valsts pievienošanās Eiropas Savienībai ir nepieciešama pamatīga un visaptveroša sagatavošanās attiecībā uz jautājumiem par atceri un samierināšanu saistībā ar pagātnes notikumiem, kā arī jānodrošina iedzīvotāju aktīva līdzdalība attiecīgās valsts sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

E.

tā kā pirms valsts pievienošanās Eiropas Savienībai ir nepieciešama pamatīga un visaptveroša sagatavošanās attiecībā uz jautājumiem par atceri un samierināšanu saistībā ar pagātnes notikumiem, kā arī jānodrošina iedzīvotāju aktīva līdzdalība attiecīgās valsts sabiedriskajā dzīvē;

| F. | tā kā saskaņā ar LES 11. pantu ES iestādēm ir pienākums dot pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem; tā kā šā panta noteikumi arī paredz, ka ES iestādēm ir pienākums uzturēt atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību, bet Komisijas pienākums veikt plašas konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar LES 11. pantu ES iestādēm ir pienākums dot pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem; tā kā šā panta noteikumi arī paredz, ka ES iestādēm ir pienākums uzturēt atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību, bet Komisijas pienākums veikt plašas konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm;

| G. | tā kā Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20. pantā ir noteikts Savienības pilsonības statuss un ar to saistītās tiesības, un tā kā labāka izpratne par ES un tās vērtībām ir svarīgs priekšnosacījums, lai pilsoņi varētu pilnībā izmantot šīs tiesības; |
| --- | --- |

G.

tā kā Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20. pantā ir noteikts Savienības pilsonības statuss un ar to saistītās tiesības, un tā kā labāka izpratne par ES un tās vērtībām ir svarīgs priekšnosacījums, lai pilsoņi varētu pilnībā izmantot šīs tiesības;

| H. | tā kā aktīvs pilsoniskums, izglītošana par pilsoniskuma jautājumiem un starpkultūru dialogs ir būtiski, lai veidotu atvērtu, iekļaujošu un noturīgu sabiedrību; |
| --- | --- |

H.

tā kā aktīvs pilsoniskums, izglītošana par pilsoniskuma jautājumiem un starpkultūru dialogs ir būtiski, lai veidotu atvērtu, iekļaujošu un noturīgu sabiedrību;

| I. | tā kā pašreizējā programma ir balstīta uz LESD 352. pantu, kas Parlamentam dod tiesības tikai paust savu nostāju saskaņā ar piekrišanas procedūru un ko laikā, kad Komisija iesniedza priekšlikumu, Parlaments enerģiski apstrīdēja, jo tas ir pretrunā ar programmas demokrātisko būtību; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējā programma ir balstīta uz LESD 352. pantu, kas Parlamentam dod tiesības tikai paust savu nostāju saskaņā ar piekrišanas procedūru un ko laikā, kad Komisija iesniedza priekšlikumu, Parlaments enerģiski apstrīdēja, jo tas ir pretrunā ar programmas demokrātisko būtību;

| J. | tā kā Komisijas veiktais ex post novērtējums apliecināja programmas mērķu būtiskumu un to, ka, būdama atšķirīga no citām programmām tās darbības jomas, mērķu, pasākumu un mērķgrupu ziņā, tā ļāva īstenot iniciatīvas, kuras nevarētu finansēt no citiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas veiktais ex post novērtējums apliecināja programmas mērķu būtiskumu un to, ka, būdama atšķirīga no citām programmām tās darbības jomas, mērķu, pasākumu un mērķgrupu ziņā, tā ļāva īstenot iniciatīvas, kuras nevarētu finansēt no citiem līdzekļiem;

| K. | tā kā pēc budžeta samazinājumiem, kas sekoja sarunām par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam, programmas “Eiropa pilsoņiem” finansējums tika samazināts par aptuveni EUR 29,5 miljoniem un tā kā programmas ierobežotais finansējums — EUR 185,47 miljoni — ir tikai 0,0171 % no DFS; |
| --- | --- |

K.

tā kā pēc budžeta samazinājumiem, kas sekoja sarunām par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam, programmas “Eiropa pilsoņiem” finansējums tika samazināts par aptuveni EUR 29,5 miljoniem un tā kā programmas ierobežotais finansējums — EUR 185,47 miljoni — ir tikai 0,0171 % no DFS;

| L. | tā kā ir konstatēts, ka dalībvalstis mēdz atteikties no šo projektu līdzfinansēšanas un ka vietējās iestādes nonāk grūtībās, ja ir jāīsteno Eiropas projekti ar augstām līdzfinansējuma likmēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir konstatēts, ka dalībvalstis mēdz atteikties no šo projektu līdzfinansēšanas un ka vietējās iestādes nonāk grūtībās, ja ir jāīsteno Eiropas projekti ar augstām līdzfinansējuma likmēm;

| M. | tā kā finansējuma samazināšanas rezultātā to projektu skaits, kurus varēja finansēt 2014. gadā, samazinājās par gandrīz 25 % salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu; |
| --- | --- |

M.

tā kā finansējuma samazināšanas rezultātā to projektu skaits, kurus varēja finansēt 2014. gadā, samazinājās par gandrīz 25 % salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu;

| N. | tā kā neformālā un ikdienējā mācīšanās, kā arī brīvprātīgais darbs, sports, māksla un kultūra sniedz daudzas iespējas pilsoniskai izglītošanai un aktīva pilsoniskuma veicināšanai; |
| --- | --- |

N.

tā kā neformālā un ikdienējā mācīšanās, kā arī brīvprātīgais darbs, sports, māksla un kultūra sniedz daudzas iespējas pilsoniskai izglītošanai un aktīva pilsoniskuma veicināšanai;

| O. | tā kā ir vajadzīga turpmāka sinerģija ar citām programmām un labāka komunikācija ar citiem ĢD, lai mazinātu pārklāšanos un pastiprinātu programmas ietekmi; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir vajadzīga turpmāka sinerģija ar citām programmām un labāka komunikācija ar citiem ĢD, lai mazinātu pārklāšanos un pastiprinātu programmas ietekmi;

| P. | tā kā esošās pilsētu un pašvaldību starptautiskās sadraudzības (pilsētu sadraudzība, pilsētu tīkli) vērtība ir pierādījusies, jo tā sekmē savstarpēju sapratni starp iedzīvotājiem un veicina draudzību un sadarbību, |
| --- | --- |

P.

tā kā esošās pilsētu un pašvaldību starptautiskās sadraudzības (pilsētu sadraudzība, pilsētu tīkli) vērtība ir pierādījusies, jo tā sekmē savstarpēju sapratni starp iedzīvotājiem un veicina draudzību un sadarbību,

Galvenie secinājumi

| 1. | uzsver, ka kopējais finansējums (EUR 185,47 miljoni), kas pieejams vienīgajai programmai, kura pilnībā veltīta Eiropas pilsonības jautājumiem, t. i., programmai “Eiropa pilsoņiem”, ir niecīgs salīdzinājumā ar citām izglītības un kultūras programmām, tādām kā “Radošā Eiropa” (EUR 1,46 miljardi) un “Erasmus+” (EUR 14,7 miljardi), un tāpēc pieteikumu iesniedzējiem savās cerībās būs jāviļas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka pirmajos divos jaunā finansēšanas cikla gados programma “Eiropa pilsoņiem”, kurai jāmazina plaisa starp ES iestādēm un Eiropas iedzīvotājiem, šķiet, darbojas labi, jo pretendentu skaits palielinās, projektu kvalitāte ir augsta un to īstenošana — veiksmīga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka galvenais šķērslis programmas veiksmīgai īstenošanai ir nepietiekamais finanšu piešķīrums, un pauž dziļu nožēlu, ka saskaņā ar DFS 2014.–2020. gadam tas tika samazināts par 13,7 %, būtiski krītoties finansējamo projektu skaitam, un tas nozīmē, ka lielo pieprasījumu nav iespējams apmierināt, tādējādi radot vilšanos pretendentiem ar vērtīgiem projektiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīmē, ka budžeta ierobežojumu dēļ finansēto projektu skaits ir pārāk mazs, lai sasniegtu programmas vērienīgos mērķus, un ka 2015. gadā varēja finansēt tikai aptuveni 6 % no Eiropas atceres un pilsoniskās sabiedrības projektiem, turklāt šis skaits ir ļoti neliels salīdzinājumā ar programmas “Radošā Eiropa” rezultātiem tajā pašā gadā (19,64 % programmai “Kultūra” un 45,6 % programmai “MEDIA”); norāda, ka būtu ievērojami jāpalielina finansējums šīm abām programmas “Eiropa pilsoņiem” sadaļām, lai tas atbilstu programmas vērienīgajiem mērķiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst pilsētu sadraudzības projektu panākumus visā ES un aicina dalībvalstis pašvaldībām popularizēt šo sistēmu un atvieglot sadarbību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē informatīvo izdevumu “Eiropa pilsoņiem” un finansēto projektu datubāzi, ko izveidojusi Komisija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka programmas “Eiropa pilsoņiem” valstu kontaktpunktiem (VKP) ir svarīga loma izpratnes veicināšanā un atbalsta un ieteikumu sniegšanā gan potenciālajiem pretendentiem (jo īpaši pirmreizējiem pretendentiem mērķa valstīs), gan arī Eiropas un valstu līmeņa vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē programmas daudznozaru pieeju, tās skaidro un vienkāršo pieteikuma veidlapu un ziņošanas prasības, kā arī to, ka tā ir vērsta uz konkrētiem pasākumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka abām programmas sadaļām — “Eiropas atcere” un “Demokrātiskā iesaistīšanās un pilsoniskā līdzdalība” — noteiktās prioritātes, kas agrāk katru gadu tika mainītas, turpmāk būs spēkā vairākus gadus un tiks piemērotas visā programmas atlikušajā periodā (2016.–2020. gadā); |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka programmas ietekme joprojām ir salīdzinoši liela, un to apliecina fakts, ka 2015. gadā aptuveni 1 100 000 dalībnieki bija iesaistīti 408 izvēlētajos projektos; uzskata arī, ka lielais pieteikumu skaits (2 087 2014. gadā un 2 791 2015. gadā) un projektu kvalitāte norāda uz lielo interesi par šo programmu un nepieciešamību piešķirt tai lielākus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai palielinātu programmas atbalstīto projektu skaitu; |
| --- | --- |

10.

Ieteikumi

Īstenošanas juridiskie aspekti

| 11. | iesaka nākamo programmu “Eiropa pilsoņiem” pieņemt ar tādu juridisko pamatu, kas ļautu Parlamentam iesaistīties programmas pieņemšanā kā otram likumdevējam saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei; mudina Komisiju apsvērt iespējamos risinājumus, lai sasniegtu šo mērķi; |
| --- | --- |

11.

Īstenošanas finansiālie aspekti

| 12. | uzskata, ka augstas kvalitātes projekti, piemēram, Eiropas atceres un pilsoniskās sabiedrības projekti (sekmīgo pieteikumu īpatsvars — 6 %, salīdzinot ar 19,64 % programmai “Kultūra” un 45,6 % programmai “MEDIA” programmas “Radošā Eiropa” ietvaros) tika noraidīti, jo trūkst pietiekama finansējuma programmā “Eiropa pilsoņiem”; tā kā šai programmai ir izšķiroša loma kā priekšnoteikumam pilsoņu līdzdalībai Savienības demokrātiskajā dzīvē, uzskata par nepieciešamu būtiski palielināt pašreizējo budžetu, lai sasniegtu augstāku mērķa līmeni; tāpēc aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis apsvērt iespēju nākamajā DFS programmai “Eiropa pilsoņiem” paredzēt kopējo finansējumu aptuveni EUR 500 miljonu apmērā, kas nozīmētu tikai EUR 1 uz vienu iedzīvotāju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvai (ECI) un programmai “Eiropa pilsoņiem”(EfC) ir kopīgs mērķis ļaut pilsoņiem tieši piedalīties ES politikas izstrādē, un starp tām būtu iespējamas sinerģijas; tomēr aicina Komisiju nodrošināt, ka ECI netiek finansēta no programmas “Eiropa pilsoņiem” ierobežotā budžeta, kā tas ir pašlaik, un mudina dalībvalstis vairāk iesaistīties abu darbību finansiālā atbalstīšanā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka atkarībā no dzīves dārdzības līmeņa dalībvalstīs vienreizējā maksājuma vai vienotās likmes sistēmā būtu jāņem vērā cenu atšķirības Eiropas Savienībā; iesaka pārdomāt šo shēmu un priekšfinansējuma samazināšanu, lai nodrošinātu finansēto projektu ilgtspējību un ilgstošākā posmā sniegtu lielāku atbalstu sadarbībai starp vietējām pārvaldes iestādēm vai organizācijām, un jo īpaši atvieglotu mazāku organizāciju ar ierobežotām finansiālām spējām un dalībnieki ar īpašām vajadzībām iesaistīšanos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa Komisijai un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai (EACEA) regulāri novērtēt to, kā virkne budžeta pasākumu ietekmējusi pieteikumu iesniedzējus un iespējamos atbilstīgos pretendentus; it īpaši prasa novērtēt, vai 2015. gadā sakarā ar akūtu maksājumu apropriāciju trūkumu piemērotā samazinātā priekšfinansējuma likme (no 50 % līdz 40 % projektiem un no 80 % līdz 50 % darbības dotācijām un VKP), kā arī līdzfinansējuma nepieciešamība un vienu un to pašu parametru piemērošana neatkarīgi no faktiskās dzīves dārdzības un ģeogrāfiskās nošķirtības, nav, iespējams, radījusi un neturpina radīt neizdevīgu stāvokli noteiktām organizācijām un dalībvalstīm; turklāt prasa izstrādāt turpmākas stratēģijas par Eiropas iestāžu tuvināšanu iedzīvotājiem un viņus labāk informēt par dažādiem ES politikas virzieniem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka vienreizējā maksājuma vai vienotas likmes sistēmā būtu jāiekļauj papildu parametrs, lai daudz efektīvāk varētu iesaistīt cilvēkus ar īpašām vajadzībām, jo šādu cilvēku dalībai būs vajadzīgi daudz vairāk darbinieki un bieži vien arī papildu pasākumi, kas savukārt radīs lielākas izmaksas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka darbības dotācijas garantē neatkarību saņēmējiem (piemēram, t. s. domnīcām) un piedāvā iespēju veikt ilgtermiņa plānošanu, lai īstenotu uz redzējumu vērstas darbības un apgūtu pieredzi; iesaka izmantot īpašus kritērijus, rādītājus un gada ziņojumus, lai uzraudzītu progresu virzībā uz to mērķu sasniegšanu un nodrošināt, ka šīs finansēšanas shēmas nerada saņēmēja atkarību no Komisijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un EACEA publiski atskaitīties par izdevumiem, īstenojot trešo sadaļu par horizontālajiem vērtības palielināšanas pasākumiem — projekta rezultātu analīze, izplatīšana un izmantošana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un EACEA līdz 2017. gada 31. decembrim iesniedzamajā starpposma izvērtējuma ziņojumā iekļaut rūpīgu analīzi par programmas īstenošanu finanšu un budžeta aspektā un ņemt vērā gūto pieredzi, lai no jauna noteiktu nākotnes mērķus un pielāgotu programmas budžeta prasības nākamajā daudzgadu finanšu shēmā; |
| --- | --- |

19.

Koordinācijas un komunikācijas aspekti

| 20. | aicina Komisiju unikālā, lietotājdraudzīgā saziņas portālā (vienotā kontaktpunkta tiešsaistes platformā), kas pieejama arī personām ar invaliditāti, apkopot visu lietderīgo informāciju par programmu “Eiropa pilsoņiem” (programmas rokasgrāmata, prioritātes, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, pašreizējie un agrāk īstenotie projekti, rezultāti un gūtā pieredze, jaunumu biļetens), kā arī par visām tām programmām, darbībām, dotācijām un struktūrfondiem, kas attiecas uz Eiropas pilsonību (piemēram, Eiropas pilsoņu iniciatīva un Eiropas Brīvprātīgo dienests); iesaka, ka šo platformu vajadzētu izmantot kā saņēmēju kontaktinformācijas publisku reģistru un kā instrumentu, lai piekļūtu projektu aprakstiem un atrastu partnerus citās valstīs; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka pienācīgi jāatbild uz noraidītajiem pieteikumiem, norādot noraidīšanas iemeslus, jo īpaši, ja pieteikumu iesniegusī struktūra lūdz paskaidrojumu; ierosina iespējamības gadījumā apsvērt prioritāro jautājumu noteikšanu no līdzīgiem noraidītiem pieteikumiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka daļa programmas “Eiropa pilsoņiem” mērķu ir līdzīgi Eiropas pilsoņu iniciatīvas mērķiem un papildina tos, jo īpaši centienos iesaistīt pilsoņus ES darbā; tādēļ uzskata, ka šā mērķa labad ir jāveic pasākumi kopējas pieejas ievērošanai, izstrādājot ES politiku par pilsoņu līdzdalību un līdzdalības demokrātiju, kas tiktu atbalstīta ar saskaņotu komunikācijas stratēģiju, lai vienoti apkopotu visas ar Eiropas pilsonību saistītās Komisijas programmas, iespējams, veicinot un paplašinot tiešu pieredzi un vietēja līmeņa iesaistīšanos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver nepieciešamību izveidot atvērtu sarakstu ar iespējamiem partneriem katrā dalībvalstī, lai veicinātu partnerības starp tiem, kuri vēlas iesaistīties programmā “Eiropa pilsoņiem”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | iesaka arī izveidot tiešsaistes platformu galvenajām organizācijām, kas darbojas pilsonības jomā un kas izmanto šo programmu, lai apkopotu labāko praksi, stiprinātu spējas un uzlabotu redzamību, kad projekti ir pabeigti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju palielināt programmas pamanāmību un labāk informēt sabiedrību par tās mērķiem, īstenojot un iesaistoties komunikācijas stratēģijā attiecībā uz Eiropas pilsonību — proti, izmantot sociālos tīklus, radio, TV reklāmas un informācijas stendus, pastiprināt vietējo iesaistīšanos ar VKP aktīvu dalību un pastāvīgi atjaunināt saturu, lai sasniegtu jaunu auditoriju iesaistītajās valstīs, turklāt īpašu uzmanību pievēršot tiem, kam ir zemāks līdzdalības līmenis, kā arī jauniešiem, personām ar invaliditāti un mazaizsargātiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka programma būtu arī jāizmanto, lai popularizētu jau esošos kanālus tiešai līdzdalībai Eiropas Savienībā, piemēram, Eiropas pilsoņu iniciatīvu, pilsoņu forumus un apspriešanos ar sabiedrību, lai paaugstinātu sabiedrības informētību par tiešās līdzdalības iespējām ES institucionālajā sistēmā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina iesaistītās valstis, kas to vēl nav izdarījušas, izveidot valsts kontaktpunktu; iesaka stiprināt koordināciju un sinerģiju starp šīm valstīm, dalībvalstīm un Komisiju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzīst, ka lielākās problēmas rada nepieciešamība sasniegt pašreizējos vērienīgos mērķus ar ierobežotu pieejamo finansējumu; uzsver dalībvalstu, reģionu un vietējo pašvaldību nozīmi programmas efektivitātes un popularitātes palielināšanā, tostarp maksimāli izmantojot VKP potenciālu, veicot pieredzes apmaiņu ar struktūrām, kas atbild par citiem līdzīgiem projektiem, piemēram, “Erasmus +” un “Radošā Eiropa”; mudina EACEA cik vien iespējams veicināt un uzlabot sinerģiju starp ES programmām, piemēram, “Radošā Eiropa”, “Erasmus +” un Eiropas Sociālais fonds, lai uzlabotu ietekmi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju vēl vairāk palielināt centienus attiecībā uz administratīvo vienkāršošanu, jo oficiālās prasības it īpaši mazām organizācijām dažkārt ir grūti ievērot, taču šādas organizācijas nevajadzētu diskriminēt birokrātisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | iesaka komunikācijai piešķirtos līdzekļus neizmantot, lai finansētu iestāžu saziņu par Savienības prioritātēm, kā tas pašlaik noteikts pašreizējās programmas 12. pantā, bet gan lai popularizētu pašu programmu tās dalībvalstīs, jo īpaši tajās, kur dalības līmenis ir zemāks; |
| --- | --- |

30.

Programmas prioritātes un mērķi

| 31. | iesaka nākamās paaudzes programmā formāli apstiprināt daudzgadu pieeju prioritāšu noteikšanā un programmas daļu un komponentu sinerģijas uzlabošanā; uzsver, ka jebkādas izmaiņas programmas struktūrā būtu jāveic tā, lai neradītu neskaidrības tās galalietotājiem, tādējādi samazinot programmas ietekmi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē lielo uzsvaru uz iedzīvotājiem un ES sociālajiem aspektiem, dodot ES iestādēm iespēju tieši iesaistīties pilsoniskās sabiedrības vietējos pasākumos; uzsver, ka programmas prioritātēs svarīgiem vajadzētu būt tiem projektiem, kuri vērsti uz Eiropas pašreizējo problēmu risināšanu tādās jomās kā dažādība, migrācija, bēgļi, radikalizācijas novēršana, sociālās iekļaušanas veicināšana, starpkultūru dialogs, finanšu problēmu risināšana un kopīgā kultūras mantojuma identifikācija; aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt saikni starp programmu prioritātēm un ar Eiropas pilsoniskumu saistītiem politikas virzieniem, kā arī ar Eiropas pilsoņu ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka programmā būtu jāiesaista plašāks dalībnieku loks, jāgarantē cilvēku ar īpašām vajadzībām līdzdalība, jāveicina nelabvēlīgos apstākļos nonākušu un bez balsstiesībām palikušu cilvēku, tostarp migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju iesaiste; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka attiecīgos gadījumos programma būtu jābalsta uz jau pastāvošām un veiksmīgi īstenotām iniciatīvām vietējā līmenī, piemēram, pilsētu sadraudzību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver nepieciešamību Eiropas atceres sadaļas ietvaros izstrādāt Eiropas identitāti, kas būtu orientēta ne tikai uz pagātni, bet arī uz nākotni, kas būtu daudzveidīga, multikulturāla un atvērta migrācijas plūsmām un ietekmēm no pārējās pasaules, lai panāktu vispārēju un uz Eiropas vērtībām un Eiropas sekulāro un garīgo mantojumu balstītu integrāciju; uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai vēsture netiktu izmantota kā nošķiršanas instruments, bet gan kā iespēja risināt šodienas problēmas, iejūtīgi interpretējot attiecīgos jautājumus un piedāvājot prasmīgas un mērķtiecīgas izglītības programmas; uzsver, cik svarīgi ir veicināt paaudžu sadarbības projektus, ļaujot īstenot pieredzes apmaiņu starp gados vecākiem cilvēkiem un jauniešiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver nepieciešamību veicināt projektus, kas paredz jauna veida diskusijas ar iedzīvotājiem, rīkojot tās pievilcīgā formātā un stilā un ar daudzdimensionālu pieeju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ierosina Komisijai publicēt ikgadēju apkopojošu ziņojumu, kurā būtu ietverti tie svarīgākie priekšlikumi Eiropas projekta uzlabošanai, ko pauduši dalībnieki no programmas “Eiropa pilsoņiem” finansētos projektos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver nepieciešamību papildināt programmu ar tādiem priekšlikumiem par iedzīvotāju līdzdalību demokrātiskajos procesos un ES lēmumu pieņemšanā, ar kuriem mudinātu cilvēkus izmantot savas tiesības, piemēram, ieviešot e-demokrātijas instrumentus; lai to panāktu, aicina Savienību un tās dalībvalstis izstrādāt pasākumus un politiku, lai stiprinātu nododamas kritiskas un radošas domāšanu prasmes, digitālo tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, kā arī sekmētu dalībvalstu iedzīvotāju iesaisti un veicinātu ieinteresētību, jo īpaši bērnu un jauniešu vidū, lai viņi spētu pieņemt apzinātus lēmumus un sniegt pozitīvu ieguldījumu demokrātiskos procesos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka to valstu, kuras vēlas pievienoties ES, dalība šajā programmā sekmētu labāku savstarpējo sapratni un ciešāku sadarbību; iesaka veidot programmu starptautiskāku, jo īpaši aicinot visas Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstis, pievienošanās procesā esošās valstis un kandidātvalstis apvienot spēkus ar ES dalībvalstīm, piesakoties projektiem, un aicina nodrošināt ciešāku sadarbību starp NVO no ES, Austrumu un Dienvidu partnerības valstīm un iespējamām kandidātvalstīm, lai ES tuvinātu tās iedzīvotājiem; ierosina veicināt sadarbību attiecībā uz Eiropas vērtībām starp ES organizācijām un organizācijām kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver nepieciešamību attīstīt pilsētu sadraudzību, pievērošoties veidiem šīs shēmas plašākai izmantošanai, tās veicināšanai un rezultātiem, tostarp finanšu resursu atbilstīgai sadalīšanai; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OV L 115, 17.4.2014., 3. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

Kopējā tirdzniecības politika saistībā ar nepieciešamību nodrošināt dzīvās dabas ilgtspējību

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par ES kopējo tirdzniecības politiku saistībā ar nepieciešamību nodrošināt dzīvās dabas ilgtspējību (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 191. un 207. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 191. un 207. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 21. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 21. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā ES priekšlikuma tekstu transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības (TTIP) sadaļai par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši attiecībā uz TTIP 10.–16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES priekšlikuma tekstu transatlantiskās tirdzniecības un ieguldījumu partnerības (TTIP) sadaļai par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši attiecībā uz TTIP 10.–16. pantu,

| — | ņemot vērā 2015. gada ANO ilgtspējīgas attīstības samita rezultātu dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, jo īpaši tā 9. un 33. punktu un 15. mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada ANO ilgtspējīgas attīstības samita rezultātu dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, jo īpaši tā 9. un 33. punktu un 15. mērķi,

| — | ņemot vērā Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT) un jo īpaši tās XX panta a) un g) punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT) un jo īpaši tās XX panta a) un g) punktu,

| — | ņemot vērā ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai 2016. gadam (COM(2016)0087) (turpmāk “rīcības plāns”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai 2016. gadam (COM(2016)0087) (turpmāk “rīcības plāns”),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus attiecībā uz ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus attiecībā uz ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai,

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (1), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (1), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (2),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 69/314 par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu un ANO Vides asamblejas Rezolūciju 1/3 par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 69/314 par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu un ANO Vides asamblejas Rezolūciju 1/3 par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību,

| — | ņemot vērā CITES konvencijas pušu 17. konferences Johannesburgā iznākumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CITES konvencijas pušu 17. konferences Johannesburgā iznākumu,

| — | ņemot vērā 2014. gada februārī Londonā notikušās konferences par savvaļas dzīvnieku nelikumīgu tirdzniecību iznākumu un 2015. gada martā Kasanē sagatavoto pārskatu par progresu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada februārī Londonā notikušās konferences par savvaļas dzīvnieku nelikumīgu tirdzniecību iznākumu un 2015. gada martā Kasanē sagatavoto pārskatu par progresu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) 2016. gadā Havaju salās notikušā pasaules dabas saglabāšanas kongresa rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) 2016. gadā Havaju salās notikušā pasaules dabas saglabāšanas kongresa rezultātus,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas Pasaules Vides fonda (GEF) Pasaules dzīvās dabas programmu (GWP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas Pasaules Vides fonda (GEF) Pasaules dzīvās dabas programmu (GWP),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) 2016. gada ziņojumu par noziegumiem pret dzīvo dabu pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) 2016. gada ziņojumu par noziegumiem pret dzīvo dabu pasaulē,

| — | ņemot vērā Pasaules Muitas organizācijas (PMO) Muitas sadarbības padomes 2014. gada jūnija deklarāciju par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Muitas organizācijas (PMO) Muitas sadarbības padomes 2014. gada jūnija deklarāciju par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību,

| — | ņemot vērā transporta darba grupas “Vienoti dzīvās dabas aizsardzībai” (United for Wildlife Transport Taskforce) Bakingemas pilī (Londonā) pieņemto deklarāciju (turpmāk “Bakingemas deklarācija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā transporta darba grupas “Vienoti dzīvās dabas aizsardzībai” (United for Wildlife Transport Taskforce) Bakingemas pilī (Londonā) pieņemto deklarāciju (turpmāk “Bakingemas deklarācija”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0012/2017),

| A. | tā kā pasaule piedzīvo nepieredzētu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības pieaugumu un līdztekus notiek bioloģiskas krīzes, ko izraisa ilgstoša nelikumīga un neilgtspējīga faunas un floras ieguve un tirdzniecība visā pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā pasaule piedzīvo nepieredzētu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības pieaugumu un līdztekus notiek bioloģiskas krīzes, ko izraisa ilgstoša nelikumīga un neilgtspējīga faunas un floras ieguve un tirdzniecība visā pasaulē;

| B. | tā kā nekontrolēta un pārmērīga savvaļas dzīvnieku un augu sugu izmantošana ir otrais visbiežākais drauds to izdzīvošanai savvaļā, tūlīt pēc biotopu iznīcināšanas; |
| --- | --- |

B.

tā kā nekontrolēta un pārmērīga savvaļas dzīvnieku un augu sugu izmantošana ir otrais visbiežākais drauds to izdzīvošanai savvaļā, tūlīt pēc biotopu iznīcināšanas;

| C. | tā kā aplēses liecina, ka nelikumīga tirdzniecība ar savvaļas floru un faunu ir ceturtā visienesīgākā noziedzīgā darbība, un tiek lēsts, ka tās apgrozījums ir aptuveni EUR 20 miljardi; |
| --- | --- |

C.

tā kā aplēses liecina, ka nelikumīga tirdzniecība ar savvaļas floru un faunu ir ceturtā visienesīgākā noziedzīgā darbība, un tiek lēsts, ka tās apgrozījums ir aptuveni EUR 20 miljardi;

| D. | tā kā jaunākās tendences norāda uz pieaugošu liela mēroga noziedzīgu un organizētu tīklu iesaistīšanos, kuri izmanto arvien sarežģītākas metodes; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunākās tendences norāda uz pieaugošu liela mēroga noziedzīgu un organizētu tīklu iesaistīšanos, kuri izmanto arvien sarežģītākas metodes;

| E. | tā kā savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīga tirdzniecība veicina konfliktus un pastāv aizdomas, ka teroristu tīkli gūst finansējumu, citstarp arī no savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības, kas viņiem rada lielu peļņu; |
| --- | --- |

E.

tā kā savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīga tirdzniecība veicina konfliktus un pastāv aizdomas, ka teroristu tīkli gūst finansējumu, citstarp arī no savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības, kas viņiem rada lielu peļņu;

| F. | tā kā korupcijas un vājas pārvaldības struktūras izraisītās problēmas vēl vairāk saasina jau esošos trūkumus savvaļas dabas tirdzniecības regulējumos; |
| --- | --- |

F.

tā kā korupcijas un vājas pārvaldības struktūras izraisītās problēmas vēl vairāk saasina jau esošos trūkumus savvaļas dabas tirdzniecības regulējumos;

| G. | tā kā Eiropas Savienība pašlaik ir gan galamērķa tirgus, gan tranzīta centrs nelikumīgas tirdzniecības darījumiem uz citiem reģioniem, kā arī teritorija, no kuras nelikumīgas tirdzniecības nolūkā tiek izvesti atsevišķu sugu īpatņi; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienība pašlaik ir gan galamērķa tirgus, gan tranzīta centrs nelikumīgas tirdzniecības darījumiem uz citiem reģioniem, kā arī teritorija, no kuras nelikumīgas tirdzniecības nolūkā tiek izvesti atsevišķu sugu īpatņi;

| H. | tā kā, lai novērstu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības pamatcēloņus, ir būtiski nodrošināt, ka savvaļas dabas aizsardzībā iesaistās izcelsmes valstu lauku kopienas un tās ir ieguvējas no šiem aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai novērstu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības pamatcēloņus, ir būtiski nodrošināt, ka savvaļas dabas aizsardzībā iesaistās izcelsmes valstu lauku kopienas un tās ir ieguvējas no šiem aizsardzības pasākumiem;

| I. | tā kā pret dzīvo dabu vērsti kibernoziegumi rada nopietnus draudus apdraudētajām savvaļas sugām, tostarp ziloņiem, degunradžiem, bruņnešiem, rāpuļiem, abiniekiem, putniem un žirafēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā pret dzīvo dabu vērsti kibernoziegumi rada nopietnus draudus apdraudētajām savvaļas sugām, tostarp ziloņiem, degunradžiem, bruņnešiem, rāpuļiem, abiniekiem, putniem un žirafēm;

| J. | tā kā tirdzniecības politika, kas saskaņota ar sadarbību attīstības jomā, var būt spēcīgs ekonomikas izaugsmes virzītājspēks jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā tirdzniecības politika, kas saskaņota ar sadarbību attīstības jomā, var būt spēcīgs ekonomikas izaugsmes virzītājspēks jaunattīstības valstīs;

| K. | tā kā arvien plašākā nelegālā tirdzniecība ar daudzām floras un faunas sugām izraisa bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un ekosistēmu iznīcināšanu un aizvien vairāk sugu kļūst apdraudētas vai pat izzūd; |
| --- | --- |

K.

tā kā arvien plašākā nelegālā tirdzniecība ar daudzām floras un faunas sugām izraisa bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un ekosistēmu iznīcināšanu un aizvien vairāk sugu kļūst apdraudētas vai pat izzūd;

| L. | tā kā ilgtspējīgai savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecībai var būt izšķiroša nozīme dažām sociāli atstumtām iedzīvotāju grupām, kuras paļaujas uz tiesiskajiem regulējumiem, lai saglabātu vietējos resursus un veicinātu nabadzības mazināšanos, |
| --- | --- |

L.

tā kā ilgtspējīgai savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecībai var būt izšķiroša nozīme dažām sociāli atstumtām iedzīvotāju grupām, kuras paļaujas uz tiesiskajiem regulējumiem, lai saglabātu vietējos resursus un veicinātu nabadzības mazināšanos,

Tendences, principi un vispārēji apsvērumi

| 1. | ar nopietnām bažām konstatē savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības un noziegumu pret dzīvo dabu neseno pieaugumu, kas, to neapstādinot un nepavēršot pretējā virzienā, var būtiski un neatgriezeniski kaitēt bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un vides ilgtspējai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka ES, kas ir parakstījusi vairākas pasaules mēroga konvencijas vides aizsardzības jomā, ir juridisks pienākums nodrošināt, ka tās politika un starptautiskie līgumi veicina šā aizsardzības mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka pastiprināta ekonomikas attīstība, ko rada integrācija pasaules tirgos, un dabas resursu izmantošana ilgtspējīgas ekonomikas attīstības mērķiem viena otru neizslēdz, bet tās drīzāk vajadzētu uzskatīt par savstarpēji papildinošām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tādēļ stingri atbalsta tādu pieeju dzīvās dabas aizsardzības jautājumiem, kas ne vien atbalsta ES un tās tirdzniecības partneru vides aizsardzības mērķus, bet arī ļauj radīt regulējumus ilgtspējīgai un likumīgai tirdzniecībai, kas veicina tirdzniecības politikas labvēlīgo ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ar bažām uzsver, ka ES līdztekus ASV joprojām ir būtisks galamērķa tirgus un tranzīta kanāls nelikumīgu savvaļas dabas produktu tirdzniecībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, kam būs izšķiroša nozīme cīņā pret savvaļas dabas nelikumīgo tirdzniecību, kuras apjomi satraucoši pieaug un kura ir ārkārtīgi ienesīga noziedzīga darbība, kas destabilizē tautsaimniecības un kopienas, kuras savā iztikā atkarīgas no savvaļas dabas, un apdraud ES tirdzniecības partneru mieru un drošību problēmu skartākajos reģionos, nostiprinot nelikumīgās tirdzniecības kanālus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka tikai ar integrētu pieeju noziegumiem pret dzīvo dabu var pilnībā panākt nelikumīgās tirdzniecības samazināšanu un izskaušanu un ka ES ir jāvada centieni novērst ne vien piedāvājuma problēmas, tostarp trešās valstīs esošās attīstības problēmas, bet arī pieprasījumu pēc nelikumīgi iegūtiem produktiem vietējos tirgos, tostarp tiešsaistes platformās; |
| --- | --- |

7.

Starptautiskās iestādes un valdības

| 8. | atgādina, ka saskaņā ar PTO tiesību aktiem valstīm ir atļauts ieviest izņēmumus GATT XX panta g) punkta vispārējos noteikumos, lai regulētu izsmeļamus dabas resursus, un XX panta a) punktā, lai aizsargātu sabiedrības morāli; norāda, ka PTO Apelācijas institūcija jēdzienu “izsmeļami dabas resursi” ir interpretējusi paplašināti nolūkā iekļaut tās dzīvās sugas, kurām varētu draudēt izzušana, un ka PTO judikatūrā ir īpaši uzsvērts, ka sugu iekļaušana Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) pielikumos ir pierādījums to izsmeļamībai; atzīmē, ka PTO Apelācijas institūcija jēdzienu “sabiedrības morāle” ir interpretējusi paplašināti, lai iekļautu bažas par to, ka nav pieļaujama nežēlīga izturēšanās pret dzīvniekiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē ES centienus PTO samazināt videi kaitējošās subsīdijas zvejniecībai, kas var traucēt zivsaimniecības ilgtspējīgai pārvaldībai un apdraudēt tādu sugu kā bruņurupuču, haizivju, jūras putnu un jūras zīdītāju saglabāšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti pauž savu stingro apņemšanos īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un nodrošināt 15. mērķa pilnīgu sasniegšanu, kas ietver solījumu izbeigt aizsargājamu floras un faunas sugu malumedniecību un nelikumīgu tirdzniecību, kā arī apkarot gan nelikumīgi tirgoto produktu piedāvājumu, gan pieprasījumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē darbu, ko pašlaik veic pēc CITES, Interpola, Eiropola, UNODC, Pasaules bankas un PMO iniciatīvas izveidotais Starptautiskais konsorcijs noziegumu pret dzīvo dabu apkarošanai; |
| --- | --- |

11.

Muita un tirdzniecība tiešsaistē

| 12. | atzinīgi vērtē arī PMO INAMA projektu, kura mērķis ir palielināt muitas iestāžu iespējas uzlabot savu veiktspēju, lai apkarotu noziegumus pret dzīvo dabu; prasa muitas iestādēm vairāk iesaistīties tiesībaizsardzības operācijās, lai apkarotu savvaļas dabas nelikumīgu tirdzniecību, un pastiprināt izpratnes veicināšanas darbības ar mērķi uzlabot muitas iestāžu apmācību un darbību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka noziegumi pret dzīvo dabu tiešsaistē rada nopietnus draudus apdraudētiem dzīvniekiem, tostarp ziloņiem, degunradžiem, abiniekiem, rāpuļiem un putniem, un ka valdībām, uzņēmumiem un nevalstiskajām organizācijām būtu jāsadarbojas, lai cīnītos pret šādiem noziegumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka Eiropas Savienības rīcības plānā lielāka uzmanība būtu jāpievērš muitas jautājumiem — gan attiecībā uz sadarbību ar partnervalstīm, gan labāku un efektīvāku īstenošanu pašā Savienībā; tāpēc gaida Komisijas 2016. gada pārskatu par ES spēkā esošā tiesiskā regulējuma īstenošanu un izpildi un prasa šajā pārskatā izvērtēt arī muitas procedūras; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju izpētīt, vai dalībvalstu muitas ierēdņi, kas atbildīgi par kontrolēm, vienoti piemēro ES tiesību aktus savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot informācijas apmaiņu un spēju veidošanu, tostarp sagatavojot īpašas apmācības programmas muitas darbiniekiem; |
| --- | --- |

16.

Privātā sektora un nevalstisko organizāciju loma

| 17. | uzsver, ka cīņā pret savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību ir svarīgi iesaistīt privāto sektoru, tostarp tiešsaistes tirdzniecības vietas un sociālos plašsaziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē praktiski izmantojamus risinājumus, kas pēc to iekļaušanas esošajā piegādes ķēdē un tirdzniecības pārvaldības sistēmās ļaus privātajam sektoram kļūt par valdību un starptautisko institūciju patiesu partneri, nodrošinot globālo piegādes ķēžu atbildīgu pārvaldību; tomēr uzsver — kopējai tirdzniecības politikai būtu jāveicina
  saistoši
  korporatīvās sociālās atbildības standarti, virzot un atbalstot privāto sektoru ceļā uz sociāli atbildīgu praksi; uzskata, ka korporatīvās sociālās atbildības standarti ir jo īpaši svarīgi transporta tīklos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības ekspertu un loģistikas uzņēmumu jaunās sadarbības tendences nulles tolerances jomā; uzskata, ka Komisijai ir jāapsver, kā labāk nodrošināt, lai attiecīgi tiesiskie regulējumi efektīvāk novērstu riskus, kas saistīti ar e-komerciju un reklamēšanu tiešsaistē un bezsaistē; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē nevalstisko organizāciju un pilsoniskās sabiedrības lomu ne vien cīņā pret savvaļas floras un faunas nelikumīgu tirdzniecību, tostarp attiecībā uz izpratnes veicināšanu un pieprasījuma samazināšanu gan ES, gan trešās valstīs, no kurām nāk šī savvaļas flora un fauna, bet arī vietējās konsultantu grupās, kas paredzētas ES brīvās tirdzniecības nolīgumos, lai uzraudzītu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē transporta darba grupas “Vienoti dzīvās dabas aizsardzībai” (United for Wildlife Transport Taskforce) 2016. gada martā Bakingemas pilī pieņemto deklarāciju, kuras mērķis ir iesaistīt privāto sektoru, lai novērstu nepilnības transporta un muitas procedūrās, jo šīs nepilnības izmanto nelegālie tirgoņi, un lai uzlabotu informācijas apmaiņu visās globālās piegādes ķēdēs un tirdzniecības ceļos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar nevalstiskajām organizācijām, lai samazinātu savvaļas dabas produktu nelikumīgo tirdzniecību, mainītu patērētāju uzvedību un samazinātu pieprasījumu pēc šādiem produktiem, īstenojot kampaņas, kuru mērķis ir veicināt informētību par jautājumiem saistībā ar savvaļas dabas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu, jo īpaši valstīs, kur šis pieprasījums ir lielāks; |
| --- | --- |

22.

ES tiesiskais regulējums un tirdzniecības nolīgumi

| 23. | uzskata, ka spēkā esošā iekšzemes tiesiskā regulējuma kontekstā ES dalībvalstu šā brīža galvenais uzdevums un prioritāte ir īstenot spēkā esošos noteikumus; tomēr atzīst, ka būtu jāapsver iespējas pieņemt papildu noteikumus, kuros būtu ņemti vērā citās valstīs pieņemtie noteikumi, lai aizliegtu darīt pieejamus un laist tirgū, pārvadāt un arī iegūt īpašumā savvaļas īpatņus, kuru ieguve vai tirdzniecība attiecīgajās trešās valstīs saskaņā ar šo valstu tiesisko regulējumu ir nelikumīga; uzskata, ka būtu jāpārbauda arī spēkā esošais tiesiskais regulējums, lai labāk novērstu riskus, kas saistīti ar e-komerciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atbalsta pieeju, ar ko turpmākajos ES tirdzniecības nolīgumos ir jāiekļauj noteikumi, kuru mērķis ir novērst savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu jaunai TTIP sadaļai par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, kas ir daļa no Komisijas apņemšanās nodrošināt ilgtspējīgu attīstību; norāda, ka ASV savos tirdzniecības nolīgumos ir centusies vienoties par savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības standartiem, tostarp ierobežojot subsīdijas zvejniecībai; uzsver, ka visās turpmākajās sarunās par ES brīvās tirdzniecības nolīgumiem tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās ir jāiekļauj stingri savvaļas dabas aizsardzības noteikumi, tostarp noteikumi un saistības, kuru mērķis ir nodrošināt starptautisko vides nolīgumu (MEA) pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē vērienīgāku ES pieeju savvaļas dabas aizsardzībai ES un Vjetnamas brīvās tirdzniecības nolīguma tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļā, kurā ir iekļautas ne vien saistības pareizi īstenot un izpildīt starptautiskos vides nolīgumus, piemēram, CITES, Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (CBD) un Starptautisko Konvenciju vaļu medību regulēšanai (ICRW), bet arī noteikumi par tirdzniecības spēju veidošanu, informācijas apmaiņu un izpratnes veicināšanu, un mudina ES un tās dalībvalstis nodrošināt šo saistību un noteikumu pienācīgu īstenošanu; uzskata, ka šīm saistībām ir jābūt izpildāmām, lai nodrošinātu efektīvu un pastāvīgu atbilstību, tostarp paredzot pienācīgu lomu nevalstiskajām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atbalsta stratēģijā “Tirdzniecība visiem” izklāstīto pieeju turpmākajos tirdzniecības nolīgumos iekļaut noteikumus par korupcijas apkarošanu, ņemot vērā, ka tā nenoliedzami veicina savvaļas dabas nelikumīgu tirdzniecību, un arī atbalsta ES apņemšanos īstenot tirdzniecības politikas nostādnes, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un kas palīdzēs sasniegt globālos mērķus, par kuriem ir panākta vienošanās saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

27.

Ieteikumi

| 28. | atbalsta tādu pieeju ES tirdzniecības politikai, ar ko ne vien piešķir prioritāti savvaļas dabas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, bet arī visos turpmākajos nolīgumos iekļauj noteikumus, kuru mērķis ir šādu tirdzniecību samazināt un pilnībā izskaust, kā arī stingrus un iedarbīgus papildu pasākumus, jo īpaši attiecībā uz apmācību, prevenciju un sankciju piemērošanu mežu apsaimniekošanas, veselības un muitas jomā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka neviens ES tirdzniecības politikas elements nedrīkst liegt nedz ES, nedz tās tirdzniecības partneriem pieņemt savvaļas dabas un dabas resursu aizsardzībai nepieciešamos lēmumus, ja vien šie pasākumi arī turpmāk atbilst leģitīmiem sabiedriskās politikas mērķiem un nav uzskatāmi par patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka nav viena visiem piemērota risinājuma, kā sasniegt globālu dzīvās dabas ilgtspējību un apkarot nelikumīgu tirdzniecību; šajā sakarībā atgādina, ka ir nepieciešams nodrošināt pilnīgu elastīgumu un apmainīties ar informāciju, datiem un labāko praksi, lai veicinātu dialogu ar mērķi stiprināt sadarbību, ņemot vērā šāda veida pārkāpumu pārrobežu raksturu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | iesaka ES dalībvalstīm apsvērt tādus politikas risinājumus, kas ļautu likvidēt visas atlikušās juridiskās nepilnības, kuras varētu veicināt nelikumīgi iegūtu savvaļas dzīvnieku un augu un savvaļas dabas produktu legalizāciju; turklāt iesaka šajā sakarībā veikt visaptverošu uzraudzību un efektīvi izmantot esošos resursus un aģentūras, lai sasniegtu minēto mērķi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa ES un tās dalībvalstīm apsvērt iespēju Eiropas līmenī aizliegt ziloņkaula, arī tā dēvētā “pirmskonvencijas” ziloņkaula, tirdzniecību, eksportu un reeksportu ES teritorijā un aiz ES robežām, nodrošinot, ka šis aizliegums ir saskaņā ar PTO tiesību aktiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prasa nodrošināt pietiekamus resursus tādiem politikas virzieniem un pasākumiem, kas izstrādāti, lai sasniegtu ES mērķus cīņā pret savvaļas dabas nelikumīgu tirdzniecību, tostarp piešķirt resursus spēju veidošanai trešās valstīs, jo īpaši attiecībā uz muitas procedūrām, iestādēm, pārredzamību un labu pārvaldību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt sadarbību ar visām iesaistītajām personām, lai nodrošinātu integrētu pieeju, kas ne vien vērsta pret nelikumīgi iegūtu savvaļas dzīvnieku un augu un savvaļas dabas produktu izcelsmes avotiem, bet arī ierobežo pieprasījumu un veicina izpratni pieprasījuma tirgos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina dalībvalstis un Komisiju darīt vairāk, lai panāktu, ka pret noziedznieku tīkliem un grupējumiem, kas nodarbojas ar savvaļas dabas nelikumīgu tirdzniecību, tiek veikti pasākumi, kuru mērķis ir sagraut, iznīcināt un sodīt šādas organizācijas, un arī aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sodi un spriedumi par noziegumiem pret savvaļas dabu ir samērīgi un preventīvi un attiecīgos gadījumos atbilst saistībām, kas noteiktas ANO Konvencijā pret transnacionālo organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Eiropas Savienību PTO regulējuma ietvaros izvērtēt, kā globālā tirdzniecība un vides aizsardzības režīmi varētu labāk viens otru atbalstīt, jo īpaši saistībā ar darbu, kas pašlaik tiek veikts, lai stiprinātu PTO un starptautisko vides nolīgumu saskaņotību, un arī saistībā ar tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka būtu jāizvērtē turpmākas sadarbības iespējas starp PTO un CITES, jo īpaši izvērtējot, kā amatpersonām no jaunattīstības valstīm piedāvāt tehnisko palīdzību un spēju veidošanu tirdzniecības un vides jautājumos; prasa Komisijai turpināt apsvērt šo jautājumu saistībā ar diskusijām, kuras notiek pēc Nairobi konferences, un turpmāk apspriežamajiem jautājumiem, kas tiks izskatīti nākamajā ministru konferencē, kura notiks 2017. gadā Buenosairesā; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, CITES, Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas birojam, PMO, PTO un Interpolam. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

(2)  OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.

---

Otrdiena, 2017. gada 14. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Zirgu dzimtas dzīvnieku īpašnieku atbildība un šo dzīvnieku aprūpe

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par zirgu dzimtas dzīvnieku īpašnieku atbildību un šo dzīvnieku aprūpi (2016/2078(INI))

(2018/C 263/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39., 42. un 43. pantu par kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39., 42. un 43. pantu par kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas darbību,

| — | ņemot vērā LESD 114. pantu par iekšējā tirgus izveidi un darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 114. pantu par iekšējā tirgus izveidi un darbību,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu par veterinārijas un fitosanitārijas pasākumiem, kuru tiešais mērķis ir sabiedrības veselības aizsardzība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu par veterinārijas un fitosanitārijas pasākumiem, kuru tiešais mērķis ir sabiedrības veselības aizsardzība,

| — | ņemot vērā LESD 13. pantu, kurā paredzēts, ka, nosakot un īstenojot Savienības lauksaimniecības, zivsaimniecības, transporta, iekšējā tirgus un pētniecības un tehnoloģiju attīstības un kosmosa izpētes politiku, Savienība un dalībvalstis velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām, vienlaikus ievērojot dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus un paražas, jo īpaši attiecībā uz reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālās kultūras mantojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 13. pantu, kurā paredzēts, ka, nosakot un īstenojot Savienības lauksaimniecības, zivsaimniecības, transporta, iekšējā tirgus un pētniecības un tehnoloģiju attīstības un kosmosa izpētes politiku, Savienība un dalībvalstis velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām, vienlaikus ievērojot dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus un paražas, jo īpaši attiecībā uz reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālās kultūras mantojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1099/2009 par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1099/2009 par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (3),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. februāra Īstenošanas regulu (ES) 2015/262, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/427/EEK un 2009/156/EK nosaka zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas metožu noteikumus (Zirgu dzimtas dzīvnieku pasu regula) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. februāra Īstenošanas regulu (ES) 2015/262, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/427/EEK un 2009/156/EK nosaka zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas metožu noteikumus (Zirgu dzimtas dzīvnieku pasu regula) (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1012 par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1012 par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 23. aprīļa spriedumu lietā C-424/13 Zuchtvieh-Export GmbH / Stadt Kempten, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 23. aprīļa spriedumu lietā C-424/13 Zuchtvieh-Export GmbH / Stadt Kempten,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1337/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Regulu (ES) Nr. 1169/2011 (8) attiecībā uz gaļas izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1337/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Regulu (ES) Nr. 1169/2011 (8) attiecībā uz gaļas izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352),

| — | ņemot vērā Komisijas EDUCAWEL pētījuma secinājumus (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas EDUCAWEL pētījuma secinājumus (9),

| — | ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu,

| — | ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0014/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0014/2017),

| A. | tā kā ES zirgu dzimtas dzīvnieku nozares gada vērtība pārsniedz EUR 100 miljardus (10) un 2013. gadā vien tā radīja papildu ienākumus no derībām EUR 27,3 miljardu apmērā, no kā EUR 1,1 miljardu saņēma dalībvalstu pārvaldes iestādes (11); |
| --- | --- |

A.

tā kā ES zirgu dzimtas dzīvnieku nozares gada vērtība pārsniedz EUR 100 miljardus (10) un 2013. gadā vien tā radīja papildu ienākumus no derībām EUR 27,3 miljardu apmērā, no kā EUR 1,1 miljardu saņēma dalībvalstu pārvaldes iestādes (11);

| B. | tā kā jāšanas sporta nozare vien ir izveidojusi aptuveni 900 000 darbvietu, pieci līdz septiņi zirgu dzimtas dzīvnieki nozīmē vienu pilnas slodzes darbvietu un šīs darbvietas, kuras nav iespējams pārvietot, tagad atrodas ekonomiski neaizsargātos lauku apvidos; |
| --- | --- |

B.

tā kā jāšanas sporta nozare vien ir izveidojusi aptuveni 900 000 darbvietu, pieci līdz septiņi zirgu dzimtas dzīvnieki nozīmē vienu pilnas slodzes darbvietu un šīs darbvietas, kuras nav iespējams pārvietot, tagad atrodas ekonomiski neaizsargātos lauku apvidos;

| C. | tā kā zirgu dzimtas dzīvnieku nozare atbilst mērķiem, kas noteikti ES lauku attīstības politikai, kura ir balstīta uz lauksaimniecības dzīvotspēju, dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību un sociālās iekļaušanas veicināšanu lauku kopienās; tā kā zirgu dzimtas dzīvniekus joprojām ļoti daudz izmanto lauksaimniecībā un tiek rasti jauni lietojumi, piemēram, ēzeļmātes piena ražošana, kā arī jaunas iespējas un ieguvumi attiecīgo produktu tālākā attīstībā gan ražotājiem, gan patērētājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā zirgu dzimtas dzīvnieku nozare atbilst mērķiem, kas noteikti ES lauku attīstības politikai, kura ir balstīta uz lauksaimniecības dzīvotspēju, dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību un sociālās iekļaušanas veicināšanu lauku kopienās; tā kā zirgu dzimtas dzīvniekus joprojām ļoti daudz izmanto lauksaimniecībā un tiek rasti jauni lietojumi, piemēram, ēzeļmātes piena ražošana, kā arī jaunas iespējas un ieguvumi attiecīgo produktu tālākā attīstībā gan ražotājiem, gan patērētājiem;

| D. | tā kā zirgu dzimtas dzīvnieku nozare aktīvi palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi panākt ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā būtu gan zaļāka ekonomika, gan iekļaujoša izaugsme, un tā kā zirgu dzimtas dzīvnieku nozare ir svarīga ar savu būtisko ieguldījumu lauku apvidu vidiskajā, ekonomiskajā un sociālajā attīstībā; |
| --- | --- |

D.

tā kā zirgu dzimtas dzīvnieku nozare aktīvi palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi panākt ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā būtu gan zaļāka ekonomika, gan iekļaujoša izaugsme, un tā kā zirgu dzimtas dzīvnieku nozare ir svarīga ar savu būtisko ieguldījumu lauku apvidu vidiskajā, ekonomiskajā un sociālajā attīstībā;

| E. | tā kā Eiropas Savienība ir lielākais jāšanas sporta nozares tirgus pasaulē (12); |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienība ir lielākais jāšanas sporta nozares tirgus pasaulē (12);

| F. | tā kā Eiropas Savienībā ļoti dažādas funkcijas pilda aptuveni 7 miljoni zirgu dzimtas dzīvnieku, kam ir senas saiknes ar cilvēku, tostarp sacīkšu zirgi un zirgi izklaidei, darba dzīvnieki transporta nozarē, tūrismā, uzvedības, rehabilitācijas un kognitīvās terapijas vajadzībām, sportā, izglītībā, mežsaimniecībā un lauksaimniecībā, piena un gaļas dzīvnieki, dzīvnieki izmantošanai pētniecībā, kā arī savvaļas un daļēji savvaļas dzīvnieki; tā kā zirgu dzimtas dzīvnieki palīdz arī saglabāt bioloģisko daudzveidību un lauku ilgtspēju un sava mūža laikā var pildīt vairākas no šīm funkcijām; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienībā ļoti dažādas funkcijas pilda aptuveni 7 miljoni zirgu dzimtas dzīvnieku, kam ir senas saiknes ar cilvēku, tostarp sacīkšu zirgi un zirgi izklaidei, darba dzīvnieki transporta nozarē, tūrismā, uzvedības, rehabilitācijas un kognitīvās terapijas vajadzībām, sportā, izglītībā, mežsaimniecībā un lauksaimniecībā, piena un gaļas dzīvnieki, dzīvnieki izmantošanai pētniecībā, kā arī savvaļas un daļēji savvaļas dzīvnieki; tā kā zirgu dzimtas dzīvnieki palīdz arī saglabāt bioloģisko daudzveidību un lauku ilgtspēju un sava mūža laikā var pildīt vairākas no šīm funkcijām;

| G. | tā kā atbildīga zirgu dzimtas dzīvnieku turēšana un aprūpe sākas ar pienācīgu rūpību par dzīvnieku veselības un labturības apstākļiem un tā kā labturības jautājumiem jābūt svarīgiem visās ar zirgu dzimtas dzīvniekiem saistītajās darbībās; tā kā ES līmenī regulatīvā vide dažādās dalībvalstīs atšķiras un tā kā esošos tiesību aktus ES dalībvalstīs īsteno atšķirīgi, līdz ar to rodas konkurences izkropļojumi un pasliktinās dzīvnieku labturība; |
| --- | --- |

G.

tā kā atbildīga zirgu dzimtas dzīvnieku turēšana un aprūpe sākas ar pienācīgu rūpību par dzīvnieku veselības un labturības apstākļiem un tā kā labturības jautājumiem jābūt svarīgiem visās ar zirgu dzimtas dzīvniekiem saistītajās darbībās; tā kā ES līmenī regulatīvā vide dažādās dalībvalstīs atšķiras un tā kā esošos tiesību aktus ES dalībvalstīs īsteno atšķirīgi, līdz ar to rodas konkurences izkropļojumi un pasliktinās dzīvnieku labturība;

| H. | tā kā salīdzinājumā ar kopskaitu zirgu dzimtas dzīvnieki ir visvairāk pārvadātie dzīvnieki Eiropā (13) un tā kā dzīvnieku pārvadāšanas ilgums rada nopietnas bažas ES iedzīvotājiem, kas pieprasa īsākus pārvadājumus, jo zirgu dzimtas dzīvniekus pirms galamērķa sasniegšanas bieži vien uz un no ES pārvadā šim nolūkam nepiemērotos transportlīdzekļos tālos pārvadājumos pa autoceļiem, pa jūru un ar gaisa transportu; |
| --- | --- |

H.

tā kā salīdzinājumā ar kopskaitu zirgu dzimtas dzīvnieki ir visvairāk pārvadātie dzīvnieki Eiropā (13) un tā kā dzīvnieku pārvadāšanas ilgums rada nopietnas bažas ES iedzīvotājiem, kas pieprasa īsākus pārvadājumus, jo zirgu dzimtas dzīvniekus pirms galamērķa sasniegšanas bieži vien uz un no ES pārvadā šim nolūkam nepiemērotos transportlīdzekļos tālos pārvadājumos pa autoceļiem, pa jūru un ar gaisa transportu;

| I. | tā kā datus par zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu komerciālos nolūkos reģistrē Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmā (TRACES), bet publisko tikai reizi gadā ar divu gadu nobīdi; |
| --- | --- |

I.

tā kā datus par zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu komerciālos nolūkos reģistrē Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmā (TRACES), bet publisko tikai reizi gadā ar divu gadu nobīdi;

| J. | tā kā tūlītēji pieejami dati varētu palīdzēt kompetentajām iestādēm un citām organizācijām labāk uzraudzīt ietekmi uz dzīvnieku veselību un izmeklēt liecības par nepietiekamu biodrošību; |
| --- | --- |

J.

tā kā tūlītēji pieejami dati varētu palīdzēt kompetentajām iestādēm un citām organizācijām labāk uzraudzīt ietekmi uz dzīvnieku veselību un izmeklēt liecības par nepietiekamu biodrošību;

| K. | tā kā nav pietiekamu datu, kas ļautu tieši kvantificēt, cik zirgu dzimtas dzīvnieku tiek izmantoti mazās un daļēji naturālās saimniecībās, daudzas no kurām atrodas jaunajās dalībvalstīs, un tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

K.

tā kā nav pietiekamu datu, kas ļautu tieši kvantificēt, cik zirgu dzimtas dzīvnieku tiek izmantoti mazās un daļēji naturālās saimniecībās, daudzas no kurām atrodas jaunajās dalībvalstīs, un tūrisma nozarē;

| L. | tā kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) 2016. gada maijā pieņēma vadlīnijas par zirgu dzimtas darba dzīvniekiem (14) attiecībā uz dzīvnieku piecu pamatbrīvību ievērošanu, proti, brīvību neciest no bada, slāpēm un nepietiekama uztura, no bailēm un distresa, no fiziska diskomforta, karstuma un sāpēm, kā arī brīvību lielā mērā piekopt savai sugai raksturīgu uzvedību; |
| --- | --- |

L.

tā kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) 2016. gada maijā pieņēma vadlīnijas par zirgu dzimtas darba dzīvniekiem (14) attiecībā uz dzīvnieku piecu pamatbrīvību ievērošanu, proti, brīvību neciest no bada, slāpēm un nepietiekama uztura, no bailēm un distresa, no fiziska diskomforta, karstuma un sāpēm, kā arī brīvību lielā mērā piekopt savai sugai raksturīgu uzvedību;

| M. | tā kā zirgu dzimtas dzīvnieki, ko izmanto lauksaimniecībā, jāšanas sportā un tūrismā, ir vērtīgs nodarbinātības un ienākumu avots pašvaldībām un lauku apvidiem un attiecīgās darbvietas nav pārvietojamas, taču daļa šo zirgu dzimtas dzīvnieku netiek turēti pietiekami labi un tūristiem bieži vien nav pietiekamu zināšanu, kas ļautu atpazīt un novērst labturības problēmas (15); |
| --- | --- |

M.

tā kā zirgu dzimtas dzīvnieki, ko izmanto lauksaimniecībā, jāšanas sportā un tūrismā, ir vērtīgs nodarbinātības un ienākumu avots pašvaldībām un lauku apvidiem un attiecīgās darbvietas nav pārvietojamas, taču daļa šo zirgu dzimtas dzīvnieku netiek turēti pietiekami labi un tūristiem bieži vien nav pietiekamu zināšanu, kas ļautu atpazīt un novērst labturības problēmas (15);

| N. | tā kā nozares ieviestie labturības marķējumi var palīdzēt nodrošināt, ka attiecīgās darbības tiek veiktas pienācīgi un ka sabiedrībai tiek sniegta nepieciešamā informācija; |
| --- | --- |

N.

tā kā nozares ieviestie labturības marķējumi var palīdzēt nodrošināt, ka attiecīgās darbības tiek veiktas pienācīgi un ka sabiedrībai tiek sniegta nepieciešamā informācija;

| O. | tā kā neierobežota, akla un bezatbildīga zirgu dzimtas dzīvnieku audzēšana var novest pie tā, ka dzīvnieki zaudē visu ekonomisko vērtību un labturības ziņā bieži ir sliktos apstākļos, sevišķi ekonomikas lejupslīdes laikā; tā kā Parlaments un Padome nesen pieņēma tiesību aktu, ar ko saskaņo noteikumus par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem tīršķirnes vaislas dzīvnieku, tostarp zirgu dzimtas dzīvnieku, audzēšanai, ar mērķi padarīt ES audzēšanas nozari konkurētspējīgāku un labāk organizētu un uzlabot pieejamo informāciju par tīršķirnes dzīvnieku audzēšanu un tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, jo īpaši zirgu dzimtas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā neierobežota, akla un bezatbildīga zirgu dzimtas dzīvnieku audzēšana var novest pie tā, ka dzīvnieki zaudē visu ekonomisko vērtību un labturības ziņā bieži ir sliktos apstākļos, sevišķi ekonomikas lejupslīdes laikā; tā kā Parlaments un Padome nesen pieņēma tiesību aktu, ar ko saskaņo noteikumus par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem tīršķirnes vaislas dzīvnieku, tostarp zirgu dzimtas dzīvnieku, audzēšanai, ar mērķi padarīt ES audzēšanas nozari konkurētspējīgāku un labāk organizētu un uzlabot pieejamo informāciju par tīršķirnes dzīvnieku audzēšanu un tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, jo īpaši zirgu dzimtas dzīvniekiem;

| P. | tā kā kopš 2008. gada rietumu dalībvalstīs zirgu dzimtas dzīvnieku pamešana ir kļuvusi aizvien biežāka, it īpaši situācijās, kad tos tur kā dārgus luksusa dzīvniekus, kas rada lielu finansiālu slogu, nevis kā dzīvniekus ienākumu gūšanai; tā kā ne Komisija, ne dalībvalstis uz šo problēmu nav reaģējušas pienācīgi un apmierinoši; |
| --- | --- |

P.

tā kā kopš 2008. gada rietumu dalībvalstīs zirgu dzimtas dzīvnieku pamešana ir kļuvusi aizvien biežāka, it īpaši situācijās, kad tos tur kā dārgus luksusa dzīvniekus, kas rada lielu finansiālu slogu, nevis kā dzīvniekus ienākumu gūšanai; tā kā ne Komisija, ne dalībvalstis uz šo problēmu nav reaģējušas pienācīgi un apmierinoši;

| Q. | tā kā vairumā šo gadījumu vainojami privātīpašnieki un šie gadījumi nav raksturīgi lielākajai daļai Eiropas profesionālās zirgu nozares; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vairumā šo gadījumu vainojami privātīpašnieki un šie gadījumi nav raksturīgi lielākajai daļai Eiropas profesionālās zirgu nozares;

| R. | tā kā zirgu dzimtas dzīvnieki ir sociāli dzīvnieki ar kognitīvajām spējām, kam raksturīga spēcīga pieķeršanās, un tā kā tos izmanto dažādās izglītības un apmācības programmās, kā arī terapijas un rehabilitācijas programmās, tostarp tādās, kas paredzētas autiskā spektra traucējumiem, bērnu cerebrālajai triekai, smadzeņu asinsrites traucējumiem, mācīšanās vai valodas traucējumiem un grūtībām, likumpārkāpēju rehabilitācijai, psihoterapijai, posttraumatiskā stresa sindromam, kā arī atkarības programmās; |
| --- | --- |

R.

tā kā zirgu dzimtas dzīvnieki ir sociāli dzīvnieki ar kognitīvajām spējām, kam raksturīga spēcīga pieķeršanās, un tā kā tos izmanto dažādās izglītības un apmācības programmās, kā arī terapijas un rehabilitācijas programmās, tostarp tādās, kas paredzētas autiskā spektra traucējumiem, bērnu cerebrālajai triekai, smadzeņu asinsrites traucējumiem, mācīšanās vai valodas traucējumiem un grūtībām, likumpārkāpēju rehabilitācijai, psihoterapijai, posttraumatiskā stresa sindromam, kā arī atkarības programmās;

| S. | tā kā — daļēji augsto veterināro izmaksu dēļ — situācijās, kad īpašnieki vairs nespēj pietiekami rūpēties par saviem zirgu dzimtas dzīvniekiem, viņiem nākas pieņemt smagus lēmumus un tā kā dažās dalībvalstīs īpašnieki, kas vairs nespēj uzņemties veterinārās aprūpes izmaksas un zirgu dzimtas dzīvnieka labturības vajadzību izmaksas, par pirmo līdzekli pārāk bieži izvēlas eitanāziju, kas turklāt ir dārga, tā kā citās dalībvalstīs zirgu dzimtas dzīvnieka eitanāzija ir iespējama vien tad, ja ir skaidra, steidzama veterināra nepieciešamība, lai kādas būtu attiecīgā dzīvnieka ilgtermiņa labturības izredzes; |
| --- | --- |

S.

tā kā — daļēji augsto veterināro izmaksu dēļ — situācijās, kad īpašnieki vairs nespēj pietiekami rūpēties par saviem zirgu dzimtas dzīvniekiem, viņiem nākas pieņemt smagus lēmumus un tā kā dažās dalībvalstīs īpašnieki, kas vairs nespēj uzņemties veterinārās aprūpes izmaksas un zirgu dzimtas dzīvnieka labturības vajadzību izmaksas, par pirmo līdzekli pārāk bieži izvēlas eitanāziju, kas turklāt ir dārga, tā kā citās dalībvalstīs zirgu dzimtas dzīvnieka eitanāzija ir iespējama vien tad, ja ir skaidra, steidzama veterināra nepieciešamība, lai kādas būtu attiecīgā dzīvnieka ilgtermiņa labturības izredzes;

| T. | tā kā daudzās valstīs ārpus Savienības zirgu dzimtas dzīvniekus neuzskata par produktīvajiem dzīvniekiem un tā kā zirgu dzimtas dzīvnieku gaļu no šīm valstīm parasti importē pārdošanai un laišanai ES tirgū; tā kā šāda situācija rada labturības problēmas un konkurences izkropļojumus, jo pašlaik ES neatļauj cilvēka uzturam paredzētas pārtikas apritē iekļaut tādu Eiropas zirgu gaļu, kas sākotnēji nav paredzēti gaļas ražošanai un nokaušanai, bet attiecībā uz gaļu, kas importēta no trešām valstīm, noteikumi ir elastīgāki, |
| --- | --- |

T.

tā kā daudzās valstīs ārpus Savienības zirgu dzimtas dzīvniekus neuzskata par produktīvajiem dzīvniekiem un tā kā zirgu dzimtas dzīvnieku gaļu no šīm valstīm parasti importē pārdošanai un laišanai ES tirgū; tā kā šāda situācija rada labturības problēmas un konkurences izkropļojumus, jo pašlaik ES neatļauj cilvēka uzturam paredzētas pārtikas apritē iekļaut tādu Eiropas zirgu gaļu, kas sākotnēji nav paredzēti gaļas ražošanai un nokaušanai, bet attiecībā uz gaļu, kas importēta no trešām valstīm, noteikumi ir elastīgāki,

| 1. | atzīst zirgu dzimtas dzīvnieku ievērojamo ekonomisko, vidisko un sociālo devumu Eiropas Savienībā, kā arī ar to tieši saistītās kultūras un izglītības pamatvērtības, piemēram, cieņu pret dzīvniekiem un vidi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka lauksaimnieki, kas vēlas dažādot savu darbību un paplašināt ienākumu avotus, savās saimniecībās zirgu dzimtas dzīvniekus aizvien vairāk izmanto izglītības, sporta, terapijas un izklaides vajadzībām, un uzsver, ka zirgu dzimtas dzīvnieku turēšana sekmē lauku saimniecības multifunkcionalitāti, kas, savukārt, palīdz nostiprināt nodarbinātību lauku apvidos un attīstīt pilsētu un lauku apvidu attiecības, vietējo ilgtspēju un kohēziju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina ES līmenī lielākā mērā atzīt zirgu dzimtas dzīvnieku nozari un tās devumu lauku ekonomikā — šī nozare ievērojami sekmē ES vispārējo un stratēģisko mērķu sasniegšanu — un aicina šo nozari lielākā mērā integrēt dažādos KLP elementos, tostarp tiešajā atbalstā saskaņā ar pirmo vai otro pīlāru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka laba zirgu dzimtas dzīvnieku veselība un labturība uzlabo saimniecību un uzņēmumu ekonomiskos rezultātus un nāk par labu visai lauku ekonomikai kopumā, kā arī palīdz pildīt pieaugošās ES iedzīvotāju prasības pēc augstākiem dzīvnieku veselības un labturības standartiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju atzīt, ka zirgu dzimtas darba dzīvnieki ir svarīgi Eiropas lauksaimniecībā un lauku apvidos, it īpaši kalnos un grūti sasniedzamās teritorijās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka zirgu dzimtas dzīvnieku īpašniekiem vajadzētu būt vismaz minimālām zināšanām par šādu dzīvnieku turēšanu un ka īpašumtiesības nozīmē personisku atbildību par turēto dzīvnieku veselības un labturības standartiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka minēto vajadzību apmierināšanai svarīgs instruments ir zināšanu apmaiņa starp zirgu dzimtas dzīvnieku īpašniekiem un starp dalībvalstīm, un norāda, ka līdz ar jaunu zinātnes atziņu rašanos, likumdošanas attīstību un jaunu mācību metožu ieviešanu zirgu dzimtas dzīvnieku nozares speciālisti ir uzlabojuši darba metodes tā, lai sekmētu zirgu dzimtas dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka vairums zirgu dzimtas dzīvnieku īpašnieku un turētāju darbojas atbildīgi; uzsver, ka vislabākās izredzes ar panākumiem sekmēt dzīvnieku labturību ir ekonomiski dzīvotspējīgu ražošanas sistēmu ietvaros; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka profesionāļiem ir jāsaglabā ekonomiskā dzīvotspēja, bet vienlaikus efektīvi jāreaģē uz jauniem izaicinājumiem, piemēram, ierobežotiem dabas resursiem, klimata pārmaiņu ietekmi un jaunu slimību rašanos un izplatīšanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina dalībvalstis radīt tādus apstākļus, kuros lauku saimniecību darbība būtu dzīvotspējīga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atsaucoties uz OIE 10 principiem, uzsver, ka nolūkā uzlabot pilnīgas tiesību aktu ievērošanas līmeni un konsekventu izpildi, kā arī izplatīt dzīvnieku labturības informāciju un paraugpraksi svarīgi ir gaidāmie dzīvnieku labturības references centri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju pasūtīt Eurostat pētījumu, kurā tiktu analizēta visu zirgu dzimtas dzīvnieku nozares aspektu ekonomiskā, vidiskā un sociālā ietekme, kā arī regulāri nodrošināt statistikas datus par zirgu dzimtas dzīvnieku darba izmantošanu, pārvadāšanu un kaušanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju izstrādāt Eiropas vadlīnijas par labu praksi zirgu dzimtas dzīvnieku nozarē, kas būtu paredzētas lietotājiem un speciālistiem, sagatavotas, apspriežoties ar ieinteresētajām personām un zirgu dzimtas dzīvnieku nozares organizācijām, balstītas uz jau pastāvošām vadlīnijām un kas pievērstu uzmanību sugai specifiskām labturības vajadzībām, ar uzvedību saistītai aprūpei un pirmsnāves aprūpei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju nodrošināt ES vadlīniju vienlīdzīgu piemērošanu un publiskot materiālus šā dokumenta tulkošanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju popularizēt un apkopot dažādu dalībvalstu labās prakses un izglītības programmas apmaiņu dzīvnieku labturības jomā un palīdzēt sagatavot un izplatīt šo informāciju, kā ievērot zirgu dzimtas dzīvnieku vajadzības, lai kāda būtu to funkcija, par pamatu izmantojot tā sauktās piecas brīvības un aptverot visu dzīvnieka mūžu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju, gatavojot Eiropas vadlīnijas par labu praksi zirgu dzimtas dzīvnieku nozarē, ņemt vērā zirgu dzimtas dzīvnieku multifunkcionalitāti, iekļaujot norādes par atbildīgu audzēšanu, dzīvnieku veselību un labturību, zirgu dzimtas dzīvnieku sterilizācijas priekšrocībām, izmantošanu tūrismā, lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, sugām piemērotu pārvadāšanu un kaušanu, kā arī par aizsardzību pret krāpnieciskām darbībām, arī dopingu, un iesaka sadarbībā ar ES atzītām reprezentatīvām profesionālajām lauksaimniecības organizācijām šādas norādes izplatīt audzētājiem, nozares organizācijām, saimniecībām, staļļiem, patversmēm, pārvadātājiem un kautuvēm un darīt tās pieejamas dažādos formātos un valodās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt “European Horse Network” un “European State Studs Association” darbu, jo šīm organizācijām ir liela loma Eiropas zirgu nozares attīstībā — tās darbojas kā paraugprakses apmaiņas platformas un saglabā tradīcijas, prasmes, senas zirgu šķirnes un nozares ietekmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina Komisiju savus izglītības materiālus par labturību saimniecībās, kas paredzēti gan speciālistiem, piemēram, veterinārārstiem, zootehniķiem un zirgu īpašniekiem, kuri nonāk tiešā saskarē ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, gan plašākai auditorijai, paplašināt ar zirgu dzimtas dzīvnieku labturību un audzēšanu, tajā pašā laikā uzsverot, cik svarīga ir apmācība un informēšana, izmantojot saimniecību konsultatīvo sistēmu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot arī zināšanu nodošanas shēmas, lai apmainītos ar labu praksi un uzņēmējdarbības modeļiem, veicinātu informētību par dažādiem jautājumiem un sekmētu inovāciju un jaunas idejas; norāda, ka dažās dalībvalstīs jau pastāv zirgu dzimtas dzīvnieku nozares zināšanu nodošanas shēmas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju vēlreiz apņemties izstrādāt Eiropas ilgtspējīga un atbildīga tūrisma hartu un izplatīt skaidru informāciju, kas palīdzētu tūristiem un ieinteresētajām personām izdarīt labturībai draudzīgu izvēli, lemjot, vai izmantot pakalpojumus, kurus sniedz ar zirgu dzimtas darba dzīvniekiem; uzsver, ka šīs hartas pamatā vajadzētu būt jau esošām kvalitātes hartām, ko izveidojušas atzītas, reprezentatīvas un profesionālas lauksaimniecības organizācijas, un norāda, ka dažās dalībvalstīs ir stingras norādes par darba apstākļiem un ilgumu, taču citās dalībvalstīs šādas aizsardzības nav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm norādes par dzīvnieku labturībai labvēlīgiem tūrisma modeļiem attiecībā uz darbam izmantotiem zirgu dzimtas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina dalībvalstis izstrādāt brīvprātīgas darba vadlīnijas, arī par dienas darba ilgumu un atpūtas periodiem, lai aizsargātu zirgu dzimtas darba dzīvniekus pret pārstrādināšanu un ekonomisko ekspluatāciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju TRACES datus darīt pieejamus sabiedrībai daudz ātrāk nekā pašlaik; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka pastāvošie ES tiesību akti par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistītu darbību laikā ir paredzēti, lai novērstu dzīvnieku savainošanu un ciešanas un lai nodrošinātu, ka dzīvniekus pārvadā piemērotos apstākļos un piemērota ilguma pārvadājumos, un pauž bažas par ES dzīvnieku labturības un pārvadāšanas tiesību aktu izpildes nepilnībām, ko pieļauj daudzas dalībvalstu iestādes; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju nodrošināt pastāvošo ES tiesību aktu dzīvnieku pārvadāšanas jomā pareizu piemērošanu un efektīvu un vienotu izpildi, kā arī juridiski saistošu ziņošanu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis, kas eksportē zirgu dzimtas dzīvniekus, rast risinājumus, kā panākt, ka kaušana vairāk notiek to teritorijā, lai tādējādi pēc iespējas izvairītos no dzīvu zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanas, un aicina Komisiju izveidot mehānismu, ar ko efektīvi uzraudzīt atbilstību gan turpmākiem, gan pašreizējiem normatīvajiem aktiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa, lai Komisija ierosina saīsinātu maksimālo pārvadāšanas ilgumu attiecībā uz visiem nokaušanai paredzētiem zirgiem, par pamatu izmantojot Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes secinājumus un nozares profesionāļu sagatavotas zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanas norādes un ņemot vērā zirgu dzimtas dzīvnieku nozares īpatnības dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt norādes un atvieglot un sekmēt zinātnisko pētniecību — un praksē īstenot jau gūtos pētniecības rezultātus — par zirgu dzimtas dzīvnieku labturību kaušanas laikā, lai izstrādātu humānākas, zirgu dzimtas dzīvniekiem labāk piemērotas kaušanas metodes, un izplatīt šīs norādes dalībvalstu kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnīgi un pienācīgi apņemties veikt inspekcijas un regulāras revīzijas kautuvēs, kuras atrodas to teritorijās un ir licencētas kaut zirgu dzimtas dzīvniekus, lai nodrošinātu, ka tās var izpildīt īpašās zirgu dzimtas dzīvnieku labturības prasības, īpaši attiecībā uz telpām un personāla kvalifikāciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju apņemties izstrādāt validētus dzīvnieku labturības indikatorus, kas būtu jāizmanto, lai novērtētu zirgu dzimtas dzīvnieku labturību, apzinātu esošās problēmas un palīdzētu veicināt uzlabojumus, tajā pašā laikā nodrošinot īstenošanas praktiskumu un izdevīgumu nozarei, un uzskata, ka, izstrādājot dzīvnieku labturības indikatorus, ir svarīgi iesaistīt ieinteresētās personas, kas Eiropas Savienībā jau ir ieviesušas līdzīgus instrumentus, un cieši sadarboties ar zirgu dzimtas dzīvnieku nozares profesionālajām organizācijām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis mudināt zirgu īpašniekus veidot apvienības; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, cik svarīga ir cilvēcīga izturēšanās pret zirgu dzimtas dzīvniekiem un to labturība, kā arī princips, ka nekur un nekādos apstākļos nav pieļaujama nekāda īpašnieku, apmācītāju, kopēju vai citu personu cietsirdīga, nežēlīga izturēšanās; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis piemērot stingrākus tiesību aktus par sliktu izturēšanos pret dzīvniekiem un dzīvnieku pamešanu, tostarp ārkārtas pasākumus cīņai pret dzīvnieku pamešanu, un pilnīgi un pienācīgi izmeklēt ziņas par necilvēcīgu izturēšanos un labturības pārkāpumiem pret zirgu dzimtas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka starp zirgu dzimtas dzīvnieku sugām pastāv atšķirības, kuru dēļ atšķiras arī labturības vajadzības, tostarp tās, kas saistītas ar pirmsnāves aprūpi un kaušanas prasībām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju pētīt un dokumentēt šīs atšķirības un izdot īpašas vadlīnijas, lai nodrošinātu labturības standartu nepazemināšanos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētniecību un izstrādi attiecībā uz sugām piemērotām lopkopības sistēmām zirgu dzimtas dzīvnieku nozarē, ņemot vērā to, ka zirgu dzimtas dzīvnieki pēc dabas ir bēguļojoši bara dzīvnieki; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju prioritārā kārtā īstenot izmēģinājuma projektu, kurā tiktu izskatīta jaunu un pastāvošo finansēšanas shēmu izmantošana nolūkā atlīdzināt par labiem zirgu dzimtas darba dzīvnieku labturības rezultātiem, tostarp mazās un daļēji naturālās saimniecībās; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis nodrošināt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/262 (Zirgu dzimtas dzīvnieku pasu regula) pilnīgu un pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka veterināro zāļu cenas, dzīvnieka ķermeņa iznīcināšanas izmaksas un eitanāzijas — kur tā atļauta — izmaksas var būt šķēršļi zirgu dzimtas dzīvnieka nonāvēšanai, tādējādi pagarinot dzīvnieka ciešanas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina dalībvalstis izmeklēt ziņas par necilvēcīgu eitanāzijas praksi un labturības pārkāpumiem, piemēram, nepareizu zāļu izmantošanu, un par pārkāpumiem ziņot Komisijai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka palielinās ķēves un ēzeļmātes piena ražošana, un aicina Komisiju izdot norādes par ķēves un ēzeļmātes piena ražošanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar profesionālām, reprezentatīvām un atzītām lauksaimniecības organizācijām apņemties palielināt inspekciju skaitu ēzeļmātes un ķēves piena saimniecībās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž bažas par to, ka importē un lieto tādas veterinārās zāles, kas satur grūsnu ķēvju seruma gonadotropīnu (PMSG); |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisijas Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorātu revīzijās pārbaudīt, vai sertificēti PMSG ieguves uzņēmumi ražošanā ievēro dzīvnieku labturības noteikumus, un izpētīt to ķēvju labturību un situāciju, kuras izmanto hormonu iegūšanai farmācijas industrijas vajadzībām, un sagatavot par to ziņojumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka vēl nepastāv taisnīga fiskālā sistēma, kas būtu pielāgota katras dalībvalsts atšķirīgajām vajadzībām un ļautu profesionāliem zirgu dzimtas dzīvnieku nozares lauksaimniekiem gūt nepieciešamos ienākumus, lai saglabātu Eiropas zirgu dzimtas dzīvnieku saimniecību saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka taisnīgāka zirgu dzimtas dzīvnieku nozares fiskālā sistēma ļautu nozarei darboties vienlīdzīgos konkurences apstākļos, palielināt ar zirgu dzimtas dzīvniekiem saistīto darbību pārredzamību un līdz ar to cīnīties pret krāpšanu un risināt ēnu ekonomikas problēmas, kā arī dotu profesionāliem zirgkopjiem iespēju gūt nepieciešamos ienākumus, lai saglabātu saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka gaidāmajā PVN direktīvas pārskatīšanā būtu jāprecizē noteikumi par zirgu dzimtas dzīvnieku nozarei piemērojamo PVN, lai sekmētu uz izaugsmi un darbvietu radīšanu orientētas zirgu dzimtas dzīvnieku nozares attīstību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju veikt pasākumus, lai dalībvalstīm dotu lielāku rīcības brīvību samazināt PVN likmes visām nozares darbībām, un uzskata, ka šādam precizējumam būtu jānoved pie vienotas, stabilas un mērķorientētas samazinātu PVN likmju sistēmas izveides, kas nodrošinātu dalībvalstīm pietiekamu elastīgumu savas nodokļu politikas noteikšanā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver sanitāro prasību atšķirības, kādas piemēro Eiropā ražotajai un kādas no trešām valstīm importētajai zirga gaļai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atgādina, ka ir jāpanāk zirga gaļas efektīva izsekojamība, un uzsver, ka attiecībā uz Eiropas patērētājiem paredzētiem importētiem produktiem būtu vajadzīgas vienāda līmeņa sanitārās un pārtikas nekaitīguma prasības neatkarīgi no patēriņā lietotās zirga gaļas izcelsmes; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju veikt pasākumus, ar ko atjaunotu līdzsvaru starp prasībām Eiropas Savienībā un prasībām, kas piemērojamas, veicot kontroles uz robežas, vienlaikus aizsargājot patērētāju veselību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tāpēc aicina Komisiju noteikt, ka obligāti ir jānorāda visu zirga gaļas pārstrādes produktu izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju palielināt to kautuvju pārbaužu skaitu, kuras atrodas ārpus Savienības un kurām atļauts eksportēt zirgu dzimtas dzīvnieku gaļu uz ES, un nosacīti atcelt tādas trešās valstīs ražotas zirgu dzimtas dzīvnieku gaļas importu, kas neatbilst ES izsekojamības un pārtikas nekaitīguma prasībām; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka zirgu dzimtas dzīvnieku mūža beigas nedrīkst būt tabu tēma; uzskata, ka zirga mūža beigu atvieglināšana neizslēdz iespēju to iekļaut pārtikas apritē; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību zirgu dzimtas dzīvnieku pirmsnāves aprūpei, tostarp noteikt bieži izmantotu veterināro zāļu, piemēram, fenilbutazona, maksimālo atlieku līmeni, lai garantētu pārtikas aprites nekaitīgumu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina dalībvalstis veicināt reintegrāciju pārtikas apritē, ieviešot zāļu izdalīšanās perioda sistēmu, kas būtu balstīta uz zinātnisko pētniecību un kas pēc zāļu pēdējās ievadīšanas ļautu attiecīgo dzīvnieku reintegrēt pārtikas apritē, vienlaikus aizsargājot patērētāju veselību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzīmē, ka attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas nav paredzēti nokaušanai nolūkā iegūt gaļu patēriņam cilvēka uzturā (reģistrēti kā “nav paredzēts pārtikas ražošanai”), dažās dalībvalstīs nepastāv nekādi ievadīto veterināro zāļu reģistri un ir iespējams, ka šie dzīvnieki nonāk nelegālo kautuvju ķēdē, un līdz ar to ievērojami tiek apdraudēta sabiedrības veselība; tāpēc aicina Komisiju novērst šo nepilnību tiesību aktos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas zirgkopības veterinārijas apvienību federāciju (FEEVA) apsvērt iespēju Eiropas mērogā saskaņot piekļuvi ārstēšanai un zālēm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka šāda saskaņošana novērstu konkurences izkropļojumus, sekmētu zirgu dzimtas dzīvnieku slimību plašāku ārstēšanu un efektīvāk atvieglinātu šo dzīvnieku ciešanas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt labas prakses apmaiņu, lai sekmētu zāļu racionālu ievadīšanu zirgu dzimtas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | norāda, ka, lai gan ārstēšana un veterinārās zāles dažkārt ir nepieciešams un piemērots līdzeklis, vajadzīgi lielāki centieni risināt tādas problēmas kā zems ieguldījumu līmenis un zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanai pieejamu zāļu, tostarp vakcīnu, trūkums; |
| --- | --- |

61.

| 62. | turklāt vērš uzmanību uz to, ka ir jāattīsta farmaceitisko produktu pētniecība un inovācija attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku ārstēšanu ar zālēm, ņemot vērā, ka nozarē ļoti trūkst zāļu, kas būtu piemērotas zirgu dzimtas dzīvnieku vielmaiņai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju finansēt papildu pētniecību par dažādu zāļu iespējamo iedarbību uz zirgu dzimtas dzīvnieku dzīvi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzīmē, ka dažās dalībvalstīs audzētas zirgu dzimtas dzīvnieku šķirnes ir vietējas un dažu kopienu dzīvesveida un kultūras daļa un ka dažas dalībvalstis savās lauku attīstības programmās ir iekļāvušas pasākumus šo šķirņu aizsardzībai un tālākai izplatībai; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju apņemties īstenot finansiālā atbalsta programmas ES savvaļas vai apdraudēto autohtono zirgu dzimtas dzīvnieku sugu saglabāšanai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzīst savvaļas zirgu dzimtas dzīvnieku populāciju lielo ekoloģisko un dabisko vērtību, jo tās būtiski nāk par labu to apdzīvoto teritoriju attīrīšanai un apmēslošanai, kā arī savvaļas zirgu vērtību tūrisma nozarē un aicina vairāk pētīt problēmas, ar kurām šīs populācijas saskaras; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

(3)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.

(4)  OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.

(5)  OV L 59, 3.3.2015., 1. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

(8)  OV L 335, 14.12.2013., 19. lpp.

(9)  Sk. http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf

(10)  Fédération Equestre Internationale (FEI), “FAQs on High Health, High Performance Horse (HHP) Concept adopted at the May 2014 OIE General Session”.

(11)  Starptautiskās Zirgu skriešanās sacīkšu iestāžu federācijas gada ziņojums.

(12)  FEI datubāze, skatīta 22.9.2014.

(13)  TRACES datubāze, 2012.

(14)  Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija, Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss (2016), 7.12 nodaļa.

(15)  “Santorini Donkey and Mule Taxis”, neatkarīgs ziņojums par dzīvnieku labturību organizācijai The Donkey Sanctuary, 2013.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

Dzimumu līdztiesība Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (1) , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (1) ,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, kas tika pieņemta Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām 1995. gada 15. septembrī, kā arī noslēguma dokumentus, kas pēc tam tika pieņemti ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5” 2000. gadā, “Pekina + 10” 2005. gadā un “Pekina + 15” 2010. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, kas tika pieņemta Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām 1995. gada 15. septembrī, kā arī noslēguma dokumentus, kas pēc tam tika pieņemti ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5” 2000. gadā, “Pekina + 10” 2005. gadā un “Pekina + 15” 2010. gadā,

| — | ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cīņu ar cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cīņu ar cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (2),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (Maternitātes atvaļinājuma direktīva) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (Maternitātes atvaļinājuma direktīva) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. decembra Direktīvu 2013/62/ES, ar ko groza Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu saistībā ar Majotas statusa grozīšanu attiecībā uz Eiropas Savienību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. decembra Direktīvu 2013/62/ES, ar ko groza Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu saistībā ar Majotas statusa grozīšanu attiecībā uz Eiropas Savienību (6),

| — | ņemot vērā kopš 1975. gada pieņemtās ES direktīvas par vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm dažādiem aspektiem (Direktīva 2010/41/ES (7), Direktīva 2010/18/ES (8), Direktīva 2006/54/EK, Direktīva 2004/113/EK, Direktīva 92/85/EEK (9), Direktīva 86/613/EEK (10) un Direktīva 79/7/EEK (11)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopš 1975. gada pieņemtās ES direktīvas par vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm dažādiem aspektiem (Direktīva 2010/41/ES (7), Direktīva 2010/18/ES (8), Direktīva 2006/54/EK, Direktīva 2004/113/EK, Direktīva 92/85/EEK (9), Direktīva 86/613/EEK (10) un Direktīva 79/7/EEK (11)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs) (COM(2012)0614),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) un tās 3. pantu, kurā dzimte ir definēta kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) un tās 3. pantu, kurā dzimte ir definēta kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. marta priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. marta priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (COM(2016)0111),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par dzimumu līdztiesību (00337/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par dzimumu līdztiesību (00337/2016),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 5.–6. jūnija sanāksmes secinājumus “Pret sievietēm un meitenēm vērstas visa veida vardarbības, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, novēršana un apkarošana” (09543/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 5.–6. jūnija sanāksmes secinājumus “Pret sievietēm un meitenēm vērstas visa veida vardarbības, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, novēršana un apkarošana” (09543/2014),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus par sieviešu un vīriešu līdztiesību lēmumu pieņemšanas procesā (14327/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus par sieviešu un vīriešu līdztiesību lēmumu pieņemšanas procesā (14327/2015),

| — | ņemot vērā triju prezidentvalstu 2015. gada 7. decembra deklarāciju, ko ir parakstījusi Nīderlande, Slovākija un Malta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā triju prezidentvalstu 2015. gada 7. decembra deklarāciju, ko ir parakstījusi Nīderlande, Slovākija un Malta,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. marta darba dokumentu “Ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību 2014. gadā” (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. marta darba dokumentu “Ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību 2014. gadā” (SWD(2015)0049),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 4. marta darba dokumentu “Ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību 2015. gadā” (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 4. marta darba dokumentu “Ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību 2015. gadā” (SWD(2016)0054),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278),

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā (2009) (12), 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2010 (13), 2012. gada 13. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2011. gads (14) un 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā (2009) (12), 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2010 (13), 2012. gada 13. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2011. gads (14) un 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 25. novembra paziņojumu “Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana” (COM(2013)0833) un Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūciju (16) par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 25. novembra paziņojumu “Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana” (COM(2013)0833) un Parlamenta 2014. gada 6. februāra rezolūciju (16) par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras (FRA) veiktā un 2013. gada maijā publicētā Eiropas Savienības lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu (ES LGBT) apsekojuma rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras (FRA) veiktā un 2013. gada maijā publicētā Eiropas Savienības lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu (ES LGBT) apsekojuma rezultātus,

| — | ņemot vērā FRA ziņojumu “Pret sievietēm vērsta vardarbība — ES mēroga apsekojums. Galvenie rezultāti”, kas publicēts 2014. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA ziņojumu “Pret sievietēm vērsta vardarbība — ES mēroga apsekojums. Galvenie rezultāti”, kas publicēts 2014. gada martā,

| — | ņemot vērā FRA ziņojumu “Interseksuāļu situācija pamattiesību jomā”, kas ir publicēts 2015. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA ziņojumu “Interseksuāļu situācija pamattiesību jomā”, kas ir publicēts 2015. gada maijā,

| — | ņemot vērā Līdztiesības veicināšanas struktūru Eiropas tīkla (EQUINET) ziņojumu “Sieviešu diskriminācijas, aizskaršanas un nevienlīdzības nepārtrauktā aktualitāte. To līdztiesības veicināšanas struktūru darbs, kas sniedz informāciju Eiropas Komisijas jaunās dzimumu līdztiesības stratēģijas izstrādes nolūkā”, kas publicēts 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līdztiesības veicināšanas struktūru Eiropas tīkla (EQUINET) ziņojumu “Sieviešu diskriminācijas, aizskaršanas un nevienlīdzības nepārtrauktā aktualitāte. To līdztiesības veicināšanas struktūru darbs, kas sniedz informāciju Eiropas Komisijas jaunās dzimumu līdztiesības stratēģijas izstrādes nolūkā”, kas publicēts 2015. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofond) ziņojumus “Dzimumu nodarbinātības atšķirības: problēmas un risinājumi” (2016. gads), “Sociālie partneri un dzimumu līdztiesība Eiropā” (2014. gads), “Darba gaitu izmaiņas Eiropā: EurWORK gada pārskats” (2014. un 2015. gads) un sesto Eiropas darba apstākļu pārskatu (EWCS) (2016. gads) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofond) ziņojumus “Dzimumu nodarbinātības atšķirības: problēmas un risinājumi” (2016. gads), “Sociālie partneri un dzimumu līdztiesība Eiropā” (2014. gads), “Darba gaitu izmaiņas Eiropā: EurWORK gada pārskats” (2014. un 2015. gads) un sesto Eiropas darba apstākļu pārskatu (EWCS) (2016. gads)

| — | ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju par jaunu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību stratēģiju pēc 2015. gada (17) un 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju par jaunu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību stratēģiju pēc 2015. gada (17) un 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (18),

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (19),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par iespēju radīšanu meitenēm Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par iespēju radīšanu meitenēm Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību (20),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (21),

| — | ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm un aprūpētājām Eiropas Savienībā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm un aprūpētājām Eiropas Savienībā (22),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (23),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (24),

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (Nodarbinātības vienlīdzības direktīva), piemērošanu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (Nodarbinātības vienlīdzības direktīva), piemērošanu (25),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (26),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par 2011. gada 5. aprīļa Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu dzimumu līdztiesības aspektā (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par 2011. gada 5. aprīļa Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu dzimumu līdztiesības aspektā (27),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. jūnija progresa ziņojumu par Barselonas mērķiem “Mazu bērnu aprūpes pakalpojumu attīstība Eiropā ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei” (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 3. jūnija progresa ziņojumu par Barselonas mērķiem “Mazu bērnu aprūpes pakalpojumu attīstība Eiropā ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei” (28),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (29),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2015. gada dzimumu līdztiesības indeksu un “Pekina+20: ceturtais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs” un citus EIGE ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2015. gada dzimumu līdztiesības indeksu un “Pekina+20: ceturtais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs” un citus EIGE ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas ekspertu tīkla 2016. gada janvāra pētījumu “Eiropas 2015. gada dzimumu līdztiesības tiesību salīdzinošā analīze”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas ekspertu tīkla 2016. gada janvāra pētījumu “Eiropas 2015. gada dzimumu līdztiesības tiesību salīdzinošā analīze”,

| — | ņemot vērā secinājumus “Vīriešu un zēnu loma dzimumu līdztiesības sasniegšanā”, par kuriem vienošanās ir panākta Apvienoto Nāciju Organizācijas Sieviešu statusa komisijas (CWS) 2004. gada martā notikušajā 48. sesijā (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus “Vīriešu un zēnu loma dzimumu līdztiesības sasniegšanā”, par kuriem vienošanās ir panākta Apvienoto Nāciju Organizācijas Sieviešu statusa komisijas (CWS) 2004. gada martā notikušajā 48. sesijā (30),

| — | ņemot vērā dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko pieņēma 2015. gada 25. septembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības augstākā līmeņa sanāksmē, un šajā dokumentā iekļautos dzimumu līdztiesības, sieviešu tiesības un sieviešu iespēcinātības mērķus un uzstādījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko pieņēma 2015. gada 25. septembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības augstākā līmeņa sanāksmē, un šajā dokumentā iekļautos dzimumu līdztiesības, sieviešu tiesības un sieviešu iespēcinātības mērķus un uzstādījumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada aprīļa statistikas ziņojumu “Viena vecāka ģimene un nodarbinātība Eiropā” (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada aprīļa statistikas ziņojumu “Viena vecāka ģimene un nodarbinātība Eiropā” (31),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0046/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0046/2017),

| A. | tā kā no EIGE 2015. gada dzimumu līdztiesības indeksa var secināt, ka ir notikuši tikai nelieli uzlabojumi — ES joprojām atrodas vien pusceļā uz dzimumu līdztiesības nodrošināšanu, jo vispārējie rezultāti kopš 2005. gada ir pieauguši no 51,3 uz 52,9 no 100; tā kā ir nepieciešams straujāks uzlabojums, ja ES vēlas sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; |
| --- | --- |

A.

tā kā no EIGE 2015. gada dzimumu līdztiesības indeksa var secināt, ka ir notikuši tikai nelieli uzlabojumi — ES joprojām atrodas vien pusceļā uz dzimumu līdztiesības nodrošināšanu, jo vispārējie rezultāti kopš 2005. gada ir pieauguši no 51,3 uz 52,9 no 100; tā kā ir nepieciešams straujāks uzlabojums, ja ES vēlas sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;

| B. | tā kā dažās ES dalībvalstīs pēdējos gados ir piedzīvots būtisks tādu pilsonisko un politisko kustību pieaugums, kurām sieviešu un vīriešu vienādu tiesību jautājums neliekas svarīgs un kuras pat apšauba vispārējās vajadzības pēc dzimumu līdztiesības rīcībpolitikas lietderību; tā kā šī pretreakcija uz dzimumu līdztiesību tiecas pastiprināt tradicionālās dzimtes lomas un apšaubīt dzimumu līdztiesības, sieviešu tiesību un LGBTI tiesību jomā jau gūtos un turpmākos panākumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā dažās ES dalībvalstīs pēdējos gados ir piedzīvots būtisks tādu pilsonisko un politisko kustību pieaugums, kurām sieviešu un vīriešu vienādu tiesību jautājums neliekas svarīgs un kuras pat apšauba vispārējās vajadzības pēc dzimumu līdztiesības rīcībpolitikas lietderību; tā kā šī pretreakcija uz dzimumu līdztiesību tiecas pastiprināt tradicionālās dzimtes lomas un apšaubīt dzimumu līdztiesības, sieviešu tiesību un LGBTI tiesību jomā jau gūtos un turpmākos panākumus;

| C. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viena no pamattiesībām, kas iekļautas Līgumā par Eiropas Savienību un Pamattiesību hartā; tā kā Eiropas Savienības mērķis šajā jomā arī ietver vienlīdzīgu iespēju un attieksmes nodrošināšanu sievietēm un vīriešiem un jebkādas uz dzimumu balstītas diskriminācijas apkarošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viena no pamattiesībām, kas iekļautas Līgumā par Eiropas Savienību un Pamattiesību hartā; tā kā Eiropas Savienības mērķis šajā jomā arī ietver vienlīdzīgu iespēju un attieksmes nodrošināšanu sievietēm un vīriešiem un jebkādas uz dzimumu balstītas diskriminācijas apkarošanu;

| D. | tā kā 2015. gadā sieviešu nodarbinātības īpatsvars sasniedza visaugstāko līmeni — 64,5 %, taču, tā kā tas joprojām ievērojami atpaliek no vīriešu nodarbinātības īpatsvara, kas ir 75,6 %; tā kā varbūtība, ka sievietes uzņemsies nepilna darba laika darbu un veiks to arī turpmāk — bieži vien negribot —, diemžēl ir četras reizes lielāka nekā vīriešu gadījumā; tā kā daudzi jaunieši joprojām dzīvo trūkumā, neskatoties uz to, ka viņiem ir darbs, jo īpaši Grieķijā, Spānijā, Horvātijā, Itālijā, Kiprā, Portugālē un Slovākijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2015. gadā sieviešu nodarbinātības īpatsvars sasniedza visaugstāko līmeni — 64,5 %, taču, tā kā tas joprojām ievērojami atpaliek no vīriešu nodarbinātības īpatsvara, kas ir 75,6 %; tā kā varbūtība, ka sievietes uzņemsies nepilna darba laika darbu un veiks to arī turpmāk — bieži vien negribot —, diemžēl ir četras reizes lielāka nekā vīriešu gadījumā; tā kā daudzi jaunieši joprojām dzīvo trūkumā, neskatoties uz to, ka viņiem ir darbs, jo īpaši Grieķijā, Spānijā, Horvātijā, Itālijā, Kiprā, Portugālē un Slovākijā;

| E. | tā kā, ņemot vērā to, ka sieviešu bezdarba līmenis ir novērtēts nepietiekami, jo daudzas sievietes nav reģistrētas kā bezdarbnieces, īpaši tās, kas dzīvo lauku apvidos vai attālos reģionos, kā arī tās, kuras palīdz ģimenes uzņēmumā, un daudzas no tām, kuras veic tikai mājsaimniecības darbus un bērnu aprūpi; tā kā šāda situācija noved pie nevienādām iespējām saņemt publiskos pakalpojumus (pabalstus, pensiju, maternitātes atvaļinājumu, slimības atvaļinājumu, piekļuvi sociālajam nodrošinājumam u. c.); |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā to, ka sieviešu bezdarba līmenis ir novērtēts nepietiekami, jo daudzas sievietes nav reģistrētas kā bezdarbnieces, īpaši tās, kas dzīvo lauku apvidos vai attālos reģionos, kā arī tās, kuras palīdz ģimenes uzņēmumā, un daudzas no tām, kuras veic tikai mājsaimniecības darbus un bērnu aprūpi; tā kā šāda situācija noved pie nevienādām iespējām saņemt publiskos pakalpojumus (pabalstus, pensiju, maternitātes atvaļinājumu, slimības atvaļinājumu, piekļuvi sociālajam nodrošinājumam u. c.);

| F. | tā kā Eurofound ziņojumā par dzimumu atšķirībām nodarbinātības jomā tiek lēsts, ka no dzimuma atkarīgo nodarbinātības līmeņu atšķirība ES rada izmaksas aptuveni EUR 370 miljardu apmērā gadā, proti, 2,8 % no ES IKP (32); |
| --- | --- |

F.

tā kā Eurofound ziņojumā par dzimumu atšķirībām nodarbinātības jomā tiek lēsts, ka no dzimuma atkarīgo nodarbinātības līmeņu atšķirība ES rada izmaksas aptuveni EUR 370 miljardu apmērā gadā, proti, 2,8 % no ES IKP (32);

| G. | tā kā valstīs, kas cieš no ekonomiskās krīzes un budžeta samazinājuma, sievietes šīs parādības ietekmē nesamērīgi stipri, jo īpaši gados jaunas sievietes, vecāka gadagājuma sievietes, vientuļās mātes un sievietes, kuras, un tā kā šādā situācijā viņas ir nonākušas nabadzībā un ir sociāli marginalizētas, jo tiek aizvien vairāk izslēgtas no darba tirgus; tā kā publiskās aprūpes un veselības pakalpojumu samazinājumu dēļ atbildība par aprūpi no sabiedrības tiek nodota mājsaimniecībām, kas visvairāk skar tieši sievietes; |
| --- | --- |

G.

tā kā valstīs, kas cieš no ekonomiskās krīzes un budžeta samazinājuma, sievietes šīs parādības ietekmē nesamērīgi stipri, jo īpaši gados jaunas sievietes, vecāka gadagājuma sievietes, vientuļās mātes un sievietes, kuras, un tā kā šādā situācijā viņas ir nonākušas nabadzībā un ir sociāli marginalizētas, jo tiek aizvien vairāk izslēgtas no darba tirgus; tā kā publiskās aprūpes un veselības pakalpojumu samazinājumu dēļ atbildība par aprūpi no sabiedrības tiek nodota mājsaimniecībām, kas visvairāk skar tieši sievietes;

| H. | tā kā nabadzības feminizācija Eiropas Savienībā joprojām ir aktuāla un tā kā ļoti augstais sieviešu bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības īpatsvars ir cieši saistīts ar budžeta samazināšanu sabiedrisko pakalpojumu jomā, piemēram, veselības aprūpē, izglītībā, sociālajos pakalpojumos un labklājības pabalstos; tā kā šīs rīcībpolitikas dēļ pieaug nodarbinātības nestabilitāte, jo īpaši tādēļ, ka tā palielina nebrīvprātīga nepilna darba laika darba un pagaidu darba līgumu īpatsvaru; |
| --- | --- |

H.

tā kā nabadzības feminizācija Eiropas Savienībā joprojām ir aktuāla un tā kā ļoti augstais sieviešu bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības īpatsvars ir cieši saistīts ar budžeta samazināšanu sabiedrisko pakalpojumu jomā, piemēram, veselības aprūpē, izglītībā, sociālajos pakalpojumos un labklājības pabalstos; tā kā šīs rīcībpolitikas dēļ pieaug nodarbinātības nestabilitāte, jo īpaši tādēļ, ka tā palielina nebrīvprātīga nepilna darba laika darba un pagaidu darba līgumu īpatsvaru;

| I. | tā kā trīs ceturtdaļas mājsaimniecības ikdienas darbu un divas trešdaļas vecāku aprūpes uzdevumu 2015. gadā veica strādājošās sievietes, kurām tādēļ vairākumā gadījumu bija jānes dubults slogs; tā kā sievietes kopumā uzņemas lielāko daļu vecāku aprūpes uzdevumu un mājsaimniecības ikdienas darbus; tā kā tradicionālajiem uzskatiem par dzimtes lomām un dzimtiskajiem stereotipiem joprojām ir spēcīga ietekme uz pienākumu sadali starp sievietēm un vīriešiem ģimenē, darbavietā un sabiedrībā kopumā; tā kā šādam tradicionālam atbildības sadalījumam ir tendence nostiprināt esošo lietu kārtību, ierobežojot sieviešu nodarbinātības izredzes un personīgo izaugsmi un atvēlot viņām maz laika integrācijai sabiedrības un kopienas dzīvē vai ekonomiskai līdzdalībai; tā kā sieviešu ilgtermiņa ekonomiskās neatkarības priekšnoteikums ir “neapmaksātā darba”, piemēram, aprūpēšanas un mājsaimniecības uzdevumu, vienlīdzīga veikšana gan no sieviešu, gan no vīriešu puses; |
| --- | --- |

I.

tā kā trīs ceturtdaļas mājsaimniecības ikdienas darbu un divas trešdaļas vecāku aprūpes uzdevumu 2015. gadā veica strādājošās sievietes, kurām tādēļ vairākumā gadījumu bija jānes dubults slogs; tā kā sievietes kopumā uzņemas lielāko daļu vecāku aprūpes uzdevumu un mājsaimniecības ikdienas darbus; tā kā tradicionālajiem uzskatiem par dzimtes lomām un dzimtiskajiem stereotipiem joprojām ir spēcīga ietekme uz pienākumu sadali starp sievietēm un vīriešiem ģimenē, darbavietā un sabiedrībā kopumā; tā kā šādam tradicionālam atbildības sadalījumam ir tendence nostiprināt esošo lietu kārtību, ierobežojot sieviešu nodarbinātības izredzes un personīgo izaugsmi un atvēlot viņām maz laika integrācijai sabiedrības un kopienas dzīvē vai ekonomiskai līdzdalībai; tā kā sieviešu ilgtermiņa ekonomiskās neatkarības priekšnoteikums ir “neapmaksātā darba”, piemēram, aprūpēšanas un mājsaimniecības uzdevumu, vienlīdzīga veikšana gan no sieviešu, gan no vīriešu puses;

| J. | tā kā atsevišķi ar ģimeni saistīti atvaļinājumu veidi joprojām kalpo par kā sieviešu, tā vīriešu diskriminācijas un stigmatizācijas pamatu, neraugoties uz pastāvošo politikas satvaru un ES un dalībvalstu līmeņa tiesību aktiem, un tā kā šāda diskriminācija un stigmatizācija it īpaši skar sievietes, kuras, būdamas galvenās aprūpētājas, izmanto ar ģimeni saistītus atvaļinājumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā atsevišķi ar ģimeni saistīti atvaļinājumu veidi joprojām kalpo par kā sieviešu, tā vīriešu diskriminācijas un stigmatizācijas pamatu, neraugoties uz pastāvošo politikas satvaru un ES un dalībvalstu līmeņa tiesību aktiem, un tā kā šāda diskriminācija un stigmatizācija it īpaši skar sievietes, kuras, būdamas galvenās aprūpētājas, izmanto ar ģimeni saistītus atvaļinājumus;

| K. | tā kā gandrīz vienā ceturtdaļā ES dalībvalstu nav pieņemti tiesību akti, kuros ir paredzēts paternitātes atvaļinājums, un tā kā virknē to valstu, kurās šādas normas ir pieņemtas, vīriešiem tiek atļauts šādu atvaļinājumu ņemt tikai vienu, divas vai vairākas dienas; tā kā astoņās dalībvalstīs bērna kopšanas atvaļinājums apmaksāts netiek un vidējais to bērna kopšanas atvaļinājuma skaits, ko izmanto tēvi, ir neliels, jo tikai 10 % tēvu izmanto vismaz vienu atvaļinājuma dienu un 97 % no bērna kopšanas atvaļinājuma, kas ir pieejams abiem vecākiem, izmanto sievietes; tā kā lielākas bērna kopšanas atvaļinājuma un paternitātes atvaļinājuma izmantošanas veicināšana ir būtiska no dzimumu līdztiesības nodrošināšanas viedokļa; tā kā Eurofound pētījumā (33) ir minēti uzskatāmi faktori, kuri ietekmē to, kā bērna kopšanas atvaļinājumu izmanto tēvi, proti: atlīdzības līmenis, atvaļinājuma sistēmas pielāgojamība, informācijas pieejamība, bērnu aprūpes iestāžu pieejamība un elastība, kā arī bailes došanās atvaļinājumā dēļ tikt izslēgtam no darba tirgus; |
| --- | --- |

K.

tā kā gandrīz vienā ceturtdaļā ES dalībvalstu nav pieņemti tiesību akti, kuros ir paredzēts paternitātes atvaļinājums, un tā kā virknē to valstu, kurās šādas normas ir pieņemtas, vīriešiem tiek atļauts šādu atvaļinājumu ņemt tikai vienu, divas vai vairākas dienas; tā kā astoņās dalībvalstīs bērna kopšanas atvaļinājums apmaksāts netiek un vidējais to bērna kopšanas atvaļinājuma skaits, ko izmanto tēvi, ir neliels, jo tikai 10 % tēvu izmanto vismaz vienu atvaļinājuma dienu un 97 % no bērna kopšanas atvaļinājuma, kas ir pieejams abiem vecākiem, izmanto sievietes; tā kā lielākas bērna kopšanas atvaļinājuma un paternitātes atvaļinājuma izmantošanas veicināšana ir būtiska no dzimumu līdztiesības nodrošināšanas viedokļa; tā kā Eurofound pētījumā (33) ir minēti uzskatāmi faktori, kuri ietekmē to, kā bērna kopšanas atvaļinājumu izmanto tēvi, proti: atlīdzības līmenis, atvaļinājuma sistēmas pielāgojamība, informācijas pieejamība, bērnu aprūpes iestāžu pieejamība un elastība, kā arī bailes došanās atvaļinājumā dēļ tikt izslēgtam no darba tirgus;

| L. | tā kā viens no sieviešu aktīvas iesaistīšanās darba tirgū priekšnoteikumiem ir kvalitatīvu un izmaksu ziņā pieejamu bērnu, vecāka gadagājuma radinieku un citu apgādībā esošo ģimenes locekļu aprūpes iestāžu un pakalpojumu piedāvājums; tā kā Barselonas mērķi ir izcils īstenas dzimumu līdztiesības sasniegšanas līdzeklis un tā kā visām dalībvalstīm ir jāķeras pie to pildīšanas, lai tos sasniegtu pēc iespējas ātrāk; tā kā nav pieejamas bērnu aprūpes augstvērtīgas iespējas iestādes un pakalpojumi par pieņemamām cenām, mātēm aizvien vairāk ir jāizvēlas starp nepilna darba laika darbu un atteikšanos no darba, lai aprūpētu savus bērnus, kas ietekmē ģimenes ienākumus un pensiju uzkrājumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā viens no sieviešu aktīvas iesaistīšanās darba tirgū priekšnoteikumiem ir kvalitatīvu un izmaksu ziņā pieejamu bērnu, vecāka gadagājuma radinieku un citu apgādībā esošo ģimenes locekļu aprūpes iestāžu un pakalpojumu piedāvājums; tā kā Barselonas mērķi ir izcils īstenas dzimumu līdztiesības sasniegšanas līdzeklis un tā kā visām dalībvalstīm ir jāķeras pie to pildīšanas, lai tos sasniegtu pēc iespējas ātrāk; tā kā nav pieejamas bērnu aprūpes augstvērtīgas iespējas iestādes un pakalpojumi par pieņemamām cenām, mātēm aizvien vairāk ir jāizvēlas starp nepilna darba laika darbu un atteikšanos no darba, lai aprūpētu savus bērnus, kas ietekmē ģimenes ienākumus un pensiju uzkrājumus;

| M. | tā kā sieviešu un meiteņu apmācība un pamattiesības uz izglītību ir nozīmīgas Eiropas vērtības un ir uzskatāmas par sieviešu un meiteņu iespēju palielināšanas sociālajā, kultūras un profesionālajā kontekstā būtisku elementu, kā arī iespēju pilnībā izmantot visas pārējās sociālās, ekonomiskās, kultūras un politiskās tiesības būtisku elementu un līdz ar to — arī par preventīvu vardarbības pret sievietēm un meitenēm faktoru; tā kā bezmaksas un obligāta vispārējā izglītība ir sine qua non priekšnoteikums, lai visiem nodrošinātu vienādas iespējas, ņemot vērā, ka tai ir jābūt pieejamai visiem bērniem, nediskriminējot un neņemot vērā viņu dzīves vietas statusu; tā kā cīņa pret dzimumu nelīdztiesību sākas jau pirmsskolas vecumā un tās dēļ ir nepieciešama pastāvīga pedagoģiskā mācību programmu, izaugsmes mērķu un mācību vielas apguves rezultātu uzraudzība; |
| --- | --- |

M.

tā kā sieviešu un meiteņu apmācība un pamattiesības uz izglītību ir nozīmīgas Eiropas vērtības un ir uzskatāmas par sieviešu un meiteņu iespēju palielināšanas sociālajā, kultūras un profesionālajā kontekstā būtisku elementu, kā arī iespēju pilnībā izmantot visas pārējās sociālās, ekonomiskās, kultūras un politiskās tiesības būtisku elementu un līdz ar to — arī par preventīvu vardarbības pret sievietēm un meitenēm faktoru; tā kā bezmaksas un obligāta vispārējā izglītība ir sine qua non priekšnoteikums, lai visiem nodrošinātu vienādas iespējas, ņemot vērā, ka tai ir jābūt pieejamai visiem bērniem, nediskriminējot un neņemot vērā viņu dzīves vietas statusu; tā kā cīņa pret dzimumu nelīdztiesību sākas jau pirmsskolas vecumā un tās dēļ ir nepieciešama pastāvīga pedagoģiskā mācību programmu, izaugsmes mērķu un mācību vielas apguves rezultātu uzraudzība;

| N. | tā kā dzimumu līdztiesība ir visu atsevišķo sabiedrības locekļu uzdevums un tās dēļ ir nepieciešama aktīva sieviešu un vīriešu līdzdarbība; tā kā iestādēm ir jāapņemas izstrādāt izglītības kampaņas, kuru mērķauditorija būtu vīrieši un jaunākās paaudzes, lai iesaistītu vīriešus un zēnus kā partnerus, pakāpeniski novēršot un izskaužot jebkāda veida ar dzimumu saistītu vardarbību un veicinot sieviešu izaugsmi vai iespēcinātību; |
| --- | --- |

N.

tā kā dzimumu līdztiesība ir visu atsevišķo sabiedrības locekļu uzdevums un tās dēļ ir nepieciešama aktīva sieviešu un vīriešu līdzdarbība; tā kā iestādēm ir jāapņemas izstrādāt izglītības kampaņas, kuru mērķauditorija būtu vīrieši un jaunākās paaudzes, lai iesaistītu vīriešus un zēnus kā partnerus, pakāpeniski novēršot un izskaužot jebkāda veida ar dzimumu saistītu vardarbību un veicinot sieviešu izaugsmi vai iespēcinātību;

| O. | tā kā, neskatoties uz to, ka sievietes vidēji iegūst augstāka līmeņa izglītību nekā vīrieši, ES vidējā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība 2014. gadā joprojām bija 16,1 %, taču šis rādītājs dalībvalstīs ir ievērojami atšķirīgs; |
| --- | --- |

O.

tā kā, neskatoties uz to, ka sievietes vidēji iegūst augstāka līmeņa izglītību nekā vīrieši, ES vidējā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība 2014. gadā joprojām bija 16,1 %, taču šis rādītājs dalībvalstīs ir ievērojami atšķirīgs;

| P. | tā kā nodarbinātības jomā aizvien dominē horizontālā un vertikālā segregācija, kuru cita starpā izraisa tas, ka darbi, kurus uzskata par “sievišķīgiem”, ir mazāk prestiži nekā “vīrišķīgie” darbi, pastāvīgie stikla griesti, kas sievietēm liedz ieņemt augstākos un vislabāk apmaksātos amatus, un tas, ka pārāk liels sieviešu skaits strādā nepilna laika darbu, kas ir sliktāk apmaksāts nekā pilna laika darbs; tā kā, kaut arī sieviešu absolvenšu skaits ir tāds pats kā vīriešu absolventu skaits vai pat lielāks, dzimtisko stereotipu ietekme uz izglītību, apmācību un lēmumiem, kurus skolēni pieņem skolā, var ietekmēt izvēles, kuras viņi izdara visas viņu dzīves garumā, un līdz ar to tie atstāj ievērojamas sekas uz daba tirgu; tā kā stereotipi, kurus sabiedrība plaši iedveš attiecībā uz sieviešu nespēju apvienot bērnu audzināšanu ar pilna laika darbu, sievietes nostāda neizdevīgākā stāvoklī un var jaunas sievietes atturēt no augstākās izglītības ieguves vai ieguldījumu karjerā veikšanas; |
| --- | --- |

P.

tā kā nodarbinātības jomā aizvien dominē horizontālā un vertikālā segregācija, kuru cita starpā izraisa tas, ka darbi, kurus uzskata par “sievišķīgiem”, ir mazāk prestiži nekā “vīrišķīgie” darbi, pastāvīgie stikla griesti, kas sievietēm liedz ieņemt augstākos un vislabāk apmaksātos amatus, un tas, ka pārāk liels sieviešu skaits strādā nepilna laika darbu, kas ir sliktāk apmaksāts nekā pilna laika darbs; tā kā, kaut arī sieviešu absolvenšu skaits ir tāds pats kā vīriešu absolventu skaits vai pat lielāks, dzimtisko stereotipu ietekme uz izglītību, apmācību un lēmumiem, kurus skolēni pieņem skolā, var ietekmēt izvēles, kuras viņi izdara visas viņu dzīves garumā, un līdz ar to tie atstāj ievērojamas sekas uz daba tirgu; tā kā stereotipi, kurus sabiedrība plaši iedveš attiecībā uz sieviešu nespēju apvienot bērnu audzināšanu ar pilna laika darbu, sievietes nostāda neizdevīgākā stāvoklī un var jaunas sievietes atturēt no augstākās izglītības ieguves vai ieguldījumu karjerā veikšanas;

| Q. | tā kā Eurofound darba apstākļu apsekojumā pētītais apmaksātā un neapmaksātā darba laika kompleksais rādītājs liek domāt, ka kopumā sieviešu darba stundu skaits ir lielāks, kad tiek aprēķinātas apmaksātās un neapmaksātās stundas (34); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eurofound darba apstākļu apsekojumā pētītais apmaksātā un neapmaksātā darba laika kompleksais rādītājs liek domāt, ka kopumā sieviešu darba stundu skaits ir lielāks, kad tiek aprēķinātas apmaksātās un neapmaksātās stundas (34);

| R. | tā kā nozarēs, kas attiecas uz, bet neaprobežojas ar precēm, pakalpojumiem vai lauksaimniecību, atšķiras vīriešu un sieviešu iespējas iegūt tādus ekonomiskos un finanšu resursus kā aktīvi, kapitāls, ražošanas resursi un kredīts; |
| --- | --- |

R.

tā kā nozarēs, kas attiecas uz, bet neaprobežojas ar precēm, pakalpojumiem vai lauksaimniecību, atšķiras vīriešu un sieviešu iespējas iegūt tādus ekonomiskos un finanšu resursus kā aktīvi, kapitāls, ražošanas resursi un kredīts;

| S. | tā kā Eiropas Savienībā aizvien ir novērojama dzimumatšķirība pensiju jomā un 2014. gadā tā bija satriecoši liela — 40,2 %; tā kā šis rādītājs ir uzskatāms par ilgākā laikā uzkrāto tādu nelabvēlīgāko priekšnoteikumu rezultātu kā neiespējamība piekļūt daudziem finanšu resursiem, piemēram, nespēja saņemt pabalstus un pensijas, kas pienākas par pilna laika darbu un kurus daudzas sievietes nav tiesīgas saņemt, jo viņas pārsvarā strādā nepilna laika darbu vai arī darba tiesiskās attiecības pārtrauc aprūpes uzdevumu dēļ; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Savienībā aizvien ir novērojama dzimumatšķirība pensiju jomā un 2014. gadā tā bija satriecoši liela — 40,2 %; tā kā šis rādītājs ir uzskatāms par ilgākā laikā uzkrāto tādu nelabvēlīgāko priekšnoteikumu rezultātu kā neiespējamība piekļūt daudziem finanšu resursiem, piemēram, nespēja saņemt pabalstus un pensijas, kas pienākas par pilna laika darbu un kurus daudzas sievietes nav tiesīgas saņemt, jo viņas pārsvarā strādā nepilna laika darbu vai arī darba tiesiskās attiecības pārtrauc aprūpes uzdevumu dēļ;

| T. | tā kā dažas ES dalībvalstis joprojām piekopj nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmu nenošķiršanas praksi; tā kā sociālā nodrošinājuma tiesību nenošķiršana sievietes padara atkarīgas no viņu laulātajiem draugiem, jo viņām var piešķirt tikai tādas tiesības, kas izriet no viņu attiecībām ar vīriešiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā dažas ES dalībvalstis joprojām piekopj nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmu nenošķiršanas praksi; tā kā sociālā nodrošinājuma tiesību nenošķiršana sievietes padara atkarīgas no viņu laulātajiem draugiem, jo viņām var piešķirt tikai tādas tiesības, kas izriet no viņu attiecībām ar vīriešiem;

| U. | tā kā pēdējā desmitgadē kopējā to sieviešu daļa, kas darbojas dalībvalstu un federālos parlamentos, ir pieaugusi tikai par aptuveni 6 %, 2015. gadā sasniedzot 29 %; |
| --- | --- |

U.

tā kā pēdējā desmitgadē kopējā to sieviešu daļa, kas darbojas dalībvalstu un federālos parlamentos, ir pieaugusi tikai par aptuveni 6 %, 2015. gadā sasniedzot 29 %;

| V. | tā kā 2015. gadā no biržā kotēto lielāko publiskajā sarakstā iekļauto uzņēmumu prezidentiem sievietes bija tikai 6,5 % un 4,3 % no izpilddirektoriem; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2015. gadā no biržā kotēto lielāko publiskajā sarakstā iekļauto uzņēmumu prezidentiem sievietes bija tikai 6,5 % un 4,3 % no izpilddirektoriem;

| W. | tā kā, neskatoties uz ES apņemšanos nodrošināt dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā, ES aģentūru valdēs ir novērojams liels dzimumu līdzsvara trūkums un pastāvīgas dzimumu segregācijas iezīmes, jo vidēji 71 % no valžu locekļiem ir vīrieši un tikai vienā no trim valdēm priekšsēdētāja ir sieviete, un no 42 ES aģentūru izpilddirektoriem tikai 6 ir sievietes; |
| --- | --- |

W.

tā kā, neskatoties uz ES apņemšanos nodrošināt dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā, ES aģentūru valdēs ir novērojams liels dzimumu līdzsvara trūkums un pastāvīgas dzimumu segregācijas iezīmes, jo vidēji 71 % no valžu locekļiem ir vīrieši un tikai vienā no trim valdēm priekšsēdētāja ir sieviete, un no 42 ES aģentūru izpilddirektoriem tikai 6 ir sievietes;

| X. | tā kā vairāk nekā pusi no noslepkavotajām sievietēm nogalināja tuvākais partneris, radinieks vai ģimenes loceklis (35); tā kā 33 % sieviešu Eiropas Savienībā ir cietušas no fiziskas un/vai seksuālas vardarbības un 55 % ir piedzīvojušas seksuālu uzmākšanos, turklāt 32 % darba vietā; tā kā sievietes ir īpaši neaizsargātas pret seksuālu, fizisku un tiešsaistes vardarbību, kiberiebiedēšanu un izsekošanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā vairāk nekā pusi no noslepkavotajām sievietēm nogalināja tuvākais partneris, radinieks vai ģimenes loceklis (35); tā kā 33 % sieviešu Eiropas Savienībā ir cietušas no fiziskas un/vai seksuālas vardarbības un 55 % ir piedzīvojušas seksuālu uzmākšanos, turklāt 32 % darba vietā; tā kā sievietes ir īpaši neaizsargātas pret seksuālu, fizisku un tiešsaistes vardarbību, kiberiebiedēšanu un izsekošanu;

| Y. | tā kā vardarbība pret sievietēm ir viens no pasaulē izplatītākajiem cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, kas ietekmē visus sabiedrības slāņus neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumu līmeņa, sociālā stāvokļa un izcelsmes vai dzīves vietas valsts un ir uzskatāms par nozīmīgu sieviešu un vīriešu līdztiesības šķērsli; tā kā sieviešu slepkavību parādība dalībvalstīs nemazinās; |
| --- | --- |

Y.

tā kā vardarbība pret sievietēm ir viens no pasaulē izplatītākajiem cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, kas ietekmē visus sabiedrības slāņus neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumu līmeņa, sociālā stāvokļa un izcelsmes vai dzīves vietas valsts un ir uzskatāms par nozīmīgu sieviešu un vīriešu līdztiesības šķērsli; tā kā sieviešu slepkavību parādība dalībvalstīs nemazinās;

| Z. | tā kā sabiedriskā viedokļa aptaujas par attieksmi pret vardarbību, kas ir vērsta pret sievietēm, liecina par uztraucošu izplatītu tendenci vainot cietušo personu, kas varētu būt viena no patriarhāta izpausmēm; tā kā publiskās iestādes un citas iestādes šādu uzvedību bieži vien kategoriski nenosoda; |
| --- | --- |

Z.

tā kā sabiedriskā viedokļa aptaujas par attieksmi pret vardarbību, kas ir vērsta pret sievietēm, liecina par uztraucošu izplatītu tendenci vainot cietušo personu, kas varētu būt viena no patriarhāta izpausmēm; tā kā publiskās iestādes un citas iestādes šādu uzvedību bieži vien kategoriski nenosoda;

| AA. | tā kā digitālie komunikācijas veidi ir veicinājuši pret sievietēm vērstas naida runas un draudu izplatību, ko pierāda tas, ka 18 % sieviešu Eiropā kopš pusaudžu vecuma ir cietušas no tā vai cita uzmākšanās tiešsaistē veida, un tas, ka Eiropā ir deviņi miljoni tiešsaistes vardarbības upuru; tā kā tiesu sistēma uz vardarbību, kas ir vērsta pret sievietēm tiešsaistē, reaģē kūtri; tā kā ļoti reti tiek ziņots par pārkāpējiem un naida kurinātājiem un viņu pārkāpumi tiek izmeklēti un viņi paši tiesāti un notiesāti arī ļoti reti; |
| --- | --- |

AA.

tā kā digitālie komunikācijas veidi ir veicinājuši pret sievietēm vērstas naida runas un draudu izplatību, ko pierāda tas, ka 18 % sieviešu Eiropā kopš pusaudžu vecuma ir cietušas no tā vai cita uzmākšanās tiešsaistē veida, un tas, ka Eiropā ir deviņi miljoni tiešsaistes vardarbības upuru; tā kā tiesu sistēma uz vardarbību, kas ir vērsta pret sievietēm tiešsaistē, reaģē kūtri; tā kā ļoti reti tiek ziņots par pārkāpējiem un naida kurinātājiem un viņu pārkāpumi tiek izmeklēti un viņi paši tiesāti un notiesāti arī ļoti reti;

| AB. | tā kā 23 % sieviešu lesbiešu un 35 % transpersonu vismaz vienu reizi pēdējos piecos gados mājās vai citur (uz ielas, sabiedriskā transportā, darba vietā utt.) ir piedzīvojuši fiziskus vai seksuālus uzbrukumus vai ir saņēmuši vardarbības draudus. |
| --- | --- |

AB.

tā kā 23 % sieviešu lesbiešu un 35 % transpersonu vismaz vienu reizi pēdējos piecos gados mājās vai citur (uz ielas, sabiedriskā transportā, darba vietā utt.) ir piedzīvojuši fiziskus vai seksuālus uzbrukumus vai ir saņēmuši vardarbības draudus.

| AC. | tā kā Eiropas Savienībā veiktā aptaujā par LGBT tika konstatēts, ka sievietes lesbietes, biseksuāles un sievietes transpersonas saskaras ar augstu diskriminācijas varbūtība, pamatojoties uz viņu seksuālo orientāciju vai dzimtisko identitāti; tā kā ar dzimumu saistīta diskriminācija pārklājas ar cita veida diskrimināciju, kuras pamatā ir rase un tautība, reliģija, invaliditāte, veselība, dzimtiskā identitāte, seksuālā orientācija un/vai sociāli ekonomiskie apstākļi; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Eiropas Savienībā veiktā aptaujā par LGBT tika konstatēts, ka sievietes lesbietes, biseksuāles un sievietes transpersonas saskaras ar augstu diskriminācijas varbūtība, pamatojoties uz viņu seksuālo orientāciju vai dzimtisko identitāti; tā kā ar dzimumu saistīta diskriminācija pārklājas ar cita veida diskrimināciju, kuras pamatā ir rase un tautība, reliģija, invaliditāte, veselība, dzimtiskā identitāte, seksuālā orientācija un/vai sociāli ekonomiskie apstākļi;

| AD. | tā kā patlaban pasliktinās tādu atsevišķu sieviešu grupu apstākļi, kas bieži vien saskaras ar daudzveidīgu grūtību un risku, un augsta līmeņa diskriminācijas kopīgo efektu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā patlaban pasliktinās tādu atsevišķu sieviešu grupu apstākļi, kas bieži vien saskaras ar daudzveidīgu grūtību un risku, un augsta līmeņa diskriminācijas kopīgo efektu;

| AE. | tā kā ES savā teritorijā 2015. gadā piedzīvoja nepieredzētu bēgļu un patvēruma meklētāju skaita pieaugumu; tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja datiem sievietes un bērni veido lielāko šo bēgļu un patvēruma meklētāju daļu un tā kā ir saņemtas ziņas par tādas vardarbības un ļaunprātības, tostarp seksuālas vardarbības, gadījumiem, kas ir vērsta pret sievietēm bēglēm un bērniem bēgļiem un no kuras viņiem bija jācieš visa viņu ceļojuma laikā, tostarp pārpildītajos uzņemšanas centros Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ES savā teritorijā 2015. gadā piedzīvoja nepieredzētu bēgļu un patvēruma meklētāju skaita pieaugumu; tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja datiem sievietes un bērni veido lielāko šo bēgļu un patvēruma meklētāju daļu un tā kā ir saņemtas ziņas par tādas vardarbības un ļaunprātības, tostarp seksuālas vardarbības, gadījumiem, kas ir vērsta pret sievietēm bēglēm un bērniem bēgļiem un no kuras viņiem bija jācieš visa viņu ceļojuma laikā, tostarp pārpildītajos uzņemšanas centros Eiropas Savienībā;

| AF. | tā kā sievietes un meitenes veido līdz 80 % no cilvēku tirdzniecības reģistrētajiem upuriem (36); tā kā upuru identificēšana joprojām ir problēma un tā kā aizvien ir jāpastiprina upuru atbalstīšana un aizsargāšana un, veicot jebkādus cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumus, ir jāņem vērā dzimumjutīgi aspekti; |
| --- | --- |

AF.

tā kā sievietes un meitenes veido līdz 80 % no cilvēku tirdzniecības reģistrētajiem upuriem (36); tā kā upuru identificēšana joprojām ir problēma un tā kā aizvien ir jāpastiprina upuru atbalstīšana un aizsargāšana un, veicot jebkādus cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumus, ir jāņem vērā dzimumjutīgi aspekti;

| AG. | tā kā viens no galvenajiem cilvēku tirdzniecības iemesliem ir seksuālā izmantošana un tā kā sievietes, kas kļūst par tās upurēm, ir spiestas dzīvot ieslodzījuma un tirānijas apstākļos, katru dienu ciešot no vardarbības, kas pēc sava rakstura ir gan fiziska, gan psiholoģiska; |
| --- | --- |

AG.

tā kā viens no galvenajiem cilvēku tirdzniecības iemesliem ir seksuālā izmantošana un tā kā sievietes, kas kļūst par tās upurēm, ir spiestas dzīvot ieslodzījuma un tirānijas apstākļos, katru dienu ciešot no vardarbības, kas pēc sava rakstura ir gan fiziska, gan psiholoģiska;

| AH. | tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības ir pamattiesības un ir uzskatāmas par būtisku dzimumu līdztiesības un pašnoteikšanās elementu un tā kā tās būtu jāiekļauj ES veselības stratēģijā; |
| --- | --- |

AH.

tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības ir pamattiesības un ir uzskatāmas par būtisku dzimumu līdztiesības un pašnoteikšanās elementu un tā kā tās būtu jāiekļauj ES veselības stratēģijā;

| AI. | tā kā sieviešu veselību nedrīkst apdraudēt nekad, pamatojoties uz sirdsapziņas diktētiem iebildumiem vai personīgiem uzskatiem; |
| --- | --- |

AI.

tā kā sieviešu veselību nedrīkst apdraudēt nekad, pamatojoties uz sirdsapziņas diktētiem iebildumiem vai personīgiem uzskatiem;

| AJ. | tā kā ir konstatēts, ka ES dzimumu līdztiesības tiesību piemērošana dalībvalstīs rada īpašas problēmas, kas ir saistītas ar attiecīgo direktīvu transponēšanu un piemērošanu, piemēram, būtiskiem trūkumiem tiesību aktos un to nesaskanīgu piemērošanu no dalībvalstu tiesu puses, un arī, kas nav mazsvarīgi, ar vispārēju izpratnes trūkumu par līdztiesības principiem un tiesībām (37); |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ir konstatēts, ka ES dzimumu līdztiesības tiesību piemērošana dalībvalstīs rada īpašas problēmas, kas ir saistītas ar attiecīgo direktīvu transponēšanu un piemērošanu, piemēram, būtiskiem trūkumiem tiesību aktos un to nesaskanīgu piemērošanu no dalībvalstu tiesu puses, un arī, kas nav mazsvarīgi, ar vispārēju izpratnes trūkumu par līdztiesības principiem un tiesībām (37);

| AK. | tā kā virknē dalībvalstu, piemēram, nav pareizi īstenotas ES dzimumu līdztiesības direktīvas, jo šīs dalībvalstis neaizsargā transpersonas pret diskrimināciju piekļuves nodarbinātībai un precēm, un pakalpojumiem jomās; |
| --- | --- |

AK.

tā kā virknē dalībvalstu, piemēram, nav pareizi īstenotas ES dzimumu līdztiesības direktīvas, jo šīs dalībvalstis neaizsargā transpersonas pret diskrimināciju piekļuves nodarbinātībai un precēm, un pakalpojumiem jomās;

| AL. | tā kā dzimumu līdztiesības institucionālie mehānismi bieži vien dalībvalstu pārvaldes struktūrās tiek marginalizēti, tiek saskaldīti un sadalīti dažādās politikas jomās, to darbību traucē sarežģītās un aizvien plašākās pilnvaras, tiem trūkst pienācīgi kvalificētu darbinieku, apmācības, datu un pietiekamu resursu un tā kā tie nesaņem gana lielu atbalstu no politiskās vadības puses (38); |
| --- | --- |

AL.

tā kā dzimumu līdztiesības institucionālie mehānismi bieži vien dalībvalstu pārvaldes struktūrās tiek marginalizēti, tiek saskaldīti un sadalīti dažādās politikas jomās, to darbību traucē sarežģītās un aizvien plašākās pilnvaras, tiem trūkst pienācīgi kvalificētu darbinieku, apmācības, datu un pietiekamu resursu un tā kā tie nesaņem gana lielu atbalstu no politiskās vadības puses (38);

| AM. | tā kā visaptverošu, uzticamu, dzimumu griezumā sadalītu datu trūkums joprojām rada pārpratumus un kropļo dzimumu līdztiesības situācijas attēlojumu, jo sevišķi no tādas vardarbības viedokļa, kas ir vērsta pret sievietēm un kas ir saistīta ar dzimumu; tā kā, iegūstot šādus datus, ne tikai būtu jāvar sniegt precīzu situācijas ainu, bet arī jāpievērš uzmanība visakūtākajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

AM.

tā kā visaptverošu, uzticamu, dzimumu griezumā sadalītu datu trūkums joprojām rada pārpratumus un kropļo dzimumu līdztiesības situācijas attēlojumu, jo sevišķi no tādas vardarbības viedokļa, kas ir vērsta pret sievietēm un kas ir saistīta ar dzimumu; tā kā, iegūstot šādus datus, ne tikai būtu jāvar sniegt precīzu situācijas ainu, bet arī jāpievērš uzmanība visakūtākajiem jautājumiem;

| AN. | tā kā sociālajiem partneriem ir vissvarīgākā funkcija līdztiesības mērķu sasniegšanā, jo tiem ir izšķiroša nozīme darba tirgus un sociālo apstākļu veidošanā, iesaistoties politiskas izstrādē un koplīgumu sarunu risināšanā dažādos līmeņos, kaut arī ir skaidrs, ka īpašā loma, kāda tiem ir dažādās valstīs un industriālo attiecību sistēmās, lielā mērā ir atkarīga no dalībvalstu tradīcijām un organizatoriskās jaudas (39); |
| --- | --- |

AN.

tā kā sociālajiem partneriem ir vissvarīgākā funkcija līdztiesības mērķu sasniegšanā, jo tiem ir izšķiroša nozīme darba tirgus un sociālo apstākļu veidošanā, iesaistoties politiskas izstrādē un koplīgumu sarunu risināšanā dažādos līmeņos, kaut arī ir skaidrs, ka īpašā loma, kāda tiem ir dažādās valstīs un industriālo attiecību sistēmās, lielā mērā ir atkarīga no dalībvalstu tradīcijām un organizatoriskās jaudas (39);

| AO. | tā kā no 2016. gada Eirobarometra aptaujām var secināt, ka 55 % eiropiešu gribētu, lai ES vairāk rīkotos vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm jomā; tā kā Komisijas pienākumu nodrošināt dzimumu līdztiesību saskaņā ar Līgumiem aptaujas neietekmē, |
| --- | --- |

AO.

tā kā no 2016. gada Eirobarometra aptaujām var secināt, ka 55 % eiropiešu gribētu, lai ES vairāk rīkotos vienlīdzīgas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm jomā; tā kā Komisijas pienākumu nodrošināt dzimumu līdztiesību saskaņā ar Līgumiem aptaujas neietekmē,

| 1. | ir dziļi nobažījies, ka, spriežot pēc EIGE 20105. gada dzimumu līdztiesības indeksa, ES joprojām atrodas pusceļā uz dzimumu līdztiesības sasniegšanu; dziļi nožēlo to, ka dzimumu līdztiesības un dzimumu diskriminācijas apkarošanas statuss un profils liecina par to nozīmes mazināšanos, jo tās kā politiski mērķi ir atstātas novārtā un ir kritusies to kā politiskās jomas vērtība, it īpaši ņemot vērā visā Eiropā novērojamo negatīvo pretreakciju uz sieviešu, LGBTI un seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, un uzskata par nepieciešamu apsvērt šīs parādības iemeslus un pārskatīt šā brīža stratēģijas, instrumentus un pieejas, kuras popularizē dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda uz to, ka ES saskaņā ar LES ir pienākums apkarot sociālo atstumtību un diskrimināciju un ka Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ir nostiprināta ES apņemšanās izskaust nelīdztiesību un sekmēt vīriešu un sieviešu līdztiesību; uzsver, ka dzimumu līdztiesības princips ir saderīgs ar tādu tiesību aktu atstāšanu spēkā vai pieņemšanu, kuros ir paredzētas konkrētas nepietiekami pārstāvētā dzimuma priekšrocības, kā tas ir noteikts Pamattiesību hartas 23. pantā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju dzimumu līdztiesības aspektu integrēt budžetos, politikas veidošanā un ES tiesību aktu un programmu īstenošanā un veikt ietekmes uz dzimumu novērtējumu katru reizi, kad tiek veidota kāda jauna politika, ar kuru ir jāpalīdz nodrošināt saskanīgāku un vairāk uz faktiem balstītu ES politikas reakciju uz dzimumu līdztiesības problēmām; aicina dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa, lai Komisija labāk novērtētu publisko tēriņu samazinājumu šā brīža nelabvēlīgo ietekmi uz sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību dalībvalstīs un veikt pasākumus, lai šo samazinājumu ietekmi novērstu un izbeigtu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka stratēģijā “Eiropa 2020” nav integrēts dzimumu līdztiesības aspekts, un prasa tajā iekļaut integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, kurai risinātu sieviešu nabadzības strukturālos cēloņus, jo īpaši Eiropas pusgada ietvaros formulējot konkrētai valstij domātus ieteikumus, un pieprasa gada izaugsmes pārskatā iekļaut konkrētus politiskus orientierus par dzimumu nelīdztiesības samazināšanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz savstarpējo saistību starp diskrimināciju dzimuma un citu iemeslu dēļ un uz vairākiemeslu diskriminācijas nesamērīgi lielo ietekmi uz sievietēm; uzsver, ka steidzami jānovērš sieviešu nabadzība, jo īpaši vecāka gadagājuma sieviešu, vientuļo māšu, sieviešu, kas cietušas no vardarbības dzimuma dēļ, sieviešu ar invaliditāti, sieviešu migranšu, bēgļu un patvēruma meklētāju un pie minoritātēm piederošu sieviešu nabadzība; mudina dalībvalstis sadarboties ar reģionālām un vietējām pašvaldībām, tiesībaizsardzības iestādēm, dalībvalstu līdztiesības iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām nolūkā pastiprināti uzraudzīt savstarpējo saistību starp diskrimināciju dzimuma un citu iemeslu dēļ un īstenot efektīvākas iekļaušanas stratēģijas, efektīvi izmantojot sociālās politikas resursus, cita starpā, kas nav mazsvarīgi, arī Eiropas Sociālo fondu un strukturālos fondus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atbalsta Padomes prasījumu Komisijai izstrādāt jaunas iniciatīvas par dzimumu līdztiesības stratēģiju laikposmam 2016.–2020. gads, kurā būtu iekļautas arī transpersonas un interseksuāļi, un palielināt Komisijas stratēģiskās iesaistes dzimumu līdztiesības jomā statusu, kam būtu jānotiek ciešā kopsakarā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt rīcībpolitiku un palielināt investīcijas, ar kurām atbalsta sieviešu nodarbinātību augstvērtīgās darbvietās visās nozarēs, un veikt pasākumus, ar kuriem apkaro nestabilās darba formas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina dalībvalstis veicināt iniciatīvas, pasākumus un darbības, ar kurām sniedz palīdzību un konsultācijas sievietēm, kas ir nolēmušas kļūt par uzņēmējām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju dzimumu līdztiesības perspektīvu risināt kopā ar makroekonomikas rīcībpolitiku un noteikt obligātus novatoriskus pasākumus, ar kuriem līdzsvaro abu dzimumu darba iespējas un aprūpes atbildību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka sieviešu un vīriešu vienlīdzīga dalība darba tirgū un labāks un taisnīgāks sieviešu atalgojums ne tikai palielinātu sieviešu ekonomisko neatkarību, bet arī ievērojami spēcinātu ES ekonomisko potenciālu, vienlaikus stiprinot tās taisnīgo un iekļaujošo raksturu; norāda, ka saskaņā ar ESAO prognozēm kopējā līdzdalības rādītāju konverģence līdz 2030. gadam varētu radīt 12,4 % IKP pieaugumu uz vienu iedzīvotāju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt, kas aizvien vairāk strādā zemu atalgotu darbu un tiek diskriminēti, kā arī pieņemt rīcībpolitiku un veikt pasākumus, ar kuriem identificē kolektīvu naidīgumu darba vietā, tostarp uzmākšanos darbiniecēm grūtniecēm vai jebkādu nelabvēlīgāku attieksmi, ko piedzīvo pēc atgriešanās no maternitātes atvaļinājuma vai meklējot darbu, kā arī rīcībpolitiku un pasākumus, ar kuriem aizsargā pret minētajām parādībām, sniedz informāciju par tām un tās novērš; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt datus par vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirībām, datus iedalot gan vienkārši pēc dzimuma, gan pēc tā, vai darba ņēmējs ir tēvs vai māte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka izglītība ir svarīgs līdzeklis, ar ko dot sievietēm iespējas pilnībā piedalīties sociālajā un ekonomiskajā attīstībā; uzsver, ka mūžizglītības pasākumiem ir sevišķi svarīga nozīme, lai nodrošinātu sievietēm prasmes, kas var palīdzēt viņām atgriezties darba tirgū vai atrast labāku darbu, gūt lielākus ienākumus un uzlabot darba apstākļus; aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas, ar kurām piedāvā palīdzību sievietēm paredzētu profesionālo izglītības programmu īstenošanā, viņas iedrošina iegūt augstāko izglītību zinātnes, tehnoloģiju un IT jomā, izstrādā izglītības speciālistiem domātas apmācības programmas par dzimumu līdztiesību un novērš stereotipu invāziju mācību programmās un pedagoģiskajos materiālos; aicina universitātes un pētniecības institūtus pieņemt dzimumu līdztiesības rīcībpolitiku, ievērojot EIGE izstrādātās pamatnostādnes, sadarbībā ar Komisiju (GEAR instruments — Dzimumu līdztiesība akadēmiskajās un zinātniskajās aprindās); |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis risināt to izglītības sistēmās visos līmeņos pastāvošos dzimumu nelīdztiesības, seksisma un dzimtisko stereotipu jautājumus un nodrošināt to, ka to izglītības sistēmu mērķi ietver izglītību par pamattiesību un brīvības ievērošanu un par sieviešu un vīriešu līdztiesību un iespēju vienlīdzību un ka viņu kvalitātes principi satur tādu šķēršļu novēršanu, kas traucē iedibināt patiesu sieviešu un vīriešu līdztiesību, un pilnīgu viņu vienlīdzības veicināšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt vērienīgu un visaptverošu normatīvo un nenormatīvo aktu kopumu par privātās dzīves un darba līdzsvaru, kas būtu iekļauts Komisijas darba programmā 2017. gadam, ņemot vērā izziņoto Eiropas sociālo tiesību pīlāru un iekļaujot spēkā esošo Grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu Direktīvas 92/85/EEK un Bērna kopšanas atvaļinājuma direktīvas 2010/18/ES pārskatīšanu, kā arī iesniegt direktīvu priekšlikumus par paternitātes atvaļinājumu un aprūpētāja atvaļinājumu, mudinot visu darba ņēmēju kategoriju vīriešus un sievietes vienādā mērā izmantot atvaļinājuma iespējas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar gandarījumu norāda, ka 2014. un 2015. gadā virkne dalībvalstu ieviesa izmaiņas savā politikā un/vai tiesību aktos par bērna kopšanas atvaļinājumu, paredzot tiesību uz šo atvaļinājumu strikti personisko raksturu, paternitātes atvaļinājuma obligātumu, ilgāku paternitātes atvaļinājumu un/vai priekšrocības, ja vecāki šo atvaļinājumu ņem kopīgi jeb to ņem vienādā mērā, tādējādi stiprinot savas kā vecāku tiesības, nodrošinot lielāku sieviešu un vīriešu līdztiesības pakāpi un aprūpes un mājsaimniecības pienākumu piemērotāku sadali un palielinot sieviešu iespējas pilnībā piedalīties darba tirgū; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, ar kuriem vīriešus mudina vienādā mērā uzņemties mājsaimniecības pienākumus un bērnu un citu apgādībā esošu personu aprūpes darbu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Eurofound turpināt nodarbinātības kvalitātes un darba dzīves uzraudzības darbības, veicot savu Eiropas darba apstākļu apsekojumu, kura pamatā ir tā darbvietas kvalitātes koncepcija, kas aptver ienākumus, izredzes, darba laika kvalitāti, prasmju izmantošanu un rīcības brīvību, sociālo vidi, fizisko risku un darba slodzi; papildus tam aicina Eurofound pilnveidot savus pētījumus par minēto rīcībpolitiku, sociālo partneru nolīgumiem un to uzņēmumu paņēmieniem, kas atbalsta labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, kā arī pilnveidot pētījumus par to, kā divu darba ņēmēju mājsaimniecības pārvalda savu darba laiku sistēmu un kā vislabāk viņiem palīdzēt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, īstenojot sociālā taisnīguma politiku, pakāpeniski ieviest tiesību individualizāciju, jo īpaši attiecībā uz nodokļu sistēmām, lai novērstu finansiālus stimulus mazāk pelnošam laulātajam draugam nestrādāt vai strādāt nepilnu laiku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzteic dalībvalstis, kuras ir sasniegušas abus Barselonas mērķus; mudina Portugāli, Nīderlandi, Luksemburgu, Somiju, Itāliju, Maltu un Igauniju sasniegt otro mērķi un aicina Poliju, Horvātiju un Rumāniju, kurās abi mērķi vēl ne tuvu nav sasniegti, pielikt lielākus pūliņus formālas bērna aprūpes nodrošināšanā, lai dotu ieguldījumu darba ņēmēju labākas privātās un profesionālās dzīves līdzsvara rašanā; norāda, ka saskaņā ar šā brīža atklājumiem nevar nesecināt, ka, ieguldot bērnu un vecāka gadagājuma personu aprūpē, sieviešu iekļaušanās pilna darba laika darbaspēkā uzlabosies un viņas varēs labāk integrēties kā vietēja mēroga norisēs, tā sociālajā dzīvē; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vēlreiz aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt pie bērnu garantijas izveides, kas nodrošinātu, ka ikvienam Eiropas bērnam, kuram draud ieslīgšana nabadzībā, ir pieejama bezmaksas veselības aprūpe, bezmaksas izglītība, bezmaksas aprūpe, pieņemams mājoklis un pienācīgs uzturs; uzsver, ka šādā politikā ir jāskata sieviešu un meiteņu stāvoklis, it īpaši neaizsargātās un marginalizētās kopienās; norāda, ka Jaunatnes garantijas iniciatīvā ir jāiekļauj dzimumperspektīva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nožēlo to, ka joprojām nav novērsta vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirība, un mudina Komisiju, dalībvalstis un sociālos partnerus steidzami rīkoties, lai šo atšķirību likvidētu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izsaka piezīmi, ka pirmais solis vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību novēršanā ir samaksas līmeņu pārredzamības nodrošināšana un ar aizgrābtību atzīmē to, ka virkne uzņēmumu jau ir iedibinājuši savu vīriešu un sieviešu dzimuma darbinieku samaksas atšķirību analizēšanas un publicēšanas praksi; aicina visus darba devējus un arodbiedrības izstrādāt un īstenot funkcionālus un īpašus darba novērtējuma līdzekļus, ar kuriem palīdz noteikt vienādu samaksu par vienādu darbu un vienādas vērtības darbu; papildus tam aicina dalībvalstis veikt regulāru atalgojuma un algas apzināšanu, datus publicēt un uzņēmumiem lūgt ieviest iekšējus vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirības atklāšanas mehānismus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija principu, ka par vienādu vai vienlīdz vērtīgu darbu pienākas vienāda darba samaksa, uzskata par vienu no galvenajām rīcības sfērām; un šajā sakarībā prasa pārstrādāt 2006. gada Vienādas attieksmes direktīvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nosoda to, ka vairāk nekā pusē dalībvalstu ir palielinājusies vīriešu un sieviešu pensiju atšķirība; mudina Kipru, Vāciju un Nīderlandi samazināt vīriešu un sieviešu pensiju atšķirību, kas sasniedz gandrīz 50 %; aicina Maltu, Spāniju, Beļģiju, Īriju, Grieķiju, Itāliju un Austriju samazināt vīriešu un sieviešu atšķirību attiecībā uz pensiju saņemošajām personām, jo no 11 % līdz 36 % sieviešu šajās valstīs nesaņem nekādu pensiju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apsveic Zviedrijas valdību par to, ka tā ir panākusi dzimumu pārstāvības paritāti, un Slovēniju un Franciju, kuras šo paritāti ir gandrīz sasniegušas, un mudina Ungāriju, Slovākiju un Grieķiju, kas ir izveidojušas valdības, kurās sieviešu nav vispār (40), nodrošināt to, ka sievietes ir pietiekami pārstāvētas visos politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanas līmeņos; aicina dalībvalstis nodrošināt dzimumu paritāti savu valdību, publisko iestāžu un struktūru augsta ranga amatos un vēlēšanu sarakstos, lai panāktu vienādu pārstāvību vietējo pašvaldību domēs un reģionālajos un dalībvalstu parlamentos, kā arī Eiropas Parlamentā; uzsver, ka, veicot dažādus pētījumus, ir secināts, ka atbilstoši likumdošanas pasākumi varētu izraisīt ātras dzimumu līdzsvara izmaiņas politikas sfērā; piekrīt Komisijas viedoklim, ka, ja mēs vēlamies, lai kvotas būtu efektīvas, papildus tām ir jāpieņem regulējums, kas reglamentētu kandidātu sarakstu secību, un pienācīgas sankcijas gadījumos, ja šis regulējums tiktu pārkāpts; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka sieviešu acīmredzami nepietiekamā pārstāvība vēlētos un ieceltos politiskos amatos ES un dalībvalstu līmenī ir uzskatāma par demokrātijas deficītu, kas grauj lēmumu pieņemšanas leģitimitāti gan ES, gan dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa arī ES iestādēm darīt visu, kas ir to spēkos, lai garantētu dzimumu līdztiesību komisāru kolēģijā un visu ES iestāžu, aģentūru, institūtu un struktūru augsta ranga amatos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ar bažām aizrāda, ka 2015. gadā salīdzinājumā ar 2010. gadu lielākā daļa valstu attiecībā uz sieviešu pārstāvību lielo biržā kotēto uzņēmumu valdēs joprojām atradās zem ES vidējā līmeņa; tomēr atzinīgi vērtē to, ka vispārējā ievirze ir progresīva, jo īpaši Francijā, Itālijā, Apvienotajā Karalistē, Beļģijā un Dānijā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkārtoti aicina Padomi kā svarīgu soli, cenšoties panākt vienādu pārstāvību publiskajā un privātajā sfērā, ātri pieņemt direktīvu, kas reglamentētu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām dzimumu līdzsvaru (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs); norāda, ka viskonkrētākie panākumi ir gūti (no 11,9 % 2010. gadā uz 22,7 % 2015. gadā) dalībvalstīs, kurās ir pieņemtas saistošas kvotas par valdēm (41); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par to, ka tikai vienai dalībvalstij ir izdevies sasniegt dzimumu paritāti augstos augstākās izglītības iestāžu amatos, savukārt atzinīgi vērtē to, ka sieviešu pārstāvība šajos amatos kopumā ir uzlabojusies; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina dalībvalstis novērst visu veidu vardarbību pret sievietēm un ar dzimumu saistītu vardarbību un reaģēt uz to, un īstenot papildu novēršanas stratēģijas, plaši pieejamus padarīt specializētus atbalsta un aizsardzības pakalpojumus, lai visas cietušās personas varētu tos izmantot, un, ziņojot par Cietušo personu tiesību direktīvas īstenošanu 2017. gadā, īpašu uzmanību pievērst tikai ar dzimumu saistītiem cietušo personu tiesību aspektiem, tostarp, ja tie ir saistīti ar cietušās personas dzimtisko identitāti un dzimtisko izpausmi; aicina Padomi aktivizēt pārejas klauzulu, vienbalsīgi pieņemot lēmumu, ar kuru ar dzimumu saistītu vardarbību pieskaitītu to noziegumu klāstam, kuri ir uzskaitīti LESD 83. panta 1. punktā; aicina Komisiju izveidot Eiropas aizsardzības rīkojumu Eiropas reģistru, kas papildinātu ES regulējumu cietušo personu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vēlreiz stingri norāda, ka ar dzimumu saistītas vardarbības un diskriminācijas formas, tostarp, bet ne tikai izvarošana un seksuāla vardarbība, seksuāla uzmākšanās, sieviešu ģenitāliju kropļošana, sarunātas laulības un vardarbība ģimenē, rupji pārkāpj cilvēka cieņu; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot kategoriskas neiecietības rīcībpolitiku attiecībā uz visa veida vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē, par kuru cietušās personas nevēlas ziņot, jo vardarbīgi ir bijuši partneri un viņu pašu ģimenes locekļi; mudina dalībvalstis pievērst sabiedrības uzmanību to sieviešu ar invaliditāti stāvoklim, kuras ir cietušas no vardarbības ģimenē un kuras nereti nespēj šādas vardarbīgas attiecības pārtraukt; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē dalībvalstu virzību ceļā uz Stambulas konvencijas parakstīšanu, kas ir pirmais juridiski saistošais instruments vardarbības pret sievietēm novēršanai un apkarošanai starptautiskā līmenī. un mudina 14 dalībvalstis, kas to vēl nav ratificējušas, to izdarīt nekavējoties; atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada marta priekšlikumu par ES pievienošanos Stambulas konvencijai; aicina Padomi un Komisiju pasteidzināt sarunas par Stambulas konvencijas parakstīšanu un noslēgšanu un atbalsta plašu pievienošanos tai bez nosacījumiem; papildus tam aicina Komisiju iekļaut dzimumvardarbības definīciju saskaņā ar Direktīvas 2012/29/ES normām un pēc iespējas ātrāk iesniegt visaptverošu Eiropas dzimumvardarbības novēršanas un apkarošanas stratēģiju, kurā būtu jāiekļauj saistošs tiesību akts; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzteic Eurostat un dalībvalstu tiesu un policijas iestāžu piekopto datu apmaiņas sadarbības praksi, ar kuras palīdzību ceļ dienasgaismā nosodāmo ar dzimumu saistītas vardarbības parādību, kas ir novērojama Eiropas Savienībā, un aicina tās šo praksi īstenot nepārtraukti, sadarbībā ar EIGE uzraugot katru gadu pret sievietēm izdarīto noziedzīgo nodarījumu biežumu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver stereotipu ciešo saikni ar ievērojami pieaugošo uzmākšanās sievietēm un seksisma gadījumu skaitu internetā un sociālajos medijos, kas arī rada jaunas vardarbības formas pret sievietēm un meitenēm, piemēram, kiberiebiedēšanu, kiberuzmākšanos, pazemojošu attēlu izmantošanu tiešsaistē un privātu attēlu un videomateriālu izplatīšanu sociālajos medijos, neprasot iesaistīto cilvēku atļauju; uzsver nepieciešamību šīs parādības apkarot jau no agrīna vecuma; uzsver, ka šādas situācijas var izraisīt aizsardzības nesniegšana no publisko iestāžu un citu iestāžu puses, ņemot vērā, ka tām ir jārada no dzimuma viedokļa neitrāla vide un jānosoda seksisms; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest visus tiesiskos un juridiskos pasākumus, lai apkarotu vardarbības pret sievietēm tiešsaistē parādību; jo īpaši prasa, lai ES un dalībvalstis apvienotu spēkus, īstenojot visaptverošu Eiropas stratēģiju, ar kuru novērstu un apkarotu ar dzimumu saistītu vardarbību, nolūkā radīt regulējumu, kurā kā noziedzīgi nodarījumi tiktu atzītas jaunās tiešsaistē īstenotās vardarbības formas, un no tiešsaistes vardarbības cietušām sievietēm un meitenēm nodrošināt psiholoģisko atbalstu; prasa veikt ES kiberdrošības stratēģijas un Eiropas Kibernoziedzībascentra (Eiropols) ietekmes uz dzimumu novērtējumu, lai šos jautājumus ņemtu vērā un pēc dzimumu perspektīvas vadītos šā centrā darbā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vēlreiz aicina Komisiju izveidot Eiropas centru ar dzimumu saistītas vardarbības uzraudzībai (līdzīgu pašreizējam Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam), kuru vadītu Eiropas koordinators vardarbības pret sievietēm un meitenēm novēršanas jomā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut pasākumus, ar kuriem aizsargā sievietes un LGBTI pret aizskaršanu darba vietā; aicina Komisiju pārskatīt pašreizējo ES pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (42), lai tajā iekļautu seksismu, aizsprieduma noziegumu un naida kurināšanu seksuālās orientācijas, dzimtiskās identitātes un dzimuma pazīmju dēļ; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nosoda to, ka lielākajā daļā ES dalībvalstu zīdaiņiem interseksuāļiem joprojām tiek veiktas dzimuma normalizācijas ķirurģiskās operācijas, kaut arī no medicīniskā viedokļa tās vajadzīgas nav; mudina dalībvalstis šādu ārstēšanas veidu nepieļaut, ja nav saņemta attiecīgo personu piekrišana, kas ir sniegta patstāvīgi un balstoties uz informāciju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka Maltā un Grieķijā interseksuāļus aizsargā pret diskrimināciju pēc dzimuma pazīmēm; aicina dalībvalstis, ieviešot ES dzimumu līdztiesības direktīvas, dzimumu līdztiesības tiesību aktos iekļaut tādus pamatus kā dzimtiskā identitāte un dzimuma pazīmes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka dzimtiskotas vardarbības un diskriminācijas veidi, tostarp, bet ne tikai izvarošana un seksuāla vardarbība, sieviešu dzimumorgānu kropļošana, piespiedu laulības, vardarbība ģimenē, tā sauktie goda aizstāvības noziegumi un valsts atbalstīta dzimumu diskriminācija, ir uzskatāmi par vajāšanu un būtu jāuzskata par pietiekamu pamatu, lai Eiropas Savienībā lūgtu piešķirt patvērumu; atbalsta drošas un legālas ieceļošanas Eiropas Savienībā veidus; atgādina, ka sievietes un meitenes ir jo īpaši neaizsargātas pret izmantošanu no cilvēku tirgotāju puses; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkārtoti aicina dalībvalstis nekavējoties izbeigt bērnu, grūtnieču un bērnus aprūpējošu sieviešu un izvarošanu, seksuālo vardarbību un cilvēku tirdzniecību pārdzīvojušo personu aizturēšanu un nodrošināt pienācīga tāda psiholoģiskā un medicīniskā atbalsta pieejamību, kuru sniegtu kvalificēti speciālisti, kas ņem vērā dzimumu aspektu, piemēram, psihologi, sociālie darbinieki, aprūpes sniedzēji un ārsti, kas ir pienācīgi apmācīti, kā rīkoties šādos ārkārtas gadījumos; atgādina, ka visos migrācijas posmos būtu savlaicīgi jāsniedz atbalsts bēgļiem, kas ir cietuši no vardarbības, kuras pamatā ir dzimums vai (šķietama) seksuālā orientācija vai dzimtiskā identitāte, tostarp viņi būtu nekavējoties jāpārvieto, ja viņu drošību garantēt nav iespējams, patvēruma procedūras laikā veicot vardarbības novēršanas pasākumus, būtu jāsniedz kvalitatīvs garīgās veselības atbalsts un nekavējoties jāatzīst dzimtiskā identitāte; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkārtoti pauž uzskatu, ka, īstenojot ES cilvēku tirdzniecības apkarošanas tiesību aktus, ir nemitīgi jāuzrauga tās cilvēku tirdzniecības novēršanas un apkarošanas dzimumu dimensija, kas tagad ir kļuvusi par vienu no organizētās noziedzības visienesīgākajām darbības jomām, un atkārto Komisijai adresēto aicinājumu to uzraudzīt arī turpmāk, tai novērtējot to, kā dalībvalstis šo direktīvu ievēro un īsteno, vienlaikus nodrošinot to, lai tiktu izpildīti direktīvā reglamentētie ziņošanas pienākumi un grafiks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju piedāvāt gan finansiālu, gan loģistisku atbalstu dalībvalstīm, kas ir iesaistītas cilvēku tirdzniecības apkarošanā, jo īpaši Itālijai un Grieķijai, kuras, ņemot vērā šā brīža migrantu krīzes sekas, ir kļuvušas par šīs ārkārtas situācijas galvenajām novērsējām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prasa dalībvalstu un ES līmenī pielikt lielākus pūliņus, apkarojot stereotipu noturību un ar dzimumu saistītu diskrimināciju ar tādu izpratnes veidošanas kampaņu palīdzību, kurās galvenā vērība ir pievērsta sieviešu un meiteņu un vīriešu un zēnu nestereotipiskai atspoguļošanai un kas būtu paredzētas visiem sabiedrības slāņiem; aicina dalībvalstis īstenot pozitīvas iniciatīvas, piemēram, stratēģijas, saskaņā ar kurām sievietes iedrošina izvēlēties karjeras un profesijas, kurās sievietes ir pārstāvētas nepietiekami, un vīriešus mudina uzņemties ģimenes un mājsaimniecības darbu taisnīgu daļu vai palielina vīriešu izpratni par to, kā vardarbība, tostarp cilvēku tirdzniecība komerciālas seksuālās izmantošanas nolūkā, piespiedu laulības un piespiedu darbaspēks, kaitē sievietēm, vīriešiem un bērniem un grauj dzimumu līdztiesību, kā arī ar informācijas kampaņu palīdzību veic pasākumus, ar kuriem samazina pieprasījumu pēc cilvēku tirgotāju piedāvātām sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkārto, ka sievietēm ir pašām jāpārzina sava seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības; aicina visas dalībvalstis nodrošināt sieviešu momentānu piekļuvi ģimenes plānošanai un reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumu pilnu klāstu, tostarp kontraceptīvos līdzekļus un drošus un likumīgus abortus; aicina dalībvalstis un Komisiju veikt sabiedrības uzmanības pievēršanas pasākumus, lai panāktu vīriešu un sieviešu pilnīgu izpratni par viņu tiesībām un pienākumiem attiecībā uz seksuāliem un reproduktīviem jautājumiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver tendenci, kas vēršas plašumā, pārmērīgi izmantot uz sirdsapziņu balstītu iebildumu klauzulas, kā rezultātā tiek traucēta piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai uz sirdsapziņu balstītu iebildumu klauzula neliegtu pacientiem iespēju saņemt likumīgu ārstniecisko veselības aprūpi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka aizliegums izmantot no dzīvības viedokļa svarīgus seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus, tostarp iespēju veikt drošus abortus, ir uzskatāms par pamata cilvēktiesību pārkāpumu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka liela nozīme ir aktīvai novēršanas, izglītošanas un informēšanas politikai, kuras mērķauditorija ir pusaudži, jaunieši un pieaugušie, lai nodrošinātu, ka ES iedzīvotāju seksuālā un reproduktīvā veselība ir laba, un novērstu saslimšanu ar seksuāli transmisīvajām slimībām un nevēlamu grūtniecību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina dalībvalstu kompetentās iestādes veicināt dzimumu līdztiesību gan savās vispusīgajās dzimumaudzināšanas programmās un izglītošanas par savstarpējām attiecībām programmās, tostarp paredzot meiteņu un zēnu iepazīstināšanu ar attiecībām, kas balstītas uz piekrišanu, cieņu un savstarpīgumu, gan arī sporta un atpūtas pasākumos, kur dzimtiskie stereotipi un ar dzimumiem saistītie priekšstati var ietekmēt meiteņu un zēnu pašuztveri, veselību, prasmju apgūšanu, intelektuālo attīstību, sociālo integrāciju un identitātes veidošanos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver to, cik svarīgi ir vīriešus mudināt pilnībā piedalīties visos pasākumos, ar kuriem cenšas nodrošināt dzimumu līdztiesību, un noskaidrot visas vides, kurās var uzrunāt lielu skaitu vīriešu, jo īpaši iestādēs, nozarēs un apvienībās, kurās dominē vīrieši, pievērst vīriešu uzmanību viņu funkcijām un pienākumiem dzimumu līdztiesības veicināšanā un atbalstīt principu par vīriešu un sieviešu kopīgām tiesībām un atbildību darba vietā, šaurākā cilvēku lokā, privātā sfērā un plašākās nacionālās un starptautiskās kopienās; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina dalībvalstis uzraudzīt gadījumus, kad mediju un reklāmas nozare popularizē sieviešu seksualizāciju un pārvēršanu par precēm un bieži vien attēlo sieviešu jaunības, skaistuma un seksuālās pievilcības stereotipus kā sociālo panākumu modeli; aicina Komisiju juridiski vērsties pret Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pārkāpumiem no dalībvalstu puses un sekmēt labu praksi publiskos un privātos mediju uzņēmumos, paredzot pamudinājumus; mudina medijus un reklāmas nozari ievērot sieviešu cieņu un nodrošināt, ka viņas atspoguļo bez stereotipiem un diskriminācijas saskaņā ar dažādību, kāda pastāv sieviešu vidū; papildus tam aicina medijus un reklāmas nozari pievērst uzmanību veselīgam dzīves veidam, dažādiem ģimenes modeļiem un dzīves veidiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atgādina par saistībām, kuras ES uzņēmās ES un CELAC (Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopiena) 2013. un 2015. gada rīcības plānos par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, un pauž bažas pa to, ka netiek īstenota šo plānu 7. nodaļa par dzimumu līdztiesības sekmēšanu; aicina dalībvalstis un Eiropas Ārējās darbības dienestu sadarboties un piešķirt ekonomiskos un institucionālos resursus, ar kuriem nodrošina ieteikumu par tās dzimumu līdztiesības sekmēšanas izpildi, par kuru ir panākta vienošanās minētajos rīcības plānos, jo īpaši attiecībā uz visa veida vardarbības izskaušanu, kā tas ir paredzēts Belenas do Paras konvencijā, Stambulas konvencijā un CEDAW konvencijā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver to, ka, veicot pētījumus, ir pierādīts, ka klimata pārmaiņas sievietes ietekmē vairāk kā vīriešus, jo sievietēm nabadzības gadījumā droši vien būs jānes lielāks slogs; uzskata, ka sievietēm ir aktīvi jāpiedalās klimata politikas izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju nākt klājā ar priekšlikumu par visaptverošu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kas attiektos uz visām nozīmīgākajām iekšpolitiskajām un ārpolitiskajām nozarēm, un izstrādāt efektīvus 2030. gada programmas īstenošanas uzraudzības, pārskatu sniegšanas un pārskatatbildības mehānismus, tostarp attiecībā uz tās dzimumu līdztiesības, sieviešu tiesību un sieviešu iespēcinātības mērķiem un rādītājiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju efektīvāk uzraudzīt spēkā esošo ES dzimumu līdztiesību reglamentējošo tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, vienlaikus uzsverot nepieciešamību ierosināt pienākumu neizpildes procedūras gadījumā, ja attiecīgie tiesību akti īstenoti netiek; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pauž nožēlu, ka, neraugoties uz daudzgadu finanšu shēmai (DFS) pievienoto iestāžu paziņojumu par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai nodrošināšanu, līdz šim nav veikti nekādi pasākumi saistībā ar dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; šajā sakarībā uzsver, ka ir cieši jāuzrauga kopīgā paziņojuma principu īstenošana ikgadējās budžeta procedūrās, un prasa, lai atbildīgā komiteja tiktu oficiāli iesaistīta DFS pārskatīšanas procesā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina dalībvalstu valdības nodrošināt tādu struktūru noturīgu pastāvēšanu, kurām ir jāizstrādā, jākoordinē un jāīsteno dzimumu līdztiesības rīcībpolitika, kā arī šīm struktūrām nodrošināt pietiekamus resursus, kas būtu uzskatāms par galveno pierādījumu valdību apņēmībai veicināt dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prasa, lai ES iestādes turpmākā ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma novērošanas sistēmā ieviestu īpašus dzimumu līdztiesības rādītājus, tostarp EIGE dzimumu līdztiesības indeksu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju izstrādāt plašāku līdztiesības stratēģiju, tostarp horizontālu direktīvu, ar kuru apkarotu diskrimināciju, nolūkā izskaust visa veida dzimumdiskrimināciju; šajā nolūkā mudina Padomi pēc iespējas drīz panākt kopīgu nostāju attiecībā uz Padomes direktīvas priekšlikumu par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426), kurš ir ticis bloķēts, kopš Parlaments pieņēma savu nostāju par to 2009. gada 2. aprīlī (43); vēlreiz aicina Padomi iekļaut dzimumu kā diskriminācijas faktoru; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(2)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(3)  OV C 70 E, 8.3.2012., 162. lpp.

(4)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(5)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(6)  OV L 353, 28.12.2013., 7. lpp.

(7)  OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.

(8)  OV L 68, 18.3.2010., 13. lpp.

(9)  OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.

(10)  OV L 359, 19.12.1986., 56. lpp.

(11)  OV L 6, 10.1.1979., 24. lpp.

(12)  OV C 341 E, 16.12.2010., 35. lpp.

(13)  OV C 199 E, 7.7.2012., 65. lpp.

(14)  OV C 251 E, 31.8.2013., 1. lpp.

(15)  OV C 316, 30.8.2016., 2. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0105.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0042.

(18)  OV C 407, 4.11.2016., 2. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0126.

(20)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0312.

(21)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0073.

(22)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0203.

(23)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0235.

(24)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0338.

(25)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0360.

(26)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0072.

(27)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1

(29)  OV L 59, 2.3.2013., 5. lpp.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  Eurofound ziņojums (2016): “Dzimumu atšķirības nodarbinātības jomā: problēmas un risinājumi”.

(33)  Eurofound ziņojums (2015): “Bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājuma izmantošana tēvu vidū Eiropas Savienībā”.

(34)  Eurofound (2015): “Pirmie konstatējumi: sestais darba apstākļu Eiropā apsekojums”.

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Eurostat ziņojums “Cilvēku tirdzniecība”, 2015. gada izdevums.

(37)  Dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas juridisko ekspertu Eiropas tīkls, “2015. gada Eiropas dzimumu līdztiesības tiesību aktu salīdzinošā analīze”.

(38)  EIGE, 2014. gads. “Dzimumu līdztiesības veicināšanas institucionālo mehānismu efektivitāte. Pārskats par Pekinas rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs”.

(39)  Eurofound ziņojums (2014) “Sociālie partneri un dzimumu līdztiesība Eiropā”.

(40)  Notikumi 2014. un 2015. gadā

(41)  Eiropas Komisijas faktu lapa “Dzimumu līdzsvars uzņēmumu valdēs: Eiropa liek plaisāt stikla griestiem”, 2015. gada oktobris; Eiropas Komisijas DG JUST “Sievietes ekonomisko lēmumu pieņemšanā ES: progresa ziņojums: Eiropas 2020. gada iniciatīva”, 2012. gads; Aagoth Storvik un Mari Teigen, “Women in Board: The Norwegian Experience”, 2010. gada jūnijs.

(42)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(43)  OV C 137 E, 27.5.2010., 68. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par to, kā tiek piemērota Padomes Direktīva 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 19. panta 1. punktu un 260. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 19. panta 1. punktu un 260. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par to, kā tiek piemērota Padomes Direktīva 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (COM(2015)0190), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par to, kā tiek piemērota Padomes Direktīva 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (COM(2015)0190),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 22. decembra pamatnostādnes par Padomes Direktīvas 2004/113/EK piemērošanu apdrošināšanai, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 22. decembra pamatnostādnes par Padomes Direktīvas 2004/113/EK piemērošanu apdrošināšanai, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 1. marta spriedumu lietā C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 1. marta spriedumu lietā C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvenciju) un tās 3. pantu, kurā dzimums definēts kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvenciju) un tās 3. pantu, kurā dzimums definēts kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2017. gada janvārī veikto Eiropas Īstenošanas novērtējuma pētījumu par vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādei un pakalpojumu sniegšanai — Direktīva 2004/113/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2017. gada janvārī veikto Eiropas Īstenošanas novērtējuma pētījumu par vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādei un pakalpojumu sniegšanai — Direktīva 2004/113/EK (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada novembra Equinet ziņojumu “Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive” (“Līdztiesības iestādes un sieviešu un vīriešu preču un pakalpojumu direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada novembra Equinet ziņojumu “Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive” (“Līdztiesības iestādes un sieviešu un vīriešu preču un pakalpojumu direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Juridisko ekspertu tīkla dzimumu līdztiesības jomā 2014. gada ziņojumu “Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law?” (“Noteikumi par dzimumu līdztiesību 33 Eiropas valstīs. Kā ES noteikumi tiek transponēti dalībvalstu tiesību aktos”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Juridisko ekspertu tīkla dzimumu līdztiesības jomā 2014. gada ziņojumu “Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law?” (“Noteikumi par dzimumu līdztiesību 33 Eiropas valstīs. Kā ES noteikumi tiek transponēti dalībvalstu tiesību aktos”),

| — | ņemot vērā Eiropas Juridisko ekspertu tīkla dzimumu līdztiesības jomā 2009. gada jūlija ziņojumu “Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC” (“Diskriminācija dzimuma dēļ attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu un Direktīvas 2004/113/EK transponēšana”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Juridisko ekspertu tīkla dzimumu līdztiesības jomā 2009. gada jūlija ziņojumu “Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC” (“Diskriminācija dzimuma dēļ attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu un Direktīvas 2004/113/EK transponēšana”),

| — | ņemot vērā ES Tiesas nolēmumu lietā C-13/94 par to, ka tiesības uz nediskrimināciju dzimuma dēļ var ietvert tiesības uz nediskrimināciju personas dzimuma maiņas dēļ (5), kā arī preču un pakalpojumu jomā ES Pamattiesību aģentūras 2014. gadā veikto pētījumu par LGBTI un tās ziņojumu “Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people” (“Profesionāļu viedoklis: problēmas saistībā ar līdztiesības nodrošināšanu LGBT”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Tiesas nolēmumu lietā C-13/94 par to, ka tiesības uz nediskrimināciju dzimuma dēļ var ietvert tiesības uz nediskrimināciju personas dzimuma maiņas dēļ (5), kā arī preču un pakalpojumu jomā ES Pamattiesību aģentūras 2014. gadā veikto pētījumu par LGBTI un tās ziņojumu “Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people” (“Profesionāļu viedoklis: problēmas saistībā ar līdztiesības nodrošināšanu LGBT”),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz to (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz to (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ārējiem faktoriem, kas rada šķēršļus Eiropas sieviešu uzņēmējdarbībai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ārējiem faktoriem, kas rada šķēršļus Eiropas sieviešu uzņēmējdarbībai (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0043/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0043/2017),

| A. | tā kā tiešās un netiešās dzimumu diskriminācijas apkarošana preču un pakalpojumu jomā ir būtiska sieviešu un vīriešu vienlīdzības principa daļa, kas ir Eiropas Savienības pamatvērtība, un tā kā gan Līgumos, gan Pamattiesību hartā ir aizliegta jebkāda diskriminācija dzimuma dēļ un ir prasīts visās jomās un visās ES dalībvalstīs nodrošināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiešās un netiešās dzimumu diskriminācijas apkarošana preču un pakalpojumu jomā ir būtiska sieviešu un vīriešu vienlīdzības principa daļa, kas ir Eiropas Savienības pamatvērtība, un tā kā gan Līgumos, gan Pamattiesību hartā ir aizliegta jebkāda diskriminācija dzimuma dēļ un ir prasīts visās jomās un visās ES dalībvalstīs nodrošināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību;

| B. | tā kā ar Direktīvu 2004/113/EK (turpmāk — direktīva) paplašina tā principa piemērošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, to attiecinot ne tikai uz nodarbinātību un darba tirgu, bet arī uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar Direktīvu 2004/113/EK (turpmāk — direktīva) paplašina tā principa piemērošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, to attiecinot ne tikai uz nodarbinātību un darba tirgu, bet arī uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu;

| C. | tā kā minētā direktīva aizliedz gan tiešu, gan netiešu diskrimināciju dzimuma dēļ attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuri publiski pieejami gan valsts, gan privātajā sektorā; |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā direktīva aizliedz gan tiešu, gan netiešu diskrimināciju dzimuma dēļ attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuri publiski pieejami gan valsts, gan privātajā sektorā;

| D. | tā kā šī direktīva ir piemērojama visām precēm un pakalpojumiem, kurus sniedz par maksu LESD 57. panta nozīmē un saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (ES Tiesas) attiecīgo judikatūru; tā kā pakalpojumu saņēmējiem nav obligāti jānodrošina atlīdzība un to var nodrošināt kā netiešu maksājumu bez nepieciešamības obligāti iesaistīt pakalpojuma saņēmēju; |
| --- | --- |

D.

tā kā šī direktīva ir piemērojama visām precēm un pakalpojumiem, kurus sniedz par maksu LESD 57. panta nozīmē un saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (ES Tiesas) attiecīgo judikatūru; tā kā pakalpojumu saņēmējiem nav obligāti jānodrošina atlīdzība un to var nodrošināt kā netiešu maksājumu bez nepieciešamības obligāti iesaistīt pakalpojuma saņēmēju;

| E. | tā kā direktīvas darbības jomā neietilpst plašsaziņas līdzekļu un reklāmas nozare, ar izglītību saistīti pakalpojumi un tādi pakalpojumi, kurus sniedz privātajā sfērā; tā kā dalībvalstīm ir likumdošanas kompetence attiecībā uz sieviešu un vīriešu vienlīdzības aizsardzību citās jomās, un tā kā dažos gadījumos valsts tiesību akti pārsniedz direktīvā noteikto, aptverot diskrimināciju starp vīriešiem un sievietēm plašsaziņas līdzekļu, reklāmas un izglītības jomās; |
| --- | --- |

E.

tā kā direktīvas darbības jomā neietilpst plašsaziņas līdzekļu un reklāmas nozare, ar izglītību saistīti pakalpojumi un tādi pakalpojumi, kurus sniedz privātajā sfērā; tā kā dalībvalstīm ir likumdošanas kompetence attiecībā uz sieviešu un vīriešu vienlīdzības aizsardzību citās jomās, un tā kā dažos gadījumos valsts tiesību akti pārsniedz direktīvā noteikto, aptverot diskrimināciju starp vīriešiem un sievietēm plašsaziņas līdzekļu, reklāmas un izglītības jomās;

| F. | tā kā šī direktīva ir transponēta visu 28 dalībvalstu tiesību aktos; tā kā saskaņā ar Komisijas ziņojumu 2015. gadā ar sešām dalībvalstīm joprojām notika intensīvs dialogs par pietiekamu direktīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā šī direktīva ir transponēta visu 28 dalībvalstu tiesību aktos; tā kā saskaņā ar Komisijas ziņojumu 2015. gadā ar sešām dalībvalstīm joprojām notika intensīvs dialogs par pietiekamu direktīvas īstenošanu;

| G. | tā kā ar ES Tiesas Test-Achats nolēmumu tika pasludināts, ka direktīvas 5. panta 2. punkts neļauj sasniegt mērķi par vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu pret sievietēm un vīriešiem; tā kā minētais noteikums tika pasludināts par spēkā neesošu no 2012. gada 21. decembra un tāpēc visās dalībvalstīs ir jāievieš dzimumiem vienlīdzīgas apdrošināšanas prēmijas un pabalsti; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar ES Tiesas Test-Achats nolēmumu tika pasludināts, ka direktīvas 5. panta 2. punkts neļauj sasniegt mērķi par vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu pret sievietēm un vīriešiem; tā kā minētais noteikums tika pasludināts par spēkā neesošu no 2012. gada 21. decembra un tāpēc visās dalībvalstīs ir jāievieš dzimumiem vienlīdzīgas apdrošināšanas prēmijas un pabalsti;

| H. | tā kā galvenās problemātiskās jomas direktīvas īstenošanā ir pārāk šaura izpratne par preču un pakalpojumu jēdzienu, plašie un dažkārt neskaidrie nevienlīdzīgas attieksmes pamatojumi, balstoties uz direktīvas 4. panta 5. punktu, un nepietiekama sieviešu aizsardzība maternitātes un grūtniecības laikā; |
| --- | --- |

H.

tā kā galvenās problemātiskās jomas direktīvas īstenošanā ir pārāk šaura izpratne par preču un pakalpojumu jēdzienu, plašie un dažkārt neskaidrie nevienlīdzīgas attieksmes pamatojumi, balstoties uz direktīvas 4. panta 5. punktu, un nepietiekama sieviešu aizsardzība maternitātes un grūtniecības laikā;

| I. | tā kā, aizliedzot diskrimināciju, ir svarīgi ievērot citas pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp privātās dzīves aizsardzību un šajā kontekstā veikto darījumu aizsardzību, kā arī reliģijas brīvību; |
| --- | --- |

I.

tā kā, aizliedzot diskrimināciju, ir svarīgi ievērot citas pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp privātās dzīves aizsardzību un šajā kontekstā veikto darījumu aizsardzību, kā arī reliģijas brīvību;

| J. | tā kā 2008. gadā ierosinātā Vienlīdzīgas attieksmes direktīva paplašinātu aizsardzību darba tirgū pret diskrimināciju reliģijas vai ticības, vecuma, invaliditātes un seksuālās orientācijas dēļ un aptvertu sociālo aizsardzību, tostarp sociālo nodrošinājumu un veselības aprūpi, sociālos pabalstus, izglītību un pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; tā kā Padome līdz šim nav pieņēmusi savu nostāju par šo priekšlikumu direktīvai; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2008. gadā ierosinātā Vienlīdzīgas attieksmes direktīva paplašinātu aizsardzību darba tirgū pret diskrimināciju reliģijas vai ticības, vecuma, invaliditātes un seksuālās orientācijas dēļ un aptvertu sociālo aizsardzību, tostarp sociālo nodrošinājumu un veselības aprūpi, sociālos pabalstus, izglītību un pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; tā kā Padome līdz šim nav pieņēmusi savu nostāju par šo priekšlikumu direktīvai;

| K. | tā kā — lai arī nesenais Komisijas paziņojums “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” ir labs sākumpunkts, lai šo nozari veicinātu un efektīvi regulētu, šīs jomas turpmākajā analīzē un ieteikumos ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības perspektīva un jāatspoguļo šīs direktīvas noteikumi; |
| --- | --- |

K.

tā kā — lai arī nesenais Komisijas paziņojums “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” ir labs sākumpunkts, lai šo nozari veicinātu un efektīvi regulētu, šīs jomas turpmākajā analīzē un ieteikumos ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības perspektīva un jāatspoguļo šīs direktīvas noteikumi;

| L. | tā kā direktīvas pilna potenciāla īstenošana ir atkarīga no efektīvas un konsekventas dzimumu līdztiesības ieviešanas visās nozarēs, uz kurām tā attiecas; |
| --- | --- |

L.

tā kā direktīvas pilna potenciāla īstenošana ir atkarīga no efektīvas un konsekventas dzimumu līdztiesības ieviešanas visās nozarēs, uz kurām tā attiecas;

| M. | tā kā Eiropas Līdztiesības veicināšanas struktūru tīkla darbam ir svarīga nozīme ar vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu saistītu tiesību aktu ieviešanas uzlabošanā, sadarbības palielināšanā un labākās prakses apmaiņas veicināšanā starp nacionālajām līdztiesības struktūrām visā ES, |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Līdztiesības veicināšanas struktūru tīkla darbam ir svarīga nozīme ar vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu saistītu tiesību aktu ieviešanas uzlabošanā, sadarbības palielināšanā un labākās prakses apmaiņas veicināšanā starp nacionālajām līdztiesības struktūrām visā ES,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | pauž bažas par to, ka direktīvas piemērošana nav saskaņota un tā netiek vienādi piemērota visās dalībvalstīs, un, neskatoties uz sasniegto progresu šajā jomā, tās īstenošanā joprojām pastāv problēmas un trūkumi, kas nekavējoties ir jānovērš dažās dalībvalstīs un konkrētās nozarēs; aicina Komisiju par prioritāti sarunās ar dalībvalstīm noteikt joprojām esošo trūkumu novēršanu direktīvas īstenošanā; uzsver dalībvalstu svarīgo nozīmi ES tiesību aktu un politikas virzienu īstenošanā un ierosina, ka, lai pilnībā īstenotu šo direktīvu, varētu būt nepieciešams lielāks reģionālo un vietējo iestāžu atbalsts, sadarbība ar pilsonisko sabiedrību un dalībvalstu norādījumi nozarei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka pēc pirmā ziņojuma 2009. gadā Komisija ar lielu kavēšanos ir iesniegusi ziņojumu par direktīvas piemērošanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīmē — lai gan Komisijas ziņojumā ir teikts, ka nav pamanītas kādas konkrētas grūtības vairāku direktīvas noteikumu īstenošanā, šā apgalvojuma pamatā ir tikai daži paziņotie diskriminācijas gadījumi, ka kopumā ir ļoti maz informācijas un ka datu vākšana šajā jomā dalībvalstu līmenī ievērojami atšķiras; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka viens no uzdevumiem, kas jārisina dažās dalībvalstīs, ir nepietiekama politikas veidotāju, pakalpojumu sniedzēju un iedzīvotāju informētība par direktīvā noteiktajām iedzīvotāju tiesībām un aizsardzību; norāda, ka, trūkstot sabiedrības zināšanām un informētībai par direktīvu un tās noteikumiem, tiek iesniegts mazāks skaits sūdzību par dzimumu diskrimināciju; aicina dalībvalstis, Komisiju un attiecīgās ieinteresētās personas, iespējams, sadarbībā ar patērētāju aizsardzības organizācijām palielināt informētību par direktīvas noteikumiem, tādējādi uzlabojot izpratni par to, cik svarīgi ir nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi preču un pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka tikai dažas dalībvalstis ir ziņojušas par tādu konkrētu noteikumu esamību, kas izraisa pozitīvu rīcību; aicina dalībvalstis atbilstoši tam, kā noteikts šajā direktīvā, labāk integrēt un veicināt nosacījumus pozitīvai rīcībai, kuras pamatā ir leģitīms mērķis un ar kuru mēģina nepieļaut vai kompensēt uz dzimumu balstītu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

5.

Apdrošināšanas, banku un finanšu nozares

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis Test-Achats nolēmumu īsteno valsts tiesību aktos un ka valsts tiesību akti tiek grozīti juridiski saistošā veidā; norāda, ka joprojām pastāv problēmas saistībā ar valsts tiesību aktu atbilstību nolēmumam, piemēram, saistībā ar medicīniskās apdrošināšanas shēmām un saistībā ar pilnīgu diskriminācijas izskaušanu pret sievietēm grūtniecības un maternitātes dēļ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver ar nolēmumu panākto vienlīdzību attiecībā uz pensijām un to, ka ar šo nolēmumu tika aizliegts apdrošināšanas līgumos ietvert tādus aktuāros faktorus, kuri atšķiras atkarībā no personas dzimuma, un ka privātajās apdrošināšanas shēmās obligāti jāparedz abiem dzimumiem vienlīdzīgas apdrošināšanas prēmijas un pabalsti; norāda — lai gan šis nolēmums attiecas tikai uz privātajām shēmām, abu dzimumu vienlīdzības noteikuma attiecināšanu uz pensijām var uzskatīt par labu praksi vīriešu un sieviešu pensiju atšķirības samazināšanas ziņā; atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu lēmumu pārsniegt nolēmuma darbības jomu, attiecinot abu dzimumu vienlīdzības noteikumu arī uz citiem apdrošināšanas un pensiju veidiem, tostarp arodpensiju shēmām, lai šajās jomās nodrošinātu sieviešu un vīriešu vienlīdzību; mudina citas dalībvalstis attiecīgos gadījumos apsvērt sekot šim piemēram; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt pareizu un pilnīgu nolēmuma īstenošanu; aicina Komisiju ar periodiskiem ziņojumiem uzraudzīt šo noteikumu ievērošanu dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka visas nepilnības tiek novērstas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka direktīvā ir skaidri noteikts aizliegums izmantot grūtniecību un maternitāti kā iemeslu, lai aprēķinātu atšķirīgas apdrošināšanas prēmijas un citus saistītos finanšu pakalpojumus; aicina dalībvalstis šajā jomā pielikt lielākas pūles un uzlabot skaidrību grūtnieču tiesību un labklājības aizsardzībā, lai aizsargātu viņas pret nepamatotām izmaksām saistībā ar grūtniecību, jo grūtniecēm nebūtu jāsedz augstākas izmaksas tikai tāpēc, ka viņas ir grūtnieces, un palielināt pakalpojumu sniedzēju informētību par grūtniecēm pienākošos īpašo aizsardzību; jo īpaši uzsver, ka ir jānodrošina, lai pārejas periodi dažādos apdrošināšanas veidos, jo īpaši medicīniskajā apdrošināšanā, neietekmētu grūtnieču tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi visā grūtniecības laikā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti norāda, ka tiesībās uz nediskrimināciju dzimuma dēļ var ietvert tiesības uz nediskrimināciju personas dzimuma maiņas dēļ (8), un aicina Komisiju nodrošināt, lai sievietes un vīrieši tiktu aizsargāti pret diskrimināciju šo iemeslu dēļ; uzsver, ka direktīvā šajā sakarā ir noteikta aizsardzība un ka dalībvalstis savos tiesību aktos var ietvert vēl sīkākus noteikumus; šajā sakarā norāda, ka 13 dalībvalstis vēl nav pieņēmušas tiešās tiesību normas par transpersonu aizsardzību un ka viņas turpina saskarties ar diskrimināciju tādā jomā kā pieeja precēm un pakalpojumiem, preču piegāde un pakalpojumu sniegšana, un norāda, ka minēto normu iekļaušana varētu sekmēt informētības palielināšanu par nediskriminācijas principu; aicina Komisiju savos turpmākajos ziņojumos par šīs direktīvas īstenošanu uzraudzīt diskrimināciju šo iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka apdrošināšanas un banku nozarēs pret sievietēm joprojām tiek īstenota diskriminējoša prakse un diskriminējoša prakse saistībā ar viņu grūtniecību, maternitātes plāniem un maternitāti, ierobežojot pieeju pakalpojumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka sievietēm uzņēmējām ir grūtāk piekļūt finansējumam un tas varētu būt daļēji saistīts ar grūtībām izveidot pietiekamu kredītvēsturi un iegūt vadības pieredzi; aicina dalībvalstis sadarboties ar finanšu nozari, lai panāktu vīriešu un sieviešu vienlīdzību, nodrošinot ārštatniekiem un MVU kapitāla pieejamību; aicina tās apsvērt iespējas ieviest dzimumu līdztiesības perspektīvu struktūrās, kuras sniedz pārskatus par aizdevumu piešķiršanu, riska profilu izstrādē, ieguldījumu pilnvaru un personāla struktūru pielāgošanā, kā arī finanšu produktos; aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un pieņemt efektīvus pasākumus ar praktiskiem piemēriem, lai nodrošinātu, ka ikvienam ir iespēja pilnībā un pareizi izmantot direktīvu kā efektīvu līdzekli, ar kuru aizsargā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi visu preču un pakalpojumu pieejamības jomā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa attiecībā uz sieviešu uzņēmējdarbību veidot holistisku pieeju, kuras mērķis ir veicināt un atbalstīt sievietes, viņām veidojot uzņēmējdarbības karjeru, atvieglot piekļuvi finansējumam un uzņēmējdarbības iespējām un radīt vidi, kas ļauj sievietēm īstenot savu potenciālu un kļūt par veiksmīgām uzņēmējām, nodrošinot cita starpā profesionālās un privātās dzīves saskaņošanu, bērnu aprūpes iestāžu pieejamību un īpaši pielāgotu apmācību; |
| --- | --- |

13.

Transporta nozare un publiskā telpa

| 14. | atzīmē — lai arī uzmākšanās, tostarp seksuālas un uz dzimuma pamata veiktas uzmākšanās, aizliegums ir iekļauts valstu tiesību aktos, sievietes, kā arī transpersonas un interseksuālas personas joprojām sistemātiski un bieži saskaras ar nevienlīdzīgu attieksmi transportlīdzekļu izmantošanā un pastāv steidzama vajadzība veicināt preventīvus pasākumus pret uzmākšanos, tostarp uzlabot pakalpojumu sniedzēju informētību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; prasa pievērsties tiem preventīvajiem pasākumiem, kuri atbilst sieviešu un vīriešu vienlīdzības principam, kā ieteikts, piemēram, Eiropas Padomes Konvencijā par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencijā), un kuri neierobežo sieviešu brīvības un koncentrējas galvenokārt uz vēršanos pret iespējamiem pārkāpumu izdarītājiem, nevis maina sieviešu kā iespējamo upuru uzvedību; norāda, ka Stambulas konvencijā ir noteikts, ka “galvenais veids, kā novērst vardarbību pret sievietēm, ir sieviešu un vīriešu līdztiesības de jure un de facto īstenošana”, un tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju ievērot šo visaptverošo pieeju savos politikas virzienos, kuru mērķis ir izskaust vardarbību pret sievietēm, kā arī īstenot šajā direktīvā paredzētos uzmākšanās novēršanas noteikumus; aicina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Stambulas konvenciju, to izdarīt un aicina Komisiju un Padomi paātrināt ES pievienošanos konvencijai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka vecāki un mazu bērnu aprūpētāji joprojām saskaras ar fiziskas piekļuves barjerām un citiem šķēršļiem, piemēram, bērnu pārtīšanas galdiņu nepietiekamību pakalpojumu sniedzēju telpās; uzsver vajadzību aizsargāt māšu un tēvu tiesības uz vienlīdzīgām iespējām kopā ar bērniem uzturēties pakalpojumu sniedzēju telpās; akcentē, ka vienlīdzīga attieksme pret sievietēm un vīriešiem, kuri ir vecāki un mazu bērnu aprūpētāji, pakalpojumu pieejamības un izmantošanas jomā ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību kopumā, jo tas sekmē sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu un kopēju atbildību par bērnu aprūpi; tādēļ aicina dalībvalstis palielināt pakalpojumu sniedzēju informētību par nepieciešamību to telpās iekārtot vienlīdzīgas un drošas telpas abu dzimumu vecākiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | turklāt norāda, ka aprūpētājiem, galvenokārt sievietēm, ir īpašas vajadzības attiecībā uz pieejamību, un tādēļ saskaņā ar secinājumiem, kas izdarīti 2014. gadā Parīzē notikušajā Piektajā konferencē par problēmām, ar kurām saskaras sievietes transporta nozarē, mudina Komisiju izvērtēt visus šķēršļus un ierobežojumus, ar kuriem saskaras sievietes kā galvenās sabiedriskā transporta pakalpojumu izmantotājas, kā arī aprūpētāji kopumā; uzsver, ka, neraugoties uz šajā jomā veiktajiem pētījumiem, visai maz uzmanības ir pievērsts dzimumspecifiskiem politikas virzieniem transporta nozarē; atzīmē, ka dzimumsensitīvas perspektīvas integrēšana transporta līdzekļu un citu publisko telpu plānošanas un strukturēšanas agrīnos posmos, kā arī regulāri veikti dzimumu līdztiesības ietekmes novērtējumi ir laba un izmaksu ziņā efektīva prakse, lai likvidētu fiziskus ierobežojumus, kuri mazu bērnu vecākiem un aprūpētājiem mazina vienlīdzīgas pieejas iespējas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka visās dalībvalstīs joprojām pastāv nevienlīdzīga attieksme pret sievietēm maternitātes vai grūtniecības dēļ, tostarp pret sievietēm, kas vēlas pakalpojumu sniedzēju telpās barot bērnu ar krūti; uzskata, ka dalībvalstu līmenī ir jānostiprina un pilnībā jāīsteno direktīvā garantētā sieviešu aizsardzība pret diskrimināciju maternitātes un grūtniecības, tostarp barošanas ar krūti, dēļ; norāda, ka pakalpojumu sniedzējiem ir jāievēro direktīvas pamatprincipi un valsts tiesību akti, kuros tā ir transponēta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka sabiedriskā transporta līdzekļi un infrastruktūra ir vienlīdz pieejami un pielāgoti sievietēm un vīriešiem, turklāt ne tikai kā galalietotājiem un pasažieriem, bet arī kā šajā nozarē strādājošiem speciālistiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju izvērtēt aviosabiedrību noteikumus par atļauju grūtniecēm lidot un par palīdzību viņām lidojumu laikā, un veikt pasākumus, lai aviosabiedrības nodrošinātu saskaņotu pieeju šim jautājumam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Padomi pieņemt Parlamenta nostāju par pasažieru tiesību regulu attiecībā uz lidostas pakalpojumu sniedzēju pienākumu atdot bērnu ratiņus pasažieriem uzreiz pēc izkāpšanas vai nodrošināt alternatīvus risinājumus, lai bērnus nebūtu jānes pa lidostas teritoriju līdz bagāžas saņemšanas vietai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka ir būtiski piedāvāt maternitātes atbalsta pakalpojumu, galvenokārt silīšu, pirmsskolas izglītības iestāžu un pēcstundu nodarbību pakalpojumu, tīklu, lai varētu nodrošināt vīriešu un sieviešu vienlīdzīgas pieejas precēm un pakalpojumiem principa faktisku īstenošanu; uzskata, ka šajā tīklā būtu jāiekļauj tāda līmeņa publiskie pakalpojumi, kurš atbilst iedzīvotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīmē, ka joprojām tiek ziņots par diskrimināciju un atšķirībām medicīnas preču un pakalpojumu pieejamībā, kas savukārt liecina par nepieciešamību uzlabot pieeju augstas kvalitātes bezmaksas valsts veselības aprūpei; |
| --- | --- |

23.

Sadarbīgā ekonomika

| 24. | uzsver — jo īpaši noteiktu pakalpojumu un nozaru digitalizācijas rezultātā ir radušās jaunas jomas, kurās šī direktīva tiks iespējami piemērota, un pakalpojumu sniegšanas sadarbīgo formu izplatīšanās ir ieviesusi izmaiņas attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem un preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, vienlaikus atzīmējot, ka direktīva tomēr attiecas arī uz digitālo jomu; norāda, ka nesen publicētajam Komisijas paziņojumam “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” vajadzētu kļūt par pirmo pasākumu, ar kuru tiktu efektīvi sekmēta un reglamentēta šī nozare, un ka turpmāk Komisijai būtu jānodrošina dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un jāatspoguļo direktīvas normas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem un efektīvi novērstu uzmākšanos, piedāvājot sadarbīgās ekonomikas pakalpojumus, un nodrošinātu pienācīgu drošību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzīmē, ka uzmākšanās rada īpašas problēmas, kas kavē panākt dzimumu vienlīdzību sadarbīgās ekonomikas pakalpojumu jomā; uzsver — lai gan daudzās platformās pieņemtā nulles tolerances politika pret uzmākšanos ir uzskatāma par labu praksi, kas šajā nozarē jāstiprina arī turpmāk, tomēr attiecīgajām platformām uzmākšanās novēršana ir jānosaka par prioritāti un jāapsver skaidru procedūru ieviešana, kas ļautu lietotājiem ziņot par ļaunprātīgas izmantošanas gadījumiem; uzsver, ka pamatojoties uz šo direktīvu, ir jāskaidro noteikumi par preču piegādātāju un pakalpojumu sniedzēju un tiešsaistes starpniecības platformu atbildību, tostarp gadījumos, kad uzmākšanos veikusi trešā persona; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka šie sadarbīgās ekonomikas piedāvātie pakalpojumi, kas ir pieejami sabiedrībai un piedāvāti peļņas gūšanas nolūkā, ir direktīvas darbības jomā, tādēļ tiem vajadzētu būt saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem principu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | šajā sakarā norāda, ka digitālajā jomā peļņa ne vienmēr nozīmē naudas gūšanu un ka arvien vairāk tiek izmantoti dati kā pretizpildījums precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju uzraudzīt dzimumu līdztiesības principa ievērošanu sadarbīgā ekonomikā, to iekļaujot turpmākajos ziņojumos par direktīvas piemērošanu, un sagatavot īpašas pamatnostādnes par labas prakses noteikšanu, lai ar sadarbīgā ekonomikā piedāvātajiem pakalpojumiem nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

28.

Atšķirīga attieksme

| 29. | norāda, ka direktīvas 4. panta 5. punkta piemērošana ir radījusi lielas problēmas direktīvas īstenošanai, proti, dod pamatu lielākajai daļai sūdzību, ko saņem dalībvalstu dzimumu līdztiesības iestādes, galvenokārt attiecībā uz atpūtas un izklaides nozari; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver — neskatoties uz neskaidrībām par direktīvas 4. panta 5. punkta piemērošanu, šīs atkāpes galvenais mērķis ir radīt iespējas, lai turpmāk uzlabotu vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem preču piegādes un pakalpojumu sniegšanas ziņā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzīmē, ka pastāv atšķirīga prakse, piemēram, attiecībā uz gadījumiem, kad pakalpojumi tiek piedāvāti tikai viena dzimuma personām vai par vienu un to pašu pakalpojumu tiek piemērota atšķirīga samaksa; uzsver, ka atšķirīgas attieksmes piemērošana būtu jāizvērtē katrā atsevišķā gadījumā, lai noskaidrotu, vai tas ir attaisnojams ar likumīgu mērķi, kā noteikts direktīvā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina dzimumu līdztiesības iestādes un patērētāju aizsardzības organizācijas palielināt pakalpojumu sniedzēju informētību par atšķirīgas attieksmes ierobežošanu un nosacījumiem un uzlabot informētību par tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi pret pakalpojumu izmantotājiem, jo bieži tiek ziņots par to, ka pakalpojumu izmantotāji nav iepazinušies ar piemērojamiem noteikumiem preču un pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka pozitīvas rīcības relatīvais trūkums rodas tāpēc, ka direktīvas 4. panta 5. punkta dēļ direktīva dalībvalstīs tiek īstenota nepilnīgi; prasa veicināt pozitīvas rīcības veidus, pamatojoties uz likumīgu mērķi, kurā pastāv tieša saikne starp atviegloto režīmu un trūkumiem, kurus nedrīkst pieļaut vai kuri jānovērš, piemēram, ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušo personu aizsardzībai, veidojot patversmes viena dzimuma personām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkārtoti aicina Padomi izskatīt visus iespējamos veidus, lai nodrošinātu, ka ierosinātā Vienlīdzīgas attieksmes direktīva tiek pieņemta bez kavēšanās, tādējādi garantējot visaptverošu vienādu aizsardzību pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

34.

Ieteikumi direktīvas piemērošanas sekmēšanai

| 35. | aicina Komisiju prioritāri risināt transponēšanas jautājumus attiecīgajās dalībvalstīs, veicot konkrētus pasākumus, un tās atbalstīt konsekventākā direktīvas īstenošanā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda — lai gan dzimumu līdztiesības iestādēm ir būtiska nozīme no šīs direktīvas izrietošo tiesību uzraudzīšanā un nodrošināšanā un tās raugās, lai dalībvalstīs šīs tiesības tiktu pilnībā īstenotas, tomēr tām piešķirtā kompetence attiecībā uz pieeju precēm un preču piegādi un noteikto mērķu sasniegšanas efektivitāte ir atšķirīga; aicina dalībvalstis garantēt pietiekamu kompetenci un neatkarību saskaņā ar direktīvas noteikumiem un valsts tiesību aktiem, kā arī pietiekamus resursus nacionālajām dzimumu līdztiesības iestādēm, lai tās varētu efektīvi pildīt savus galvenos uzdevumus, kuros ietilpst neatkarīga palīdzība no diskriminācijas cietušām personām, kas iesniedz sūdzības, neatkarīgu pētījumu par diskrimināciju veikšana, neatkarīgu ziņojumu un ieteikumu publicēšana, informētības palielināšana par direktīvu un stereotipu mazināšana par dzimumu lomām tādā jomā kā pieeja precēm un pakalpojumiem, preču piegāde un pakalpojumu sniegšana; atzīmē, ka nacionālajām dzimumu līdztiesības iestādēm būtu jāsaņem pienācīgs atbalsts, kad tās neatkarīgi un efektīvi veic savus pienākumus attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes veicināšanu, uzraudzību un atbalstīšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju uzlabot sadarbību ar dzimumu līdztiesības iestādēm, uzraugot, vai visās dalībvalstīs tiek ievēroti attiecīgie noteikumi par to kompetenci, un sniegt atbalstu, lai sistemātiski noteiktu lielākās grūtības un apmainītos ar paraugpraksi; aicina Komisiju uzkrāt labāko praksi un darīt to pieejamu dalībvalstīm, lai nodrošinātu resursus, kas nepieciešami pozitīvas darbības atbalstam un attiecīgo noteikumu labākas īstenošanas nodrošināšanai valsts līmenī; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka būtu jāuzlabo tiesas pieejamība no diskriminācijas cietušajām personām, piešķirot neatkarīgām dzimumu līdztiesības iestādēm kompetences, lai tās varētu sniegt palīdzību, tostarp bezmaksas juridisko palīdzību, un lai tās varētu pārstāvēt minētās personas tiesvedībā par iespējamu diskrimināciju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju direktīvas īstenošanas kontekstā cieši uzraudzīt nacionālo sūdzību izskatīšanas iestāžu efektivitāti un procedūras un nodrošināt, ka ir pieejami pārredzami un efektīvi sūdzību mehānismi, tostarp atturošas sankcijas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju, dalībvalstis un dzimumu līdztiesības iestādes iespējamā sadarbībā ar patērētāju aizsardzības organizācijām uzlabot gan pakalpojumu sniedzēju, gan pakalpojumu izmantotāju informētību par direktīvas noteikumiem, lai īstenotu vienlīdzīgas attieksmes principu šajā jomā un mazinātu to direktīvas pārkāpumu skaitu, par kuriem netiek ziņots; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sakarā ar to, ka direktīvas praktiskajā piemērošanā vēl aizvien ir trūkumi, aicina Komisiju lūgt Eiropas Juridisko ekspertu tīklam sadarbībā ar dzimumu līdztiesības iestādēm sākt visaptverošu pētījumu, ņemot vērā arī krusteniskos dzimumu nevienlīdzības veidus un daudzos diskriminācijas iemeslus, tostarp dažādu neaizsargātu sociālo grupu diskrimināciju, turpināt uzraudzības darbības un atbalstīt un mudināt dalībvalstis vākt un sniegt datus, lai īstenotu direktīvas pilno potenciālu; aicina dalībvalstis veikt visaptverošu, salīdzināmu un specifisku datu uzlabotu vākšanu par uzmākšanos un seksuālu uzmākšanos tādā jomā kā vienlīdzīga pieeja precēm un pakalpojumiem, lai nošķirtu diskriminācijas iemeslus, un šajā sakarā mudina uzlabot sadarbību ar attiecīgajām institūcijām; aicina Komisiju izveidot publisku datubāzi, kurā būtu iekļauti attiecīgie tiesību akti un judikatūra par vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem un kuru varētu izmantot kā līdzekli, lai palielinātu informētību par tiesību normu piemērošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka reklāmas joma ir saistīta ar preču un pakalpojumu jomu, jo preces un pakalpojumi tiek piedāvāti patērētājiem galvenokārt ar reklāmu palīdzību; uzsver, ka reklāmai ir liela ietekme uz dzimumiem balstītu stereotipu veidošanā, saglabāšanā un attīstībā un diskriminējošā sieviešu attēlošanā; tādēļ aicina Komisiju veikt pētījumu par dzimumu vienlīdzību reklāmās un izpētīt nepieciešamību un iespējas uzlabot vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem reklāmas jomā un veicināt paraugpraksi šajā jomā; atzinīgi vērtē noteikumus un pamatnostādnes par sieviešu un vīriešu vienlīdzību plašsaziņas līdzekļu jomā un aicina dalībvalstis nepieciešamības gadījumā nostiprināt šos noteikumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina dalībvalstis sekmēt dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, kurām ir leģitīma interese iesaistīties cīņā pret diskrimināciju dzimuma dēļ attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina dalībvalstis un Komisiju integrēt konkrētai nozarei paredzētu dzimumu līdztiesības pieeju, uzlabojot direktīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju, uzraugot un atbalstot dalībvalstis direktīvas īstenošanā, labāk saskaņot šīs direktīvas prasības ar citu līdztiesības direktīvu prasībām; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(2)  OV C 11, 13.1.2012., 1. lpp.

(3)  OV C 130, 30.4.2011., 4. lpp.

(4)  PE 593.787

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. Sk. arī Kopīgo Padomes un Komisijas paziņojumu, papildinājums darba iznākumam attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (st.15622/04 ADD 1).

(6)  OV C 137 E, 27.5. 2010., 68. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0007.

(8)  Kopīgais Padomes un Komisijas paziņojums, pielikums ar tiesvedības iznākumu attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

ES līdzekļi dzimumu līdztiesības jomā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par ES līdzekļiem dzimumu līdztiesības jomā (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam (1),

| — | ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmai (DFS) pievienoto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas (2) kopīgo deklarāciju par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmai (DFS) pievienoto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas (2) kopīgo deklarāciju par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai nodrošināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vidusposma pārskats/pārskatīšana. Uz rezultātiem orientēts ES budžets” (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vidusposma pārskats/pārskatīšana. Uz rezultātiem orientēts ES budžets” (COM(2016)0603),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “2014. gada uzraudzības ziņojums par programmu “Apvārsnis 2020”” (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “2014. gada uzraudzības ziņojums par programmu “Apvārsnis 2020”” (SWD(2016)0123),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu ar vispārēju pārskatu par darbības izdevumiem Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta projektā (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu ar vispārēju pārskatu par darbības izdevumiem Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta projektā (COM(2016)0300),

| — | ņemot vērā kopējo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos dienestu kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopējo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos dienestu kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (5),

| — | ņemot vērā pētījumu “ES budžets dzimumu līdztiesībai”, ko 2015. gadā publicēja Parlamenta politikas departaments D, un turpmāko pētījumu par līdzekļu izmantošanu dzimumu līdztiesībai atsevišķās dalībvalstīs, ko 2016. gadā publicēja Politikas departaments C, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “ES budžets dzimumu līdztiesībai”, ko 2015. gadā publicēja Parlamenta politikas departaments D, un turpmāko pētījumu par līdzekļu izmantošanu dzimumu līdztiesībai atsevišķās dalībvalstīs, ko 2016. gadā publicēja Politikas departaments C,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes ziņojumu par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā — dzimumu līdztiesības principa ievērošanas budžeta plānošanā speciālistu grupas galīgais ziņojums, Strasbūra, 2005. gads, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes ziņojumu par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā — dzimumu līdztiesības principa ievērošanas budžeta plānošanā speciālistu grupas galīgais ziņojums, Strasbūra, 2005. gads,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A8-0033/2017),

| A. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir līgumos nostiprināta Eiropas Savienības pamatvērtība; tā kā ar LESD 8. pantu ievieš integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un nosaka, ka “veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību”; |
| --- | --- |

A.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir līgumos nostiprināta Eiropas Savienības pamatvērtība; tā kā ar LESD 8. pantu ievieš integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un nosaka, ka “veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību”;

| B. | tā kā viens no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem, proti, mērķis Nr. 5, ko Apvienoto Nāciju Organizācija iecerējusi sasniegt līdz 2030. gadam, ir dzimumu līdztiesība, turklāt tā ir viens no elementiem visos 17 mērķos; |
| --- | --- |

B.

tā kā viens no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem, proti, mērķis Nr. 5, ko Apvienoto Nāciju Organizācija iecerējusi sasniegt līdz 2030. gadam, ir dzimumu līdztiesība, turklāt tā ir viens no elementiem visos 17 mērķos;

| C. | tā kā Komisijas dokumentā “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam”, kas publicēts 2015. gada decembrī, ir uzsvērts, ka dzimumu līdztiesības atbalstā izšķiroša nozīme ir ES finansējumam; tā kā neviena ES iestāde nav konsekventi īstenojusi dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas dokumentā “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam”, kas publicēts 2015. gada decembrī, ir uzsvērts, ka dzimumu līdztiesības atbalstā izšķiroša nozīme ir ES finansējumam; tā kā neviena ES iestāde nav konsekventi īstenojusi dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā;

| D. | tā kā lēmumi par ieņēmumiem un izdevumiem sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi; |
| --- | --- |

D.

tā kā lēmumi par ieņēmumiem un izdevumiem sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi;

| E. | tā kā Parlaments ir paudis atbalstu efektīvai dzimumu līdztiesības integrācijai savā 2016. gada 6. jūlija rezolūcijā par gatavošanos DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām: Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma (7) izstrādes; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments ir paudis atbalstu efektīvai dzimumu līdztiesības integrācijai savā 2016. gada 6. jūlija rezolūcijā par gatavošanos DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām: Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma (7) izstrādes;

| F. | tā kā dzimumu līdztiesības jautājumus parasti biežāk risina ieteikuma rakstura politikas jomās, piemēram, cilvēkresursu attīstībā, nevis jomās, kurās izmanto saistošus politikas pasākumus, piemēram, infrastruktūra un IKT, un kurām piešķir lielāku finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

F.

tā kā dzimumu līdztiesības jautājumus parasti biežāk risina ieteikuma rakstura politikas jomās, piemēram, cilvēkresursu attīstībā, nevis jomās, kurās izmanto saistošus politikas pasākumus, piemēram, infrastruktūra un IKT, un kurām piešķir lielāku finansiālu atbalstu;

| G. | tā kā ir jānodrošina pārdomāta ar aprūpi saistītu atvaļinājumu sistēma kopā ar kvalitatīvu, cenas ziņā pieņemamu un pieejamu aprūpi, tostarp sabiedriskām iestādēm, lai līdzsvarotu darba un privāto dzīvi, un tā kā izdevumi par šīm iestādēm ir jāuzskata par daļu no investīcijām infrastruktūrā; tā kā šie divi faktori ir priekšnoteikums sieviešu līdzdalībai vadošās pozīcijās darba tirgū, kā arī zinātnē un pētniecībā, un tādējādi — dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir jānodrošina pārdomāta ar aprūpi saistītu atvaļinājumu sistēma kopā ar kvalitatīvu, cenas ziņā pieņemamu un pieejamu aprūpi, tostarp sabiedriskām iestādēm, lai līdzsvarotu darba un privāto dzīvi, un tā kā izdevumi par šīm iestādēm ir jāuzskata par daļu no investīcijām infrastruktūrā; tā kā šie divi faktori ir priekšnoteikums sieviešu līdzdalībai vadošās pozīcijās darba tirgū, kā arī zinātnē un pētniecībā, un tādējādi — dzimumu līdztiesībai;

| H. | tā kā Eiropas Parlamenta, Eiropas Komisijas un Eiropadomes kopīgā deklarācijā ir prasīts pienācīgi iekļaut dzimumu līdztiesības elementus ikgadējās budžeta procedūrās, ko piemēro 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmai, ņemot vērā to, kā Savienības vispārējais finanšu ietvars veicina dzimumu līdztiesības nostiprināšanu un nodrošina integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; tā kā, neraugoties uz to, ir jāpastiprina ciešā apņemšanās īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, jo pašlaik spēkā esošās politikas īstenošana bijusi minimāla un dzimumu līdztiesības jautājumiem ir atvēlēti nepietiekami budžeta resursi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Parlamenta, Eiropas Komisijas un Eiropadomes kopīgā deklarācijā ir prasīts pienācīgi iekļaut dzimumu līdztiesības elementus ikgadējās budžeta procedūrās, ko piemēro 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmai, ņemot vērā to, kā Savienības vispārējais finanšu ietvars veicina dzimumu līdztiesības nostiprināšanu un nodrošina integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; tā kā, neraugoties uz to, ir jāpastiprina ciešā apņemšanās īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, jo pašlaik spēkā esošās politikas īstenošana bijusi minimāla un dzimumu līdztiesības jautājumiem ir atvēlēti nepietiekami budžeta resursi;

| I. | tā kā kopš 2008. gada krīzes ir acīmredzams, ka publiskajās debatēs un politiskajā darba kārtībā gan ES, gan valstu līmenī arvien mazāk uzmanības tiek pievērsts dzimumu līdztiesībai; tā kā krīzes raisītā fiskālā konsolidācija un budžeta ierobežojumi varētu vēl vairāk samazināt dzimumu līdztiesības stratēģijām un struktūrām, pieejamos resursus; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš 2008. gada krīzes ir acīmredzams, ka publiskajās debatēs un politiskajā darba kārtībā gan ES, gan valstu līmenī arvien mazāk uzmanības tiek pievērsts dzimumu līdztiesībai; tā kā krīzes raisītā fiskālā konsolidācija un budžeta ierobežojumi varētu vēl vairāk samazināt dzimumu līdztiesības stratēģijām un struktūrām, pieejamos resursus;

| J. | tā kā brīdī, kad jau tā ir uzticības krīze Eiropas Savienībai, visu tās iestāžu prioritātei vajadzētu būt Savienības finanšu pilnīgas pārredzamības nodrošināšanai, un šādu prasību tās nedrīkst ignorēt; |
| --- | --- |

J.

tā kā brīdī, kad jau tā ir uzticības krīze Eiropas Savienībai, visu tās iestāžu prioritātei vajadzētu būt Savienības finanšu pilnīgas pārredzamības nodrošināšanai, un šādu prasību tās nedrīkst ignorēt;

| K. | tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) publicētais 2015. gada dzimumu līdztiesības indekss liecina, ka dzimumu līdztiesības mērķi Eiropā ne tuvu nav sasniegti; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) publicētais 2015. gada dzimumu līdztiesības indekss liecina, ka dzimumu līdztiesības mērķi Eiropā ne tuvu nav sasniegti;

| L. | tā kā viens no svarīgākajiem pasākumiem dzimumu līdztiesības jomā ir vienādas darba samaksas nodrošināšana; tā kā tomēr vienlīdz svarīgi uzdevumi ir arī ES centieni un to rezultātā gūtie panākumi, gan palielinot sieviešu līdzdalību darba tirgū un nodrošinot sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu ekonomisko neatkarību, gan arī veicinot sieviešu un vīriešu līdztiesību lēmumu pieņemšanā, cīnoties pret ar dzimumu saistītu vardarbību un aizsargājot un atbalstot cietušos, kā arī veicinot dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesības visā pasaulē; |
| --- | --- |

L.

tā kā viens no svarīgākajiem pasākumiem dzimumu līdztiesības jomā ir vienādas darba samaksas nodrošināšana; tā kā tomēr vienlīdz svarīgi uzdevumi ir arī ES centieni un to rezultātā gūtie panākumi, gan palielinot sieviešu līdzdalību darba tirgū un nodrošinot sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu ekonomisko neatkarību, gan arī veicinot sieviešu un vīriešu līdztiesību lēmumu pieņemšanā, cīnoties pret ar dzimumu saistītu vardarbību un aizsargājot un atbalstot cietušos, kā arī veicinot dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesības visā pasaulē;

| M. | tā kā 1995. gada ANO konferencē pieņemtajā Pekinas rīcības platformā ir prasīts budžeta procesos ņemt vērā dzimumu aspektu, |
| --- | --- |

M.

tā kā 1995. gada ANO konferencē pieņemtajā Pekinas rīcības platformā ir prasīts budžeta procesos ņemt vērā dzimumu aspektu,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē ieceri rīkoties saskaņā ar LESD 8. pantu un dzimumu līdztiesības aspektu kā ES budžeta transversālu politikas mērķi integrēt ES fondos un programmās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tomēr pauž nožēlu par to, ka ES augsta līmeņa politiskā apņemšanās veicināt dzimumu līdztiesību un integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai vēl arvien netiek pilnībā atspoguļota budžeta piešķīrumos un lēmumos par līdzekļu izmantošanu ES politikas jomās, kļūstot par daļu no dzimumu līdztiesību nodrošinošas budžeta plānošanas metodoloģijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīmē, ka dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta izstrādē ir daļa no vispārējas stratēģijas par dzimumu līdztiesību, un tāpēc uzsver, ka ES iestāžu apņēmīga rīcība šajā jomā ir ļoti svarīga; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka nav pieņemta ES dzimumu līdztiesības stratēģija laikposmam no 2016. līdz 2020. gadam un aicina Komisiju paaugstināt tās dokumenta “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” statusu, pieņemot to kā paziņojumu, lai tādējādi reaģētu uz Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumiem par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver budžeta sagatavošanā iesaistīto struktūru un procesu svarīgumu un nepieciešamību šos elementus mainīt, ja atklājas, ka kāds no tiem atbalsta vai netīši veicina dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka ir nepieciešama izpratnes veidošana un apmācība par dzimumu līdztiesības integrēto pieeju un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, lai izstrādātu struktūras un procedūras, kurās ņem vērā dzimuma aspektu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka dažās ES programmās (piemēram, Eiropas Sociālais fonds (ESF), programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” 2014.–2020. gadam (REC), programma “Apvārsnis 2020”, Pirmspievienošanās palīdzības instruments II (IPA II), humānās palīdzības joma, Attīstības sadarbības instruments (ASI) un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR)) ir iekļautas konkrētas ar dzimumu līdztiesību saistītas darbības, savukārt citās (piemēram, ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI), Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)) ir iekļautas vien atsauces uz dzimumu līdztiesības vispārējiem principiem, taču tikai dažās programmās ir patiešām skaidri noteikti mērķi un piešķirti līdzekļi vai arī paredzēta sistemātiska īstenošana un pārraudzība; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka vairākās programmās dzimumu līdztiesība iekļauta vien kā transversāls mērķis, kas ne tikai samazina atbalstu ar šo jomu saistītām darbībām, bet arī teju neiespējamu padara dzimumu jautājumu risināšanai piešķirto summu aprēķināšanu (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu, ka lielākajā daļā ES finansēto programmu nav paredzēts veikt konkrētas un mērķtiecīgas darbības dzimumu līdztiesības jomā, kas būtu nodrošinātas ar īpašiem budžeta piešķīrumiem; atzīmē, ka dzimumu līdztiesība būtu jāatzīst par politikas mērķi ES budžeta sadaļās un, to darot, būtu konkrēti jānorāda noteiktiem politikas mērķiem un darbībām piešķiramā summa, lai budžeta sadaļas būtu pārredzamākas un ar tām netiktu vājināti dzimumu līdztiesības mērķi; tāpat uzskata, ka budžeta kontroles uzdevumos būtu jāparedz vērtējums par to, cik lielā mērā ar ES budžetu un tā īstenošanu sekmē vai kavē līdztiesības politiku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka gan ES, gan valsts iestāžu līmenī politikas izstrādē un īstenošanā ļoti reti tiek izmantoti instrumenti integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanai, piemēram, ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums (GIA) un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā (GB); pauž nožēlu, ka pašlaik trūkst visaptverošu ar dzimumu saistītu rādītāju un pa dzimumiem dalītu datu un uzsver, ka EIGE uzdevums būtu apkopot ar dzimumu saistītus rādītājus un vākt pa dzimumiem dalītus datus, lai iegūtu uzticamu ainu par ES politikas virzienu ietekmi uz dzimumu līdztiesību, kā arī nodrošinātu pareizu finanšu un budžeta pārskatatbildību attiecībā uz to; uzsver EIGE izšķiroši svarīgo lomu, mazinot nošķirtību sadarbībā starp statistiķiem un politikas veidotājiem, lai palielinātu informētību par problēmām, kas saistītas ar sensitīvu datu vākšanu; tādēļ atkārto aicinājumu turpināt pilnveidot rādītājus un statistiku par dzimumu līdztiesības jautājumiem, lai ES budžetu varētu novērtēt no dzimumu līdztiesības viedokļa un uzraudzīt dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu, ka, neraugoties uz DFS pievienoto kopīgo deklarāciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, šajā jomā ievērojami panākumi nav gūti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž dziļu nožēlu par to, ka no DFS 2014.–2020. gadam nav izrietējusi skaidra stratēģija dzimumu līdztiesības jomā ar īpašiem mērķiem, konkrētiem uzdevumiem un piešķirtiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu, ka 2016. gada septembrī publicētajā Komisijas paziņojumā par DFS termiņa vidusposma pārskatīšanu nav atsauces uz integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa dzimumu līdztiesības stratēģiju un integrētu pieeju šīs līdztiesības nodrošināšanai padarīt par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada elementu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka par patiesu Eiropas Savienības prioritāti vajadzētu padarīt ne tikai īstenošanu, bet arī pārredzamību un piekļuvi informācijai par reāliem sasniegumiem dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai noteikumus pieņemt arī tādās politikas jomās, kas netiek uzskatītas par tieši saistītām ar dzimumu līdztiesību, piemēram, IKT, transports, atbalsts uzņēmējdarbībai un investīcijām vai klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka visos budžeta izstrādes procesa posmos būtu jāiesaista ārējo ekspertu un organizāciju tīkls, lai palielinātu tā pārredzamību un demokrātisko kvalitāti, jo īpaši, ja tas attiecas uz dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

16.

ES finansējums dzimumu līdztiesībai nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības jomā, izmantojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus)

| 17. | norāda, ka ESI fondi ir vissvarīgākais finanšu atbalsts dzimumu līdztiesības politikas īstenošanai ES, jo īpaši saistībā ar Eiropas Sociālo fondu (ESF), kura mērķis ir sekmēt sieviešu pilnīgu iekļaušanos darba tirgū; uzsver, ka Regula (ES) Nr. 1304/2013 nosaka integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai kā obligātu sadaļu visos no Eiropas Sociālā fonda finansētu programmu un projektu posmos, ieskaitot sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver sabiedrisko pakalpojumu būtisko nozīmi dzimumu līdztiesības veicināšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt pie Barselonas mērķu sasniegšanas, lai panāktu darba un privātās dzīves līdzsvaru visiem, kā arī izmantot piemērotus instrumentus un stimulus, tostarp Eiropas fondus, piemēram, ESF, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), nodrošinot nepieciešamās infrastruktūras finansējumu nolūkā sniegt kvalitatīvus, cenas ziņā pieņemamus un pieejamus aprūpes pakalpojumus bērniem un citām apgādājamām personām, tostarp gados vecākiem aprūpējamiem cilvēkiem un ģimenes locekļiem ar invaliditāti; norāda, ka tādējādi tiks pastiprināta sieviešu līdzdalība darba tirgū un sieviešu ekonomiskā neatkarība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par to, ka sievietes joprojām cieš no nevienlīdzības darbā, piemēram, viņas mazāk iesaistās nodarbinātībā, pastāv darba samaksas atšķirības, ir lielāks nestandarta vai nepilnas slodzes darba īpatsvars, sliktāki pensijas nosacījumi, kā arī vērojama karjeras segregācija un nepietiekama tās attīstība; uzsver, cik svarīgas ir ESF sniegtās finansējuma iespējas, lai cīnītos pret diskrimināciju un veicinātu dzimumu līdztiesību darbā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka tradicionālā pieeja sociālo pabalstu izmaksā neparedz ņemt vērā neapmaksātu darbu, piemēram, bērnu un gados vecāku cilvēku aprūpi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas dienestu darba dokumentu “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” dzimumu līdztiesības veicināšanas pasākumiem 2014.–2020. gadā tiks izmantoti EUR 5,85 miljardi, no kuriem 1,6 % ar ESF starpniecību tiks izlietoti konkrētai investīciju prioritātei, proti, “Vienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp piekļuvē nodarbinātībai, karjeras attīstībā, darba un privātās dzīves apvienošanā un vienādas samaksas par vienādu darbu veicināšanā”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka ar ERAF finansējumu būtu jāturpina atbalstīt investīcijas bērnu un gados vecāku cilvēku aprūpē un cita veida publiskajā un privātajā sociālajā infrastruktūrā, lai citstarp veicinātu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver ELFLA svarīgo lomu, nodrošinot nepieciešamo finansējumu sabiedrisko pakalpojumu un sociālās infrastruktūras atbalstam lauku apvidos un veicinot sieviešu piekļuvi zemei un investīcijām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju ierosināt jaunus mērķtiecīgus pasākumus, lai sekmētu sieviešu dalību darba tirgū, piemēram, īpašu ELFLA finansētu programmu sieviešu uzņēmējdarbības atbalstam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašvaldības izmantot transversālās finansēšanas iespējas saskaņā ar ESI fondiem, lai atbalstītu projektus, kuru mērķis ir veicināt dzimumu līdztiesību; uzsver, cik nozīmīgs ir ESI fondu ietvaros piemērotais partnerības princips, kurš labvēlīgi sekmē dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu vietējā līmenī; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, cik svarīgi ir iekļaut pa dzimumiem dalītus rādītājus darbības programmu pārraudzīšanā un novērtēšanā, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par ESI fondiem, lai īstenošanas posmā ievērotu dzimumu līdztiesības mērķi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz centieniem izveidot standartu šajā jomā, vēl arvien nav izstrādāta ne sistemātiska metode par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanu saistībā ar ESI fondiem, kā arī netiek veiktas mērķtiecīgas darbības saistībā ar vispārēju dzimumu līdztiesības ieviešanas stratēģiju; aicina Komisiju un dalībvalstis vajadzības gadījumā palielināt resursus dzimumu līdztiesības novērtēšanai un konsekventi īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka ESI fondi ir pakļauti ex ante nosacījumiem saistībā ar dzimumu jautājumiem, kas paredz kārtību, kādā tiek veikta attiecīgā personāla apmācība un tādu struktūru iesaiste, kuras atbild par dzimumu līdztiesību visā programmu sagatavošanā un īstenošanā; aicina Komisiju nodrošināt, lai šīs prasības tiek izpildītas; aicina efektīvi izmantot esošās pastāvīgās dzimumu līdztiesības struktūras dalībvalstu līmenī; šajā sakarībā ļoti atzinīgi vērtē valstu paraugpraksi, piemēram, Eiropas Prakses kopiena dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanai (Gender CoP) tīklu Zviedrijā; mudina dalībvalstis garantēt līdztiesības struktūru neatkarību, efektivitāti, kā arī piešķirt tām pietiekamas pilnvaras un resursus, lai tās varētu pildīt savus galvenos uzdevumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ir svarīgi pievērst īpašu uzmanību un prioritāri tiem ESI fondu pasākumiem, ar kuriem papildus bērnu aprūpes iespējām atbalsta investīcijas izglītības, sociālajos un veselības aprūpes pakalpojumos, jo šo pakalpojumu publiskais finansējums valsts, reģionālā un vietējā līmenī tiek samazināts, turklāt lielāks atbalsts ļautu palielināt darbvietu skaitu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ierosina palielināt DFS finanšu piešķīrumus bērnu un vecu cilvēku aprūpei paredzētajai sociālajai infrastruktūrai un sociālajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

30.

ES finansējums dzimumu līdztiesībai pamattiesību, vienlīdzības un pilsonības jomā, izmantojot programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” (REC) 2014.–2020. gadam

| 31. | pauž nožēlu, ka programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” 2014.–2020. gadam (REC) budžeta pozīcijās nav precizēti katram no programmas mērķiem piešķirtie resursi un tāpēc ir ļoti grūti izvērtēt izdevumus dzimumu līdztiesībai un vardarbības pret sievietēm apkarošanai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas dienestu darba dokumentu “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” diviem mērķiem, proti, dzimumu līdztiesībai un Daphne programmai vardarbības pret sievietēm apkarošanai paredzēti aptuveni 35 % REC līdzekļu, savukārt kopējais no REC programmas 2014.–2020. gadam atvēlētais budžets dzimumu līdztiesībai pamattiesību, vienlīdzības un pilsonības jomā ir EUR 439,5 miljoni; norāda, ka salīdzinoši lielākā daļa līdzekļu ir piešķirti nevis dzimumu līdztiesības, bet gan Daphne mērķim; tomēr pauž nožēlu, ka programmai Daphne nav paredzēta atsevišķa budžeta pozīcija, kaut pašlaik tā ir viens no programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” īpašajiem mērķiem; uzsver, ka programmai Daphne ir vajadzīgs pietiekams finansiālais atbalsts, un arī turpmāk ir jānodrošina tās pamanāmība un ļoti sekmīgā darbība; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam saskaņā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Daphne mērķi ir jāvēršas pret jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un/vai bērniem; atzīmē, ka lielākā daļa resursu tika paredzēti, lai apkarotu un novērstu ar kaitējošām paražām saistītu vardarbību (39 %) un sniegtu atbalstu ar dzimumu saistītas vardarbības, vardarbības ģimenē vai vardarbības tuvās attiecībās upuriem, ko piedāvā specializēti sievietēm paredzēti atbalsta dienesti (24 %); |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka saskaņā ar dzimumu līdztiesības mērķi tika risināti šādi prioritārie jautājumi: sieviešu un vīriešu līdzvērtīga ekonomiskā neatkarība, kā arī darba un privātās dzīves līdzsvars (44 % paredzēto resursu); labas prakses veicināšana attiecībā uz dzimumu lomām un dzimumu stereotipu pārvarēšana izglītībā, apmācībā un darba vietā (44 %) un atbalsts ES mēroga tīkliem par dzimumu līdztiesības jautājumiem (12 %); |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka pilsoniskās apziņas attīstīšana būtu jāsaista ne tikai ar tiesību aizstāvību un paplašināšanu, bet arī ar sociālo atbildību, labjutību, no dzimumu stereotipiem atbrīvotu izglītību un apmācību un piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības jomā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tomēr pauž nožēlu par programmas Daphne īpašajam mērķim samazināto finansējumu; norāda, ka Daphne budžets bija EUR 18 miljoni saistību apropriācijās 2013. gadā salīdzinājumā ar EUR 19,5 miljoniem 2012. gadā un vairāk nekā EUR 20 miljoniem 2011. gadā; turklāt norāda, ka 2016. gadā REC darba programmā mērķim bija paredzēts vien nedaudz vairāk kā EUR 14 miljoni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju gada darba programmas gatavošanā ievērot pienācīgu un taisnīgu finansiālā atbalsta sadalījumu dažādām jomām, uz ko attiecas REC programmas īpašie mērķi, ņemot vērā jau iepriekšējā plānošanas periodā (2007–2013) piešķirto finansējuma apjomu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju palielināt atbalstu Eiropas tīkliem par dzimumu līdztiesības jautājumiem, tādējādi stiprinot savstarpējās mācīšanās iespējas, sevišķi vietējām un reģionālajām pašvaldībām; jo īpaši norāda, ka ir vajadzīgs konkrēts atbalsts, lai palielinātu sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina panākt lielāku skaidrību par to, kā REC programmas ietvaros tiek īstenots mērķis apkarot vardarbību; uzsver, ka efektīvai īstenošanai ir svarīgi, lai finansējums sasniegtu vietējās organizācijas un vietējās un reģionālās pašvaldības; aicina par prioritāti noteikt organizācijas, kas nodarbojas ar vardarbības novēršanu un visu veidu vardarbībā cietušo atbalstīšanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīst nepieciešamību nodrošināt atbalstu jau esošo vietējo un reģionālo dzimumu līdztiesības iniciatīvu, piemēram, Eiropas Hartas par sieviešu un vīriešu līdztiesību vietējā līmenī, īstenošanai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju pastiprināt prasības šīs programmas īstenošanā apkopot pa dzimumiem dalītus datus, kas ir būtisks instruments efektīvai dzimumu līdztiesības principa ievērošanai budžeta analīzē; |
| --- | --- |

41.

ES finansējums dzimumu līdztiesībai pētniecības un inovācijas jomā, izmantojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”

| 42. | uzsver, ka saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (turpmāk “programma”) Regulas (ES) Nr. 1291/2013 16. panta prasībām ir paredzēts dzimumu līdztiesības un dzimumu aspektus pētniecībā kā transversālu jautājumu integrēt ikvienā no dažādajām darba programmas daļām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vērš uzmanību uz trijiem integrācijas mērķiem saskaņā ar šo programmu, proti: veicināt vienlīdzīgas iespējas un dzimumu līdzsvaru projektu grupās; nodrošināt dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanā un integrēt dzimumu aspektu pētniecības saturā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka šajā programmā paredzēts atbalsts pētniecības struktūrām dzimumu līdztiesības plānu īstenošanā; atzinīgi vērtē arī Komisijas un EIGE kopīgo projektu izveidot tiešsaistes līdzekli dzimumu līdztiesības plāniem, kas būtu līdzeklis labākās prakses noteikšanai un tās apmaiņai ar attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka pieteikuma iesniedzējiem ir iespēja savos priekšlikumos kā attiecināmās izmaksas iekļaut apmācību un īpašus pētījumus par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē to, ka personāla dzimumu līdzsvars ir viens no šīs programmas novērtēšanas kritēriju faktoriem un ka vērtētāji kopā ar citiem attiecīgiem priekšlikuma aspektiem ņem vērā veidu, kā priekšlikumā ņemta vērā dzimuma un/vai dzimumu līdztiesības analīze; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē to, ka tiek izmantoti konkrēti rādītāji, lai uzraudzītu dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu šajā programmā, kā arī to, ka dzimumu līdzsvara aspektā 2014. gadā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” padomdevēju grupās sieviešu līdzdalība bija 52 % (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka rezultātu novērtēšanai ir vajadzīga turpmāka pārskatīšana, balstoties arī uz citiem rādītājiem, piemēram, sieviešu dalībnieču un sieviešu projektu koordinatoru procentuālo daļu šajā programmā, nepieciešamības gadījumā ierosinot grozījumus īpašajās darbībās; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prasa šajā programmā vēl vairāk nostiprināt integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai un izstrādāt dzimumu līdztiesības mērķus stratēģijās, programmās un projektos visos pētniecības cikla posmos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina saglabāt neatkarīgu budžeta pozīciju ar dzimumu saistītu strukturālu izmaiņu projektu finansēšanai (piemēram, Dzimumu līdztiesības jautājumi pētniecībā un inovācijā (GERI) 2014.–2016. gada laikposmam), kā arī citu ar dzimumu līdztiesības jautājumiem pētniecībā un inovācijā saistītu projektu finansēšanai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē to, ka viens no programmas “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to” mērķiem ir vērsts uz to, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību gan pētniecības procesā, gan tās saturā; turklāt atzinīgi vērtē dotācijas “Atbalsts pētniecības organizācijām, lai īstenotu dzimumu līdztiesības plānus” un “Veicināt dzimumu līdztiesību programmā “Apvārsnis 2020” un Eiropas Pētniecības telpā”; tomēr pauž nožēlu par to, ka budžetā nav paredzētas konkrētas pozīcijas šajā programmā izklāstītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

51.

Citas programmas un fondi, tostarp īpašie mērķi dzimumu līdztiesības jomā

| 52. | uzsver, ka dabas katastrofām ir nopietna ietekme uz infrastruktūru, kas saistīta ar sabiedriskajiem pakalpojumiem, un tāpēc īpaši skartas ir sievietes; aicina Komisiju attiecībā uz ES Solidaritātes fondu ieviest prasību ietekmes uz iedzīvotājiem novērtēšanā ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka ārējās darbības un attīstības sadarbības jomā uz ES darbībām trešās valstīs attiecas 2016.–2020. gada laikposmam izstrādātais dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP), un ka pastāv vairāki ārējās palīdzības instrumenti, ar kuriem atbalsta dzimumu līdztiesības mērķus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka bruņotos konfliktos cietušām sievietēm un meitenēm ir tiesības saņemt nepieciešamo medicīnisko aprūpi, tostarp piekļuvi kontracepcijas līdzekļiem, ārkārtas kontracepcijas līdzekļiem un aborta veikšanas pakalpojumiem; atgādina, ka ar ES humāno palīdzību ir jānodrošina meiteņu un sieviešu tiesību ievērošana saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām, un uz to nedrīkst attiekties citu līdzekļu devēju noteikti ierobežojumi, kā norādīts ES 2016. gada budžetā; atzinīgi vērtē ES pieeju šajā jautājumā; mudina Komisiju uzturēt šādu nostāju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka dzimumu līdztiesība arī ir viens no nesen izveidotā Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) pamatprincipiem; atkārtoti aicina ņemt vērā dzimumu dimensiju migrācijas un patvēruma politikas virzienos, nodrošinot, ka sievietēm ir pieejama droša pajumte, īpaša veselības aprūpe, kas saistīta ar seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, un ka īpaša uzmanība tiek pievērsta neaizsargātu personu īpašajām vajadzībām, piemēram, gan sievietēm, kuras ir cietušas no vardarbības, tostarp seksuālas vardarbības, gan arī nepavadītiem nepilngadīgajiem un citām riska grupām, tostarp LGBTI; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju ES attīstības līdzekļus piešķirt brīvprātīgiem, mūsdienīgiem ģimenes plānošanas un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, lai novērstu finanšu trūkumu, ko izraisījis jaunās ASV valdības ieviestais “vispārējā aizlieguma” noteikums, un tādējādi glābtu sieviešu dzīvības, aizsargātu viņu veselību un novērstu seksuāli transmisīvu infekciju izplatīšanos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina izstrādāt visaptverošu ES mēroga pamatnostādņu kopumu, kas jāpieņem migrācijas un patvēruma politikas jomā, paredzot arī pienācīgu finansējumu visaptverošām apmācību programmām profesionāļiem, kuri var nonākt saskarē ar bēgļiem un patvēruma meklētājiem; uzsver, ka šajās programmās jāņem vērā bēgļu sieviešu dzimumspecifiskās vajadzības un arī iespējamais kaitējums saistībā ar šo aspektu, piemēram, sieviešu un meiteņu tirdzniecība; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka bēgļu uzņemšanas centros turpina uzturēties pārmērīgi liels cilvēku skaits un tas iespaido sieviešu drošību; aicina plašāk izmantot AMIF, lai uzlabotu uzņemšanas centrus, paredzot atsevišķas guļamtelpas un labierīcību telpas sievietēm un vīriešiem, kā arī nodrošinātu piekļuvi konkrētam dzimumam piemērotiem veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp grūtniecības un pēcdzemdību aprūpei; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka dalībvalstis būtu jāmudina līdzās AMIF vairāk izmantot arī kohēzijas fondu un ESI fondu līdzekļus, lai veicinātu bēgļu integrāciju darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā pieejama bērnu aprūpe ļauj iegūt darbu bēglēm sievietēm; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prasa pārskatīt iespēju palielināt finansējumu Daphne un Odysseus programmām un paplašināt to darbības jomas, novērtējot to, vai šīs programmas varētu izmantot arī to nopietno apdraudējumu novēršanai, ar ko saskaras sievietes bēgles, un sniegt lielāku atbalstu šo ar dzimumu saistīto nodarījumu novēršanai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka ar pašreizējo bēgļu krīzi saistīto vajadzību risināšanai ir iesaistīti arī citi fondi, piemēram, Iekšējās drošības fonds, īpaši finanšu instrumenti, piemēram, Ārkārtas atbalsta instruments un citi ad hoc instrumenti un dotācijas; norāda, ka ir sarežģīti uzraudzīt šo līdzekļu izmantošanu, jo īpaši saistībā ar dzimumu līdztiesību, un prasa ES finansējumu šajā jomā izmantot koordinēti, efektīvi, pārredzami un ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prasa ar atsevišķu finansējumu atbalstīt mērķtiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu patvēruma meklētāju, bēgļu un migrantu sieviešu un meiteņu, tostarp grūtnieču un gados vecāku sieviešu, kā arī LGBTI pamatvajadzības, cilvēktiesības, drošību un drošumu, šajos pasākumos iesaistot vietējā līmeņa organizācijas un vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

62.

Ieteikumi politikas jomā

| 63. | atkārtoti pieprasa visos ES budžeta procedūras līmeņos ievērot dzimumu līdztiesības principu; prasa šo principu konsekventi ievērot visas budžeta procedūras gaitā, lai budžeta izdevumus varētu izmantot kā instrumentu dzimumu līdztiesības veicināšanai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | prasa, lai, izstrādājot ES finansēšanas programmas laikposmam pēc 2020. gada, budžeta plānošanā stingri un efektīvi tiktu ņemts vērā dzimumu līdztiesības princips un tiktu īstenota integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai nolūkā palielināt ES finansējumu pasākumiem, ar kuriem apkaro diskrimināciju dzimuma dēļ, vienlaikus ņemot vērā šādus aspektus:






  i) | apzināt tiešus un netiešus ar dzimumu saistītus jautājumus; |
| --- | --- | --- |

64.

i)

apzināt tiešus un netiešus ar dzimumu saistītus jautājumus;

| ii) | ja iespējams — apzināt saistīto līdzekļu piešķīrumus, kā arī |
| --- | --- |

ii)

ja iespējams — apzināt saistīto līdzekļu piešķīrumus, kā arī

| iii) | novērtēt, vai ES finansēšanas programmas ļaus turpināties pastāvošajai nevienlīdzībai starp vīriešiem un sievietēm (un vīriešu un sieviešu grupām), zēniem un meitenēm, kā arī dzimumu attiecību modeļiem, vai arī šīs programmas sekmēs pārmaiņas; |
| --- | --- |

iii)

novērtēt, vai ES finansēšanas programmas ļaus turpināties pastāvošajai nevienlīdzībai starp vīriešiem un sievietēm (un vīriešu un sieviešu grupām), zēniem un meitenēm, kā arī dzimumu attiecību modeļiem, vai arī šīs programmas sekmēs pārmaiņas;

| 65. | aicina ar visām ES budžeta sadaļām vienlīdz stingri censties panākt dzimumu līdztiesības mērķus un integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai standartus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina skaidri norādīt piešķiramās summas noteiktiem politiskiem mērķiem un pasākumiem, kas vērsti uz dzimumu līdztiesību, lai palielinātu pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka dzimumu līdztiesības aspekts nav vienreizējs pasākums, un ka dzimumu līdztiesības principa ievērošanai budžeta plānošanā ir nepieciešama pastāvīga apņemšanās, kas ietver analīzi, apspriešanos un pastāvīgus budžeta pielāgojumus, lai ņemtu vērā sieviešu un vīriešu un zēnu un meiteņu mainīgās vajadzības; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzskata, ka ES līmeņa finansējumu EUR 6,17 miljardu apjomā, kas pašreizējā DFS ietvaros piešķirts šīs stratēģiskās iesaistes dzimumu līdztiesības jomā mērķu sasniegšanai, ir tikai pirmais solis; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzskata, ka DFS termiņa vidusposma pārskatīšana varētu būt iespēja uzlabot ar ES budžetu sasniegtos rezultātus dzimumu līdztiesības jomā un apliecināt sabiedrībai šos sasniegumus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | tādēļ pauž nožēlu par Komisijas lēmumu DFS termiņa vidusposma pārskatīšanā neaplūkot jautājumu par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanu un prasa ieviest konkrētākas darbības šīs situācijas novēršanai; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prasa ar dzimumu saistītus rādītājus piemērot projektu atlases, uzraudzības un novērtēšanas posmos saistībā ar visām darbībām, kas saņem finansējumu no ES budžeta; turklāt prasa dzimumu līdztiesības ietekmes novērtējumu noteikt par vispārējo ex ante nosacījumu obligātu daļu, kā arī apkopot pa dzimumiem dalītus datus par līdzekļu saņēmējiem un dalībniekiem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | stingri iesaka pa dzimumiem dalītus datus darīt pieejamus sabiedrībai, lai nodrošinātu finanšu pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

72.

| 73. | prasa metodoloģiju, kas tika izmantota ziņojumā “2015. dzimumu līdztiesības indekss — Dzimumu līdztiesības noteikšana Eiropas Savienībā 2005.–2012. gadā”, un ko 2015. gadā publicēja EIGE, pieņemt par pamatu dzimumu nevienlīdzības noteikšanai, un, balstoties uz šiem datiem, plānot un īstenot ES finansējuma programmas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prasa ES iestādēm un dalībvalstīm regulāri rīkot mācību un tehniskā atbalsta programmas par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanas instrumentiem visiem darbiniekiem, kuri iesaistīti politikas izstrādē un budžeta procedūrās; dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā mudināt izmantot gan ES un valstu stratēģijās, lai efektīvāk veicinātu dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt, cik iedarbīgas dzimumu līdztiesības direktīvu īstenošanā ir valsts sūdzību izskatīšanas iestādes un procedūras; |
| --- | --- |

75.

| 76. | prasa, lai Revīzijas palāta tās ieteikumos un īpašajos ziņojumos arī iekļauj dzimumu līdztiesības perspektīvu, izvērtējot Savienības budžeta izpildi, turklāt gan attiecībā uz ES dzimumu līdztiesības politikas konkrētiem mērķiem, gan šīs politikas horizontālajiem aspektiem; pieprasa, lai arī dalībvalstis iekļautu dzimumu dimensiju savos budžetos, lai analizētu valdības programmas un politikas jomas, to ietekmi uz resursu piešķiršanu un to devumu vīriešu un sieviešu līdztiesībā; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atkārtoti pauž bažas par acīmredzamo dzimumu līdzsvara trūkumu Eiropas Revīzijas palātā, kurā tas ir visizteiktākais no visām ES iestādēm — starp Revīzijas palātas locekļiem patlaban ir 28 vīrieši un tikai trīs sievietes (par divām mazāk nekā 2016. gada sākumā); aicina Padomi, sākot no šā gada un līdz laikam, kad tiks sasniegts pieņemams līdzsvars, visos turpmākajos Revīzijas palātas locekļu iecelšanas gadījumos ierosināt Parlamentam divus kandidātus — sievieti un vīrieti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzinīgi vērtē Polijas cilvēktiesību komisāra biroja darbu, kas saskaņā ar Likumu par vienlīdzīgu attieksmi ir par vienlīdzīgas attieksmes tiesību aktu ieviešanu atbildīgā līdztiesības struktūra; pauž dziļas bažas par neseniem budžeta samazinājumiem, kas skar tās cilvēktiesību komisāra biroja struktūras, kuras atbildīgas par dzimumu līdztiesību; atgādina, ka valsts līdztiesības struktūra būtu pietiekami jānodrošina ar personālu un finansēm, kā arī jāgarantē un jāsaglabā tās neatkarība; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV C 436, 24.11.2016., 51. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0338.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0072.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0309.

(8)  Komisijas dienestu darba dokumenta I daļa ar vispārēju pārskatu par darbības izdevumiem Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta projektā (COM(2016)0300), 15. lpp.

(9)  Eiropas Komisijas Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta 2014. gada uzraudzības ziņojums par programmu “Apvārsnis 2020”, ISBN 978-92-79-57749-9, 44. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

Lielo datu ietekme uz pamattiesībām

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par lielo datu ietekmi uz pamattiesībām — privātums, datu aizsardzība, nediskriminācija, drošība un tiesībaizsardzība (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 1., 7., 8., 11., 14., 21., 47. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 1., 7., 8., 11., 14., 21., 47. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 14. decembra rezolūcijā Nr. 45/95 noteiktos pamatprincipus attiecībā uz tādu elektronisku datņu reglamentēšanu, kas satur personas datus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 14. decembra rezolūcijā Nr. 45/95 noteiktos pamatprincipus attiecībā uz tādu elektronisku datņu reglamentēšanu, kas satur personas datus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula (1) (VDAR) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula (1) (VDAR) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (ETS Nr. 108) un tās 2001. gada 8. novembra papildu protokolu (ETS 181) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (ETS Nr. 108) un tās 2001. gada 8. novembra papildu protokolu (ETS 181) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 23. novembra Ieteikumu Nr. CM/Rec(2010)13 dalībvalstīm par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi datu profilēšanas kontekstā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 23. novembra Ieteikumu Nr. CM/Rec(2010)13 dalībvalstīm par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi datu profilēšanas kontekstā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2015. gada 19. novembra atzinumu Nr. 7/2015 “Kā risināt ar lielajiem datiem saistītās problēmas: aicinājums nodrošināt pārredzamību, lietotāju kontroli, integrētu datu aizsardzību un pārskatatbildību” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2015. gada 19. novembra atzinumu Nr. 7/2015 “Kā risināt ar lielajiem datiem saistītās problēmas: aicinājums nodrošināt pārredzamību, lietotāju kontroli, integrētu datu aizsardzību un pārskatatbildību” (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2016. gada 23. septembra Atzinumu Nr. 8/2016 EDPS “EDAU atzinums par pamattiesību saskaņotu īstenošanu lielo datu laikmetā” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2016. gada 23. septembra Atzinumu Nr. 8/2016 EDPS “EDAU atzinums par pamattiesību saskaņotu īstenošanu lielo datu laikmetā” (6),

| — | ņemot vērā 29. panta Datu aizsardzības darba grupas 2014. gada 16. septembra paziņojumu par lielo datu attīstības ietekmi uz fizisko personu aizsardzību attiecībā uz viņu personas datu apstrādi Eiropas Savienībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta Datu aizsardzības darba grupas 2014. gada 16. septembra paziņojumu par lielo datu attīstības ietekmi uz fizisko personu aizsardzību attiecībā uz viņu personas datu apstrādi Eiropas Savienībā (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0044/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0044/2017),

| A. | A. tā kā lielie dati nozīmē liela datu, tostarp personas datu, apjoma vākšanu, analīzi un periodisku uzkrāšanu no dažādiem avotiem un šo datu automātisku apstrādi ar datoralgoritmiem un modernām datu apstrādes metodēm, izmantojot gan uzglabātos datus, gan arī straumētos datus, nolūkā atklāt korelācijas, tendences un sakarības (lielo datu analītika); |
| --- | --- |

A.

A. tā kā lielie dati nozīmē liela datu, tostarp personas datu, apjoma vākšanu, analīzi un periodisku uzkrāšanu no dažādiem avotiem un šo datu automātisku apstrādi ar datoralgoritmiem un modernām datu apstrādes metodēm, izmantojot gan uzglabātos datus, gan arī straumētos datus, nolūkā atklāt korelācijas, tendences un sakarības (lielo datu analītika);

| B. | tā kā atsevišķi lielo datu izmantošanas gadījumi ietver mākslīgā intelekta tehnoloģiju, piemēram, neironu tīklu un statistikas modeļu, sagatavošanu, lai prognozētu konkrētus notikumus un uzvedību; tā kā šādi sagatavošanas dati bieži vien ir apšaubāmas kvalitātes un nav neitrāli; |
| --- | --- |

B.

tā kā atsevišķi lielo datu izmantošanas gadījumi ietver mākslīgā intelekta tehnoloģiju, piemēram, neironu tīklu un statistikas modeļu, sagatavošanu, lai prognozētu konkrētus notikumus un uzvedību; tā kā šādi sagatavošanas dati bieži vien ir apšaubāmas kvalitātes un nav neitrāli;

| C. | tā kā, attīstoties komunikācijas tehnoloģijām un vispārēji izplatoties elektroniskajām ierīcēm, uzraudzības ierīcēm, sociālajiem medijiem, saziņai tīmeklī un tīkliem, tostarp ierīcēm, kuras sazinās bez cilvēku līdzdalības, ir izveidojušās milzīgas, arvien lielākas datu kopas, kas ar modernu apstrādes metožu un analītikas palīdzību ļauj gūt jauna līmeņa atziņas par cilvēka rīcību, privāto dzīvi un mūsu sabiedrību; |
| --- | --- |

C.

tā kā, attīstoties komunikācijas tehnoloģijām un vispārēji izplatoties elektroniskajām ierīcēm, uzraudzības ierīcēm, sociālajiem medijiem, saziņai tīmeklī un tīkliem, tostarp ierīcēm, kuras sazinās bez cilvēku līdzdalības, ir izveidojušās milzīgas, arvien lielākas datu kopas, kas ar modernu apstrādes metožu un analītikas palīdzību ļauj gūt jauna līmeņa atziņas par cilvēka rīcību, privāto dzīvi un mūsu sabiedrību;

| D. | tā kā trešo valstu un dalībvalstu izlūkošanas dienesti arvien biežāk paļāvās uz šādu datu kopu apstrādi un analīzi, uz kuru vai nu neattiecas neviens tiesiskais regulējums, vai arī — pavisam nesen — kurus reglamentē tiesību akti, kuru atbilstība Savienības primārajiem un sekundārajiem tiesību aktiem rada bažas un ir vēl jāpārbauda; |
| --- | --- |

D.

tā kā trešo valstu un dalībvalstu izlūkošanas dienesti arvien biežāk paļāvās uz šādu datu kopu apstrādi un analīzi, uz kuru vai nu neattiecas neviens tiesiskais regulējums, vai arī — pavisam nesen — kurus reglamentē tiesību akti, kuru atbilstība Savienības primārajiem un sekundārajiem tiesību aktiem rada bažas un ir vēl jāpārbauda;

| E. | tā kā iebiedēšanas, vardarbības pret sievietēm un bērnu neaizsargātības pieaugums ir novērojams arī internetā; tā kā Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu pieņemt visus vajadzīgos juridiskos pasākumus, lai apkarotu šīs parādības; |
| --- | --- |

E.

tā kā iebiedēšanas, vardarbības pret sievietēm un bērnu neaizsargātības pieaugums ir novērojams arī internetā; tā kā Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu pieņemt visus vajadzīgos juridiskos pasākumus, lai apkarotu šīs parādības;

| F. | tā kā aizvien lielāks skaits korporāciju, uzņēmumu, struktūru un aģentūru, valsts un nevalstisko organizāciju (kā arī valsts un privātais sektors kopumā), politiskie līderi, pilsoniskā sabiedrība, akadēmiskās aprindas, zinātnieku aprindas un iedzīvotāji kopumā ir guvuši labumu no šādas datu kopas un lielo datu analīzes, lai atbalstītu konkurētspēju, inovāciju, tirgus prognozes, politiskās kampaņas, mērķtiecīgas reklāmas, zinātnisko pētniecību un politikas veidošanu transporta, nodokļu, finanšu pakalpojumi, viedo pilsētu, tiesībaizsardzības, pārredzamības, sabiedrības veselības un reaģēšanas uz katastrofām jomā, kā arī, lai ietekmētu vēlēšanu un politiskos rezultātus, piemēram, izmantojot mērķtiecīgu komunikāciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā aizvien lielāks skaits korporāciju, uzņēmumu, struktūru un aģentūru, valsts un nevalstisko organizāciju (kā arī valsts un privātais sektors kopumā), politiskie līderi, pilsoniskā sabiedrība, akadēmiskās aprindas, zinātnieku aprindas un iedzīvotāji kopumā ir guvuši labumu no šādas datu kopas un lielo datu analīzes, lai atbalstītu konkurētspēju, inovāciju, tirgus prognozes, politiskās kampaņas, mērķtiecīgas reklāmas, zinātnisko pētniecību un politikas veidošanu transporta, nodokļu, finanšu pakalpojumi, viedo pilsētu, tiesībaizsardzības, pārredzamības, sabiedrības veselības un reaģēšanas uz katastrofām jomā, kā arī, lai ietekmētu vēlēšanu un politiskos rezultātus, piemēram, izmantojot mērķtiecīgu komunikāciju;

| G. | tā kā lielo datu tirgus palielinās, jo tehnoloģija un uz datiem balstīts lēmumu pieņemšanas process arvien biežāk tiek pieņemts kā risinājums; tā kā vēl nav izstrādātas metodes, lai veiktu lielo datu kopējās ietekmes uz pierādījumiem balstītu novērtējumu, taču ir iegūti pierādījumi tam, ka lielo datu analītikai piemīt potenciāls radīt būtisku ietekmi dažādās horizontālajās piemērošanas jomās gan publiskajā, gan arī privātajā sektorā; tā kā Komisijas Digitālā vienotā tirgus stratēģijā Eiropai ir atzīts potenciāls, kas piemīt uz datiem balstītām tehnoloģijām un pakalpojumiem un lielajiem datiem kā ekonomikas izaugsmes, inovācijas un digitalizācijas katalizatoram ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā lielo datu tirgus palielinās, jo tehnoloģija un uz datiem balstīts lēmumu pieņemšanas process arvien biežāk tiek pieņemts kā risinājums; tā kā vēl nav izstrādātas metodes, lai veiktu lielo datu kopējās ietekmes uz pierādījumiem balstītu novērtējumu, taču ir iegūti pierādījumi tam, ka lielo datu analītikai piemīt potenciāls radīt būtisku ietekmi dažādās horizontālajās piemērošanas jomās gan publiskajā, gan arī privātajā sektorā; tā kā Komisijas Digitālā vienotā tirgus stratēģijā Eiropai ir atzīts potenciāls, kas piemīt uz datiem balstītām tehnoloģijām un pakalpojumiem un lielajiem datiem kā ekonomikas izaugsmes, inovācijas un digitalizācijas katalizatoram ES;

| H. | tā kā lielo datu analīze rada pievienoto vērtību dažādos veidos, ar daudziem pozitīviem piemēriem, kas paredz ievērojamas iespējas iedzīvotājiem, piemēram, tādās jomās kā veselības aprūpe, cīņa pret klimata pārmaiņām, enerģijas patēriņa samazināšana, transporta drošības uzlabošana un iespēju sniegšana viedām pilsētām, tādējādi uzlabojot uzņēmējdarbības optimizēšanu un efektivitāti un veicinot darba apstākļu uzlabošanu un krāpšanas atklāšanu un apkarošanu; tā kā lielie dati var sniegt konkurences priekšrocības Eiropas uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesos, savukārt valsts sektors var gūt labumu no lielākas efektivitātes, pateicoties plašākam ieskatam dažāda līmeņa sociāli ekonomiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā lielo datu analīze rada pievienoto vērtību dažādos veidos, ar daudziem pozitīviem piemēriem, kas paredz ievērojamas iespējas iedzīvotājiem, piemēram, tādās jomās kā veselības aprūpe, cīņa pret klimata pārmaiņām, enerģijas patēriņa samazināšana, transporta drošības uzlabošana un iespēju sniegšana viedām pilsētām, tādējādi uzlabojot uzņēmējdarbības optimizēšanu un efektivitāti un veicinot darba apstākļu uzlabošanu un krāpšanas atklāšanu un apkarošanu; tā kā lielie dati var sniegt konkurences priekšrocības Eiropas uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesos, savukārt valsts sektors var gūt labumu no lielākas efektivitātes, pateicoties plašākam ieskatam dažāda līmeņa sociāli ekonomiskajā attīstībā;

| I. | tā kā lielajiem datiem piemīt minētais potenciāls attiecībā uz iedzīvotājiem, akadēmiskajam aprindām, zinātnisko sabiedrību un valsts un privāto sektoru, taču tie ir saistīti arī ar ievērojamu risku, proti, pamattiesību, piemēram, tiesību uz privātumu, aizsardzību, datu aizsardzību un datu drošību, bet arī tās vārda brīvības un tiesību netikt diskriminētam, aizsardzību, ko garantē ES Pamattiesību harta un Savienības tiesību akti; tā kā pseidonimizācija un šifrēšanas metodes var mazināt riskus, kas saistīti ar lielo datu analīzi, un tādēļ tām ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu datu subjekta privātumu, vienlaikus veicinot inovāciju un ekonomikas izaugsmi; tā kā šos elementus var uzskatīt par daļu no pašreizējās E-privātuma direktīvas pārskatīšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā lielajiem datiem piemīt minētais potenciāls attiecībā uz iedzīvotājiem, akadēmiskajam aprindām, zinātnisko sabiedrību un valsts un privāto sektoru, taču tie ir saistīti arī ar ievērojamu risku, proti, pamattiesību, piemēram, tiesību uz privātumu, aizsardzību, datu aizsardzību un datu drošību, bet arī tās vārda brīvības un tiesību netikt diskriminētam, aizsardzību, ko garantē ES Pamattiesību harta un Savienības tiesību akti; tā kā pseidonimizācija un šifrēšanas metodes var mazināt riskus, kas saistīti ar lielo datu analīzi, un tādēļ tām ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu datu subjekta privātumu, vienlaikus veicinot inovāciju un ekonomikas izaugsmi; tā kā šos elementus var uzskatīt par daļu no pašreizējās E-privātuma direktīvas pārskatīšanas;

| J. | tā kā sensoru izplatība, plaša pastāvīga datu ģenerēšana un mūsdienu datu apstrādes darbības ne vienmēr ir pietiekami pārredzamas un tā kā tas traucē iedzīvotājiem un iestādēm novērtēt personas datu vākšanas, apkopošanas, analīzes un izmantošanas procesus un mērķi; tā kā, veicot lielo datu analītiku, tiek padarītas neskaidras atšķirības starp personas datiem un citiem datiem kā rezultātā rodas iespēja radīt jaunus personas datus; |
| --- | --- |

J.

tā kā sensoru izplatība, plaša pastāvīga datu ģenerēšana un mūsdienu datu apstrādes darbības ne vienmēr ir pietiekami pārredzamas un tā kā tas traucē iedzīvotājiem un iestādēm novērtēt personas datu vākšanas, apkopošanas, analīzes un izmantošanas procesus un mērķi; tā kā, veicot lielo datu analītiku, tiek padarītas neskaidras atšķirības starp personas datiem un citiem datiem kā rezultātā rodas iespēja radīt jaunus personas datus;

| K. | tā kā lielo datu nozare pieaug par 40 % gadā — septiņas reizes ātrāk nekā IT tirgus; tā kā jauno tehnoloģiju radīto lielo datu kopu koncentrācija nodrošina ļoti būtisku informāciju lieliem uzņēmumiem, tādējādi veicinot nepieredzētas varas līdzsvara izmaiņas iedzīvotāju, valdību un privātā sektora pārstāvju starpā; tā kā šāda varas koncentrācija uzņēmumos var veicināt monopolu veidošanos un ļaunprātīgu praksi un kaitē patērētāju tiesībām un godīgai konkurencei tirgū; tā kā saistībā ar lielo datu uzņēmumu apvienošanos būtu rūpīgāk jāpārbauda personas intereses un pamattiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

K.

tā kā lielo datu nozare pieaug par 40 % gadā — septiņas reizes ātrāk nekā IT tirgus; tā kā jauno tehnoloģiju radīto lielo datu kopu koncentrācija nodrošina ļoti būtisku informāciju lieliem uzņēmumiem, tādējādi veicinot nepieredzētas varas līdzsvara izmaiņas iedzīvotāju, valdību un privātā sektora pārstāvju starpā; tā kā šāda varas koncentrācija uzņēmumos var veicināt monopolu veidošanos un ļaunprātīgu praksi un kaitē patērētāju tiesībām un godīgai konkurencei tirgū; tā kā saistībā ar lielo datu uzņēmumu apvienošanos būtu rūpīgāk jāpārbauda personas intereses un pamattiesību aizsardzība;

| L. | tā kā lielajiem datiem piemīt ārkārtīgi liels neizmantots potenciāls kā ražīguma veicinātājam un kā iespējai piedāvāt labākus produktus un pakalpojumus iedzīvotājiem; tomēr uzsver, ka tas, ka pilsoņi, uzņēmumi un organizācijas plaši izmanto viedierīces, tīklus un tīmekļa lietojumprogrammas, ne vienmēr liecina par apmierinātību ar piedāvātajiem produktiem, bet gan rada plašāku izpratni, ka šie pakalpojumi ir kļuvuši nepieciešami, lai dzīvotu, sazinātos un strādātu, lai gan trūkst izpratnes par riskiem, ko tie varētu radīt mūsu labklājībai, drošībai un tiesībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā lielajiem datiem piemīt ārkārtīgi liels neizmantots potenciāls kā ražīguma veicinātājam un kā iespējai piedāvāt labākus produktus un pakalpojumus iedzīvotājiem; tomēr uzsver, ka tas, ka pilsoņi, uzņēmumi un organizācijas plaši izmanto viedierīces, tīklus un tīmekļa lietojumprogrammas, ne vienmēr liecina par apmierinātību ar piedāvātajiem produktiem, bet gan rada plašāku izpratni, ka šie pakalpojumi ir kļuvuši nepieciešami, lai dzīvotu, sazinātos un strādātu, lai gan trūkst izpratnes par riskiem, ko tie varētu radīt mūsu labklājībai, drošībai un tiesībām;

| M. | tā kā jānošķir datu kvantitāte un datu kvalitāte, lai nodrošinātu lielo datu efektīvu izmantošanu (algoritmi un citi analītiski instrumenti); tā kā zemas kvalitātes dati un/vai zemas kvalitātes procedūras lēmumu pieņemšanas procesos un analītiskos instrumentos varētu izraisīt tendenciozus algoritmus, neīstās korelācijas, kļūdas, to, ka tiek par zemu novērtēti tiesiskie, sociālie un ētiskie aspekti, riska, ka datus varētu izmantot diskriminējoši vai krāpnieciskiem nolūkiem, un cilvēku nozīmes marginalizāciju šajos procesos, izraisot kļūdainas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas negatīvi ietekmē pilsoņu, jo īpaši sociāli atstumto grupu, dzīvi un iespējas, kā arī radot negatīvu ietekmi uz sabiedrību un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā jānošķir datu kvantitāte un datu kvalitāte, lai nodrošinātu lielo datu efektīvu izmantošanu (algoritmi un citi analītiski instrumenti); tā kā zemas kvalitātes dati un/vai zemas kvalitātes procedūras lēmumu pieņemšanas procesos un analītiskos instrumentos varētu izraisīt tendenciozus algoritmus, neīstās korelācijas, kļūdas, to, ka tiek par zemu novērtēti tiesiskie, sociālie un ētiskie aspekti, riska, ka datus varētu izmantot diskriminējoši vai krāpnieciskiem nolūkiem, un cilvēku nozīmes marginalizāciju šajos procesos, izraisot kļūdainas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas negatīvi ietekmē pilsoņu, jo īpaši sociāli atstumto grupu, dzīvi un iespējas, kā arī radot negatīvu ietekmi uz sabiedrību un uzņēmumiem;

| N. | tā kā algoritmiskajai pārskatatbildībai un pārredzamībai būtu jānozīmē to tehnisko un operatīvo pasākumu īstenošana, ar kuriem nodrošina pārredzamību un nediskrimināciju automatizētā lēmumu pieņemšanā un indivīdu uzvedības iespējamību aprēķināšanā; tā kā pārredzamībai būtu jādod personām jēgpilna informācija par tajā ietverto loģiku, nozīmīgumu un paredzamajām sekām; tā kā šeit būtu jāietver informācija par datiem, ko izmanto apmācībai lielo datu analīzē, un jāļauj iedzīvotājiem izprast un uzraudzīt lēmumus, kas viņus ietekmē; |
| --- | --- |

N.

tā kā algoritmiskajai pārskatatbildībai un pārredzamībai būtu jānozīmē to tehnisko un operatīvo pasākumu īstenošana, ar kuriem nodrošina pārredzamību un nediskrimināciju automatizētā lēmumu pieņemšanā un indivīdu uzvedības iespējamību aprēķināšanā; tā kā pārredzamībai būtu jādod personām jēgpilna informācija par tajā ietverto loģiku, nozīmīgumu un paredzamajām sekām; tā kā šeit būtu jāietver informācija par datiem, ko izmanto apmācībai lielo datu analīzē, un jāļauj iedzīvotājiem izprast un uzraudzīt lēmumus, kas viņus ietekmē;

| O. | tā kā datu analīze un algoritmi arvien vairāk ietekmē informāciju, kas pieejama iedzīvotājiem; tā kā šādas metodes, ja tās izmanto ļaunprātīgi, var apdraudēt pamattiesības uz informāciju, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; tā kā sabiedriskās apraides sistēma dalībvalstīs ir tieši saistīta ar katras sabiedrības demokrātiskajām, sociālajām un kultūras vajadzībām un ar nepieciešamību saglabāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kā to paredz Amsterdamas līguma (11997D/PRO/09) Protokols par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

O.

tā kā datu analīze un algoritmi arvien vairāk ietekmē informāciju, kas pieejama iedzīvotājiem; tā kā šādas metodes, ja tās izmanto ļaunprātīgi, var apdraudēt pamattiesības uz informāciju, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; tā kā sabiedriskās apraides sistēma dalībvalstīs ir tieši saistīta ar katras sabiedrības demokrātiskajām, sociālajām un kultūras vajadzībām un ar nepieciešamību saglabāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kā to paredz Amsterdamas līguma (11997D/PRO/09) Protokols par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs;

| P. | tā kā datu apstrādes un analītikas izplatība, lielais datu vākšanā, glabāšanā, apstrādē, uzglabāšanā un izplatīšanā iesaistīto dalībnieku skaits un tādu lielu datu kopu apvienošana, kas satur gan personas, gan citus datus no dažādiem avotiem, vienlaikus radot būtiskas iespējas, ir radījis lielu neskaidrību pilsoņom un kā valsts, tā privātajā sektorā par īpašajām prasībām attiecībā uz atbilstību spēkā esošajiem ES datu aizsardzības tiesību aktiem, |
| --- | --- |

P.

tā kā datu apstrādes un analītikas izplatība, lielais datu vākšanā, glabāšanā, apstrādē, uzglabāšanā un izplatīšanā iesaistīto dalībnieku skaits un tādu lielu datu kopu apvienošana, kas satur gan personas, gan citus datus no dažādiem avotiem, vienlaikus radot būtiskas iespējas, ir radījis lielu neskaidrību pilsoņom un kā valsts, tā privātajā sektorā par īpašajām prasībām attiecībā uz atbilstību spēkā esošajiem ES datu aizsardzības tiesību aktiem,

| Q. | tā kā ir izveidojies liels skaits nestrukturētu juridisku sistēmu ar neskaidriem datu pārvaldības noteikumiem, kurās ir liels datu apjoms, ko uzņēmumi ir vākuši vairākus gadus, un tā kā sistemātiski ir jānodrošina šādu sistēmu atbilstība prasībām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir izveidojies liels skaits nestrukturētu juridisku sistēmu ar neskaidriem datu pārvaldības noteikumiem, kurās ir liels datu apjoms, ko uzņēmumi ir vākuši vairākus gadus, un tā kā sistemātiski ir jānodrošina šādu sistēmu atbilstība prasībām;

| R. | tā kā būtu jāveicina ciešāka sadarbība un saskaņotība starp dažādām regulatoriem un uzraudzības, konkurences, patērētāju aizsardzības un datu aizsardzības iestādēm valsts un ES līmenī, lai nodrošinātu konsekventu pieeju un izpratni par ietekmi, ko izraisa lielie dati attiecībā uz pamattiesībām; tā kā digitālo jautājumu starpniecības centra (8) kā brīvprātīga izpildiestāžu tīkla izveidošana un tālāka attīstība var palīdzēt uzlabot to darbu un to attiecīgo izpildes darbību un var palīdzēt padziļināt sinerģijas un aizsargāt personu tiesības un intereses, |
| --- | --- |

R.

tā kā būtu jāveicina ciešāka sadarbība un saskaņotība starp dažādām regulatoriem un uzraudzības, konkurences, patērētāju aizsardzības un datu aizsardzības iestādēm valsts un ES līmenī, lai nodrošinātu konsekventu pieeju un izpratni par ietekmi, ko izraisa lielie dati attiecībā uz pamattiesībām; tā kā digitālo jautājumu starpniecības centra (8) kā brīvprātīga izpildiestāžu tīkla izveidošana un tālāka attīstība var palīdzēt uzlabot to darbu un to attiecīgo izpildes darbību un var palīdzēt padziļināt sinerģijas un aizsargāt personu tiesības un intereses,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzsver, ka iedzīvotāji, publiskais un privātais sektors, akadēmiskās un zinātniskās aprindas lielo datu potenciālu un to pavērtās iespējas varēs izmantot pilnībā vien tad, ja, attiecībā uz visiem iesaistītajiem dalībniekiem panākot stingru pamattiesību un pastāvošo ES datu aizsardzības tiesību aktu ievērošanu un juridisko noteiktību, tiks nodrošināta sabiedrības uzticēšanās šīm tehnoloģijām; uzsver, ka personas datu apstrādi var veikt tikai saskaņā ar jebkuru juridisko pamatu, kas paredzēts Regulas (ES) 2016/679 6. pantā; uzskata, ka ir svarīgi, ka pārredzamība un pienācīga informācijas sniegšana attiecīgajai auditorijai ir izšķiroši būtiska, lai veicinātu sabiedrības uzticēšanos un individuālo tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka atbilstība spēkā esošajiem datu aizsardzības tiesību aktiem kopā ar stingriem zinātniskiem un ētiskiem standartiem ir būtiski svarīgi, lai veidotu uzticēšanos un paļāvību uz risinājumiem, kas saistīti ar lielajiem datiem; turklāt uzsver, ka informācija, ko atklāj lielo datu analīze, nenodrošina objektīvu pārskatu par jebkuru jautājumu un ir vien tik uzticama, cik uzticami ir izmantotie dati; uzsver, ka prognozējošā analīze, kas balstīta uz lielajiem datiem, var piedāvāt tikai statistisko iespējamību un nekādā ziņā nevar vienmēr prognozēt personas uzvedību; tādēļ uzsver, ka datu vākšanas pārvaldīšanā un to analīzes rezultātu vajadzīgi stingri zinātniskie un ētiskie standarti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka jutīgu informāciju par personām var iegūt no datiem, kuri nav jutīgi, tādējādi padarot neskaidru robežu starp jutīgiem datiem un datiem, kuri tādi nav; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka iedzīvotāju nepietiekamās zināšanas par lielo datu būtību ļauj izmantot personas datus neparedzētiem mērķiem; norāda, ka ES primārā kārtā jānodrošina izglītošana un informētības uzlabošana pamattiesību jomā; mudina ES iestādes un dalībvalstis veikt ieguldījumus iedzīvotāju, tostarp bērnu, digitālajās prasmēs un viņu informētības par digitālajām tiesībām, privātumu un datu aizsardzību uzlabošanā; uzsver, ka šāda veida izglītībai jābūt vērstai uz to, lai uzlabotu izpratni par algoritmu un automatizētu lēmumu pieņemšanas procesu principiem/sistēmu un par to, kā tos jēgpilni interpretēt; norāda arī, ka jāuzlabo zināšanas un jāveicina izpratne par to, kur un kā tiek vāktas datu plūsmas (proti, rasmošana, straumēšanas datu apvienošana ar sociālo tīklu un pievienoto ierīču datiem un šīs informācijas uzkrāšanu jaunā datu plūsmā); |
| --- | --- |

4.

Lielie dati komerciāliem mērķiem un publiskajā sektorā

Privātās dzīves un personas datu aizsardzība

| 5. | norāda, ka Savienības tiesību akti par privātuma un personas datu aizsardzību, tiesības uz vienlīdzību un nediskrimināciju, kā arī fizisku personu tiesības saņemt informācija par to, kā darbojas automatizēta lēmumu pieņemšana un profilēšana un tiesības prasīt atlīdzinājumu tiesā ir piemērojami datu apstrādei, ja pirms apstrādes dati tiek pseidonimizēti vai, jebkurā gadījumā, ja izmanto nepersonālus datus, kas varētu ietekmēt personas privāto dzīvi vai citas tiesības un brīvības, kas noved pie veselu iedzīvotāju grupu stigmatizācijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka digitālais vienotais tirgus jāveido, pamatojoties uz drošiem, uzticamiem un ātrdarbīgiem tīkliem un pakalpojumiem, kas aizsargā datu subjekta pamattiesības uz datu aizsardzību un privātumu, vienlaikus veicinot arī inovāciju un lielo datu analītiku, lai radītu piemērotus nosacījumus un vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas digitālās ekonomikas veicināšanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | turklāt uzsver iespēju no jauna identificēt personas, salīdzinot dažādu veidu anonimizētus datus; uzsver, ka Savienības tiesību akti attiecībā uz privātuma un personas datu aizsardzību attiecas uz šādu datu, kam veikta korelācija, apstrādi tikai tad, ja persona patiešām ir identificējama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka iepriekš minētie principi būtu jāizmanto kā pamats lēmumu pieņemšanas procedūrām valsts un privātā sektora un citiem dalībniekiem, kas izmanto datus; uzsver, ka vajadzīga daudz lielāka algoritmiskā atbildība un pārredzamība attiecībā uz datu apstrādi un analīzi privātajā un publiskajā sektorā un jebkādiem citiem dalībniekiem, kuri izmanto datu analīzi, — kas ir svarīgs līdzeklis, lai garantētu, ka persona ir pienācīgi informēta par viņas personas datu apstrādi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka Komisijai, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai, dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm un citām neatkarīgām uzraudzības iestādēm turpmāk jārīkojas, lai veicinātu pārredzamību un likumīgu procesu, un tiesisko noteiktību kopumā un attiecībā uz konkrētiem standartiem, kas sargā ar datu apstrādes un analītikas izmantošanu, ko veic privātais un valsts sektors, saistītās pamattiesības un garantijas; aicina veidot ciešāku sadarbību starp regulējošajām iestādēm digitālajā vidē, lai stiprinātu sinerģiju starp tiesisko regulējumu patērētāju un konkurences un datu aizsardzības iestādēm; aicina piešķirt šīm iestādēm atbilstošu finansējumu un personālu; turklāt atzīst, ka nepieciešams izveidot digitālo jautājumu starpniecības centru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka lielo datu izmantošanas mērķis būtu iegūt salīdzināmas korelācijas, izmantojot pēc iespējas mazāk personas datu; šajā saistībā uzsver, ka zinātniskajām un uzņēmēju aprindām, kā arī publiskajam sektoram būtu jāpievēršas pētniecībai un inovācijai anonimizācijas jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst, ka pseidonimizācijas, anonimizācijas vai šifrēšanas izmantošana attiecībā uz personas datiem var mazināt apdraudējumus attiecīgajiem datu subjektiem, kad personas datus izmanto lielo datu risinājumos; turklāt uzsver Vispārīgās datu aizsardzības regulas nodrošinātās pseidonimizācijas kā atbilstīga aizsardzības pasākuma priekšrocības; atgādina, ka anonimizācija ir neatgriezenisks process un ka pēc tās īstenošanas personas datus vairs nevar atsevišķi izmantot, lai identificētu vai atrastu fizisku personu; uzskata, ka ar līgumā noteiktām saistībām būtu jānodrošina, ka anonimizētus datus neidentificēs atkārtoti, izmantojot papildu korelācijas, apvienojot dažādus datu avotus; aicina privāto un publisko sektoru un citus dalībniekus, kuri iesaistīti lielo datu analīzē, regulāri novērtēt šādus riskus jaunu tehnoloģiju kontekstā un dokumentēt pieņemto pasākumu piemērotību; aicina Komisiju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju un citas neatkarīgas uzraudzības iestādes izstrādāt pamatnostādnes par to, kā pienācīgi anonimizēt datus, lai novērstu turpmākus šo pasākumu pārkāpumus un uzraudzītu praksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina privāto un valsts sektoru un citus datu pārziņus izmantot VDAR paredzētos instrumentus, piemēram, rīcības kodeksus un sertifikācijas shēmas, panākt lielāku skaidrību par saviem īpašajiem pienākumiem, ko nosaka Savienības tiesību akti, un nodrošināt savas prakses un darbību atbilstību attiecīgajiem ES juridiskajiem standartiem un garantijām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai uz datiem balstītas tehnoloģijas neierobežotu vai nediskriminētu piekļuvi plurālistiskai plašsaziņas līdzekļu videi, bet gan veicinātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; uzsver, ka sadarbībai starp valdībām, izglītības iestādēm un plašsaziņas līdzekļu organizācijām būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu, ka tiek atbalstītas digitālo plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, lai sniegtu iespējas iedzīvotājiem un aizsargātu viņu tiesības uz informāciju un vārda brīvību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka publisko iestāžu veikta personas datu publiskošana sabiedrības interesēs, piemēram, lai novērstu korupciju, interešu konfliktu, krāpšanu nodokļu jomā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, var būt pieņemami demokrātiskā sabiedrībā ar nosacījumu, ka dati tiek izpausti atbilstīgi tiesību aktā paredzētiem nosacījumiem, ka tie veikti atbilstīgi aizsardzības pasākumi un ka šāda datu publiskošana ir vajadzīga mērķa sasniegšanai un ir samērīga; |
| --- | --- |

14.

Drošība

| 15. | atzīst tādu tehnoloģiju attīstības pievienoto vērtību, kas uzlabos drošību; atzīst, ka drošības pārkāpumi, neatļauta piekļuve datiem un nelikumīga novērošana ir vieni no būtiskākajiem riskiem, kas saistīti ar datu apstrādes darbībām, piemēram, lielo datu metodes (jo īpaši saistībā ar lietu internetu), un par ko ir bažas iedzīvotāju vidū; uzskata, ka šādu draudu risināšanai vajadzīga īsta un saskaņota sadarbība starp privāto un valsts sektoru, tiesībaizsardzības iestādēm un neatkarīgām uzraudzības iestādēm, tomēr vienlaikus jāievēro ar datu aizsardzību saistītās pamattiesības; šajā sakarībā uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš e-pārvaldības sistēmu drošībai, kā arī papildu juridiskajiem pasākumiem, piemēram, programmatūru piedāvātāju atbildībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka būtu jāveicina un vajadzības gadījumā jāatļauj arī pilnīga šifrēšana no datu nosūtītāja līdz saņēmējam, ievērojot principu, kas paredz integrētu datu aizsardzību; šajā saistībā iesaka visos turpmākajos tiesību aktos īpaši aizliegt šifrēšanas pakalpojumu sniedzējiem, sakaru pakalpojumu sniedzējiem un visām pārējām organizācijām (visos piegādes ķēdes līmeņos) atļaut vai veicināt prasību apiešanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka pastiprināta datu radīšana un datu plūsmas ir saistītas ar papildu neaizsargātību un jaunām informācijas drošības problēmām; šajā sakarībā prasa izmantot integrētu privātumu un privātumu pēc noklusējuma, vajadzības gadījumā — anonimizācijas metodes, šifrēšanas paņēmieniem, kā arī veikt obligātu ietekmes uz privātumu novērtējumu; uzsver, ka šādi pasākumi būtu jāpiemēro visām personām, kas iesaistītas lielo datu analītikā privātajā un valsts sektorā un citiem dalībniekiem, kuri izmanto jutīgus datus, piemēram, advokātiem, žurnālistiem un cilvēkiem, kas strādā veselības aprūpes nozarē, lai nodrošinātu, ka lielie dati nepalielina informācijas drošības riskus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka saskaņā ar Direktīvas 2000/31/EK 15. pantu dalībvalstis nedrīkst pakalpojuma sniedzējiem noteikt vispārējas saistības uzraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, kā arī nedrīkst noteikt vispārīgu pienākumu aktīvi meklēt faktus un apstākļus, kas norāda uz nelikumīgu darbību; jo īpaši atgādina, ka Eiropas Savienības Tiesa lietās C-360/10 un C-70/10, noraidīja pasākumus “aktīvi pārraudzīt” gandrīz katru attiecīgo pakalpojumu lietotāju (pieejas internetam nodrošinātāji vienā gadījumā un sociālie tīkli otrā gadījumā) un precizēja, ka ir aizliegts ikviens rīkojums, kas nosaka mitināšanas pakalpojumu sniedzējam pienākumu veikt vispārēju pārraudzību; |
| --- | --- |

18.

Nediskriminēšana

| 19. | uzsver, ka, ņemot vērā datu kopas un algoritmiskās tirdzniecības sistēmas, ko izmanto, veicot novērtējumus un prognozes dažādiem datu apstrādes posmiem, lielo datu rezultātā var rasties ne tikai fizisku personu pamattiesību pārkāpumi, bet arī atšķirīga attieksme un netieša diskriminācija pret cilvēku grupām ar līdzīgām iezīmēm, jo īpaši attiecībā uz taisnīgumu un iespēju vienlīdzību saistībā ar piekļuvi izglītībai un nodarbinātībai, pieņemot darbā vai novērtējot personas, vai sociālo plašsaziņas līdzekļu lietotāju kā patērētāju ieradumu maiņa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju, dalībvalstis un datu aizsardzības iestādes apzināt un cik iespējams samazināt algoritmisko diskrimināciju un neobjektivitāti un izstrādāt pamatīgu kopīgu ētikas satvaru pārredzamam procesam personas datu apstrādā un automatizētai lēmumu pieņemšanai, kas var dot pamatu datu izmantošanai un pašlaik notiekošajai Savienības tiesību aktu piemērošanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju, dalībvalstis un datu aizsardzības iestādes īpaši novērtēt nepieciešamību nodrošināt ne tikai algoritmu pārredzamību, bet arī pārredzamību attiecībā uz iespējamu tādu mācību datu neobjektivitāti, ko izmanto, lai izstrādātu uz lielajiem datiem balstītus intervences pasākumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | iesaka panākt, lai uzņēmumi regulāri novērtētu datu kopu reprezentativitāti, noskaidrotu, vai datu kopas ietekmē neobjektivitāte, un izstrādātu stratēģijas šādas neobjektivitātes novēršanai; uzsver, ka jāpārskata uz datu analītiku balstīto prognožu precizitāte un nozīme, ņemot vērā ētikas apsvērumus un godīgumu; |
| --- | --- |

22.

Lielie dati zinātniskiem mērķiem

| 23. | uzsver, ka lielo datu analītika var labvēlīgi ietekmēt zinātnes attīstību un pētniecību; uzskata, ka lielo datu analītikas attīstība un izmantošana zinātniskiem mērķiem jāveic, pienācīgi ņemot vērā pamattiesības, kas paredzētas Pamattiesību hartā, kā arī ievērojot spēkā esošos Savienības tiesību aktus datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu, veicot personas datu turpmāku apstrādi statistikas nolūkos, var apkopot vienīgi tādas datu kopas, ko nevar vēlreiz attiecināt uz personām; |
| --- | --- |

24.

Lielie dati tiesībaizsardzības mērķiem

Privātās dzīves un personas datu aizsardzība

| 25. | atgādina visiem tiesībaizsardzības dalībniekiem, kas izmanto datu apstrādi un analītiku, ka Direktīva (ES) 2016/680: reglamentē personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstu tiesībaizsardzības nolūkos; prasa, ka, apkopojot un apstrādājot personas datus tiesībaizsardzības nolūkos, vienmēr ir jābūt adekvātiem, attiecīgiem un ne pārmērīgā apjomā attiecībā uz konkrētiem, precīzi formulētiem un likumīgiem nolūkiem, kādiem šie dati tiek apstrādāti; norāda, ka šo datu vākšanā jābūt skaidri pierādītam mērķim un nepieciešamībai to veikt; norāda, ka lēmums, kas balstās tikai uz automātisku apstrādi, tostarp uz profilēšanu, un kas rada nelabvēlīgas juridiskas sekas attiecībā uz datu subjektu vai būtiski viņu ietekmē, ir aizliegts, ja vien tas nav atļauts Savienības vai dalībvalsts tiesībās, kas attiecas uz pārzini un kurās ir paredzētas atbilstošas garantijas attiecībā uz datu subjekta tiesībām un brīvībām, vismaz attiecībā uz tiesībām panākt cilvēka iejaukšanos no pārziņu puses; aicina Komisiju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju un citas neatkarīgas uzraudzības iestādes nākt klajā ar pamatnostādnēm, ieteikumiem un paraugpraksi, lai sīkāk precizētu kritērijus un nosacījumus uz profilēšanu balstītiem lēmumiem un liela apjoma datu izmantošanai tiesībaizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi ievērot Direktīvu (ES) 2016/680 attiecībā uz iepriekšējiem ietekmes novērtējumiem un revīzijām, kas ņemtu vērā ētiskos apsvērumus, lai novērtētu datu iekļautību, precizitāti un kvalitāti, un nodrošināt, lai fiziskās personas, pret kurām vērsti lēmumi, un/vai dalībnieki, kas iesaistīti lēmumu pieņemšanas procesā, spētu saprast un varētu apstrīdēt vākšanu vai analīzi, sakarības un korelācijas, un novērstu jebkādu kaitējošu ietekmi uz konkrētām personu grupām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka iedzīvotāju uzticēšanos digitālajiem pakalpojumiem var nopietni apdraudēt valsts veiktās masu uzraudzības darbības un nepamatotā piekļuve komerciāliem un citiem personas datiem, ko veic tiesībaizsardzības iestādes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka tiesību akti, kas ļauj valsts iestādēm vispārināti piekļūt elektronisko saziņas līdzekļu saturam, jāuzskata par tādiem, kas apdraud pamattiesību uz cieņu pret privāto dzīvi būtību, ko nodrošina hartas 7. pants; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ir vajadzīgas pamatnostādnes un sistēmas, kuras jāiekļauj publiskā iepirkuma konkursos par tiesībaizsardzības iestāžu datu apstrādes modeļiem, rīkiem un programmām, lai nodrošinātu, ka pamatā esošo kodu pirms galīgā pirkuma izdarīšanas var pārbaudīt un pārbauda tiesībaizsardzības iestādes, lai novērtētu tā piemērotību, pareizību un drošību, ņemot vērā, ka patentētas programmatūras ierobežo pārredzamību un pārskatatbildību; norāda, ka daži modeļi ar prognozējošu pieeju ir vairāk vērsti uz privātumu aizsardzību nekā citi, piemēram, modeļi, kuru ietvaros iespējamības prognozes tiek izdarītas par vietām vai notikumiem, bet nevis par atsevišķām personām; |
| --- | --- |

29.

Drošība

| 30. | uzsver, ka ir absolūti nepieciešams aizsargāt tiesībaizsardzības datubāzes pret drošības pārkāpumiem un nelikumīgu piekļuvi, jo tas ir jautājums, kas rūp iedzīvotājiem; tādēļ uzskata, ka šādu risku risināšanai vajadzīga saskaņota un efektīva sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm, privāto sektoru, valdībām un neatkarīgām datu aizsardzības uzraudzības iestādēm; šajā saistībā uzstāj, ka jāgarantē personas datu atbilstīga drošība saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu (ES) 2016/680, kā arī jāsamazina apdraudējumi, izmantojot drošas un decentralizētas datubāžu sistēmas; |
| --- | --- |

30.

Nediskriminēšana

| 31. | tā kā tiesībaizsardzības iestāžu lēmumi un pasākumi — tostarp, izmantojot datu apstrādi un datu analīzi, — skar cilvēku dzīvi un tiesības, brīdina, ka vajadzīga maksimāla piesardzība, lai nepieļautu nelikumīgu diskrimināciju un vēršanos pret konkrētām personām vai personu grupām, ko nosaka pēc atsauces uz rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām pazīmēm, valodu, reliģiju vai ticību, politisko vai cita veida viedokli, īpašumu, dzimšanu, invaliditāti, vecumu, dzimumu, dzimuma izpausmi vai identitāti, seksuālo orientāciju, uzturēšanās statusu, veselību vai piederību pie nacionālas minoritātes, kas bieži tiek pakļauta etniskajai profilēšanai vai intensīvākai tiesību piemērošanas politikai, kā arī pret personām, kurām ir īpašas iezīmes; aicina pienācīgi apmācīt datu primāros vācējus un no datu analīzes izrietošo izlūkdatu lietotājus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes, kas izmanto datu analītiku, datu analīzē ievērot augstākos ētikas standartus un nodrošināt cilvēka dalību un pārskatatbildību visos dažādajos lēmumu pieņemšanas posmos — lai novērtētu ne tikai datu reprezentativitāti, precizitāti un kvalitāti, bet arī katra uz attiecīgās informācijas pamata pieņemamā lēmuma piemērotību; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(3)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/108

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/ opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf

(8)  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2016. gada 23. septembra Atzinums Nr. 8/2016, 15. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

Lauksaimniecības trušu aizsardzības standartu minimums

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūcija par lauksaimniecības trušu aizsardzības standartu minimumu (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 13. un 43. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 13. un 43. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Direktīvu 2008/120/EK, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Direktīvu 2008/120/EK, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Direktīvu 2008/119/EK, ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Direktīvu 2008/119/EK, ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 19. jūlija Direktīvu 1999/74/EK, ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 19. jūlija Direktīvu 1999/74/EK, ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Direktīvu 2007/43/EK, ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Direktīvu 2007/43/EK, ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību,

| — | ņemot vērā īpašo Eirobarometru Nr. 442 “Eiropiešu attieksme pret dzīvnieku labturību”, kas publicēts 2016. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašo Eirobarometru Nr. 442 “Eiropiešu attieksme pret dzīvnieku labturību”, kas publicēts 2016. gada martā,

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) 2011. gada 12. janvāra zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) 2011. gada 12. janvāra zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā,

| — | ņemot vērā EPNI 2005. gada 11. oktobra zinātnisko atzinumu “Pašreizējo mājokļu un lopkopības sistēmu ietekme uz saimniecībās audzētu mājas trušu veselību un labturību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPNI 2005. gada 11. oktobra zinātnisko atzinumu “Pašreizējo mājokļu un lopkopības sistēmu ietekme uz saimniecībās audzētu mājas trušu veselību un labturību”,

| — | ņemot vērā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 7.5. nodaļu “Dzīvnieku kaušana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 7.5. nodaļu “Dzīvnieku kaušana”,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības ieteikumu kodeksu trušu labturības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības ieteikumu kodeksu trušu labturības jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0011/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0011/2017),

| A. | tā kā truši ir ceturtie visvairāk audzētie lauksaimniecības dzīvnieki pasaulē un skaitliskā izteiksmē otra visvairāk audzētā lauksaimniecības dzīvnieku suga ES teritorijā, |
| --- | --- |

A.

tā kā truši ir ceturtie visvairāk audzētie lauksaimniecības dzīvnieki pasaulē un skaitliskā izteiksmē otra visvairāk audzētā lauksaimniecības dzīvnieku suga ES teritorijā,

| B. | tā kā Eiropas ražotājiem ir jāievēro augsti dzīvnieku veselības un labturības standarti, kas ne vienmēr ir obligāti trešās valstīs, kuras eksportē dzīvniekus kaušanai ES; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas ražotājiem ir jāievēro augsti dzīvnieku veselības un labturības standarti, kas ne vienmēr ir obligāti trešās valstīs, kuras eksportē dzīvniekus kaušanai ES;

| C. | tā kā patērētāji aizvien vairāk pievērš uzmanību apstākļiem, kādos dzīvnieki tiek audzēti; |
| --- | --- |

C.

tā kā patērētāji aizvien vairāk pievērš uzmanību apstākļiem, kādos dzīvnieki tiek audzēti;

| D. | tā kā trušu audzēšanu ir ļoti smagi skārusi gaļas patēriņa samazināšanās Eiropas Savienībā un ekonomikas krīze lauksaimniecībā un tā kā pārdošanas cenas trīs gadu laikā ir samazinājušās par aptuveni 20 %, savukārt ražošanas izmaksas ir palikušas nemainīgas; |
| --- | --- |

D.

tā kā trušu audzēšanu ir ļoti smagi skārusi gaļas patēriņa samazināšanās Eiropas Savienībā un ekonomikas krīze lauksaimniecībā un tā kā pārdošanas cenas trīs gadu laikā ir samazinājušās par aptuveni 20 %, savukārt ražošanas izmaksas ir palikušas nemainīgas;

| E. | tā kā būtu jāņem vērā trušu gaļas uzturvērtība un tās ražošanas loma ģimenes uzņēmumos, kas veido ievērojamu daļu no darbvietām sievietēm daudzos lauku rajonos, kuros iespējas lopkopības dažādošanai nav lielas; |
| --- | --- |

E.

tā kā būtu jāņem vērā trušu gaļas uzturvērtība un tās ražošanas loma ģimenes uzņēmumos, kas veido ievērojamu daļu no darbvietām sievietēm daudzos lauku rajonos, kuros iespējas lopkopības dažādošanai nav lielas;

| F. | tā kā tāda pati uzmanība kā dzīvnieku labturībai būtu jāpievērš arī lauksaimnieku labklājībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā tāda pati uzmanība kā dzīvnieku labturībai būtu jāpievērš arī lauksaimnieku labklājībai;

| G. | tā kā lielāko daļu trušu audzē gaļas ieguvei, un ik gadu gaļas iegūšanas nolūkos tiek nokauti vairāk nekā 340 miljoni trušu, tā kā trušu audzēšana veido mazāk nekā 1 % no ES kopējā lopkopības apjoma; |
| --- | --- |

G.

tā kā lielāko daļu trušu audzē gaļas ieguvei, un ik gadu gaļas iegūšanas nolūkos tiek nokauti vairāk nekā 340 miljoni trušu, tā kā trušu audzēšana veido mazāk nekā 1 % no ES kopējā lopkopības apjoma;

| H. | tā kā trušu audzēšanas nozare ES ir pastāvīgi samazinājusies un skaitļi par 2016. gadu liecina par kritumu 4,7 % apmērā, jo pastāv patērētāju tendence samazināt truša gaļas patēriņu; tā kā trušu audzēšanas nozare darbojas globālā tirgus apstākļos un nesaņem tiešo atbalstu, kā arī negūst labumu no tirgus intervences pasākumiem saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas I pīlāru; |
| --- | --- |

H.

tā kā trušu audzēšanas nozare ES ir pastāvīgi samazinājusies un skaitļi par 2016. gadu liecina par kritumu 4,7 % apmērā, jo pastāv patērētāju tendence samazināt truša gaļas patēriņu; tā kā trušu audzēšanas nozare darbojas globālā tirgus apstākļos un nesaņem tiešo atbalstu, kā arī negūst labumu no tirgus intervences pasākumiem saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas I pīlāru;

| I. | tā kā ES ir negatīva tirdzniecības bilance ar Ķīnu attiecībā uz truša gaļu; tā kā 99 % truša gaļas importa Eiropas Savienībā nāk no Ķīnas; tā kā, ja nekas netiks darīts, Ķīnas ražotāji izkonkurēs ES lauksaimniekus un tas negatīvi ietekmēs dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir negatīva tirdzniecības bilance ar Ķīnu attiecībā uz truša gaļu; tā kā 99 % truša gaļas importa Eiropas Savienībā nāk no Ķīnas; tā kā, ja nekas netiks darīts, Ķīnas ražotāji izkonkurēs ES lauksaimniekus un tas negatīvi ietekmēs dzīvnieku labturību;

| J. | tā kā ir svarīgi un nepieciešams panākt un uzturēt rentablu trušu ražošanu tā, lai tā joprojām varētu palīdzēt saglabāt lauku apvidu struktūru un nodarbinātību, jo īpaši sievietēm, teritorijās, kurās citi ražošanas veidi nav iespējami, kā arī turpināt piedāvāt patērētājiem daudzveidīgu un kvalitatīvu pārtiku; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir svarīgi un nepieciešams panākt un uzturēt rentablu trušu ražošanu tā, lai tā joprojām varētu palīdzēt saglabāt lauku apvidu struktūru un nodarbinātību, jo īpaši sievietēm, teritorijās, kurās citi ražošanas veidi nav iespējami, kā arī turpināt piedāvāt patērētājiem daudzveidīgu un kvalitatīvu pārtiku;

| K. | tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē galvenā trušu audzētāja, un tai seko Āzijas valstis un jo īpaši Ķīna, kas saražo 417 000 tonnu liemeņu un ir lielākā eksportētāja; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē galvenā trušu audzētāja, un tai seko Āzijas valstis un jo īpaši Ķīna, kas saražo 417 000 tonnu liemeņu un ir lielākā eksportētāja;

| L. | tā kā trušu audzētāji un nozare kopumā ir ieinteresēti nodrošināt, lai trušu audzēšana vaislai notiktu atbilstīgi Eiropas ražošanas modelim, turpinot ievērot visaugstākos pasaules standartus pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

L.

tā kā trušu audzētāji un nozare kopumā ir ieinteresēti nodrošināt, lai trušu audzēšana vaislai notiktu atbilstīgi Eiropas ražošanas modelim, turpinot ievērot visaugstākos pasaules standartus pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un vides aizsardzības jomā;

| M. | tā kā Eiropas trušu audzēšanas pamatā ir dažādu ražošanas sistēmu līdzāspastāvēšana un tā kā trušu audzēšana ir nozīmīgs veids, kā dažādot ienākumus daudzās mazās saimniecībās visā teritorijā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas trušu audzēšanas pamatā ir dažādu ražošanas sistēmu līdzāspastāvēšana un tā kā trušu audzēšana ir nozīmīgs veids, kā dažādot ienākumus daudzās mazās saimniecībās visā teritorijā;

| N. | tā kā truša gaļas vidējais patēriņš ir 1,70 kg uz vienu iedzīvotāju un tā ir viens no vismazāk patērētajiem gaļas veidiem Savienībā (starp 1 un 2 % no visa gaļas patēriņa); |
| --- | --- |

N.

tā kā truša gaļas vidējais patēriņš ir 1,70 kg uz vienu iedzīvotāju un tā ir viens no vismazāk patērētajiem gaļas veidiem Savienībā (starp 1 un 2 % no visa gaļas patēriņa);

| O. | tā kā attiecībā uz Eiropas saimniecībās audzētiem trušiem pastāv nopietnas bažas par nepietiekamu labturību, lielu stresa līmeni, augstu mirstību un saslimstību, kā to jau secināja EPNI 2005. gadā; tā kā lauksaimniecības trušu mājokļi, ēdināšana, ģenētika, veselības aspekti un emocionālā stāvokļa optimizēšana ir īpaši svarīgi jautājumi ieinteresētajām personām, kuras iesaistītas trušu audzēšanā, jo īpaši attiecībā uz dzīvnieku veselības nodrošināšanu un labturību; |
| --- | --- |

O.

tā kā attiecībā uz Eiropas saimniecībās audzētiem trušiem pastāv nopietnas bažas par nepietiekamu labturību, lielu stresa līmeni, augstu mirstību un saslimstību, kā to jau secināja EPNI 2005. gadā; tā kā lauksaimniecības trušu mājokļi, ēdināšana, ģenētika, veselības aspekti un emocionālā stāvokļa optimizēšana ir īpaši svarīgi jautājumi ieinteresētajām personām, kuras iesaistītas trušu audzēšanā, jo īpaši attiecībā uz dzīvnieku veselības nodrošināšanu un labturību;

| P. | tā kā Eiropas Savienībā lielākā daļa trušu kopš to domesticēšanas parasti tiek turēti daudznodalījumu būros, kas dažādās valstīs var atšķirties un bieži atšķiras specifikāciju ziņā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Savienībā lielākā daļa trušu kopš to domesticēšanas parasti tiek turēti daudznodalījumu būros, kas dažādās valstīs var atšķirties un bieži atšķiras specifikāciju ziņā;

| Q. | tā kā truši (tāpat kā citas sugas, kas dzīvo līdzās cilvēkiem) saglabā daļu no savas dabiskās uzvedības un tādēļ ir jāveic turpmāki pētījumi par pasākumiem un apstākļiem, ko var īstenot audzēšanas laikā, lai nodrošinātu, ka trušiem ir iespējams pēc iespējas saglabāt savu dabisko uzvedību, ja vien tas labvēlīgi ietekmē to veselību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā truši (tāpat kā citas sugas, kas dzīvo līdzās cilvēkiem) saglabā daļu no savas dabiskās uzvedības un tādēļ ir jāveic turpmāki pētījumi par pasākumiem un apstākļiem, ko var īstenot audzēšanas laikā, lai nodrošinātu, ka trušiem ir iespējams pēc iespējas saglabāt savu dabisko uzvedību, ja vien tas labvēlīgi ietekmē to veselību;

| R. | tā kā intensīvās lauksaimniecības nolūkā tiek audzētas ātraudzīgas trušu šķirnes, kuras agrāk tika dēvētas par “gaļas trušiem”, jo īpaši komerciālie hibrīdi, ko izmanto trušu audzēšanas saimniecībās gaļas dzīvnieku audzēšanai; |
| --- | --- |

R.

tā kā intensīvās lauksaimniecības nolūkā tiek audzētas ātraudzīgas trušu šķirnes, kuras agrāk tika dēvētas par “gaļas trušiem”, jo īpaši komerciālie hibrīdi, ko izmanto trušu audzēšanas saimniecībās gaļas dzīvnieku audzēšanai;

| S. | tā kā bioloģiskās ražošanas sistēmās, kurās nobarojamos trušus tur grupu aplokos ar piekļuvi nelielai ganību teritorijai un kas dod trušiem kopumā vairāk vietas, ir iespējama alternatīva turēšanai daudznodalījumu būros, lai gan šādas grupas izmitināšanas sistēmas var radīt problēmas saistībā ar negatīvo sociālo mijiedarbību un dzīvnieku agresivitāti, kas rada ievainojumus, kuri ietekmē to veselību un labturību, un tādu slimību pieaugumu, kas izplatās fekāli–orālā ceļā; |
| --- | --- |

S.

tā kā bioloģiskās ražošanas sistēmās, kurās nobarojamos trušus tur grupu aplokos ar piekļuvi nelielai ganību teritorijai un kas dod trušiem kopumā vairāk vietas, ir iespējama alternatīva turēšanai daudznodalījumu būros, lai gan šādas grupas izmitināšanas sistēmas var radīt problēmas saistībā ar negatīvo sociālo mijiedarbību un dzīvnieku agresivitāti, kas rada ievainojumus, kuri ietekmē to veselību un labturību, un tādu slimību pieaugumu, kas izplatās fekāli–orālā ceļā;

| T. | tā kā dažu valstu noteikumi par bioloģisko ražošanu atbalsta to, ka truši ir jāaudzē grupu aplokos ar pieeju nelielai ganību teritorijai aploka galā; |
| --- | --- |

T.

tā kā dažu valstu noteikumi par bioloģisko ražošanu atbalsta to, ka truši ir jāaudzē grupu aplokos ar pieeju nelielai ganību teritorijai aploka galā;

| U. | tā kā tāpat kā attiecībā uz citām sugām, piemēram, mājputniem, varētu veikt pētījumus par alternatīvām ražošanas sistēmām, tostarp bioloģiskās ražošanas sistēmām, kas var piedāvāt patērētājiem plašāku pārtikas produktu klāstu un kas līdz šim ir izstrādātas tikai ierobežoti; |
| --- | --- |

U.

tā kā tāpat kā attiecībā uz citām sugām, piemēram, mājputniem, varētu veikt pētījumus par alternatīvām ražošanas sistēmām, tostarp bioloģiskās ražošanas sistēmām, kas var piedāvāt patērētājiem plašāku pārtikas produktu klāstu un kas līdz šim ir izstrādātas tikai ierobežoti;

| V. | tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāveic tālāki pētījumi par problēmām un iespējām, ar kurām saistīta grupu turēšanas sistēma; |
| --- | --- |

V.

tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāveic tālāki pētījumi par problēmām un iespējām, ar kurām saistīta grupu turēšanas sistēma;

| W. | tā kā šīs nozares mazā ekonomiskā nozīme ES ir spēcīgs šķērslis pētījumiem un inovācijām, kuru mērķis ir uzlabot trušu veselību un labturību; |
| --- | --- |

W.

tā kā šīs nozares mazā ekonomiskā nozīme ES ir spēcīgs šķērslis pētījumiem un inovācijām, kuru mērķis ir uzlabot trušu veselību un labturību;

| X. | tā kā pastāv obligāti ES standarti cūku (1), teļu (2), dējējvistu (3) un broileru aizsardzībai (4), kā arī vispārēja Padomes direktīva par to dzīvnieku aizsardzību, kurus audzē lauksaimniecības vajadzībām (5), bet vēl nav konkrētu ES tiesību aktu par obligātiem standartiem saimniecībās audzētu trušu aizsardzībai; tā kā aizvien vairāk patērētāju un iedzīvotāju visā ES prasa ieviest regulējumu un nodrošināt labāku labturību saimniecībās audzētiem trušiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā pastāv obligāti ES standarti cūku (1), teļu (2), dējējvistu (3) un broileru aizsardzībai (4), kā arī vispārēja Padomes direktīva par to dzīvnieku aizsardzību, kurus audzē lauksaimniecības vajadzībām (5), bet vēl nav konkrētu ES tiesību aktu par obligātiem standartiem saimniecībās audzētu trušu aizsardzībai; tā kā aizvien vairāk patērētāju un iedzīvotāju visā ES prasa ieviest regulējumu un nodrošināt labāku labturību saimniecībās audzētiem trušiem;

| Y. | tā kā aizliegums parastajai dējējvistu ievietošanai būros saskaņā ar Direktīvu 1999/74/EK ir stājies spēkā un lielākoties ir veiksmīgi transponēts visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

Y.

tā kā aizliegums parastajai dējējvistu ievietošanai būros saskaņā ar Direktīvu 1999/74/EK ir stājies spēkā un lielākoties ir veiksmīgi transponēts visās dalībvalstīs;

| Z. | tā kā dažās dalībvalstīs ir valsts tiesību akti un juridiskas prasības attiecībā uz trušu audzēšanu un dažas dalībvalstis sadarbībā ar nozari ir izstrādājušas paraugprakses norādījumus; tā kā 2012. gadā Austrija aizliedza gaļas ražošanai paredzēto trušu turēšanu būros un Beļģijā ir spēkā tiesību akti, kuru mērķis ir pārtraukt daudznodalījumu būru izmantošanu un līdz 2025. gadam aizstāt tos ar parku sistēmām; |
| --- | --- |

Z.

tā kā dažās dalībvalstīs ir valsts tiesību akti un juridiskas prasības attiecībā uz trušu audzēšanu un dažas dalībvalstis sadarbībā ar nozari ir izstrādājušas paraugprakses norādījumus; tā kā 2012. gadā Austrija aizliedza gaļas ražošanai paredzēto trušu turēšanu būros un Beļģijā ir spēkā tiesību akti, kuru mērķis ir pārtraukt daudznodalījumu būru izmantošanu un līdz 2025. gadam aizstāt tos ar parku sistēmām;

| AA. | tā kā Eiropas dzīvnieku labturības stratēģija iestājas par to, ka būtu pilnībā jāīsteno spēkā esošie tiesību akti, pirms tiek ieviesti jauni tiesību akti, un ka būtu jāveicina paraugprakses norādījumu izstrāde; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas dzīvnieku labturības stratēģija iestājas par to, ka būtu pilnībā jāīsteno spēkā esošie tiesību akti, pirms tiek ieviesti jauni tiesību akti, un ka būtu jāveicina paraugprakses norādījumu izstrāde;

| AB. | tā kā, ņemot vērā pieprasījumu pēc pārejas uz alternatīvām ražošanas sistēmām un ņemot vērā trušu audzēšanas nelielo ekonomisko nozīmi Eiropas lopkopībā, dalībvalstis un Komisija būtu jāmudina veikt turpmākus pētījumus tādās jomās kā trušu veselība, labturība, audzēšana, izmitināšana, ēdināšana, uzvedība un apdullināšana; |
| --- | --- |

AB.

tā kā, ņemot vērā pieprasījumu pēc pārejas uz alternatīvām ražošanas sistēmām un ņemot vērā trušu audzēšanas nelielo ekonomisko nozīmi Eiropas lopkopībā, dalībvalstis un Komisija būtu jāmudina veikt turpmākus pētījumus tādās jomās kā trušu veselība, labturība, audzēšana, izmitināšana, ēdināšana, uzvedība un apdullināšana;

| AC. | tā kā EPNI 2005. gada zinātniskajā atzinumā par lauksaimniecības trušu mājokļiem un audzēšanas sistēmām tika ierosināts palielināt būru izmēru, pazemināt maksimālo turēšanas blīvumu augošiem dzīvniekiem un ieviest terapeitiskas metodes, tostarp piedevu izmantojumu, lai ierobežotu slimības; |
| --- | --- |

AC.

tā kā EPNI 2005. gada zinātniskajā atzinumā par lauksaimniecības trušu mājokļiem un audzēšanas sistēmām tika ierosināts palielināt būru izmēru, pazemināt maksimālo turēšanas blīvumu augošiem dzīvniekiem un ieviest terapeitiskas metodes, tostarp piedevu izmantojumu, lai ierobežotu slimības;

| AD. | tā kā uz trušiem attiecas OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa dzīvnieku kaušanai ieteikumi, tostarp apdullināšanas metodes un zināšanu prasības operatoriem; |
| --- | --- |

AD.

tā kā uz trušiem attiecas OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa dzīvnieku kaušanai ieteikumi, tostarp apdullināšanas metodes un zināšanu prasības operatoriem;

| AE. | tā kā Padomes Direktīvas 98/58/EK par dzīvnieku labturību 3. pantā tiek prasīts veikt “visus vajadzīgos pasākumus”, lai nodrošinātu dzīvnieku labturību, savukārt 4. pantā ir paredzēti standarti attiecībā uz dzīvnieku turēšanu saskaņā ar “pārbaudītu praksi un zinātnes atziņām”, ietverot arī EPNI un OIE noteiktos standartus, |
| --- | --- |

AE.

tā kā Padomes Direktīvas 98/58/EK par dzīvnieku labturību 3. pantā tiek prasīts veikt “visus vajadzīgos pasākumus”, lai nodrošinātu dzīvnieku labturību, savukārt 4. pantā ir paredzēti standarti attiecībā uz dzīvnieku turēšanu saskaņā ar “pārbaudītu praksi un zinātnes atziņām”, ietverot arī EPNI un OIE noteiktos standartus,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | norāda, ka ES truši parasti tiek audzēti neuzlabotos būros, klajā vidē, kurā ir tikai dzirdināšanas un barošanas aprīkojums un kas neatbilst optimālas lauksaimniecības nosacījumiem saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām; norāda arī, ka dažkārt trušiem izēdina tikai granulas, nedodot šķiedrvielas, un ka apstākļi šaurajos stiepļu būros bez pakaišiem var izraisīt anomālu uzvedību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka ir nepieciešami turpmāki zinātniskie pētījumi par turēšanas sistēmām, kas varētu veicināt veselības kvalitāti un samazināt dzīvnieku saslimšanas vai inficēšanās risku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka trušu audzēšanā tiek sekmīgi īstenotas alternatīvas turēšanai būros, piemēram, audzēšana brīvā dabā (parka sistēma) vai trušubūdu sistēma — sistēmas, kurās trušu pamata barība ir zāle un kas nodrošina augstāku saimniecībās audzētu trušu labsajūtu un labturību; uzskata, ka būtu jāizstrādā, jāuzlabo un jāveicina alternatīvas sistēmas, vienlaikus atzīstot, ka pieprasījums pēc šādās sistēmās iegūtas truša gaļas varētu būt zināmā mērā ierobežots sakarā ar to, ka ražošanas papildu izmaksas ietekmē patēriņa cenu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina izmantot trušu kolektīvās audzēšanas brīvā dabā (parka) sistēmas, jo tās nodrošina plašāku dzīves telpu un sniedz sociālās un aktīvās uzvedības iespējas; uzsver, ka kolektīvās audzēšanas brīvā dabā (parka) sistēmas uzlabo lauksaimniecības trušu labturību un ļauj tiem dzīvot līdzīgāk savam dabiskajam izturēšanās veidam; uzsver, ka dzīvnieku veselība ir arī atkarīga no divām būtiskām audzēšanas praksēm, proti, no vides apstākļiem ēkās un no atbilstīgas dzīvnieku turēšanas, bioloģiskās drošības un pārvaldības prakses izstrādāšanas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis un Komisiju veikt turpmākus pētījumus, lai rastu labākos iespējamos turēšanas risinājumus ar mērķi uzlabot dzīvnieku veselību dažādos saimniecību veidos, kas ļaus īstenot saimniecību uzlabojumus, vienlaicīgi nodrošinot to ilgtspēju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka visai truša gaļai ES tirgū, tostarp importam no trešām valstīm, ir jāatbilst augstiem pārtikas nekaitīguma un kvalitātes standartiem, kā arī dzīvnieku labturības kritērijiem; norāda uz apdraudējumu, ko rada negodīga konkurence no trešām valstīm, ja importam netiek piemēroti līdzvērtīgi standarti un kritēriji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt importētās truša gaļas kvalitāti un nekaitīgumu, veicot rūpīgu kontroli un pārbaudes, kad importētā gaļa nokļūst Savienībā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Eiropas platformas dzīvnieku labturībai izveidi un aicina Komisiju un dalībvalstis apmainīties ar prakses kodeksiem trušu audzēšanas jomā un popularizēt tos; |
| --- | --- |

8.

Trušu audzēšana vaislai

| 9. | uzsver, ka vaislas trušu audzēšana ES ir kļuvusi ļoti intensīva, lai gan apstākļi, kādos truši tiek audzēti un turēti, atšķiras atkarībā no mērķiem, kuru dēļ truši tiek audzēti, un arī patērētāju prasībām dažādos tirgos un dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka sprostu lielums atšķiras atkarībā no dzīvnieku vecuma un svara un ka tas ietekmē kustības, piemēram, izstaipīšanos, apsēšanos un stāvēšanu ar saslietām ausīm (šai sugai raksturīgajā “vērošanas” pozā), izsliešanos, ērtu apgriešanos un lēkāšanu; uzsver, ka šis kustību trūkums var arī novest pie kaulu trausluma, stereotipiskas uzvedības un pēdas spilventiņu bojājumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka mājokļu sistēmas laika gaitā ir uzlabojušās, ietverot jaunus elementus, piemēram, kāju balstus, nolūkā ierobežot kāju ievainojumus un uzlabot labturību; tomēr norāda, ka dažiem vecākiem būru modeļiem var būt no mūsdienu standartu viedokļa nepiemērota konstrukcija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ar bažām norāda, ka saimniecībās audzētiem trušiem ir raksturīgs augsts saslimstības un mirstības līmenis tādu faktoru dēļ kā augstāks parazītu izraisītu infekciju (kokcidioze, spalīši utt.) līmenis un augstāka uzņēmība pret tādām infekcijas slimībām kā hemorāģiskā vīrusu slimība un miksomatoze; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka EPNI jau 2005. gadā secināja, ka mirstība un saslimstība saimniecībās audzētu trušu vidū šķiet ievērojami augstāka nekā citu saimniecībās audzētu dzīvnieku sugu vidū, ko izraisa zarnu un elpošanas orgānu infekcijas un reproduktīvās problēmas; norāda arī, ka minētais EPNI ziņojums brīdināja par paaugstinātu trušu veselības apdraudējumu, ko izraisa audzēšana uz zemes salīdzinājumā ar audzēšanu būros, jo īpaši — kokcidiozes un parazītu izraisītu infekciju dēļ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē daudzo ražotāju gūtos panākumus, ieviešot uzlabojumus mājokļu sistēmu konstrukcijā saskaņā ar EPNI ieteikumiem; tomēr ar bažām atzīmē zemo ārstniecības un pētniecības apjomu, lai novērstu slimības saimniecībās audzētiem trušiem; |
| --- | --- |

14.

Trušu audzēšana

| 15. | pauž bažas par to, ka Eiropas Savienībā trušiem, ko audzē un nobaro gaļas ieguvei un tur novecojušos būros, kas neatbilst mūsdienu prasībām attiecībā uz lauksaimniecību, telpa, rēķinot uz vienu trusi, ir mazāka par laukumiņu, ko aizņemtu divas parastas A4 formāta papīra lapas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka truši ir ārkārtīgi jutīgi dzīvnieki un var ciest no dažādām labturības problēmām un slimībām, ko izraisa nepiemēroti audzēšanas apstākļi, tostarp nāvējošiem vīrusiem, elpošanas orgānu slimībām un cīpslu iekaisuma, ko izraisa sēdēšana uz būra grīdas, kas veidota no stieples sieta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka lauksaimniekiem un veterinārārstiem ir pieejams mazs terapeitisku līdzekļu klāsts radušos veselības problēmu novēršanai un ka ir jāpastiprina centieni, lai pārvarētu problēmas saistībā ar to, ka trūkst pētījumu un ieguldījumu zālēs šaurākai lietošanai un mazāk izplatītām sugām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda arī to, ka uzturam ir liela ietekme uz dzīvnieku labturību un dzīvnieku veselību, un tādēļ uzskata, ka trušiem vajadzētu būt pastāvīgi pieejamai sabalansētai barībai ar pienācīgām šķiedrvielu devām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tomēr norāda, ka, pateicoties ļoti stingrajiem ES veselības noteikumiem, veselības riski ir ierobežoti, un uzsver, ka saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem (Direktīva 98/58/EK) slimiem dzīvniekiem būtu nekavējoties jāsaņem medicīniska ārstēšana, un atveseļošanās periodā tie jāizolē vai vajadzības gadījumā jāeitanazē; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīst to, ka ir svarīgi sniegt apmācības kursus cilvēkiem, kas iesaistīti visos dzīvnieku turēšanas aspektos saistībā ar trušu audzēšanu, kā arī labas prakses norādījumus, pamatojoties uz ticamu tehnisko un zinātnisko analīzi, lai uzlabotu viņu darbību un izpratni par dzīvnieku labturības prasībām un tādējādi novērstu nevajadzīgas dzīvnieku ciešanas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka truši, kas atšķirti nobarošanai, un trušu mātītes, ko tur alternatīvās kolektīvās audzēšanas brīvā dabā (parka) sistēmās, parasti 750 cm2/trusim augošu trušu gadījumā un 800 cm2/trusim trušu mātītes gadījumā, gūst labumu no lielākas platības kustībām, sociālai mijiedarbībai un rotaļām un ka kolektīvās audzēšanas brīvā dabā (parka) sistēmās platformas ļauj trušiem izvairīties no agresoriem, aizbēgot no tiem, bet trušu mātītēm laikā, kad tās zīda metienu, ir atsevišķs mājoklis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzīst, ka šīs sistēmas radīs lauksaimniekiem izmaksas, kas jāņem vērā, sniedzot finanšu atbalstu lauksaimniekiem, kuri brīvprātīgi izvēlas šo sistēmu trušu audzēšanai; aicina Komisiju atbalstīt truškopības nozari turpmākajos ES budžetos; norāda, ka no lauku attīstības programmu līdzekļiem ir pieejams finansiāls atbalsts to lauksaimnieku atbalstam, kuri piemēro dzīvnieku labturības pasākumus, kas uzlabo trušu labturību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka jebkādi uzsākti obligātie pasākumi būs jāpapildina ar budžetu, kas nepieciešams, lai atbalstītu trušu audzētājus; uzskata arī, ka būtu jāiekļauj īpaša budžeta pozīcija, lai veicinātu trušu gaļas patēriņu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka vairāk pētījumu par trušu mātīšu turēšanu grupās, jo īpaši attiecībā uz periodu, kad tās ir jātur atsevišķos mājokļos, un attiecībā uz to reintegrāciju grupā, veicinātu trušu labturību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ieteic, ka vīriešu dzimuma truši, kas vecāki par 12 nedēļām un kas tiek turēti vaislai, vienmēr jātur atsevišķi jebkurā sistēmā agresijas problēmu dēļ; |
| --- | --- |

25.

Pārvadāšana un kaušana

| 26. | uzsver, ka pārvadāšana rada trušiem stresu; uzsver, ka truši pirms pārvadāšanas lielā attālumā ir jābaro un jādzirda un tiem ir tranzītā jānodrošina atbilstīga barība, ūdens un telpa, un ka sugas jutīguma dēļ braucienu ilgums būtu pēc iespējas jāsamazina; uzsver, ka dzīvnieku labturību ietekmē daudzi dažādi stresa faktori, piemēram, karstums, izbadēšanās, atūdeņošanās, sāpes un traumas, aukstums, jūras slimība un bailes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka saimniecībās audzētu trušu labturība pārvadāšanas un kaušanas laikā ir atkarīga arī no attieksmes un darbības procedūrām, ko izmanto lauksaimnieki, pārvadātāji un kautuvju darbinieki, kā arī no transporta loģistikas; aicina Komisiju uzraudzīt, kā tiek īstenoti un izpildīti attiecīgie ES tiesību akti, jo īpaši Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka pirms kaušanas truši būtu pilnīgi jāapdullina, lai tādējādi izvairītos no ciešanām, sāpēm un stresa; atgādina, ka atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1099/2009 par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā kaušana ir jāveic tā, lai novērstu iespēju, ka kaušanas laikā apdullinātais dzīvnieks varētu atgūt samaņu; atgādina, ka, izstrādājot praktiskus pētījumus par apdullināšanas metodēm, ko izmanto citām sugām, būtu iespējams izveidot komerciāli dzīvotspējīgas elektriskas vai cita veida apdullināšanas metodes, piemēram, apdullināšanu ar gāzu maisījumu, kuras atbilstu trušu īpatnībām un kas būtu gan komerciāli dzīvotspējīgas, gan humānākas; |
| --- | --- |

28.

Mikrobu rezistence

| 29. | atzīst Eiropas ražotāju centienus samazināt antibiotiku izmantošanu trušu audzēšanā; uzsver, ka plaši izplatītā antibiotiku lietošana trušu audzēšanā, jo īpaši intensīvajā audzēšanā, var novest pie mikrobu rezistences palielināšanās; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka lielā paļaušanās uz antibiotikām var novest pie mikrobu rezistences palielināšanās, tādēļ ir būtiski svarīgi pāriet uz atbildīgāku izmantošanu; uzskata, ka trušu audzēšana kopā ar citām dzīvnieku audzēšanas nozarēm ir iesaistīta šajā situācijā un ka arī tai ir jāveltī ievērojami centieni veicināt antibiotiku atbildīgu izmantošanu, lai saglabātu iedarbīgumu un nepieļautu mikrobu rezistences veidošanos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka, lai panāktu un uzturētu augstus higiēnas standartus visās lauksaimniecības sistēmās, galvenokārt izmantojot izstrādātus profilakses pasākumus un mērķtiecīgas pārbaudes, dalībvalstis būtu jāmudina pakāpeniski atteikties no tradicionālo daudznodalījumu būru izmantošanas visā ES, vienlaikus veicinot ekonomiski dzīvotspējīgas uzlabotas lauksaimniecības sistēmas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka antibiotikas jāizmanto tikai ārstēšanai un, lai garantētu, ka trušu gaļu ir droša, būtu jāievēro pareizs zāļu izdalīšanās laikposms pirms nokaušanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka antibiotiku izmantošanas ierobežošanu, kam būs pozitīva ietekme uz sabiedrības veselību, var panākt vienīgi tad, ja lielāks uzsvars tiek likts uz saimniecībās audzētu trušu pārvaldību un uzraudzību; |
| --- | --- |

33.

Secinājumi

| 34. | mudina Komisiju, ņemot vērā to, cik lielu skaitu trušu audzē un nokauj Eiropas Savienībā, un ņemot vērā pašlaik truškopībā izmantoto sistēmu nopietno ietekmi uz dzīvnieku labturību, izstrādāt ceļvedi finansiāli ilgtspējīgiem minimālajiem saimniecībās audzētu trušu aizsardzības standartiem; uzsver, ka šajā ceļvedī būtu jāiekļauj izmērāmi atskaites punkti un regulāra ziņošana un hronoloģiskā secībā būtu jāietver vismaz:






  — | pamatnostādņu izstrāde, kas satur labu praksi, un dzīvnieku labturības noteikumu pieņemšana trušiem sadarbībā ar visiem, kas iesaistīti ražošanā, un citām ieinteresētajām personām trušu audzēšanas nozarē, |
| --- | --- | --- |

34.

—

pamatnostādņu izstrāde, kas satur labu praksi, un dzīvnieku labturības noteikumu pieņemšana trušiem sadarbībā ar visiem, kas iesaistīti ražošanā, un citām ieinteresētajām personām trušu audzēšanas nozarē,

| — | Komisijas ieteikums, ņemot vērā esošos valstu pasākumus, kurā vajadzības gadījumā tiek ietverti priekšlikumi par vienotu ES pieeju, jo īpaši attiecībā uz trušu veselību, labturību un izmitināšanu; |
| --- | --- |

—

Komisijas ieteikums, ņemot vērā esošos valstu pasākumus, kurā vajadzības gadījumā tiek ietverti priekšlikumi par vienotu ES pieeju, jo īpaši attiecībā uz trušu veselību, labturību un izmitināšanu;

| — | pienācīgā laikposmā likumdošanas priekšlikums par lauksaimniecības trušu aizsardzības standartu minimumu; |
| --- | --- |

—

pienācīgā laikposmā likumdošanas priekšlikums par lauksaimniecības trušu aizsardzības standartu minimumu;

| 35. | aicina Komisiju pasākumus, ko tā ierosina attiecībā uz izmitināšanas prasībām saistībā ar vaislai audzētām trušu mātītēm un gaļas ražošanai audzētiem trušiem, balstīt uz zinātniskiem pierādījumiem un konstatējumiem, pienācīgi ņemot vērā dzīvnieku bioloģiskās vajadzības un to sugai raksturīgu uzvedību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka Direktīvas 98/58/EK 3. un 4. panta prasības par “visiem saprātīgajiem pasākumiem”, kas jāveic attiecībā uz dzīvnieku labturību un nosakot standartus saskaņā ar “pārbaudītu praksi un zinātnes atziņām”, būtu jāizmanto, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti EPNI un OIE izstrādātie zinātniskie ieteikumi par trušu labturību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka jāsaglabā līdzsvars starp dažādajiem aspektiem, kas jāievēro attiecībā uz dzīvnieku labturību un veselību, lauksaimnieku finanšu stāvokli un darba apstākļiem, ražošanas ilgtspēju, ietekmi uz vidi un patērētāju aizsardzību; norāda arī, ka ir jāņem vērā patērētāju vajadzības pēc finansiāli pieejamas augstas kvalitātes truša gaļas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka KLP mērķis ir vērsts uz lauksaimniecības un pārtikas produktu nodrošināšanu patērētājiem visā ES, vienlaikus ņemot vērā viņu vajadzības un vēlmes attiecībā uz veselīgu un augstas kvalitātes lauksaimniecības un pārtikas produktiem par pieņemamām cenām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina dalībvalstis un nozari radīt skaidras produkcijas marķējuma sistēmas un izmantot marķēšanas shēmas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem V nodaļā, lai nodrošinātu lielāku tirgus pārredzamību, uzturētu kvalitātes standartus un aizsargātu patērētāju veselību, tādējādi ļaujot patērētājiem veikt informētu un pārredzamu pirkuma izvēli un vienlaikus norādot produkta izcelsmi un aizsargājot to pret negodīgu konkurenci; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka visi spēkā esošie noteikumi būtu jāsaskaņo ES līmenī; uzsver, ka informācijas apmaiņai ar mērķi izstrādāt labas prakses rokasgrāmatas un atbalstīt valstu pamatnostādnes ir izšķiroša nozīme šajā procesā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina visas dalībvalstis pielāgot savus noteikumus tiem spēkā esošajiem trušu labturības noteikumiem, ko noteikusi Austrija, Beļģija, Vācija un Apvienotā Karaliste, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzīst, ka ir jāturpina zinātniskie pētījumi par trušu audzēšanu, ņemot vērā pieprasījumu pāriet uz alternatīvām ražošanas sistēmām; mudina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt šiem mērķiem paredzētu budžeta atbalstu un veikt pētījumus par:






  — | saimniecībās audzētu trušu veselību, |
| --- | --- | --- |

42.

—

saimniecībās audzētu trušu veselību,

| — | saimniecībās audzētu trušu labturību, |
| --- | --- |

—

saimniecībās audzētu trušu labturību,

| — | saimniecībās audzētu trušu turēšanas apstākļiem, |
| --- | --- |

—

saimniecībās audzētu trušu turēšanas apstākļiem,

| — | vaislas trušu audzēšanu saimniecībās, tostarp tādu vaislas trušu audzēšanu, kuru ģenētiskās īpašības paredz mierīgāku temperamentu, |
| --- | --- |

—

vaislas trušu audzēšanu saimniecībās, tostarp tādu vaislas trušu audzēšanu, kuru ģenētiskās īpašības paredz mierīgāku temperamentu,

| — | trušu audzēšanu saimniecībās, |
| --- | --- |

—

trušu audzēšanu saimniecībās,

| — | saimniecībās audzētu trušu uzvedību, |
| --- | --- |

—

saimniecībās audzētu trušu uzvedību,

| — | saimniecībās audzētu trušu ēdināšanu, |
| --- | --- |

—

saimniecībās audzētu trušu ēdināšanu,

| — | sugai specifiskām slimībām, saimniecībās audzētu trušu saslimstību un mirstību, |
| --- | --- |

—

sugai specifiskām slimībām, saimniecībās audzētu trušu saslimstību un mirstību,

| — | atbilstošām zālēm, vakcīnām un saimniecībās audzētu trušu ārstēšanas metodēm, ņemot vērā pieaugošās problēmas ar mikrobu rezistenci, |
| --- | --- |

—

atbilstošām zālēm, vakcīnām un saimniecībās audzētu trušu ārstēšanas metodēm, ņemot vērā pieaugošās problēmas ar mikrobu rezistenci,

| — | sugai piemērotām saimniecībās audzētu trušu humānām apdullināšanas metodēm; |
| --- | --- |

—

sugai piemērotām saimniecībās audzētu trušu humānām apdullināšanas metodēm;

| 43. | aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt datus par truša gaļas ražošanu un tirdzniecību un iekļaut truša gaļu Eiropas gaļas tirgus novērošanas centra darbības jomā; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Padomes Direktīva 2008/120/EK (2008. gada 18. decembris), ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (OV L 47, 18.2.2009., 5. lpp.).

(2)  Padomes Direktīva 2008/119/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (OV L 10, 11.1.2009., 7. lpp.).

(3)  Padomes Direktīva 1999/74/EK (1999. gada 19. jūlijs), ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai (OV L 203, 3.8.1999., 53. lpp.).

(4)  Padomes Direktīva 2007/43/EK (2007. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai (OV L 182, 12.7.2007., 19. lpp.).

(5)  Padomes Direktīva 98/58/EK (1998. gada 20. jūlijs) par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību. (OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp).

---

Trešdiena, 2017. gada 15. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

Šķēršļi ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) IV un V sadaļu, kā arī 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 20., 21., 26., 45.–48. un 153. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) IV un V sadaļu, kā arī 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 20., 21., 26., 45.–48. un 153. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 5. panta 2. punktu, 30., 31. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 5. panta 2. punktu, 30., 31. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Regulu (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Regulu (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 13. aprīļa Regulu (ES) 2016/589 par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 13. aprīļa Regulu (ES) 2016/589 par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regulu”) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regulu”) (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/54/ES par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/54/ES par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/67/ES par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/67/ES par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par norādījumiem, kā labāk transponēt un piemērot Komisijas Direktīvu 2004/38/EK par Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par norādījumiem, kā labāk transponēt un piemērot Komisijas Direktīvu 2004/38/EK par Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (COM(2009)0313),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 25. novembra paziņojumu “ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīva pārvietošanās: piecas darbības, lai panāktu uzlabojumu” (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 25. novembra paziņojumu “ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīva pārvietošanās: piecas darbības, lai panāktu uzlabojumu” (COM(2013)0837),

| — | ņemot vērā 2017. gada 24. janvāra ziņojumu par ES pilsonību “Pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā” (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 24. janvāra ziņojumu par ES pilsonību “Pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā” (COM(2017)0030),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Eiropas savienībā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Eiropas savienībā (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par sociālo aizsardzību visiem, tostarp pašnodarbinātām personām (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par sociālo aizsardzību visiem, tostarp pašnodarbinātām personām (13),

| — | ņemot vērā 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par pamattiesību brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā ievērošanu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par pamattiesību brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā ievērošanu (14),

| — | ņemot vērā Reglamenta 216. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 216. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi vairākus lūgumrakstus, kuros paustas bažas par dažādiem šķēršļiem, ar ko saskaras ES pilsoņi saistībā ar pārvietošanās brīvības izmantošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi vairākus lūgumrakstus, kuros paustas bažas par dažādiem šķēršļiem, ar ko saskaras ES pilsoņi saistībā ar pārvietošanās brīvības izmantošanu;

| B. | tā kā dažu dalībvalstu nevēlēšanās atzīt LGBTI laulības vai juridisko savienību var apgrūtināt šīm personām un viņu partneriem iespēju pilnībā izmantot savu pārvietošanās brīvību Savienībā, liedzot viņiem šajās valstīs piekļūt dažiem sociālajiem pabalstiem vai sabiedriskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā dažu dalībvalstu nevēlēšanās atzīt LGBTI laulības vai juridisko savienību var apgrūtināt šīm personām un viņu partneriem iespēju pilnībā izmantot savu pārvietošanās brīvību Savienībā, liedzot viņiem šajās valstīs piekļūt dažiem sociālajiem pabalstiem vai sabiedriskajiem pakalpojumiem;

| C. | tā kā Lūgumrakstu komitejas 2016. gada 11. oktobra sanāksmē tika rīkota uzklausīšana par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū, kā to liecina lūgumrakstu iesniedzēji; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lūgumrakstu komitejas 2016. gada 11. oktobra sanāksmē tika rīkota uzklausīšana par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū, kā to liecina lūgumrakstu iesniedzēji;

| D. | tā kā pārvietošanās brīvība ir viena no ES pilsoņu pamattiesībām un tā ir nozīmīga sociālajai un ekonomiskai kohēzijai Savienībā, jo tās mērķis ir nodrošināt pilnīgu nodarbinātību un sociālo progresu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pārvietošanās brīvība ir viena no ES pilsoņu pamattiesībām un tā ir nozīmīga sociālajai un ekonomiskai kohēzijai Savienībā, jo tās mērķis ir nodrošināt pilnīgu nodarbinātību un sociālo progresu;

| E. | tā kā vairākas dalībvalstis ir pārkāpušas šo darba ņēmēju brīvību, kā norāda vairāki lūgumraksta iesniedzēji; tā kā mobilie ES pilsoņi dažreiz atturas no veselības aprūpes pakalpojumu izmantošanas, jo baidās, ka varētu tikt izraidīti, un tas būtiski ierobežo viņu pamattiesības piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairākas dalībvalstis ir pārkāpušas šo darba ņēmēju brīvību, kā norāda vairāki lūgumraksta iesniedzēji; tā kā mobilie ES pilsoņi dažreiz atturas no veselības aprūpes pakalpojumu izmantošanas, jo baidās, ka varētu tikt izraidīti, un tas būtiski ierobežo viņu pamattiesības piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem;

| F. | tā kā ekonomikas krīze un tās apkarošanai veiktie pasākumi ir palielinājuši sociālo un ekonomisko nevienlīdzību un izraisījuši ekonomisko migrāciju ES teritorijā; tā kā tas būtu pienācīgi jāņem vērā un gan piederības, gan uzņēmējām dalībvalstīm un attiecīgajām ES iestādēm būtu jāpieņem īpaši koordinēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

F.

tā kā ekonomikas krīze un tās apkarošanai veiktie pasākumi ir palielinājuši sociālo un ekonomisko nevienlīdzību un izraisījuši ekonomisko migrāciju ES teritorijā; tā kā tas būtu pienācīgi jāņem vērā un gan piederības, gan uzņēmējām dalībvalstīm un attiecīgajām ES iestādēm būtu jāpieņem īpaši koordinēšanas pasākumi;

| G. | tā kā darba ņēmēju mobilitāte ES var radīt problēmas valstu darba tirgos un ir nepieciešami mērķtiecīgi risinājumi, taču tā var arī veicināt godīgumu tirgos ar noteikumu, ka darba ņēmēju pamattiesības ir pilnībā aizsargātas; |
| --- | --- |

G.

tā kā darba ņēmēju mobilitāte ES var radīt problēmas valstu darba tirgos un ir nepieciešami mērķtiecīgi risinājumi, taču tā var arī veicināt godīgumu tirgos ar noteikumu, ka darba ņēmēju pamattiesības ir pilnībā aizsargātas;

| H. | tā kā dalībvalstis un ES iestādes ir kopīgi atbildīgas par brīvas pārvietošanās principu ievērošanu, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem, veicinātu izaugsmi, ekonomisko un sociālo attīstību un nodarbinātību un nodrošinātu attiecīgo ES tiesību aktu efektīvāku transponēšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstis un ES iestādes ir kopīgi atbildīgas par brīvas pārvietošanās principu ievērošanu, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem, veicinātu izaugsmi, ekonomisko un sociālo attīstību un nodarbinātību un nodrošinātu attiecīgo ES tiesību aktu efektīvāku transponēšanu un īstenošanu;

| I. | tā kā dažos gadījumos mobilu ES darba ņēmēju un viņu ģimeņu sociālo nodrošinājumu raksturo zināma nevienlīdzība un neparedzamība; |
| --- | --- |

I.

tā kā dažos gadījumos mobilu ES darba ņēmēju un viņu ģimeņu sociālo nodrošinājumu raksturo zināma nevienlīdzība un neparedzamība;

| J. | tā kā sociālā nodrošinājuma tiesības būtu jāīsteno, nediskriminējot pastāvīgos, sezonas un pārrobežu darba ņēmējus, un tās būtu jāvar īstenot tām personām, kuru darbības mērķis ir pakalpojumu sniegšana; |
| --- | --- |

J.

tā kā sociālā nodrošinājuma tiesības būtu jāīsteno, nediskriminējot pastāvīgos, sezonas un pārrobežu darba ņēmējus, un tās būtu jāvar īstenot tām personām, kuru darbības mērķis ir pakalpojumu sniegšana;

| K. | tā kā parādzīmju izmantošana darba attiecībās var radīt netaisnīgu un diskriminējošu situāciju attiecībā uz darba ņēmējiem un var traucēt šiem cilvēkiem izmantot tiesības brīvi pārvietoties iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

K.

tā kā parādzīmju izmantošana darba attiecībās var radīt netaisnīgu un diskriminējošu situāciju attiecībā uz darba ņēmējiem un var traucēt šiem cilvēkiem izmantot tiesības brīvi pārvietoties iekšējā tirgū;

| L. | tā kā lūgumraksta iesniedzēji ir norūpējušies par platjoslas savienojumu trūkumu, jo īpaši attālos, lauku un kalnu apvidos, un par platjoslas pieslēguma reklamētā un faktiskā ātruma atšķirībām, kas ietekmē patērētāju aizsardzības līmeni iekšējā tirgū un rada šķēršļus piekļuvei informācijai un pakalpojumiem, |
| --- | --- |

L.

tā kā lūgumraksta iesniedzēji ir norūpējušies par platjoslas savienojumu trūkumu, jo īpaši attālos, lauku un kalnu apvidos, un par platjoslas pieslēguma reklamētā un faktiskā ātruma atšķirībām, kas ietekmē patērētāju aizsardzības līmeni iekšējā tirgū un rada šķēršļus piekļuvei informācijai un pakalpojumiem,

| 1. | aicina dalībvalstis atbilstoši subsidiaritātes principam novērst savos noteikumos jebkādu diskriminējošu praksi un nevajadzīgus šķēršļus ES pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem, tostarp tiem, kuri nav ES pilsoņi, nodrošinot, ka viņi var izmantot tiesības ieceļot un uzturēties to teritorijā, kā arī sociālās tiesības, vienlaikus padarot to administrēšanu efektīvāku ar mērķi veicināt darba ņēmēju mobilitāti Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž visdziļākās bažas par praksi, ko, pārkāpjot darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, piekopj dažas dalībvalstis, kad tās izraida Eiropas pilsoņus, kuri šajā valstī ir bijuši nodarbināti, neilgi pēc tam, kad viņiem ir beidzies darba līgums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju precizēt, atjaunināt un paplašināt norādījumus saistībā ar Direktīvas 2004/38/EK transponēšanas un piemērošanas uzlabošanu, jo īpaši lai iekļautu Eiropas Savienības Tiesas (ES Tiesas) nesenos nolēmumus (lietās C-456/12 (15) un C-457/12 (16)); iesaka izmantot transponēšanas īstenošanas plānus (TIPS), lai nodrošinātu pilnīgu un pareizu piemērošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir jāievēro princips “vienāda samaksa par vienādu darbu”, un pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis liedz sociālo aizsardzību trešo valstu darba ņēmējiem; mudina dalībvalstis ievērot spēkā esošos ES tiesību aktus un darba tiesību pamatprincipus, lai aizsargātu visus ES darba ņēmējus; prasa labāk definēt pašreizējos nosacījumus ES pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, lai viņi varētu baudīt savas sociālās tiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē Sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas (EESSI) izveidi, kas palīdzēs sociālā nodrošinājuma iestādēm visā ES ātrāk un drošāk apmainīties ar informāciju; prasa dalībvalstīm uzlabot savas tehnoloģiskās iespējas, lai varētu izmantot jauno informācijas apmaiņas veidu; prasa novērtēt, kādas ir iespējas veicināt starpvalstu koplīgumus un izveidot Eiropas platformas, kurās tiek veicināta laba prakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis izveidot vienotās valsts tīmekļa vietnes, kā paredzēts Direktīvā 2014/67/ES; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot orientācijas un konsultāciju pasākumus, lai vēl vairāk stiprinātu pilsoņu brīvību pārvietoties, strādāt un mācīties citās ES dalībvalstīs un uzlabotu sabiedrības informētību; aicina Komisiju uzlabot tādu instrumentu efektivitāti, kuri izveidoti, lai sniegtu informāciju par darba un mācību iespējām visā ES, piemēram, EURES un PLOTEUS, un palielināt sabiedrības informētību par tiem; ņem vērā jauno EURES Regulu (Regulu (ES) 2016/589), kuras mērķis ir izveidot EURES par efektīvu nodarbinātības instrumentu, nodrošinot darbaspēka mobilitātes godīgumu ES teritorijā; uzsver, ka labāka konsulārā palīdzība un sadarbība palīdz uzlabot informētību par personu statusu un aizsargāt mobilo darba ņēmēju vai studentu pamattiesības un veicina viņu integrāciju uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis nodrošināt skaidras pamatnostādnes un pienācīgu apmācību valsts ierēdņiem un administratīvajiem darbiniekiem, kuru darbība ir saistīta ar ES pilsoņu un trešo valstu valstspiederīgo, iedzīvotāju, darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu, kas likumīgi uzturas ES, sociālo tiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa uzlabot SOLVIT darbību, piemēram, izveidojot palīdzības dienestu, un stiprināt visas pārējās kompetentās iestādes, kurās ES pilsoņi var vērsties ar konkrētiem jautājumiem par iekšējo tirgu, tādējādi nodrošinot šiem pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem iespēju savlaicīgi saņemt informāciju un atbalstu, ja viņu tiesības brīvi pārvietoties tiek ierobežotas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina uzlabot procesu, kādā tiek vākti un apstrādāti statistikas dati par to iedzīvotāju skaitu, kuri izmanto savu sociālo tiesību pārnesamību no vienas dalībvalsts uz citu, lai vēl vairāk uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm un lai ar politikas risinājumiem stiprinātu ES pilsoņu tiesības nolūkā nodrošināt augstu sociālās aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina labāk saskaņot “pastāvīgās dzīvesvietas” jēdziena interpretēšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka nav izdevies apkopot sociālā nodrošinājuma tiesības un ka tas rada šķēršļus ES iedzīvotājiem, un aicina dalībvalstis pilnībā un efektīvi īstenot Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, lai nodrošinātu sociālās nodrošināšanas pabalstu (t. i., valsts pensijas, veselības apdrošināšanas, bezdarbnieka pabalsta un ģimenes pabalsta) pārnesamību un tādējādi samazinātu šķēršļus darbaspēka mobilitātei ES; prasa veikt apņēmīgus un efektīvus pasākumus, lai izveidotu saskaņotu sistēmu par katras ES teritorijā dzīvojošas fiziskās personas kopējām sociālajām iemaksām un pabalstiem, piemēram, sociālā nodrošinājuma karti, lai atvieglotu sociālā nodrošinājuma iemaksu un tiesību izsekojamību (17); |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis steidzami ieviest Eiropas invaliditātes karti, kas personām ar invaliditāti atvieglotu ceļošanu un pārcelšanos no vienas dalībvalsts uz citu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par to, ka ES iedzīvotāji tiek svītroti no citas dalībvalsts sabiedrības veselības aprūpes sistēmas, neraugoties uz to, ka šīs viņu tiesības ir definētas Direktīvā 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un saistītajā ES Tiesas judikatūrā (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa labāk saskaņot ES nodokļu sistēmu, lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu, kā arī risināt citas būtiskas problēmas, piemēram, nodokļu dempingu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda uz to, ka saistībā ar cilvēku brīvu pārvietošanos palielinās bērnu pārrobežu aizgādības lietu skaits; prasa uzlabot dalībvalstu konsulāro un tiesu iestāžu sadarbību lietās, kas skar aizgādību pār bērnu; atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo regulas “Brisele IIa” pārskatīšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nosoda neaizpildītu parādzīmju izmantošanu darba attiecībās, kas ļauj darba devējam vieglāk pieprasīt iespējamo kaitējumu atlīdzināšanu un izvairīties no ilgstošām darba tiesas prāvām, vienlaikus noņemot no sevis pierādīšanas slogu attiecībā uz vainu un nodarītā kaitējuma apjomu; uzsver, ka šādu neaizpildītu parādzīmju dēļ pilsoņi nevar īstenot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū; aicina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, ar kuriem visā ES aizliedz neaizpildītu parādzīmju izmantošanu darba attiecībās; mudina Komisiju sagatavot dalībvalstīm adresētu ieteikumu par nepieciešamību stingri aizliegt neaizpildītu parādzīmju izmantošanu darba attiecībās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž bažas par grūtībām, ar kādām visā Eiropā saskaras lūgumrakstu iesniedzēji saistībā ar savu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu; prasa turpināt dalībvalstu piešķirto akadēmisko grādu un izsniegto turpināmizglītības diplomu standartizāciju, sistemātiski izmantot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), lai nodrošinātu labāku administratīvo sadarbību un vienkāršākas un ātrākas procedūras attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un nepārtrauktas profesionālās izaugsmes prasībām kvalificētiem speciālistiem, kuri plāno strādāt citā dalībvalstī, izvairoties no jebkāda veida diskriminācijas, saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru, vienlaikus ievērojot uzņēmējvalsts prasības pilnīgā saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž pārliecību par to, ka mobilitāte būtu jākoordinē plašā regulatīvā procesā, kura mērķis ir garantēt stabilas un kvalitatīvas darbvietas ar iedarbīgām sociālajām tiesībām, efektīvi novēršot visa veida diskrimināciju un nestabilitāti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir veiksmīgi jānovērš nodarbinātības iespēju trūkums un nepietiekama sociālā aizsardzība darba ņēmēju izcelsmes reģionos, lai nodrošinātu, ka mobilitāte ir brīvprātīga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju nodrošināt, ka efektīvi tiek uzraudzīta un īstenota Telesakaru vienotā tirgus regula, kurā būs iekļauti noteikumi par to, ka klientiem ir jāsniedz informācija par minimālo, parasti pieejamo, maksimālo un reklamēto platjoslas pieslēguma ātrumu; atbalsta izpratnes veicināšanas kampaņas, kuru mērķis ir izskaust maldinošas reklāmas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina ES dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē un nodrošināt pārrobežu veselības aprūpes izdevumu pienācīgu un savlaicīgu atmaksu, tostarp atmaksu par zālēm, jo šādi ierobežojumi būtu patvaļīgas diskriminācijas veids vai arī nepamatots šķērslis iespējai brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

(2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

(3)  OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.

(4)  OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

(6)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(7)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(8)  OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.

(9)  OV L 354, 28.12.2013., 132. lpp.

(10)  OV L 128, 30.4.2014., 8. lpp.

(11)  OV L 159, 28.5.2014., 11. lpp.

(12)  OV C 168 E, 14.6.2013., 88. lpp.

(13)  OV C 482, 23.12.2016., 48. lpp.

(14)  OV C 482, 23.12.2016., 114. lpp.

(15)  Tiesas (Lielās palātas) 2014. gada 12. marta spriedums O. / Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel un Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel / B., ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  Tiesas (Lielās palātas) 2014. gada 12. marta spriedums S. / Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel un Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel / G., ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Izmēģinājuma projekts: “Sociālā nodrošinājuma karte” (2016_04.037717_3), īstenots 2016. gadā un 2017. gada sākumā, izmantojot priekšizpēti “Eiropas mobilitātes portāls sociālā nodrošinājuma jomā: Sociālais nodrošinājums rokas stiepiena attālumā”.

(18)  Piemēram, Tiesas 1998. gada 28. aprīļa spriedums lietā C-158/96, Kohll / Union des caisses de maladie, ECLI:EU:C:1998:171; Tiesas 1998. gada 28. aprīļa spriedums lietā C-120/95, Decker / Union des caisses de maladie, ECLI:EU:C:1998:167; vai Tiesas (Lielās palātas) 2005. gada 12. aprīļa spriedums lietā C-145/03 Heirs of Annette Keller/Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) un Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Komisijas apstiprinājums Vācijas pārskatītajam plānam ieviest ceļu nodevas

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija Komisijas apstiprinājums Vācijas pārskatītajam plānam ieviest ceļu nodevas (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju (COM(2016)0501),

| — | ņemot vērā to, ka Vācijas Bundestāgs 2015. gada 27. martā apstiprināja tiesību aktu “Likumprojekts par infrastruktūras maksas ieviešanu par federālo autoceļu izmantošanu” (“Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen”) un “Otrais likums par grozījumiem Transportlīdzekļu nodevas likumā un Apdrošināšanas nodevas likumā” (“Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”) priekšlikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Vācijas Bundestāgs 2015. gada 27. martā apstiprināja tiesību aktu “Likumprojekts par infrastruktūras maksas ieviešanu par federālo autoceļu izmantošanu” (“Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen”) un “Otrais likums par grozījumiem Transportlīdzekļu nodevas likumā un Apdrošināšanas nodevas likumā” (“Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”) priekšlikumus,

| — | ņemot vērā to, ka Vācijas Bunderāts 2015. gada 8. maijā apstirpināja “Likumu par infrastruktūras maksas ieviešanu par federālo autoceļu izmantošanu” (“Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen”) un “Otro likumu par grozījumiem Transportlīdzekļu nodevas likumā un Apdrošināšanas nodevas likumā” (“Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Vācijas Bunderāts 2015. gada 8. maijā apstirpināja “Likumu par infrastruktūras maksas ieviešanu par federālo autoceļu izmantošanu” (“Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen”) un “Otro likumu par grozījumiem Transportlīdzekļu nodevas likumā un Apdrošināšanas nodevas likumā” (“Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”),

| — | ņemot vērā pienākumu neizpildes procedūru saistībā ar Vācijas ieviesto jauno ceļu nodevas sistēmu vieglajiem transportlīdzekļiem (“Pkw-Maut”), ko Komisija uzsāka 2015. gada 18. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pienākumu neizpildes procedūru saistībā ar Vācijas ieviesto jauno ceļu nodevas sistēmu vieglajiem transportlīdzekļiem (“Pkw-Maut”), ko Komisija uzsāka 2015. gada 18. jūnijā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 1. decembra vienošanos starp Komisijas priekšsēdētāju un Vācijas transporta un digitālās infrastruktūras ministriju attiecībā uz Vācijas ceļu nodevas sistēmu (“Pkw-Maut”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 1. decembra vienošanos starp Komisijas priekšsēdētāju un Vācijas transporta un digitālās infrastruktūras ministriju attiecībā uz Vācijas ceļu nodevas sistēmu (“Pkw-Maut”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (2) un tās 2017. gadā gaidāmo pārskatīšanu, kas ir daļa no Komisijas iniciatīvas attiecībā uz autotransportu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (2) un tās 2017. gadā gaidāmo pārskatīšanu, kas ir daļa no Komisijas iniciatīvas attiecībā uz autotransportu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/52/EK par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (3) un tās 2017. gadā gaidāmo pārskatīšanu, kas ir daļa no Komisijas iniciatīvas attiecībā uz autotransportu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/52/EK par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (3) un tās 2017. gadā gaidāmo pārskatīšanu, kas ir daļa no Komisijas iniciatīvas attiecībā uz autotransportu,

| — | ņemot vērā nediskriminācijas principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 18. pantā, kā arī ES tiesību aktus, kuros ir aizliegta diskriminācija valstspiederības dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nediskriminācijas principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 18. pantā, kā arī ES tiesību aktus, kuros ir aizliegta diskriminācija valstspiederības dēļ,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Komisijas apstiprinājumu Vācijas pārskatītajam plānam ieviest ceļu nodevas (O-000152/2016 – B8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Komisijas apstiprinājumu Vācijas pārskatītajam plānam ieviest ceļu nodevas (O-000152/2016 – B8-0201/2017),

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pašlaik tiek izskatīts jautājums par to, vai iecerētā Vācijas ceļu nodevu sistēma vieglajiem transportlīdzekļiem atbilst spēkā esošajām Eiropas Savienības politikas prasībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašlaik tiek izskatīts jautājums par to, vai iecerētā Vācijas ceļu nodevu sistēma vieglajiem transportlīdzekļiem atbilst spēkā esošajām Eiropas Savienības politikas prasībām;

| B. | tā kā tieši vai netieši ar valstspiederību pamatota kompensāciju sistēma ir diskriminējoša, pretrunā Eiropas Savienības pamatprincipiem, kavē pārrobežu mobilitāti un vājina Eiropas vienoto tirgu; |
| --- | --- |

B.

tā kā tieši vai netieši ar valstspiederību pamatota kompensāciju sistēma ir diskriminējoša, pretrunā Eiropas Savienības pamatprincipiem, kavē pārrobežu mobilitāti un vājina Eiropas vienoto tirgu;

| C. | tā kā paredzētā Vācijas ceļu nodevu sistēma, iespējams, ir pretrunā nediskriminācijas principam, kā arī principiem “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā”; |
| --- | --- |

C.

tā kā paredzētā Vācijas ceļu nodevu sistēma, iespējams, ir pretrunā nediskriminācijas principam, kā arī principiem “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā”;

| D. | tā kā pretrunā ES tiesību aktiem būtu tādas valstu ceļu nodevu sistēmas, ar kurām ieviestā maksa tieši vai netieši pamatojas uz valstspiederību; |
| --- | --- |

D.

tā kā pretrunā ES tiesību aktiem būtu tādas valstu ceļu nodevu sistēmas, ar kurām ieviestā maksa tieši vai netieši pamatojas uz valstspiederību;

| E. | tā kā valstu ceļu nodevu sistēmas jo īpaši negatīvi ietekmē pierobežas reģionu iedzīvotājus, kuri saskaras ar dažādām nodevu sistēmām un saistītajām izmaksām, tās kavē brīvu pārrobežu satiksmes plūsmu un rada nevajadzīgus šķēršļus turpmākai Eiropas integrācijai; |
| --- | --- |

E.

tā kā valstu ceļu nodevu sistēmas jo īpaši negatīvi ietekmē pierobežas reģionu iedzīvotājus, kuri saskaras ar dažādām nodevu sistēmām un saistītajām izmaksām, tās kavē brīvu pārrobežu satiksmes plūsmu un rada nevajadzīgus šķēršļus turpmākai Eiropas integrācijai;

| F. | tā kā izrietošais papildu administratīvais slogs radītu lielākas izmaksas un, iespējams, nepārredzamas procedūras, samazinot paredzētos papildu līdzekļus investīcijām infrastruktūrā, |
| --- | --- |

F.

tā kā izrietošais papildu administratīvais slogs radītu lielākas izmaksas un, iespējams, nepārredzamas procedūras, samazinot paredzētos papildu līdzekļus investīcijām infrastruktūrā,

| 1. | atzīst, ka transports ir ļoti svarīga nozare ekonomikas izaugsmei, nodrošinot efektīvu un pieejamu iedzīvotāju un preču mobilitāti gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu veikt pienācīgas investīcijas transporta infrastruktūrā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Komisiju īstenot spēkā esošo politiku, kā citstarp noteikts 2011. gada baltajā grāmatā par transportu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka maksai par ceļu infrastruktūras lietošanu var būt būtiska nozīme, novirzot kravas uz citiem transporta veidiem un finansējot ilgtspējīgas, drošas, efektīvas un uz nākotni vērstas ceļu infrastruktūras uzturēšanu un attīstīšanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ceļu nodevu sistēmām attiecībā uz visu veidu mehāniskajiem transportlīdzekļiem vajadzētu būt elektroniskām un saistītām ar nobraukto attālumu, turklāt tām jāatbilst principiem “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā”, kā noteikts ES politikas nostādnēs un ES tiesību aktos, lai nodrošinātu ar autotransportu saistīto ārējo izmaksu internalizāciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz nepieciešamību uzlabot ceļu infrastruktūras pakalpojuma kvalitāti, jo sevišķi drošības ziņā, kā arī ievērojami samazināt sastrēgumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Komisiju iekļaut apdrošināšanas nesegtās ārējās izmaksas no klimata pārmaiņām un ceļu satiksmes negadījumiem, kad tā ierosina jaunus tiesību aktus, piemēram, “Eurovignette” direktīvas pārskatīšanas ietvaros; turklāt uzsver, ka tiesību akti par ārējo izmaksu internalizāciju ir jāpiemēro visiem ceļiem un nedrīkst pieļaut negodīgu konkurenci starp dažādiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka uzsāktā pienākumu neizpildes procedūra pret Vāciju par netiešu diskrimināciju saistībā ar valstspiederību pašlaik ir apturēta, nesniedzot pienācīgu juridisko pamatojumu un balstoties vien uz neoficiālu politisku vienošanos starp Komisijas priekšsēdētāju un Vācijas transporta un digitālās infrastruktūras ministriju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka valsts ceļu nodevu iekasēšanas sistēmu ieviešana nedrīkstētu kavēt piekļuvi tirgum, izaugsmi, konkurētspēju un transporta un pārrobežu transporta operatoru elastību ES, lai nodrošinātu Eiropas vienotā tirgus turpmāku attīstību un integritāti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju sniegt un atklāt Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta (DG MOVE) attiecīgo informāciju par analīzi saistībā ar Vācijas iestāžu veiktajiem jaunajiem pasākumiem attiecībā uz “Pkw-Maut”, un to atbilstību ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka galvenā prasība attiecībā uz nediskriminējošām ceļu nodevām ir tāda, lai visi lietotāji maksātu vienādu maksu par viena un tā paša ceļa izmantošanu; uzsver, ka LESD 18. pantā paredzētā nediskriminācijas principa pārkāpums ir jebkāda tāda valstu ceļu nodevu sistēma, kas rada tiešu diskrimināciju, pamatojoties uz valstspiederību, vai arī ja tā ir apvienota ar valsts nodokļu pasākumiem, no kuriem labumu gūst tikai šīs valsts valstspiederīgie, piemēram, saņemot valsts transportlīdzekļu nodevas atlaidi, un tādējādi šādu pasākumu mērķis ir galvenokārt iekasēt ceļu nodevu no ārvalstu lietotājiem; atgādina, ka Komisijai kā līgumu izpildes uzraudzītājai ir jākontrolē tiesību aktu pareiza īstenošana un piemērošana pēc to pieņemšanas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju iepazīstināt Parlamentu ar vienošanos ar Vācijas valdību, uzsverot Tiesai iesniegtās būtiskās atšķirības valsts tiesību aktos un sniedzot pamatojumu tam, kā tās atbilst Līguma noteikumiem un ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka Vācijas ceļu nodevu sistēmas (“Pkw-Maut”) 2016. gada decembra versijā vēl arvien ir elementi, ar kuriem tiek pārkāpti Savienības tiesību akti un kas ir pretrunā Līgumu pamatprincipiem, jo īpaši saistībā ar diskrimināciju valstspiederības dēļ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka nepieciešami kopīgi noteikumi, lai izveidotu vienotu, taisnīgu, nediskriminējošu un saskaņotu regulējumu attiecībā uz ceļu nodevu iekasēšanas sistēmu visiem transportlīdzekļu veidiem Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Komisiju uzskatīt, ka tiesību aktu un “Eurovignette” un Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas (EETS) pārskatīšana ir iespēja izveidot šādu regulējumu un uzraudzīt un veicināt šo tiesību aktu pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka elektroniskās iekasēšanas sistēmu savietojamībai ir svarīga loma pārrobežu transporta veicināšanā, savukārt dalībvalstīm rīkojoties individuāli rodas sadrumstalotība un tiek kavēta Eiropas vienotās transporta telpas izveide; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prasa Komisijai detalizēti informēt par visiem juridiskajiem un tehniskajiem aspektiem, ko paredz 2016. gada 1. decembra vienošanās starp Komisijas priekšsēdētāju un Vācijas transporta un digitālās infrastruktūras ministriju, un precizēt visus attiecīgos tiesiskos un politiskos aspektus, kāpēc 2016. gada 1. decembra vienošanās, ar kuru vēl arvien netiek radīts papildu slogs ceļu lietotājiem no Vācijas un tādējādi turpinās netieša diskriminācija valstspiederības dēļ, tikusi uzskatīta par pietiekamu pamatu, lai apturētu pienākumu neizpildes procedūru pret Vāciju, kas tika uzsākta tieši šādas diskriminācijas problēmas dēļ, un pienācīgi informēt Parlamentu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt šo procesu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju izmantot strukturētu dialogu un nodrošināt Parlamenta iesaisti katrā procesa posmā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.

(2)  OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.

(3)  OV L 166, 30.4.2004., 124. lpp.

---

Ceturtdiena, 2017. gada 16. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Zimbabve, mācītāja Evan Mawarire lieta

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Zimbabvi, mācītāja Evan Mawarire lietu un citiem vārda brīvības ierobežošanas gadījumiem (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās Parlamenta rezolūcijas par Zimbabvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās Parlamenta rezolūcijas par Zimbabvi,

| — | ņemot vērā ES 2016. gada 30. jūnija vietējo paziņojumu par vietējo pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2016. gada 30. jūnija vietējo paziņojumu par vietējo pārvaldību,

| — | ņemot vērā ES 2016. gada 12. jūlija vietējo paziņojumu par vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2016. gada 12. jūlija vietējo paziņojumu par vardarbību,

| — | ņemot vērā ES 2017. gada 9. marta kopīgo vietējo paziņojumu par Itai Dzamara nolaupīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2017. gada 9. marta kopīgo vietējo paziņojumu par Itai Dzamara nolaupīšanu,

| — | ņemot vērā Zimbabves Cilvēktiesību komisijas paziņojumu presei par publiskajiem protestiem un policijas rīcību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zimbabves Cilvēktiesību komisijas paziņojumu presei par publiskajiem protestiem un policijas rīcību,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 15. februāra Lēmumu (KĀDP) 2016/220 (1),, ar ko līdz 2017. gada 20. februārim atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 15. februāra Lēmumu (KĀDP) 2016/220 (1),, ar ko līdz 2017. gada 20. februārim atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi,

| — | ņemot vērā augstās pārstāves 2014. gada 19. februāra deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par ES un Zimbabves attiecību pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves 2014. gada 19. februāra deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par ES un Zimbabves attiecību pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā vispārējo politisko nolīgumu, ko 2008. gadā parakstīja trīs galvenās politiskās partijas, proti, ZANU PF, MDC-T un MDC, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vispārējo politisko nolīgumu, ko 2008. gadā parakstīja trīs galvenās politiskās partijas, proti, ZANU PF, MDC-T un MDC,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. jūlija secinājumus par Zimbabvi un Padomes 2012. gada 27. februāra Īstenošanas lēmumu 2012/124/KĀDP, ar ko īsteno Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. jūlija secinājumus par Zimbabvi un Padomes 2012. gada 27. februāra Īstenošanas lēmumu 2012/124/KĀDP, ar ko īsteno Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi (2),

| — | ņemot vērā 1981. gada jūnijā pieņemto Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Zimbabve ir ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada jūnijā pieņemto Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Zimbabve ir ratificējusi,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā 1948. gada decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Zimbabves konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zimbabves konstitūciju,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Zimbabves tauta daudzu gadu garumā ir cietusi no autoritāra režīma, ko vada prezidents R. Mugabe, kurš saglabā savu varu ar korupciju, vardarbību, pārkāpumiem pilnām vēlēšanām un brutālu drošības aparātu; tā kā Zimbabves tauta jau daudzus desmitus gadu nav izbaudījusi patiesu brīvību un daudzi, kuri ir jaunāki par trīsdesmit gadiem, ir pieredzējuši tikai nabadzības un vardarbīgu represiju skartu dzīvi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Zimbabves tauta daudzu gadu garumā ir cietusi no autoritāra režīma, ko vada prezidents R. Mugabe, kurš saglabā savu varu ar korupciju, vardarbību, pārkāpumiem pilnām vēlēšanām un brutālu drošības aparātu; tā kā Zimbabves tauta jau daudzus desmitus gadu nav izbaudījusi patiesu brīvību un daudzi, kuri ir jaunāki par trīsdesmit gadiem, ir pieredzējuši tikai nabadzības un vardarbīgu represiju skartu dzīvi;

| B. | tā kā mācītāja Evan Mawarire un Hararē esošo cilvēktiesību aizstāvju sociālajos plašsaziņas līdzekļos uzsāktā kustība #ThisFlag pastiprināja iedzīvotāju neapmierinātību ar Mugabes režīmu pagājušā gadā notikušajos protestos pret valdības kūtrumu reaģēt uz korupciju, nesodāmību un nabadzību; tā kā mācītājs Evan Mawarire ir aicinājis valdību risināt nestabilās ekonomikas problēmu un ievērot cilvēktiesības; tā kā kustība #ThisFlag saņēma atbalstu no baznīcām un sabiedrības vidusslāņa, kas līdz šim ir centies atturēties no politisko uzskatu paušanas uz ielām; |
| --- | --- |

B.

tā kā mācītāja Evan Mawarire un Hararē esošo cilvēktiesību aizstāvju sociālajos plašsaziņas līdzekļos uzsāktā kustība #ThisFlag pastiprināja iedzīvotāju neapmierinātību ar Mugabes režīmu pagājušā gadā notikušajos protestos pret valdības kūtrumu reaģēt uz korupciju, nesodāmību un nabadzību; tā kā mācītājs Evan Mawarire ir aicinājis valdību risināt nestabilās ekonomikas problēmu un ievērot cilvēktiesības; tā kā kustība #ThisFlag saņēma atbalstu no baznīcām un sabiedrības vidusslāņa, kas līdz šim ir centies atturēties no politisko uzskatu paušanas uz ielām;

| C. | tā kā mācītājs Evan Mawarire jau tika apcietināts ar apsūdzību par kūdīšanu uz publisku vardarbību un atbrīvots 2016. gada jūlijā, un viņš tajā pašā mēnesī pameta Zimbabvi, baidoties par savu un savas ģimenes drošību; |
| --- | --- |

C.

tā kā mācītājs Evan Mawarire jau tika apcietināts ar apsūdzību par kūdīšanu uz publisku vardarbību un atbrīvots 2016. gada jūlijā, un viņš tajā pašā mēnesī pameta Zimbabvi, baidoties par savu un savas ģimenes drošību;

| D. | tā kā 2017. gada 1. februārī mācītājam Evan Mawarire atgriežoties Zimbabvē, viņu arestēja Harares lidostā; tā kā viņam sākotnēji izvirzīja apsūdzību par “konstitucionālās valdības gāšanu” saskaņā ar Kriminālprocesa likuma 22. iedaļu, kas ir pārkāpums, par kuru var sodīt ar brīvības atņemšanu uz 20 gadiem; tā kā 2017. gada 2. februārī tika pievienota vēl viena apsūdzība, par karoga zaimošanu saskaņā ar Zimbabves karoga akta 6. iedaļu; tā kā mācītāju E. Mawarire tikai atbrīvoja pret drošības naudu pēc deviņu dienu ilgas atrašanās apcietinājumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gada 1. februārī mācītājam Evan Mawarire atgriežoties Zimbabvē, viņu arestēja Harares lidostā; tā kā viņam sākotnēji izvirzīja apsūdzību par “konstitucionālās valdības gāšanu” saskaņā ar Kriminālprocesa likuma 22. iedaļu, kas ir pārkāpums, par kuru var sodīt ar brīvības atņemšanu uz 20 gadiem; tā kā 2017. gada 2. februārī tika pievienota vēl viena apsūdzība, par karoga zaimošanu saskaņā ar Zimbabves karoga akta 6. iedaļu; tā kā mācītāju E. Mawarire tikai atbrīvoja pret drošības naudu pēc deviņu dienu ilgas atrašanās apcietinājumā;

| E. | tā kā Zimbabves Cilvēktiesību komiteja publiskā paziņojumā pauda dziļas bažas par policijas brutalitāti un vardarbīgo rīcību, norādot, ka tika pārkāptas demonstrantu pamatttiesības, un aicināja Zimbabves iestādes veikt izmeklēšanu un vainīgos saukt pie atbildības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Zimbabves Cilvēktiesību komiteja publiskā paziņojumā pauda dziļas bažas par policijas brutalitāti un vardarbīgo rīcību, norādot, ka tika pārkāptas demonstrantu pamatttiesības, un aicināja Zimbabves iestādes veikt izmeklēšanu un vainīgos saukt pie atbildības;

| F. | tā kā žurnālistu un politisko aktīvistu Itai Dzamara kādā Harares frizētavā 2015. gada 9. martā nolaupīja pieci nezināmi vīrieši; tā kā Augstākā tiesa noteica pienākumu valdībai veikt Itai Dzamara meklēšanu un reizi divās nedēļās ziņot tiesai par rezultātiem, kamēr tiks noteikta viņa atrašanās vieta; tā kā joprojām nav zināms Itai Dzamara liktenis; |
| --- | --- |

F.

tā kā žurnālistu un politisko aktīvistu Itai Dzamara kādā Harares frizētavā 2015. gada 9. martā nolaupīja pieci nezināmi vīrieši; tā kā Augstākā tiesa noteica pienākumu valdībai veikt Itai Dzamara meklēšanu un reizi divās nedēļās ziņot tiesai par rezultātiem, kamēr tiks noteikta viņa atrašanās vieta; tā kā joprojām nav zināms Itai Dzamara liktenis;

| G. | tā kā Promise Mkwananzi, kas vada #Tajamuka, kas ir sociālā kustība saistībā ar jūlijā īstenoto streiku, apcietināja un viņam izvirzīja apsūdzību par kūdīšanu uz publisku vardarbību laikā, pirms tika izsludināts aicinājums piedalīties 2016. gada 31. augustā paredzētajā protesta akcijā “shutdown 3.0”, tomēr viņu atbrīvoja pret drošības naudu; tā kā kāda cita #Tajamuka aktīviste, Linda Masarira, kas pirms tam jau bijusi apcietināta 2015. gada maijā un atbrīvota bez drošības naudas, tika no jauna apcietināta 2016. gada jūlija protestu laikā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Promise Mkwananzi, kas vada #Tajamuka, kas ir sociālā kustība saistībā ar jūlijā īstenoto streiku, apcietināja un viņam izvirzīja apsūdzību par kūdīšanu uz publisku vardarbību laikā, pirms tika izsludināts aicinājums piedalīties 2016. gada 31. augustā paredzētajā protesta akcijā “shutdown 3.0”, tomēr viņu atbrīvoja pret drošības naudu; tā kā kāda cita #Tajamuka aktīviste, Linda Masarira, kas pirms tam jau bijusi apcietināta 2015. gada maijā un atbrīvota bez drošības naudas, tika no jauna apcietināta 2016. gada jūlija protestu laikā;

| H. | tā kā 2017. gada februārī ES ierobežojošie pasākumi pret Zimbabvi tika atjaunoti līdz 2018. gada 20. februārim; tā kā prezidentam R. Mugabe, Grace Mugabe un Zimbabves aizsardzības rūpniecības pārstāvjiem joprojām tiks piemērota līdzekļu iesaldēšana un ceļošanas aizliegums; tā kā paliks spēkā ieroču embargo; tā kā ES ir atcēlusi ierobežojumus 78 personām un 8 vienībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2017. gada februārī ES ierobežojošie pasākumi pret Zimbabvi tika atjaunoti līdz 2018. gada 20. februārim; tā kā prezidentam R. Mugabe, Grace Mugabe un Zimbabves aizsardzības rūpniecības pārstāvjiem joprojām tiks piemērota līdzekļu iesaldēšana un ceļošanas aizliegums; tā kā paliks spēkā ieroču embargo; tā kā ES ir atcēlusi ierobežojumus 78 personām un 8 vienībām;

| I. | tā kā Zimbabve ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 9. pantā ir noteikts, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtiska ĀKK un ES sadarbības sastāvdaļa; |
| --- | --- |

I.

tā kā Zimbabve ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 9. pantā ir noteikts, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtiska ĀKK un ES sadarbības sastāvdaļa;

| J. | tā kā no 11. Eiropas Attīstības fonda Zimbabves valsts indikatīvajai programmai (ZVIP) ir piešķirti EUR 234 miljoni laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, kas ir jāparedz trim galvenajām jomām, proti, veselības aprūpei, uz lauksaimniecību balstītai ekonomiskajai attīstībai un pārvaldībai un institucionālajai attīstībai, |
| --- | --- |

J.

tā kā no 11. Eiropas Attīstības fonda Zimbabves valsts indikatīvajai programmai (ZVIP) ir piešķirti EUR 234 miljoni laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, kas ir jāparedz trim galvenajām jomām, proti, veselības aprūpei, uz lauksaimniecību balstītai ekonomiskajai attīstībai un pārvaldībai un institucionālajai attīstībai,

| 1. | pauž nožēlu par mācītāja Evan Mawarire apcietināšanu; uzsver, ka nepietiek ar viņa atbrīvošanu pret drošības naudu, ir pilnībā jāatsauc pret viņu izvirzītās politiski motivētās apsūdzības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Zimbabves iestādes nodrošināt, lai krimināltiesību sistēma netiktu ļaunprātīgi izmantota, lai iespaidotu, aizskartu vai iebiedētu tādus cilvēktiesību aizstāvjus kā mācītājs Evan Mawarire; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka ikvienas demokrātijas būtiskas sastāvdaļas ir pulcēšanās brīvība, biedrošanās brīvība un vārda brīvība; uzsver, ka nevardarbīga uzskatu paušana ir ikviena Zimbabves pilsoņa konstitucionālās tiesības, un atgādina par iestāžu pienākumu aizsargāt visu pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nopietnas bažas par to, ka cilvēktiesību organizācijas ir ziņojušas par politisko vardarbību un cilvēktiesību aizstāvju ierobežošanu un iebiedēšanu; pauž nožēlu, ka kopš iepriekšējām vēlēšanām un jaunās konstitūcijas pieņemšanas 2013. gadā, ir panākts tikai neliels progress tiesiskuma un jo īpaši cilvēktiesību vides reformu jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Zimbabves iestādes noskaidrot Itai Dzamara atrašanās vietu un nodrošināt, ka tiek sauktas pie atbildības viņa nolaupīšanā vainojamās personas; norāda, ka nevardarbīga uzskatu paušana ir ikviena Zimbabves pilsoņa konstitucionālās tiesības un ka iestāžu pienākumu ir aizsargāt visu pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž arī bažas par Linda Masarira, kura tika atzīta par vainīgu izvirzītajā apsūdzībā par publisku vardarbību saistībā ar 2016. gada 6. jūlijā īstenoto nacionālo streiku; aicina Zimbabves valdību rīkoties savaldīgi un ievērot visu Zimbabves pilsoņu tiesības, tostarp tiesības uz vārda brīvību un pulcēšanās brīvību; atgādina valdībai par tās pienākumiem ievērot, īstenot un negraut konstitūciju un objektīvi kalpot visiem Zimbabves pilsoņiem bez izņēmuma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina ES delegāciju Hararē turpināt sniegt palīdzību Zimbabvei, lai uzlabotu cilvēktiesību situāciju un apsvērt iespējas organizēt ES vēlēšanu novērošanas misiju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vēlreiz uzsver, ka ES ir svarīgi uzsākt politisku dialogu ar Zimbabves iestādēm saskaņā ar Kotonū nolīgumu, tādējādi apstiprinot ES apņēmību atbalstīt vietējos iedzīvotājus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzstāj, ka ES ir jānodrošina, lai Zimbabves valsts indikatīvajai programmai piešķirtais finansējums efektīvi risinātu attiecīgo nozaru problēmas, un aicina Zimbabves valdību ļaut Komisijai netraucēti piekļūt ES finansētiem projektiem un būt atvērtākai pret tehnisko palīdzību saistībā ar kopīgi saskaņotajiem projektiem un programmām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, EĀDD, Zimbabves valdībai un parlamentam, Dienvidāfrikas attīstības kopienas valstu valdībām un Āfrikas Savienībai. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 40, 17.2.2016., 11. lpp.

(2)  OV L 54, 28.2.2012., 20. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Ukrainas politieslodzītie Krievijā un stāvoklis Krimā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un to dalībvalstu, no vienas puses, un Ukrainas, no otras puses, noslēgto asociācijas nolīgumu un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un to dalībvalstu, no vienas puses, un Ukrainas, no otras puses, noslēgto asociācijas nolīgumu un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu un Krieviju, jo īpaši 2016. gada 4. februāra rezolūciju par stāvokli cilvēktiesību jomā Krimā, it īpaši Krimas tatāru stāvokli (1) un 2016. gada 12. maija rezolūciju par Krimas tatāriem (2), kā arī rezolūcijas saistībā ar konkrētiem gadījumiem, kad ukraiņi nelikumīgi apcietināti Krievijā, piemēram, 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju par Nadjas Savčenko lietu (3) un 2015. gada 10. septembra rezolūciju par Krieviju, it īpaši Estona Kohvera (4), Oļega Sencova un Oleksandra Kolčenko lietām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu un Krieviju, jo īpaši 2016. gada 4. februāra rezolūciju par stāvokli cilvēktiesību jomā Krimā, it īpaši Krimas tatāru stāvokli (1) un 2016. gada 12. maija rezolūciju par Krimas tatāriem (2), kā arī rezolūcijas saistībā ar konkrētiem gadījumiem, kad ukraiņi nelikumīgi apcietināti Krievijā, piemēram, 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju par Nadjas Savčenko lietu (3) un 2015. gada 10. septembra rezolūciju par Krieviju, it īpaši Estona Kohvera (4), Oļega Sencova un Oleksandra Kolčenko lietām (5),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 27. marta rezolūciju 68/262 “Ukrainas teritoriālā integritāte” un ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembra rezolūciju 71/205 “Cilvēktiesību stāvoklis Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 27. marta rezolūciju 68/262 “Ukrainas teritoriālā integritāte” un ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembra rezolūciju 71/205 “Cilvēktiesību stāvoklis Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina)”,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP),

| — | ņemot vērā Ženēvas konvenciju par civilpersonu aizsardzību karadarbības laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas konvenciju par civilpersonu aizsardzību karadarbības laikā,

| — | ņemot vērā Minskas nolīguma īstenošanas pasākumu paketi, kura tika pieņemta Minskā 2015. gada 12. februārī un kuras pilnu tekstu apstiprināja ar ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra rezolūciju 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Minskas nolīguma īstenošanas pasākumu paketi, kura tika pieņemta Minskā 2015. gada 12. februārī un kuras pilnu tekstu apstiprināja ar ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra rezolūciju 2202 (2015),

| — | ņemot vērā Padomes lēmumus par sankciju turpināšanu pret Krievijas Federāciju saistībā ar Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmumus par sankciju turpināšanu pret Krievijas Federāciju saistībā ar Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju,

| — | ņemot vērā tā dēvētās Krimas Augstākās tiesas 2016. gada 26. aprīļa nolēmumu, kurā Krimas tatāru asambleja Medžliss tika atzīta par ekstrēmistu organizāciju un noteikts aizliegums tai darboties Krimas pussalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā dēvētās Krimas Augstākās tiesas 2016. gada 26. aprīļa nolēmumu, kurā Krimas tatāru asambleja Medžliss tika atzīta par ekstrēmistu organizāciju un noteikts aizliegums tai darboties Krimas pussalā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2017. gada martā aprit trešā skumjā gadadiena kopš Krievija veica Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gada martā aprit trešā skumjā gadadiena kopš Krievija veica Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju;

| B. | tā kā Krievijas Federācijas veiktā Krimas aneksija ir nelikumīga un pārkāpj starptautiskās tiesības un Eiropas nolīgumus, ko parakstījusi gan Krievijas Federācija, gan Ukraina, jo īpaši ANO Statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu, Budapeštas memorandu un 1997. gada Draudzības, sadarbības un partnerības līgumu starp Ukrainu un Krievijas Federāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krievijas Federācijas veiktā Krimas aneksija ir nelikumīga un pārkāpj starptautiskās tiesības un Eiropas nolīgumus, ko parakstījusi gan Krievijas Federācija, gan Ukraina, jo īpaši ANO Statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu, Budapeštas memorandu un 1997. gada Draudzības, sadarbības un partnerības līgumu starp Ukrainu un Krievijas Federāciju;

| C. | tā kā visā aneksijas laikā Krievijas iestādes ir atbildīgas par Krimas iedzīvotāju un pilsoņu aizsardzību, izmantojot de facto iestādes, kas atrodas šajā reģionā; |
| --- | --- |

C.

tā kā visā aneksijas laikā Krievijas iestādes ir atbildīgas par Krimas iedzīvotāju un pilsoņu aizsardzību, izmantojot de facto iestādes, kas atrodas šajā reģionā;

| D. | tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju un publisku avotu ziņām Krievijas tiesībaizsardzības aģentūras ir politisku iemeslu dēļ nelikumīgi apsūdzējušas vismaz 62 Ukrainas pilsoņus, no kuriem 49 ir Krimas iedzīvotāji; tā kā 2016. gadā, neraugoties uz atzinīgi vērtētu sešu Ukrainas pilsoņu atbrīvošanu, palielinājās to Ukrainas pilsoņu skaits, kas ir politieslodzītie Krievijā; tā kā pašlaik 17 Ukrainas pilsoņi tiek nelikumīgi turēti apcietinājumā Krievijas Federācijā un 15 okupētajā Krimā; tā kā Krievijas atbalstītie separātistu spēki Doņeckas un Luhanskas reģionos Ukrainā drausmīgos apstākļos kā ķīlniekus tur vismaz simts Ukrainas pilsoņus; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju un publisku avotu ziņām Krievijas tiesībaizsardzības aģentūras ir politisku iemeslu dēļ nelikumīgi apsūdzējušas vismaz 62 Ukrainas pilsoņus, no kuriem 49 ir Krimas iedzīvotāji; tā kā 2016. gadā, neraugoties uz atzinīgi vērtētu sešu Ukrainas pilsoņu atbrīvošanu, palielinājās to Ukrainas pilsoņu skaits, kas ir politieslodzītie Krievijā; tā kā pašlaik 17 Ukrainas pilsoņi tiek nelikumīgi turēti apcietinājumā Krievijas Federācijā un 15 okupētajā Krimā; tā kā Krievijas atbalstītie separātistu spēki Doņeckas un Luhanskas reģionos Ukrainā drausmīgos apstākļos kā ķīlniekus tur vismaz simts Ukrainas pilsoņus;

| E. | tā kā dažādos gadījumos ir ziņots par spīdzināšanu un nežēlīgu un pazemojošu izturēšanos; tā kā šie apgalvojumi līdz šim nav tikuši pienācīgi izmeklēti; tā kā spīdzināšana ir tikusi izmantota, lai panāktu atzīšanos un atbalstītu nepatiesus pierādījumus par vainu; tā kā notiek vēršanās arī pret Krimas juristiem, kas sniedz juridisko palīdzību šiem cilvēkiem, un cilvēktiesību aizstāvjiem, kas ziņo par politiski motivētām piespiedu pazušanām Krimā, kā arī pret žurnālistiem, kas ziņo par Krimas tatāru stāvokli; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādos gadījumos ir ziņots par spīdzināšanu un nežēlīgu un pazemojošu izturēšanos; tā kā šie apgalvojumi līdz šim nav tikuši pienācīgi izmeklēti; tā kā spīdzināšana ir tikusi izmantota, lai panāktu atzīšanos un atbalstītu nepatiesus pierādījumus par vainu; tā kā notiek vēršanās arī pret Krimas juristiem, kas sniedz juridisko palīdzību šiem cilvēkiem, un cilvēktiesību aizstāvjiem, kas ziņo par politiski motivētām piespiedu pazušanām Krimā, kā arī pret žurnālistiem, kas ziņo par Krimas tatāru stāvokli;

| F. | tā kā daudzi ieslodzītie un aizturētie cietumos saskārās ar skarbiem un necilvēcīgiem apstākļiem, kas izraisa fiziskus un psiholoģiskus riskus viņu veselībai; tā kā ir tādi ieslodzītie, kam nepieciešama steidzama medicīniska palīdzība un ārstēšana; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzi ieslodzītie un aizturētie cietumos saskārās ar skarbiem un necilvēcīgiem apstākļiem, kas izraisa fiziskus un psiholoģiskus riskus viņu veselībai; tā kā ir tādi ieslodzītie, kam nepieciešama steidzama medicīniska palīdzība un ārstēšana;

| G. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asambleja (ANO ĢA) 2016. gada 16. decembrī nosauca Krieviju par okupētāju valsti un nosodīja Ukrainas teritorijas — Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas — pagaidu ieņemšanu, ko veica Krievijas Federācija, un atkārtoti apstiprināja tās aneksijas neatzīšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asambleja (ANO ĢA) 2016. gada 16. decembrī nosauca Krieviju par okupētāju valsti un nosodīja Ukrainas teritorijas — Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas — pagaidu ieņemšanu, ko veica Krievijas Federācija, un atkārtoti apstiprināja tās aneksijas neatzīšanu;

| H. | tā kā saskaņā ar Ženēvas Konvencijas par civilpersonu aizsardzību kara laikā 70. pantu “Okupētāja valsts nevar apcietināt, ierosināt lietu vai notiesāt aizsargājamās personas par pārkāpumiem, kas izdarīti, vai par uzskatiem, kas izteikti pirms okupācijas”; tā kā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijā Krievija ir atzīta par valsti, kura ir okupētāja valsts, un uz to attiecas okupētājai valstij noteiktie pienākumi, tostarp Krimas iedzīvotāju un pilsoņu aizsargāšana; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Ženēvas Konvencijas par civilpersonu aizsardzību kara laikā 70. pantu “Okupētāja valsts nevar apcietināt, ierosināt lietu vai notiesāt aizsargājamās personas par pārkāpumiem, kas izdarīti, vai par uzskatiem, kas izteikti pirms okupācijas”; tā kā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijā Krievija ir atzīta par valsti, kura ir okupētāja valsts, un uz to attiecas okupētājai valstij noteiktie pienākumi, tostarp Krimas iedzīvotāju un pilsoņu aizsargāšana;

| I. | tā kā ierobežojošie Krievijas tiesību akti, kas regulē politiskās un pilsoniskās tiesības, ir attiecināti uz Krimu, kā rezultātā pulcēšanās, vārda, biedrošanās, piekļuves informācijai un reliģijas brīvības ir būtiski ierobežotas, kā arī tiek saņemti ticami ziņojumi par iebiedēšanu, piespiedu pazušanu un spīdzināšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ierobežojošie Krievijas tiesību akti, kas regulē politiskās un pilsoniskās tiesības, ir attiecināti uz Krimu, kā rezultātā pulcēšanās, vārda, biedrošanās, piekļuves informācijai un reliģijas brīvības ir būtiski ierobežotas, kā arī tiek saņemti ticami ziņojumi par iebiedēšanu, piespiedu pazušanu un spīdzināšanu;

| J. | tā kā citos Ukrainas reģionos ir aptuveni 20 000 iekšzemē pārvietoto personu no Krimas, Krimas tatāru tautas Medžliss tika aizliegts un pasludināts par ekstrēmistu organizāciju un Ukrainas skolas pussalā tika slēgtas; |
| --- | --- |

J.

tā kā citos Ukrainas reģionos ir aptuveni 20 000 iekšzemē pārvietoto personu no Krimas, Krimas tatāru tautas Medžliss tika aizliegts un pasludināts par ekstrēmistu organizāciju un Ukrainas skolas pussalā tika slēgtas;

| K. | tā kā Ukraina 2017. gada 16. janvārī iesniedza lietu Starptautiskajā Tiesā (ICJ), lai sauktu pie atbildības Krievijas Federāciju par tās atbalstu terorismam Ukrainas austrumos un diskriminācijas aktiem pret etniskajiem ukraiņiem un Krimas tatāriem okupētajā Krimā, |
| --- | --- |

K.

tā kā Ukraina 2017. gada 16. janvārī iesniedza lietu Starptautiskajā Tiesā (ICJ), lai sauktu pie atbildības Krievijas Federāciju par tās atbalstu terorismam Ukrainas austrumos un diskriminācijas aktiem pret etniskajiem ukraiņiem un Krimas tatāriem okupētajā Krimā,

| 1. | atbalsta Ukrainas suverenitāti, neatkarību, vienotību un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās un atkārtoti pauž stingru nosodījumu par Krievijas Federācijas veikto Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju; pilnībā atbalsta ES un tās dalībvalstu stingru un pastāvīgu apņēmību neatzīt šo aneksiju un šajā sakarā veiktos ierobežojošos pasākumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka cilvēktiesību stāvoklis Krimas pussalā ir būtiski pasliktinājies, sistemātiski notiek vārda brīvības pārkāpumi, plašsaziņas līdzekļu ļaunprātīga izmantošana un Krievijas pilsonības piespiedu uzspiešana un cilvēka pamattiesības un brīvības nav garantētas Krimā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda diskriminējošo politiku, ko tā dēvētās iestādes vērš jo īpaši pret Krimas tatāru etnisko minoritāti, viņu īpašumtiesību pārkāpšanu, pieaugošo iebiedēšanu, kas vērsta pret šo kopienu un Krievijas īstenotās aneksijas pretiniekiem, un vārda un biedrošanās brīvības trūkumu šajā pussalā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Krieviju bez turpmākas kavēšanās atbrīvot visus nelikumīgi un patvaļīgi arestētos Ukrainas pilsoņus gan Krievijā, gan uz laiku okupētajās Ukrainas teritorijās, un nodrošināt viņu drošu atgriešanos, tostarp Mykola Karpyuk, Stanislav Klykh, Oleksandr Kolchenko, Oleg Sentsov, Oleksiy Chyrniy, Oleksandr Kostenko, Serhiy Lytvynov, Valentyn Vyhivskyi, Viktor Shur, Andriy Kolomiyets, Ruslan Zeytullayev, Nuri Primov, Rustem Vaitov, Ferat Sayfullayev, Akhtem Chiyhoz, Mustafa Dehermendzhi, Ali Asanov, Inver Bekirov, Muslim Aliyev, Vadim Siruk, Arsen Dzhepparov, Refat Alimov, Zevri Abseitov, Remzi Memetov, Rustem Abiltarov, Enver Mamutov, Artur Panov, Evheniy Panov, Roman Suschenko un cilvēktiesību aizstāvi Emir-Usein Kuku, kā arī citus, un ļaut visām iepriekšminētajām personām brīvi ceļot, tostarp Mykola Semena, pret ko ir ierosināta krimināllieta par darbu žurnālistikā Radio Brīvā Eiropa / Radio Brīvība; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Krievijas Federācijas 2014. gada 21. marta lēmums par Krimas pievienošanu joprojām ir nelikumīgs, un stingri nosoda Krievijas iestāžu pēc tam pieņemto lēmumu piešķirt visiem Krimas iedzīvotājiem Krievijas pases; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina Krievijas Federācijai kā okupācijas varai ar faktisko kontroli pār Krimu un saistošu starptautisko humanitāro tiesību un starptautisko cilvēktiesību subjektam, ka tās pienākums ir nodrošināt cilvēktiesību aizsardzību pussalā, un aicina Krievijas iestādes piešķirt netraucētu piekļuvi Krimai starptautiskajām institūcijām un neatkarīgajiem ekspertiem no Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO), Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes, kā arī cilvēktiesību NVO vai ziņu plašsaziņas līdzekļiem, kas vēlas apmeklēt, novērtēt un ziņot par situāciju tur; aicina Ukrainas iestādes vienkāršot procedūru, kā ārvalstu žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un juristiem piešķir piekļuvi pussalai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka Krimas tatāru tiesības ir rupji pārkāptas, aizliedzot Medžlisa darbību, un atkārtoti stingri pauž savu aicinājumu nekavējoties atcelt attiecīgo lēmumu un novērst tā sekas; pauž nožēlu par tiesisku vajāšanu un apcietināšanas draudiem pret Medžlisa līderiem, piemēram, Mustafa Dzhemilev, kas ir Ukrainas Augstākās Radas loceklis un kas tika nominēts Saharova balvai, un Medžlisa priekšsēdētāju Refat Chubarov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Krimas tatāri ir pussalas pirmiedzīvotāji un to kultūras mantojums, šķiet, ir primārs represiju mērķis; prasa piešķirt neierobežotu piekļuvi Krimai starptautiskajām institūcijām un neatkarīgiem ekspertiem no EDSO, ANO un Eiropas Padomes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina Krievijas iestādēm, ka, neraugoties uz Krimas aneksijas nelikumību, Krievija de facto statusā ir pilnībā atbildīga par tiesiskās kārtības nodrošināšanu Krimā un Krimas iedzīvotāju aizsardzību no patvaļīgiem tiesu iestāžu vai administratīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nopietnas bažas par daudziem ticamiem ziņojumiem par pazušanu, spīdzināšanu un sistemātisku iebiedēšanu, kas vērsta pret vietējiem iedzīvotājiem, kuri bija pret Krimas aneksiju, un aicina Krieviju nekavējoties izbeigt vajāšanas praksi, efektīvi izmeklēt visus cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp piespiedu pazušanas gadījumus, patvaļīgu apcietināšanu, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret ieslodzītajiem, un ievērot visu iedzīvotāju pamattiesības, tostarp vārda brīvību, reliģijas vai pārliecības brīvību un biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; prasa visas pazušanas un nolaupīšanas, kas notikušas Krimas okupācijas periodā, nekavējoties izmeklēt, tostarp Ervin Ibragimov lietu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka saskaņā ar Krievijas tiesību aktiem Krievijas tieslietu sistēmas jurisdikcija attiecas tikai uz noziegumiem, kas pastrādāti Krievijas teritorijā; pauž nožēlu par to, ka Krievijas tiesībaizsardzības aģentūras ir ierosinājušas vairākas krimināllietas par nodarījumiem, kas veikti Ukrainas un Krimas teritorijā pirms aneksijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Ukrainas ombudes neseno vizīti Krimā ar mērķi tikties ar ieslodzītajiem; pauž nožēlu par to, ka ombudei netika atļauts tikties ar visiem ieslodzītajiem, un pauž cerību, ka nākamo vizīšu laikā viņai tiks sniegta netraucēta piekļuve Ukrainas valstspiederīgajiem, kas ieslodzīti Krimā un kas pārvietoti uz Krievijas Federāciju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa nodrošināt neierobežotu, drošu un netraucētu piekļuvi EDSO un citiem starptautiskajiem cilvēktiesību novērotājiem un visiem humānās palīdzības sniedzējiem Krimas pussalā, izveidot neatkarīgus uzraudzības mehānismus un pēc vajadzības sniegt humāno palīdzību un juridisko palīdzību; atbalsta Ukrainas virzītās iniciatīvas šo jautājumu risināšanai Cilvēktiesību padomē un Ģenerālajā asamblejā; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES delegāciju Krievijā cieši sekot pret Ukrainas politieslodzītajiem ierosināto lietu izskatīšanai tiesā un ziņot par izturēšanos pret viņiem ieslodzījuma laikā; pauž bažas par ziņojumiem, ka psihiatriska ārstēšana tiek izmantota kā sods; sagaida, ka ES delegācija, EĀDD un dalībvalstu vēstniecības cieši sekos tiesas procesiem pret Ukrainas pilsoņiem Krievijā un centīsies piekļūt šiem cilvēkiem pirms tiesas, tās laikā un pēc tās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nosoda dominējošo praksi apcietinātās personas pārvest uz attāliem Krievijas reģioniem, jo tas būtiski mazina viņu saziņu ar ģimenēm un cilvēktiesību organizācijām; uzsver, ka šāda prakse ir pretrunā spēkā esošajiem Krievijas tiesību aktiem, jo īpaši Kriminālprocesa kodeksa 73. pantam, saskaņā ar kuru spriedumi būtu jāizpilda reģionā, kurā notiesātās personas dzīvo, vai kurā tika pieņemts tiesas spriedums; nosoda praksi liegt konsulārās vizītes pie aizturētās personas un aicina iestādes bez nosacījumiem atļaut šādas vizītes; mudina Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejai (SSKK) sniegt piekļuvi cietumiem okupētajās teritorijās un ievērot ieslodzīto tiesības sazināties ar radiniekiem un draugiem regulāros intervālos gan pa pastu, gan pieņemot apmeklētājus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tāpat uzsver nepieciešamību Ukrainai nodrošināt pārvietoto Ukrainas pilsoņu tiesību un vajadzību aizsardzību, tostarp tiesības balsot un saņemt pilnīgu tiesisko un administratīvo aizsardzību savā valstī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Krievijas Augstākās tiesas Prezidija 2017. gada 22. februāra lēmumu atcelt Ildar Dadin notiesāšanu saistībā ar apsūdzībām par piedalīšanos daudzos nesankcionētos protestos, tostarp pret Krievijas karu pret Ukrainu, un pieņemto rīkojumu par viņa atbrīvošanu no ieslodzījuma pēc Parlamenta steidzamās rezolūcijas 2016. gada 24. novembrī (6) viņa aizstāvībai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos pievērst pastāvīgu uzmanību cilvēktiesību stāvoklim Krimas pussalā; uzsver vispārējo vajadzību Eiropas Savienībai uzņemties redzamāku, efektīvāk un proaktīvāku lomu ilglaicīga miermīlīga risinājuma veicināšanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prasa ES sniegt atbalstu Ukrainas un Krimas tatāru mediju projektiem saistībā ar Krimu, kā arī tiem, kurus uzsācis Eiropas Demokrātijas fonds un Radio Brīvā Eiropa / Radio Brīvība un kuru mērķis ir aizstāvēt ukraiņu un Krimas tatāru skolas un citas iniciatīvas to kultūras mantojuma aizsargāšanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa turpināt ierobežojošu pasākumu noteikšanu pret personām, kas atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp veikt viņu aktīvu iesaldēšanu ES bankās; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina visas puses pilnībā īstenot Minskas vienošanos noteikumus, tostarp izbeigt militārās darbības Donbasā, veikt ķīlnieku apmaiņu, un bez turpmākas kavēšanās atbrīvot un atgriezt visas sagūstītās personas; atgādina par īpašo atbildību, kas Krievijas valdībai ir šajā sakarā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa izpētīt iespēju izveidot starptautiska formāta sarunas, kurās apspriest Krimas okupācijas izbeigšanu ar ES līdzdalību un kuru pamatā būtu starptautiskās humanitārās tiesības, cilvēktiesības un starptautiskie principi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina Padomi rast veidus, kā atbalstīt Ukrainu Starptautiskajā Tiesā lietā par Krievijas Federācijas saukšanu pie atbildības par tās atbalstu terorismam Ukrainas austrumos un diskriminācijas aktiem pret etniskajiem ukraiņiem un Krimas tatāriem okupētajā Krimā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstīm, Ukrainas prezidentam, Ukrainas un Krievijas Federācijas valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0043.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0218.

(3)  OV C 346, 21.9.2016., 101. lpp.

(4)  Igaunijas pilsonis.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0314.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Filipīnas, senatores Leila M. De Lima lieta

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Filipīnām — senatores Leila M. De Lima lieta (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Filipīnās, īpaši 2016. gada 15. septembra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Filipīnās, īpaši 2016. gada 15. septembra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā ES delegācijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) runaspersonas paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES delegācijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) runaspersonas paziņojumus,

| — | ņemot vērā diplomātiskās attiecības starp Filipīnām un ES (iepriekš Eiropas Ekonomikas kopienu (EEK)), kuras tika izveidotas 1964. gada 12. maijā līdz ar Filipīnu vēstnieka Eiropas Ekonomikas kopienā iecelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā diplomātiskās attiecības starp Filipīnām un ES (iepriekš Eiropas Ekonomikas kopienu (EEK)), kuras tika izveidotas 1964. gada 12. maijā līdz ar Filipīnu vēstnieka Eiropas Ekonomikas kopienā iecelšanu,

| — | ņemot vērā Filipīnu statusu, kura ir Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dibinātāja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Filipīnu statusu, kura ir Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dibinātāja,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Juristu komisijas 2017. gada 28. februāra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Juristu komisijas 2017. gada 28. februāra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR),

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Filipīnām un ES jau sen ir nodibinātas diplomātiskās, ekonomiskās, kultūras un politiskās attiecības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Filipīnām un ES jau sen ir nodibinātas diplomātiskās, ekonomiskās, kultūras un politiskās attiecības;

| B. | tā kā 2017. gada 23. februārī tika izdots apcietināšanas orderis pret Filipīnu senatori Leila M. De Lima, kura pārstāv opozīcijas partiju, pamatojoties uz apsūdzībām par iespējamiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar narkotikām; tā kā 2017. gada 24. februārī senatore De Lima tika arestēta un ievietota ieslodzījuma vietā; tā kā, ja senatore De Lima tiks notiesāta, viņai var draudēt sods no 12 gadiem brīvības atņemšanas līdz mūža ieslodzījumam un izraidīšana no Senāta; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 23. februārī tika izdots apcietināšanas orderis pret Filipīnu senatori Leila M. De Lima, kura pārstāv opozīcijas partiju, pamatojoties uz apsūdzībām par iespējamiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar narkotikām; tā kā 2017. gada 24. februārī senatore De Lima tika arestēta un ievietota ieslodzījuma vietā; tā kā, ja senatore De Lima tiks notiesāta, viņai var draudēt sods no 12 gadiem brīvības atņemšanas līdz mūža ieslodzījumam un izraidīšana no Senāta;

| C. | tā kā pastāv nopietnas bažas, ka apsūdzības pret senatori De Lima ir gandrīz pilnībā safabricētas; tā kā organizācija “Amnesty International” uzskata senatori De Lima par ieslodzīto viņas pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā pastāv nopietnas bažas, ka apsūdzības pret senatori De Lima ir gandrīz pilnībā safabricētas; tā kā organizācija “Amnesty International” uzskata senatori De Lima par ieslodzīto viņas pārliecības dēļ;

| D. | tā kā senatore De Lima ir cilvēktiesību aizstāve un Filipīnu prezidenta Rodrigo Dutertes narkotiku apkarošanas kampaņas viena no lielākajām kritizētājām; tā kā viņa ir atklāti nosodījusi Filipīnu karu pret narkotikām; tā kā senatore De Lima bija Filipīnu Cilvēktiesību komisijas priekšsēdētāja; tā kā pastāv nopietnas bažas par senatores De Lima drošību; tā kā ir saņemtas daudzas sūdzības par spīdzināšanām apcietinājuma vietās, kuras netiek izmeklētas; |
| --- | --- |

D.

tā kā senatore De Lima ir cilvēktiesību aizstāve un Filipīnu prezidenta Rodrigo Dutertes narkotiku apkarošanas kampaņas viena no lielākajām kritizētājām; tā kā viņa ir atklāti nosodījusi Filipīnu karu pret narkotikām; tā kā senatore De Lima bija Filipīnu Cilvēktiesību komisijas priekšsēdētāja; tā kā pastāv nopietnas bažas par senatores De Lima drošību; tā kā ir saņemtas daudzas sūdzības par spīdzināšanām apcietinājuma vietās, kuras netiek izmeklētas;

| E. | tā kā 2016. gada 19. septembrī senatori De Lima atcēla no Senāta Tieslietu un cilvēktiesību komitejas priekšsēdētājas amata; tā kā laikā, kad senatore De Lima bija Cilvēktiesību komisijas vadītāja, viņa īstenoja izmeklēšanu par iespējamu aptuveni 1000 vai vairāk tādu cilvēku nogalināšanu Davao bez tiesas sprieduma, kuri turēti aizdomās par nodarījumiem, kas saistīti ar narkotikām, kamēr prezidents R. Duterte bija Davao pilsētas mērs; tā kā pēc nopratināšanām senatore De Lima tika pakļauta virknei vajāšanu un iebiedēšanu no iestāžu puses un tā kā iepriekšējo astoņu mēnešu laikā šie uzbrukumi ir pastiprinājušies; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2016. gada 19. septembrī senatori De Lima atcēla no Senāta Tieslietu un cilvēktiesību komitejas priekšsēdētājas amata; tā kā laikā, kad senatore De Lima bija Cilvēktiesību komisijas vadītāja, viņa īstenoja izmeklēšanu par iespējamu aptuveni 1000 vai vairāk tādu cilvēku nogalināšanu Davao bez tiesas sprieduma, kuri turēti aizdomās par nodarījumiem, kas saistīti ar narkotikām, kamēr prezidents R. Duterte bija Davao pilsētas mērs; tā kā pēc nopratināšanām senatore De Lima tika pakļauta virknei vajāšanu un iebiedēšanu no iestāžu puses un tā kā iepriekšējo astoņu mēnešu laikā šie uzbrukumi ir pastiprinājušies;

| F. | tā kā organizācija Human Rights Watch2017. gada 2. martā nāca klajā ar ziņojumu “Licence nogalināšanai — Filipīnu policijas veiktās nogalināšanas R. Dutertes “karā pret narkotikām””, kurā dokumentētas nogalināšanas bez tiesas sprieduma saistībā ar narkotiku apkarošanas kampaņu; |
| --- | --- |

F.

tā kā organizācija Human Rights Watch2017. gada 2. martā nāca klajā ar ziņojumu “Licence nogalināšanai — Filipīnu policijas veiktās nogalināšanas R. Dutertes “karā pret narkotikām””, kurā dokumentētas nogalināšanas bez tiesas sprieduma saistībā ar narkotiku apkarošanas kampaņu;

| G. | tā kā kopš prezidenta R. Dutertes stāšanās amatā 2016. gada 30. jūnijā ziņots par vairāk nekā 7 000 ar narkotikām saistītu policijas un kārtībsargu īstenotām nogalināšanām; tā kā prezidents R. Duterte ir solījis turpināt narkotiku apkarošanas kampaņu līdz prezidenta pilnvaru termiņa beigām 2022. gadā; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš prezidenta R. Dutertes stāšanās amatā 2016. gada 30. jūnijā ziņots par vairāk nekā 7 000 ar narkotikām saistītu policijas un kārtībsargu īstenotām nogalināšanām; tā kā prezidents R. Duterte ir solījis turpināt narkotiku apkarošanas kampaņu līdz prezidenta pilnvaru termiņa beigām 2022. gadā;

| H. | tā kā, reaģējot uz nemiernieku no komunistu grupējuma New People’s Army (NPA) 2017. gada 8. martā veiktajām virsnieku nogalināšanām Filipīnu dienvidos, prezidents R. Duterte pavēlēja armijai īstenot pret nemierniekiem vērstas operācijas, ignorējot netiešo kaitējumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā, reaģējot uz nemiernieku no komunistu grupējuma New People’s Army (NPA) 2017. gada 8. martā veiktajām virsnieku nogalināšanām Filipīnu dienvidos, prezidents R. Duterte pavēlēja armijai īstenot pret nemierniekiem vērstas operācijas, ignorējot netiešo kaitējumu;

| I. | tā kā 2017. gada 30. janvārī Filipīnu valsts policija uz laiku apturēja narkotiku apkarošanas operācijas pēc tam, kad policija, iespējams, bija īstenojusi brutālas nogalināšanas narkotiku apkarošanas nolukā; tā kā prezidents R. Duterte Filipīnu Bruņotajiem spēkiem (AFP) pavēlējis aizpildīt šo robu narkotiku apkarošanas kampaņā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2017. gada 30. janvārī Filipīnu valsts policija uz laiku apturēja narkotiku apkarošanas operācijas pēc tam, kad policija, iespējams, bija īstenojusi brutālas nogalināšanas narkotiku apkarošanas nolukā; tā kā prezidents R. Duterte Filipīnu Bruņotajiem spēkiem (AFP) pavēlējis aizpildīt šo robu narkotiku apkarošanas kampaņā;

| J. | tā kā cilvēktiesību aizstāvji, aktīvisti un žurnālisti, tostarp Filipīnu senatore De Lima, regulāri saskaras ar draudiem, vajāšanu, iebiedēšanu un kiberiebiedēšanu; tā kā tie, kas pārkāpuši šo grupu tiesības, netiek saukti pie atbildības, ņemot vērā to, ka netiek veikta pienācīga izmeklēšana; tā kā 2016. gada novembrī prezidents R. Duterte atklāti draudēja nogalināt cilvēktiesību aizstāvjus; |
| --- | --- |

J.

tā kā cilvēktiesību aizstāvji, aktīvisti un žurnālisti, tostarp Filipīnu senatore De Lima, regulāri saskaras ar draudiem, vajāšanu, iebiedēšanu un kiberiebiedēšanu; tā kā tie, kas pārkāpuši šo grupu tiesības, netiek saukti pie atbildības, ņemot vērā to, ka netiek veikta pienācīga izmeklēšana; tā kā 2016. gada novembrī prezidents R. Duterte atklāti draudēja nogalināt cilvēktiesību aizstāvjus;

| K. | tā kā Pārstāvju palāta 2017. gada 7. martā ir apstiprinājusi šīs palātas Likumu Nr. 4727, ar kuru atjauno nāvessodu par nopietniem narkotiku jomā izdarītiem noziegumiem; tā kā Filipīnas bija viena no pirmajām valstīm reģionā, kura 2007. gadā atcēla nāvessodu; tā kā nāvessoda atjaunošana būtu nepārprotams Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) otrā fakultatīvā protokola pārkāpums, kuru Filipīnas parakstīja 2007. gadā; tā kā prezidenta R. Dutertes administrācija pašlaik izskata tiesību akta projektu par minimālā kriminālatbildības vecuma samazināšanu no 15 līdz 9 gadiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pārstāvju palāta 2017. gada 7. martā ir apstiprinājusi šīs palātas Likumu Nr. 4727, ar kuru atjauno nāvessodu par nopietniem narkotiku jomā izdarītiem noziegumiem; tā kā Filipīnas bija viena no pirmajām valstīm reģionā, kura 2007. gadā atcēla nāvessodu; tā kā nāvessoda atjaunošana būtu nepārprotams Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) otrā fakultatīvā protokola pārkāpums, kuru Filipīnas parakstīja 2007. gadā; tā kā prezidenta R. Dutertes administrācija pašlaik izskata tiesību akta projektu par minimālā kriminālatbildības vecuma samazināšanu no 15 līdz 9 gadiem;

| L. | tā kā Filipīnas 2016. gada septembrī atsāka ASEAN prezidentūru 2017. gadam, |
| --- | --- |

L.

tā kā Filipīnas 2016. gada septembrī atsāka ASEAN prezidentūru 2017. gadam,

| 1. | prasa nekavējoties atbrīvot senatori Leila M. De Lima un garantēt viņai atbilstošu drošību, kamēr viņa atrodas apcietinājumā; aicina Filipīnu varas iestādes nodrošināt taisnīgu tiesu, atgādinot par tiesībām uz nevainīguma prezumpciju, atsaukt visas politiski motivētās apsūdzības un izbeigt jebkādas turpmākas vajāšanas pret viņu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | saprot, ka Filipīnās miljoniem cilvēku ir negatīvi ietekmējusi augsta līmeņa narkotiskā atkarība un tās sekas; stingri nosoda narkotiku tirdzniecību un narkomāniju Filipīnās; aicina valdību par prioritāti noteikt cīņu pret cilvēku tirdzniecības tīkliem un narkotiku baroniem, tā vietā, lai vajātu maza mēroga patērētājus; uzsver, ka šī cīņa ir jāapvieno ar profilakses un detoksikācijas pasākumiem; atbalsta valdību tās centienos atvērt jaunus detoksikācijas centrus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda lielo nogalināšanu skaitu bez tiesas sprieduma un bruņoto spēku un kārtības grupējumu darbību, kas saistītas ar narkotiku apkarošanas kampaņām; izsaka dziļu līdzjūtību upuru ģimenēm; pauž dziļas bažas par saņemtajiem ticamajiem ziņojumiem par to, ka Filipīnu policija vilto pierādījumus, lai attaisnotu sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma, un ka tas galvenokārt skar ārkārtīgi nabadzīgos pilsētu iedzīvotājus; aicina Filipīnu varas iestādes nekavējoties veikt objektīvas un pamatotas izmeklēšanas par šādiem nogalināšanas gadījumiem bez tiesas sprieduma, sākt kriminālvajāšanu un saukt pie atbildības visus vainīgos; aicina ES atbalstīt šādas izmeklēšanas; aicina Filipīnu valsts iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu vēl vairāk nogalināšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nopietnas bažas par prezidenta R. Dutertes retoriku, reaģējot uz virsnieku nogalināšanu 2017. gada 8. martā, un kategoriski mudina Filipīnu iestādes un militāros spēkus nelokāmi ievērot starptautiskās humanitārās tiesības, kas paredz īpašas prasības visām bruņotajā konfliktā iesaistītajām pusēm saudzēt civiliedzīvotājus un personas, kas konfliktā neiesaistās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina ES atbalstīt ANO Cilvēktiesību padomes neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par nelikumīgajām nogalināšanām un citu vardarbību Filipīnās saistībā ar prezidenta R. Dutertes “karu pret narkotikām”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļu satraukumu par Pārstāvju palātas lēmumu atjaunot nāvessodu; aicina Filipīnu varas iestādes nekavējoties pārtraukt notiekošās procedūras nāvessoda atjaunošanai; atgādina, ka ES nāvessodu uzskata par nežēlīgu un necilvēcīgu sodu, kas nedarbojas kā līdzeklis atturēšanai no noziedzīgas rīcības; aicina Filipīnu valdību atturēties no minimālā vecuma pazemināšanas, kuru sasniedzot iestājas kriminālatbildība; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina ES cieši uzraudzīt lietu, kas ierosināta pret senatori De Lima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina ES izmantot visus pieejamos instrumentus, lai atbalstītu Filipīnu valdību tās starptautisko saistību cilvēktiesību jomā, īpaši saistību saskaņā ar pamatnolīgumu, ievērošanā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju izmantot visus pieejamos līdzekļus, apsverot iespēju atcelt VPS+ preferences, lai pārliecinātu Filipīnu izbeigt nāvessodus izpildi bez tiesas sprieduma, kas saistīti ar narkotiku apkarošanas kampaņu, tostarp, ja turpmāko mēnešu laikā nav panākti ievērojami uzlabojumi, procesuālas darbības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Filipīnu valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ASEAN dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

ES prioritātes ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada sesijās

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada sesijās (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 60/251, ar ko izveido Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (UNHRC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 60/251, ar ko izveido Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (UNHRC),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Sociālo hartu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Sociālo hartu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par ANO Cilvēktiesību padomes sesijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par ANO Cilvēktiesību padomes sesijām,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūlija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūlija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp 2016. gada steidzamības kārtā pieņemtās rezolūcijas par Etiopiju, Ziemeļkoreju, Indiju, Krimu, Honkongu, Kazahstānu, Ēģipti, Kongo Demokrātisko Republiku, Pakistānu, Hondurasu, Nigēriju, Gambiju, Džibutiju, Kambodžu, Tadžikistānu, Vjetnamu, Malāviju, Bahreinu, Mjanmu, Filipīnām, Somāliju, Zimbabvi, Ruandu, Sudānu, Taizemi, Ķīnu, Brazīliju, Krieviju, Tibetu, Irāku, Indonēziju, Centrālāfrikas Republiku, Burundi, Nikaragvu, Kuveitu un Gvatemalu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp 2016. gada steidzamības kārtā pieņemtās rezolūcijas par Etiopiju, Ziemeļkoreju, Indiju, Krimu, Honkongu, Kazahstānu, Ēģipti, Kongo Demokrātisko Republiku, Pakistānu, Hondurasu, Nigēriju, Gambiju, Džibutiju, Kambodžu, Tadžikistānu, Vjetnamu, Malāviju, Bahreinu, Mjanmu, Filipīnām, Somāliju, Zimbabvi, Ruandu, Sudānu, Taizemi, Ķīnu, Brazīliju, Krieviju, Tibetu, Irāku, Indonēziju, Centrālāfrikas Republiku, Burundi, Nikaragvu, Kuveitu un Gvatemalu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (2),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 18., 21., 27. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 18., 21., 27. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā 2015. gada UNHRC ikgadējo ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada UNHRC ikgadējo ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību universāluma sekmēšana un aizsardzība ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu kopuma neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem; tā kā cilvēktiesību ievērošanas jautājumi būtu sistemātiski jāiekļauj visās ES politikas jomās; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību universāluma sekmēšana un aizsardzība ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu kopuma neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem; tā kā cilvēktiesību ievērošanas jautājumi būtu sistemātiski jāiekļauj visās ES politikas jomās;

| B. | tā kā ES ir stingri apņēmusies ievērot daudzpusējību un sadarboties ar ANO struktūrām attiecībā uz cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir stingri apņēmusies ievērot daudzpusējību un sadarboties ar ANO struktūrām attiecībā uz cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību;

| C. | tā kā ANO Cilvēktiesību padomes regulārās sesijas, īpašo referentu iecelšana, vispārējo regulāro pārskatu (VRP) mehānisms un īpašās procedūras, kas vērstas uz situāciju konkrētās valstīs vai tematiskiem jautājumiem, dod ieguldījumu cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma sekmēšanā un ievērošanā, |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO Cilvēktiesību padomes regulārās sesijas, īpašo referentu iecelšana, vispārējo regulāro pārskatu (VRP) mehānisms un īpašās procedūras, kas vērstas uz situāciju konkrētās valstīs vai tematiskiem jautājumiem, dod ieguldījumu cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma sekmēšanā un ievērošanā,

ANO Cilvēktiesību padome

| 1. | atzinīgi vērtē darbu, ko veicis ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein un viņa birojs (OHCHR); atgādina par ES apņemšanos turpināt atbalstīt un aizstāvēt to integritāti, neatkarību un darbību; atzinīgi vērtē OHCHR būtisko lomu sadarbības veicināšanā starp starptautiskiem un reģionāliem cilvēktiesību mehānismiem un to veidu apzināšanā, ar kuriem sekmē “reģionālo vienošanos” nozīmi saistībā ar vispārējiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka UNHRC efektivitāte un uzticamība ir atkarīga no tās biedru patiesas apņemšanās aizsargāt no cilvēktiesību pārkāpumiem visus cilvēkus visās valstīs saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesību konvencijām, ar kurām sekmē cilvēktiesību vispārēju piemērošanu, neatkarību, objektivitāti, izvairīšanos no selektivitātes, konstruktīvu dialogu un sadarbību; piekodina, ka ir jāizvairās no UNHRC debašu polarizācijas, un mudina uz konstruktīvu dialogu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina valstis piešķirt piekļuvi UNHRC neatkarīgajiem ekspertiem, īpašajiem referentiem un OHCHR ekspertiem, izmeklēt iespējamos cilvēktiesību pārkāpumus un konstruktīvi ar viņiem sadarboties nolūkā noregulēt situāciju, pildīt savas cilvēktiesību konvencijās paredzētās saistības un pilnībā sadarboties saskaņā ar UNHRC īpašajām procedūrām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina visas valstis veikt konkrētus pasākumus, lai īstenotu VRP ieteikumus un novērstu trūkumus, ieviešot īstenošanas un pēcpasākumu mehānismu, tostarp izstrādājot valstu rīcības plānus un valstu koordinācijas mehānismus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka ANO Ģenerālajai asamblejai ir pienākums UNHRC locekļu ievēlēšanā ņemt vērā to, kāda ir kandidātu attieksme pret cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas ievērošanu un aizsardzību; atzinīgi vērtē UNHRC lēmumu pieprasīt UNHRC Padomdevējai komitejai sagatavot novērtējuma ziņojumu par paveikto reģionālo un apakšreģionālo shēmu izveidē ar mērķi ievērot un aizsargāt cilvēktiesības; aicina ES un tās dalībvalstis savos balsojuma modeļos atspoguļot vienlīdzīgu tiesību nozīmi un šajā ziņā uzlabot ES nostāju koordinēšanu; noteikti pieprasa, lai ES paustu vienotu viedokli un panāktu vienotu ES nostāju UNHRC balsojumos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vēlreiz atgādina, cik svarīgi ir, lai ES aktīvi un pastāvīgi iesaistītos ANO cilvēktiesību mehānismos, jo īpaši Trešās komitejas, Ģenerālās Asamblejas un UNHCR darbā, lai uzlabotu tās uzticamību; atzinīgi vērtē Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), ES delegāciju Ņujorkā un Ženēvā, kā arī dalībvalstu tālākos centienus panākt lielāku ES saskaņotību cilvēktiesību jautājumos ANO līmenī; |
| --- | --- |

6.

Tematiskās prioritātes

| 7. | uzsver, ka cilvēktiesību veicināšanā un aizsardzībā svarīga nozīme ir cilvēktiesību aizstāvjiem un šajā jomā strādājošajām NVO; uzsver, ka cilvēktiesības un pamatbrīvības ir jāaizsargā visās to izpausmes dimensijās, tostarp saistībā ar jaunajām tehnoloģijām; līdz ar UNHRC ir nobažījies par ziņojumiem par draudiem un represijām, kas vērstas pret tām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un NVO, kas sadarbojās ar UNHRC vispārējā regulārā pārskata procesā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nopietnas bažas par daudziem, aizvien pieaugošajiem mēģinājumiem samazināt pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju izpausmes telpu, tostarp ieviešot likumus terorisma apkarošanas jomā; nosoda pret cilvēktiesību aizstāvjiem, trauksmes cēlējiem, žurnālistiem un emuāristiem vērstu visu veidu vardarbību, terorizēšanu, iebiedēšanu vai vajāšanu gan tiešsaistē, gan bezsaistē; aicina visas valstis veicināt un nodrošināt drošu un labvēlīgu vidi NVO, pilsoniskajai sabiedrībai, žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp īpašu uzmanību pievēršot visām neaizsargātajām grupām, lai tie varētu darboties neatkarīgi un bez iejaukšanās; atkārtoti prasa tām valstīm, kuras ir pieņēmušas ierobežojošus tiesību aktus pret neatkarīgām cilvēktiesību organizācijām, tos atcelt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka brīvi, neatkarīgi un objektīvi plašsaziņas līdzekļi ir viens no būtiskiem pamatelementiem demokrātiskā sabiedrībā, kurā svarīga loma ir atklātām debatēm; atbalsta aicinājumu iecelt ANO ģenerālsekretāra īpašu pārstāvi jautājumos par žurnālistu drošību; prasa visos starptautiskajos forumos pievērsties jautājumiem par vārda brīvību tiešsaistē, digitālajām brīvībām un brīva un atvērta interneta nozīmīgumu; prasa samazināt digitālo plaisu un nodrošināt neierobežotu piekļuvi informācijai un saziņas līdzekļiem, kā arī brīvu piekļuvi internetam bez cenzūras; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka pulcēšanās un biedrošanās brīvības īstenošana joprojām ir liela problēma; ļoti atzinīgi vērtē darbu, ko veic īpašais referents mierīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesību jautājumos Maina Kiai; aicina visas valstis pienācīgi ņemt vērā viņa ziņojumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina visas valstis bez kavēšanās ratificēt Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR) fakultatīvos protokolus, ar kuriem izveido sūdzību un izmeklēšanas mehānismus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | iestājas pret jebkādu diskrimināciju un vajāšanu — tā nav pieļaujama nekādu iemeslu gadījumā, nedz, piemēram, rases, ādas krāsas, valodas, reliģijas un ticības, nedz dzimumidentitātes, seksuālās orientācijas, sociālās izcelsmes, kastas, dzimšanas apstākļu, vecuma vai invaliditātes dēļ; atbalsta ES iesaistīšanos attiecīgajās īpašajās procedūrās, tostarp sadarbību ar jauno neatkarīgo ekspertu saistībā ar aizsardzību pret vardarbību un diskrimināciju seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ; prasa ES aktīvi turpināt veicināt līdztiesību un nediskriminēšanu un apkarot pret ikvienu personu vērstu vardarbību un diskrimināciju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par to, ka daudzi cilvēki individuāli vai kolektīvi cieš no viņu tiesību uz reliģijas vai ticības brīvību pārkāpšanas, ko izdara valstis un nevalstiskie dalībnieki, izraisot diskrimināciju, nevienlīdzību un stigmatizāciju; atgādina par nepieciešamību cīnīties pret neiecietību un diskrimināciju reliģijas vai ticības dēļ, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas citas savstarpēji atkarīgas cilvēktiesības, piemēram, vārda brīvība; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa ES strādāt pie tā, lai nodrošinātu lielāku aizsardzību reliģiskajām un etniskajām minoritātēm pret vajāšanu un vardarbību un lai atceltu tiesību aktus, kuros zaimošana vai apostāze var kalpot par aizbildinājumu reliģisko un etnisko minoritāšu un neticīgo vajāšanai; prasa atbalstīt ANO īpašā referenta reliģijas vai ticības brīvības jautājumos darbu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | visnotaļ mudina ES turpināt atbalstīt nulles toleranci pret nāvessodu un prasa, lai tā vēl vairāk censtos nostiprināt starpreģionālo atbalstu nākamajai ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijai par moratorija noteikšanu nāvessodam; atzinīgi vērtē lēmumu, ko 2015. gadā pieņēma Kongo Republika, Fidži un Madagaskara un ar ko atceļ nāvessodu neatkarīgi no nozieguma veida; nosoda nāvessoda atjaunošanu vairākās valstīs, tostarp Bangladešā, Bahreinā, Baltkrievijā, Čadā, Indijā, Indonēzijā, Kuveitā, Omānā un Dienvidsudānā; turklāt pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar ziņojumiem pieaug piespriesto nāvessodu skaits, jo īpaši Ķīnā, Ēģiptē, Irānā, Nigērijā, Pakistānā un Saūda Arābijā; atgādina šo valstu iestādēm, ka tās ir pievienojušās Konvencijai par bērna tiesībām, kas stingri aizliedz piemērot nāvessodu par noziegumiem, kas izdarīti, pirms persona ir sasniegusi 18 gadu vecumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina ES paust atbalstu ANO darbu cīņā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem un pazemojošiem izturēšanās vai sodīšanas veidiem, masveida sodīšanu ar nāvi un citiem nāvessodu veidiem, tostarp par narkotiku jomā izdarītajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, un prasa, lai EĀDD pastiprina dialogu visos līmeņos un visos forumos, pastiprina ES centienus cīņā pret nāvessodu izpildi bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu un cita veida nežēlīgu izturēšanos saskaņā ar ES politikas pamatnostādnēm attiecībā uz trešām valstīm par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu; prasa visas valstis ratificēt un efektīvi īstenot ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un tās fakultatīvo protokolu; uzsver, cik būtiski ir atbalstīt spīdzināšanas novēršanu, tostarp ar fakultatīvajā protokolā paredzēto valstu preventīvo mehānismu īstenošanu, un cik būtiski ir turpināt atbalstu spīdzināšanā cietušo rehabilitācijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nopietnas bažas par to, ka visā pasaulē turpinās smagi cilvēktiesību pārkāpumi un noziegumi; pauž nelokāmu atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai (ICC), kā galvenajai iestādei, kas nodrošina, lai vainīgie tiktu saukti pie atbildības un lai palīdzētu cietušajiem panākt taisnīgumu, pamatojoties uz papildināmības principu genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu gadījumā; prasa, lai visas puses nodrošinātu politisku, diplomātisku, finansiālu un loģistikas atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas ikdienas darbībai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prasa ES arī turpmāk stiprināt ICC darbības; mudina īstenot ciešu dialogu un sadarbību starp minēto Krimināltiesu, ANO un tās aģentūrām un ANO Drošības padomi; aicina visas ANO dalībvalstis pievienoties Krimināltiesai, ratificējot Romas Statūtus, un mudināt ratificēt Kampalas grozījumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ļoti asi nosoda pašreizējos smagos cilvēktiesību pārkāpumus, jo īpaši tos, kurus izdara ISIS/Da’esh, un Boko Haram pret bērniem vērstos uzbrukumus, kā arī visus citus teroristu vai paramilitāru organizāciju uzbrukumus, kas vērsti pret civiliedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm un bērniem; nosoda kultūras mantojuma postīšanas aktu biežumu un mērogu un prasa atbalstīt dažādos ANO forumos uzsāktos attiecīgos centienus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nosoda starptautisko humanitāro tiesību neievērošanu un ir ļoti nobažījies par to, ka visā pasaulē palielinās bruņotos konfliktos nodarītais kaitējums civiliedzīvotājiem un ka pieaug nāvi nesoši uzbrukumi slimnīcām, skolām, humānās palīdzības konvojiem un citiem civilajiem mērķiem; prasa šādus pārkāpumus pienācīgi ņemt vērā UNHRC konkrētām valstīm adresētos dokumentos un attiecīgos pārskatos, kas sniegti saskaņā ar VRP mehānismu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa ES aktīvi izstrādāt iniciatīvu, ar kuru ANO atzīst tā dēvētās ISIS/Da’esh nodarījumus pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm par genocīdu, un nodot Starptautiskajai Krimināltiesai lietas par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīdu; mudina īstenot ciešu dialogu un sadarbību starp šo tiesu, ANO un tās aģentūrām un ANO Drošības padomi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa ES mudināt visas valstis savās attiecīgajās attīstības politikās galveno uzmanību pievērst cilvēktiesībām un īstenot ANO 1986. gada Deklarāciju par tiesībām uz attīstību; atzinīgi vērtē to, ka nesen ANO Cilvēktiesību padome ir iecēlusi īpašo referentu par tiesībām uz attīstību, kura pilnvaras paredz sekmēt tiesību uz attīstību veicināšanu, aizsargāšanu un īstenošanu saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un citiem starptautiskās attīstības sadarbības nolīgumiem; uzsver, ka visu cilvēku cilvēktiesību ievērošanai ir jākļūst par vienojošu elementu visu Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam uzdevumu un mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa ES arī turpmāk veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un tās darbībās un programmās aktīvi atbalstīt ANO sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas iniciatīvas; prasa turpināt to pasākumu atbalstīšanu, kas stiprina sieviešu un meiteņu iespēju veicināšanu un izskauž visu veidu vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm, tostarp vardarbību dzimuma dēļ; stingri pieprasa, lai ES censtos rast starpreģionālas iniciatīvas sieviešu tiesību veicināšanai, aizsardzībai un īstenošanai, kā arī Pekinas rīcības platformas un ICPD rīcības programmas efektīvai un pilnīgai īstenošanai, un pieprasa, lai ES šajā sakarā vienmēr uzturētu spēkā savu apņēmību aizstāvēt tiesības uz seksuālo un reproduktīvo veselību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina par ES apņemšanos integrēt cilvēktiesības un dzimumu aspektus saskaņā ar vēsturiski nozīmīgo ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000. gads) un Rezolūciju Nr. 1820 (2008. gads) par sievietēm, mieru un drošību; prasa ES starptautiskā līmenī atbalstīt tās pievienotās vērtības atzīšanu, ko sniedz sieviešu līdzdalība konfliktu nepieļaušanā un atrisināšanā, miera uzturēšanas operācijās, humānās palīdzības sniegšanā un pēckonfliktu atjaunošanas un ilgtspējīgas samierināšanas procesā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa ES arī turpmāk veicināt bērnu tiesības, jo īpaši palīdzot nodrošināt bērnu piekļuvi ūdenim, sanitārijai, veselības aprūpei un izglītībai, tostarp konfliktu zonās un bēgļu nometnēs, un izskaust bērnu darbu, bērnu-kareivju vervēšanu, brīvības atņemšanu, spīdzināšanu, cilvēku tirdzniecību, bērnu, pāragras un piespiedu laulības, seksuālu izmantošanu un kaitējošas paražas, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; prasa īstenot pasākumus, lai atbalstītu un stiprinātu Apvienoto Nāciju Organizācijas ietvaros īstenotos starptautiskos centienus izbeigt bērnu izmantošanu bruņotos konfliktos, kā arī efektīvāk novērst konfliktu un pēckonflikta situāciju ietekmi uz sievietēm un meitenēm; aicina visas ANO dalībvalstis ievērot savus līgumos noteiktos pienākumus un saistības saskaņā ar 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām, lai atbalstītu visu attiecīgo valstu jurisdikcijās dzīvojošo bērnu tiesības neatkarīgi no viņu juridiskā statusa un bez jebkāda veida diskriminācijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina valstis veicināt personu ar invaliditāti tiesības, tostarp to līdztiesīgu iesaistīšanos un sociālo iekļaušanu; aicina visas valstis ratificēt un īstenot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa ES sadarboties ar partneriem ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu īstenošanā, tostarp veicot pasākumus, ar ko mudina vairāk valstu pieņemt valsts rīcības plānus un iesaistīties ANO darba grupu un OHCHR darbības jomās; atkārtoti pauž savu prasību visām valstīm, tostarp ES, aktīvi un konstruktīvi iesaistīties tāda juridiski saistoša instrumenta pēc iespējas drīzā izveidē, kas starptautisko cilvēktiesību jomā regulē pārnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus, tos izmeklētu, nodrošinātu tiesisko aizsardzību un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kad šādi pārkāpumi notiek; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē ANO Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem, kurā risināts jautājums par bēgļu un migrantu masveida pārvietošanos un kuras rezultātā ir pieņemts globāls līgums par visaptverošu sistēmu reaģēšanai uz bēgļu pieplūdumu (CRR), un apņemšanos, kuras mērķis attiecībā uz migrantiem un bēgļiem ir glābt dzīvības, risināt konkrētas vajadzības, cīnīties pret rasismu un ksenofobiju, apkarot cilvēku tirdzniecību, nodrošināt vienlīdzīgu atzīšanu un aizsardzību likuma priekšā un nodrošināt iekļaušanu valstu attīstības plānos; aicina visas iesaistītās puses atbalstīt Ņujorkas deklarāciju, nodrošinot politisku līdzdalību, finansējumu un konkrētas solidāras darbības, un atgādina, ka migrācijas jautājums arī turpmāk būtu jāskata pasaules mērogā, nevis tikai Eiropas līmenī; prasa ES un tās dalībvalstīm uzņemties vadošo lomu šo starptautisko centienu īstenošanā un saskaņā ar starptautiskajās tiesībās noteiktajiem pienākumiem izpildīt savas saistības aizsargāt patvēruma meklētāju, bēgļu, migrantu un visu pārvietoto personu, jo īpaši sieviešu, bērnu un neaizsargāto grupu, tostarp personu ar invaliditāti, tiesības; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka migrantu atgriešana būtu jāīsteno tikai tad, ja pilnībā tiek ievērotas viņu tiesības, un tikai tādā gadījumā, ja viņu attiecīgajās valstī tiek garantēta viņu tiesību aizsardzība; aicina valdības izbeigt patvaļīgi apcietināt un aizturēt migrantus, tostarp nepilngadīgos; aicina visas valstis veikt konkrētus pasākumus bērnu-bēgļu un bērnu-migrantu interesēs, pamatojoties uz Konvenciju par bērna tiesībām, un ieviest pasākumus, ar kuriem nostiprina bērnu aizsardzības sistēmas, tostarp sociālo darbinieku un citu profesionālo grupu apmācību, un sadarbību ar NVO; aicina visas valstis ratificēt un īstenot Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt cilvēktiesību, tostarp pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kulturālo tiesību, universālumu un nedalāmību atbilstīgi Lisabonas līguma 21. pantam un vispārīgajiem noteikumiem par Savienības ārējo darbību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ir jāpieņem uz tiesībām balstīta pieeja un jāintegrē cilvēktiesību ievērošana visos ES politikas virzienos, tostarp tirdzniecības, investīciju, publisko pakalpojumu, attīstības sadarbības un migrācijas politikas virzienos, un tās kopējā drošības un aizsardzības politikā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina par to, ka iekšējā un ārējā saskaņotība cilvēktiesību jomā ir būtiska, lai nodrošinātu ES cilvēktiesību politikas ticamību attiecībās ar trešām valstīm, un prasa ES izpildīt savas saistības šajā sakarā; |
| --- | --- |

32.

Baltkrievija

| 33. | pauž dziļas bažas par to, ka vēl arvien tiek ierobežota vārda brīvība un biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvība; nosoda neatkarīgo un opozīcijas žurnālistu un cilvēktiesību aktīvistu vajāšanu un aizturēšanu; nosoda to, ka joprojām tiek piemēroti nāvessodi; aicina Padomes 35. sesijā atjaunot ANO īpašā referenta pilnvaras attiecībā uz situāciju cilvēktiesību jomā Baltkrievijā un aicina valdību pilnībā sadarboties ar īpašo referentu un apņemties sākt jau sen nepieciešamās reformas, lai aizsargātu cilvēktiesības, tostarp, īstenojot īpašā referenta un citu cilvēktiesību mehānismu izstrādātos ieteikumus; |
| --- | --- |

33.

Burundi

| 34. | pauž dziļas bažas par politiskās un drošības situācijas pasliktināšanos Burundi un par to, ka no valsts bēg aizvien vairāk cilvēku; nosoda vardarbību, kas Burundi notiek kopš 2015. gada un ir izraisījusi cilvēku bojāeju, spīdzināšanu un īpaši pret sievietēm vērstu vardarbību, tostarp kolektīvu izvarošanu un vajāšanu; nosoda to, ka tūkstošiem cilvēku ir ieslodzīti un simtiem tūkstoši Burundi iedzīvotāju ir piespiedu kārtā pārvietoti, kā arī preses un vārda brīvības pārkāpumus un vispārējo nesodāmību par šādiem pārkāpumiem; atbalsta ES Padomes lēmumu, kas pieņemts pēc tam, kad neizdevās saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu sāktās diskusijas, apturēt tiešo finansiālo atbalstu, tostarp budžeta atbalstu, Burundi administrācijai, vienlaikus saglabājot pilnu finansiālo atbalstu iedzīvotājiem un humāno palīdzību, izmantojot tiešos kanālus; pilnībā atbalsta izmeklēšanas komisijas Burundi jautājumā izveidi, lai identificētu iespējamos cilvēktiesību pārkāpējus un ļaunprātīgas izmantošanas veicējus valstī, tādējādi nodrošinot pilnīgu atbildību; prasa ES un tās dalībvalstīm izmantot to rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka Burundi sāk sadarboties ar izmeklēšanas komiteju (IK), Padomi un tās mehānismiem, konstruktīvi iesaistās IK darbā un risina nopietnās problēmas saistībā ar cilvēktiesībām; aicina Burundi iestādes pārskatīt savu lēmumu izstāties no Starptautiskās Krimināltiesas; |
| --- | --- |

34.

Korejas Tautas Demokrātiskā Republika (KTDR)

| 35. | pauž dziļas bažas par to, ka humanitārā situācija KTDR arvien pasliktinās; aicina KTDR valdību pildīt pienākumus, kas noteikti cilvēktiesību instrumentos, kuriem tā pievienojusies, un nodrošināt, lai humanitārajām organizācijām, neatkarīgajiem cilvēktiesību novērotājiem un ANO īpašajam referentam cilvēktiesību jautājumos KTDR būtu pieeja šai valstij un tiktu īstenota vajadzīgā sadarbība; aicina KTDR atļaut valsts un starptautisko plašsaziņas līdzekļu vārda brīvību un preses brīvību, kā arī atļaut pilsoņiem neierobežotu piekļuvi internetam; stingri nosoda sistemātisko nāvessoda izmantošanu KTDR plašā mērogā; aicina KTDR valdību izsludināt moratoriju attiecībā uz visām nāvessoda izpildēm, lai tuvākajā nākotnē nāvessodu atceltu; prasa saukt pie atbildības, tiesāt Starptautiskajā Krimināltiesā un pakļaut mērķtiecīgām sankcijām tos, kas ir atbildīgi par KTDR veiktajiem noziegumiem pret cilvēci; asi nosoda kodolizmēģinājumus, uzskatot tos par lieku un bīstamu provokāciju, kā arī attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju pārkāpumu un nopietnu draudu Korejas pussalas un Ziemeļaustrumāzijas reģiona mieram un stabilitātei; prasa atjaunot īpašā referenta pilnvaras; prasa iesniegt ekspertu grupas ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai un Drošības padomei; iesaka iekļaut rezolūcijā galvenos ekspertu ziņojumā ietvertos ieteikumus par atbildību, tostarp par Seulas biroja veiktspējas stiprināšanu ar izmeklēšanas un kriminālvajāšanas speciālistu zināšanām un krimināltiesību eksperta iecelšanu, lai veicinātu pasākumus atbildības noteikšanai; |
| --- | --- |

35.

Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)

| 36. | nosoda smagos cilvēktiesību pārkāpumus, kurus pilnīgas nesodāmības apstākļos veic drošības spēki, un prasa saukt pie atbildības šo pārkāpumu izdarītājus; īpaši prasa padziļināti izmeklēt brutālo vardarbību pret civiliedzīvotājiem Kongo austrumos, tostarp sieviešu izvarošanu un bērnu paverdzināšanu; prasa ANO miera uzturēšanas spēku pilnvaru termiņa Kongo austrumos iespējamu pagarinājumu; aicina Padomi apsvērt, vai turpmākas vardarbības gadījumā nevajadzētu paplašināt pašreizējos ierobežojošos pasākumus (kā paredz Kotonū nolīgums), piemēram, mērķtiecīgās ES sankcijas, tostarp ceļošanas aizliegumus un aktīvu iesaldēšanu personām, kuras ir atbildīgas par demokrātiskā procesa vardarbīgo apspiešanu un ierobežošanu KDR; mudina KDR iestādes īstenot 2016. gada decembrī panākto vienošanos un līdz 2017. gada decembrim ar starptautisko dalībnieku palīdzību sarīkot vēlēšanas; prasa UNHRC turpināt uzraudzīt KDR līdz vēlēšanām un demokrātiskās pārejas brīdim un mudina augstā komisāra biroju vajadzības gadījumā informēt Padomi par stāvokli KDR un nepieciešamības gadījumā rīkoties stingrāk; |
| --- | --- |

36.

Gruzijas Abhāzijas reģions un Chinvali reģions/ Dienvidosetija

| 37. | turpina paust bažas par vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību un to, ka nav iespējams piekļūt Krievijas nelikumīgi okupētajiem Abhāzijas reģioniem un Chinvali reģionam/ Dienvidosetijai, kur cilvēktiesību pārkāpumi vēl arvien ir plaši izplatīti; mudina stiprināt tiešus cilvēku savstarpējos kontaktus starp Tbilisi kontrolēto teritoriju un abiem okupētajiem reģioniem; aicina pilnībā respektēt Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramību; uzsver, ka bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām (IPP) ir jānodrošina iespēja droši un cieņpilni atgriezties savās pastāvīgajās dzīves vietās; aicina Gruzijas valdību veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu VRP ieteikumu ieviešanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

37.

Mjanma/Birma

| 38. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem par vardarbīgām sadursmēm Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā un pauž nožēlu par cilvēku bojāeju, iztikas un pajumtes zaudēšanu un to, ka Mjanmas/Birmas bruņotie spēki, kā ziņots, ir izmantojuši nesamērīgi lielu spēku; mudina militāros un drošības spēkus nekavējoties izbeigt rohingu slepkavības, vajāšanas un izvarošanas, kā arī viņu māju dedzināšanas; uzstāj, ka Mjanmas/Birmas valdībai un Mjanmas/Birmas civilajām iestādēm ir nekavējoties jāpārtrauc rohingu minoritātes diskriminācija un segregācija; prasa aizsargāt rohingu tiesības un garantēt visu Mjanmas/Birmas iedzīvotāju drošību, aizsardzību un līdztiesību; atzinīgi vērtē Mjanmas/Birmas valdības lēmumu par galveno prioritāti noteikt miera nodrošināšanu un nacionālo izlīgumu; atzinīgi vērtē Mjanmas/Birmas valdības paziņojumu par izmeklēšanas komisijas izveidi, lai izmeklētu neseno vardarbību Rakhainas pavalstī; uzsver, ka ir jāsauc pie atbildības vainīgie un jānodrošina pienācīga tiesiskā aizsardzība vardarbībā cietušajām personām; aicina Mjanmas/Birmas valdību turpināt demokratizācijas procesu un ievērot tiesiskumu, vārda brīvību un cilvēka pamattiesības; prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt atjaunotas pilnvaras īpašajam referentam Mjanmas/Birmas jautājumos; |
| --- | --- |

38.

Okupētās palestīniešu teritorijas (OPT)

| 39. | pauž dziļas bažas par ieilgušo strupceļu Tuvo Austrumu miera procesā un prasa nekavējoties atsākt ticamus centienus panākt mieru; pauž bažas par humanitāro situāciju un cilvēktiesību pārkāpumiem okupētajās palestīniešu teritorijās, kā minēts tā 2015. gada 10. septembra rezolūcijā par ES lomu Tuvo Austrumu miera procesā (3); uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāturpina uzraudzīt, kā tiek īstenotas UNHRC rezolūcijas par pārkāpumiem un vardarbību, piemēram, 2015. gada 3. jūlija rezolūcija par pārskatatbildības un tiesiskuma nodrošināšanu saistībā ar visiem starptautisko tiesību pārkāpumiem palestīniešu okupētajās teritorijās, tostarp Austrumjeruzalemē; norāda, ka Starptautiskā Krimināltiesa pašlaik veic sākotnēju izmeklēšanu; atkārtoti apliecina pilnīgu atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai un starptautiskajai krimināltiesību sistēmai; šajā kontekstā atgādina par ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem (4) un aicina EĀDD ziņot Parlamentam par ES finansētajām struktūrām un projektiem nodarītajiem postījumiem un radīto kaitējumu; uzsver, ka visām pusēm jāturpina ievērot pamiers Gazas joslā un prasa pārtraukt blokādi; aicina gan izraēliešus, gan palestīniešus nepieļaut darbības, kas varētu izraisīt lielāku saasinājumu, tostarp nepieļaut naidīgus izteikumus un naida kurināšanu publiskajā telpā, kā arī neveikt vienpusējus pasākumus, kas negatīvi ietekmētu sarunu rezultātu un apdraudētu divu valstu risinājuma iespējamību; uzsver, ka konflikta ilglaicīgu risinājumu var panākt vienīgi reģionālā kontekstā, ar visu attiecīgo reģionālo ieinteresēto pušu aktīvu līdzdalību un starptautiskās sabiedrības atbalstu; |
| --- | --- |

39.

Dienvidsudāna

| 40. | aicina visas puses atturēties no cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, tostarp no tādiem pārkāpumiem, kas pielīdzināmi starptautiskiem noziegumiem, piemēram, sodīšanas ar nāvi bez tiesas sprieduma, etniskas vardarbības, ar konfliktu saistītas seksuālās vardarbības, tostarp izvarošanas, kā arī uz dzimumu balstītas vardarbības, bērnu vervēšanas un izmantošanas, piespiedu pazušanas un patvaļīgas apcietināšanas un aizturēšanas; atzīmē, ka Dienvidsudānas valdība 2016. gada 16. martā parakstīja Ceļveža nolīgumu un pēc tam ir precizējusi savas saistības attiecībā uz citu attiecīgo ieinteresēto personu iekļaušanu nacionālajā dialogā un attiecībā uz visu to lēmumu ievērošanu, kas panākti starp opozīcijas pārstāvjiem un 7+7 mehānismu, nacionālā dialoga koordinācijas komiteju; uzstāj, ka visām pusēm ir jāievēro savas saistības, un prasa turpināt dialogu, lai panāktu pilnīgu pamieru; prasa ES un tās dalībvalstīm arī turpmāk apņemties atbalstīt Āfrikas Savienības centienus nodrošināt Dienvidsudānā un tās iedzīvotājiem mieru pārejas procesā uz valsts iekšienē reformētu demokrātiju; prasa ES un tās dalībvalstīm atjaunot pilnvaras Cilvēktiesību komisijai Dienvidsudānā un nostiprināt tās lomu cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanā un seksuālās vardarbības apzināšanā; atbalsta tās ieteikumu iekļaušanu ziņojumā, kas nosūtāms ANO Ģenerālajai asamblejai un Drošības padomei; |
| --- | --- |

40.

Sīrija

| 41. | stingri nosoda nežēlīgos noziegumus un plaši izplatītos cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ko veikuši Asada režīma spēki ar Krievijas un Irānas atbalstu, kā arī cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ko izdarījuši nevalstiskie bruņotie teroristu grupējumi, jo īpaši ISIS/Daesh, kuru izdarītie noziegumiem ir uzskatāmi par genocīdu, kā arī Fateh Jabhat Fateh al-Sham / Al-Nusra Front un citi džihādistu grupējumi; uzsver, ka jāturpina izmeklēt ķīmisko ieroču izmantošanu un iznīcināšanu, ko Sīrijā veic visas puses, un pauž nožēlu par Krievijas un Ķīnas lēmumu bloķēt jaunu ANO DP rezolūciju par ķīmisko ieroču izmantošanu; atkārtoti prasa nodrošināt pilnīgu un netraucētu humānās palīdzības piekļuvi un saukt pie atbildības personas, kas vainojamas kara noziegumos un noziegumos pret cilvēci; atbalsta ES iniciatīvu nodot jautājumu par stāvokli Sīrijā izskatīšanai Starptautiskajā Krimināltiesā un aicina ANO Drošības padomi rīkoties šajā sakarā; atbalsta IK pilnvaras veikt īpašu izmeklēšanu Alepo, par kuru būtu jāziņo ne vēlāk kā UNHRC 34. sesijā martā, un prasa ziņojumu iesniegt Ģenerālajai asamblejai un Drošības padomei; |
| --- | --- |

41.

Ukraina

| 42. | nosoda to, ka Krievijas nepārtrauktās agresijas dēļ Donbasā ir izveidojusies smaga humanitārā situācija un ka Ukrainas un starptautiskajām humanitārajām organizācijām ir liegta piekļuve okupētajiem reģioniem; pauž dziļas bažas par smagajiem humanitārajiem apstākļiem, ar kuriem saskaras vairāk nekā 1,5 miljoni iekšzemē pārvietoto personu; pauž visdziļākās bažas par to, ka konflikta dēļ turpinās seksuāla vardarbība; pauž dziļas bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijas okupētajā Krimā, galvenokārt attiecībā uz Krimas tatāriem; uzsver, ka arī turpmāk jāsniedz Ukrainai ES finansiālais atbalsts; atkārtoti apstiprina savu apņemšanos atbalstīt Ukrainas suverenitāti, neatkarību, vienotību un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās, kā arī Ukrainas brīvu un neatkarīgu izvēli nostāties uz Eiropas integrācijas ceļa; aicina visas puses nekavējoties sākt okupētās Krimas pussalas miermīlīgu reintegrāciju Ukrainas tiesību sistēmā, īstenojot politisku dialogu un pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības; aicina EĀDD un Padomi pastiprināt spiedienu uz Krievijas Federāciju, lai nodrošinātu starptautisko organizāciju piekļuvi Krimai ar mērķi uzraudzīt cilvēktiesību stāvokli, ņemot vērā to, ka pussalā arvien tiek rupji pārkāptas pamatbrīvības un cilvēktiesības, un izveidot pastāvīgas starptautiskās uzraudzības un konvencionālus mehānismus; turklāt prasa pilnībā īstenot Minskas vienošanos un šajā sakarā atbalsta atbalsta sankciju pagarināšanu pret Krieviju, kamēr Krima nav atdota; atgādina, ka visām konfliktā iesaistītajām pusēm ir pienākums veikt visus iespējamos pasākumus, lai aizsargātu viņu kontrolē esošos civiliedzīvotājus no karadarbības sekām; atbalsta un rosina Cilvēktiesību komitejas 34. sesijā sākt interaktīvu dialogu; |
| --- | --- |

42.

Jemena

| 43. | ir ārkārtīgi nobažījies par katastrofālo humanitāro situāciju Jemenā; atkārtoti apstiprina savu apņemšanos turpināt atbalstīt Jemenu un tās iedzīvotājus; nosoda vēršanos pret civiliedzīvotājiem un to, ka viņi tiek iesaistīti nepieņemamā situācijā starp karojošām pusēm, kuras pārkāpj starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības; uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām un starptautiskajām humanitārajām tiesībām bērnu vervēšana un izmantošana bruņotā konfliktā ir stingri aizliegta un ka piecpadsmit gadu nesasniegušu bērnu vervēšana var būt uzskatāma par kara noziegumu; aicina visas puses nekavējoties atbrīvot šādus bērnus un atturēties no viņu vervēšanas; mudina visas puses mazināt spriedzi un panākt tūlītēju un stabilu pamieru, kas liktu pamatus politiskam, iekļaujošam un sarunu ceļā panāktam konflikta risinājumam; šajā sakarā pilnībā atbalsta ANO īpašā sūtņa Jemenā Ismaïl Ould Cheikh Ahmed centienus, kā arī Cilvēktiesību padomes 2016. gada oktobra rezolūcijas 33/16 īstenošanu, kurā ANO ir prasīts sadarboties ar nacionālo neatkarīgās izmeklēšanas komisiju, un atbalsta visus neatkarīgas starptautiskās izmeklēšanas centienus izbeigt nesodāmību Jemenā; aicina ES dalībvalstis atbalstīt pašreizējos centienus, pauž bažas par pārkāpumiem un vardarbību Jemenā un prasa minētos gadījumus rūpīgi un objektīvi izmeklēt; mudina augsto komisāru izmantot starpsesiju informācijas sniegšanas formātu, lai regulāri informētu Cilvēktiesību komiteju par izmeklēšanu rezultātiem; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, ANO 71. Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam, ANO augstajam cilvēktiesību komisāram un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0317.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0502.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

Kopējas drošības un aizsardzības politikas konstitucionālās, juridiskās un institucionālās sekas — Lisabonas līguma sniegtās iespējas

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par kopējas drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Lisabonas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas līgumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu,

| — | ņemot vērā LES 36. pantu par Eiropas Parlamenta lomu kopējā ārpolitikā un drošības un aizsardzības politikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 36. pantu par Eiropas Parlamenta lomu kopējā ārpolitikā un drošības un aizsardzības politikā,

| — | ņemot vērā LES 42. panta 2., 3., 6. un 7. punktu, 45. un 46. pantu par pakāpenisku kopējas aizsardzības politikas veidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 42. panta 2., 3., 6. un 7. punktu, 45. un 46. pantu par pakāpenisku kopējas aizsardzības politikas veidošanu,

| — | ņemot vērā Līgumu Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Līgumu Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija un 2016. gada 15. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija un 2016. gada 15. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra, 2014. gada 18. novembra, 2015. gada 18. maija, 2016. gada 27. jūnija un 2016. gada 14. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra, 2014. gada 18. novembra, 2015. gada 18. maija, 2016. gada 27. jūnija un 2016. gada 14. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES mainīgā globālā vidē — saistītāka, strīdīgāka un sarežģītāka pasaule (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES mainīgā globālā vidē — saistītāka, strīdīgāka un sarežģītāka pasaule (1);

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par ES savstarpējās aizsardzības un solidaritātes noteikumiem — politiskie un darbības aspekti (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par ES savstarpējās aizsardzības un solidaritātes noteikumiem — politiskie un darbības aspekti (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par savstarpējās aizsardzības klauzulu (LES 42. panta 7. punkts) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par savstarpējās aizsardzības klauzulu (LES 42. panta 7. punkts) (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (Finanšu regula) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (Finanšu regula) (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 12. oktobra Lēmumu (KĀDP) 2015/1835, ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 12. oktobra Lēmumu (KĀDP) 2015/1835, ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. janvāra lēmumu 2001/78/KĀDP, ar ko izveido Politisko un drošības komiteju (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. janvāra lēmumu 2001/78/KĀDP, ar ko izveido Politisko un drošības komiteju (9),

| — | ņemot vērā galīgos secinājumus, kas tika pieņemti starpparlamentārajās konferencēs par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un par kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), kuras notika Hāgā 2016. gada 8. aprīlī, Luksemburgā 2015. gada 6. septembrī, Rīgā 2015. gada 6. martā, Romā 2014. gada 7. novembrī, Atēnās 2014. gada 4. aprīlī, Viļņā 2013. gada 6. septembrī, Dublinā 2013. gada 25. martā un Pafā 2012. gada 10. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgos secinājumus, kas tika pieņemti starpparlamentārajās konferencēs par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un par kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), kuras notika Hāgā 2016. gada 8. aprīlī, Luksemburgā 2015. gada 6. septembrī, Rīgā 2015. gada 6. martā, Romā 2014. gada 7. novembrī, Atēnās 2014. gada 4. aprīlī, Viļņā 2013. gada 6. septembrī, Dublinā 2013. gada 25. martā un Pafā 2012. gada 10. septembrī,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

| — | ņemot vērā 1949. gada 4. aprīlī Vašingtonā parakstīto Ziemeļatlantijas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada 4. aprīlī Vašingtonā parakstīto Ziemeļatlantijas līgumu,

| — | ņemot vērā drošības un aizsardzības politikas īstenošanas plānu, ko PV/AP iesniedza 2016. gada 14. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā drošības un aizsardzības politikas īstenošanas plānu, ko PV/AP iesniedza 2016. gada 14. novembrī,

| — | ņemot vērā PV/AP un Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājas 2014. gada 7. jūlija progresa ziņojumu par Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP un Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājas 2014. gada 7. jūlija progresa ziņojumu par Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumu īstenošanu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes 2016. gada 23. jūnija referenduma rezultātu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes 2016. gada 23. jūnija referenduma rezultātu,

| — | ņemot vērā rezultātus, kas tika iegūti Eiropas Parlamenta Eirobarometra īpašajā aptaujā, kuru veica no 2016. gada 9. aprīļa līdz 18. aprīlim 28 Eiropas Savienības dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus, kas tika iegūti Eiropas Parlamenta Eirobarometra īpašajā aptaujā, kuru veica no 2016. gada 9. aprīļa līdz 18. aprīlim 28 Eiropas Savienības dalībvalstīs,

| — | ņemot vērā 2016. gada 30. novembra Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Aizsardzības rīcības plānu (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 30. novembra Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Aizsardzības rīcības plānu (COM(2016)0950),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0042/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0042/2017),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies veidot kopēju aizsardzības politiku, kuras rezultātā tiktu radīta kopēja aizsardzība, kas nostiprinātu tās vienotību, stratēģisko autonomiju un integrāciju, lai veicinātu mieru, drošību un stabilitāti Eiropas kaimiņvalstīs un pasaulē; tā kā kopējas aizsardzības jautājumā ir vajadzīgs vienprātīgs Eiropadomes lēmums un dalībvalstīm, šādu lēmumu pieņemot, ir jāievēro savā konstitūcijā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies veidot kopēju aizsardzības politiku, kuras rezultātā tiktu radīta kopēja aizsardzība, kas nostiprinātu tās vienotību, stratēģisko autonomiju un integrāciju, lai veicinātu mieru, drošību un stabilitāti Eiropas kaimiņvalstīs un pasaulē; tā kā kopējas aizsardzības jautājumā ir vajadzīgs vienprātīgs Eiropadomes lēmums un dalībvalstīm, šādu lēmumu pieņemot, ir jāievēro savā konstitūcijā noteiktās prasības;

| B. | tā kā jaunu ģeopolitisko un ģeostratēģisko apstākļu rašanās — vairāk Āzijas nekā eiroatlantiskajā reģionā — un jaunu dalībnieku, kā arī patiesu jaunu apdraudējumu un darbības jomu parādīšanās pierāda, ka valstis nespēj stāties pretī jaunajiem riskiem vienas pašas un ir vajadzīga kopīga rīcība; |
| --- | --- |

B.

tā kā jaunu ģeopolitisko un ģeostratēģisko apstākļu rašanās — vairāk Āzijas nekā eiroatlantiskajā reģionā — un jaunu dalībnieku, kā arī patiesu jaunu apdraudējumu un darbības jomu parādīšanās pierāda, ka valstis nespēj stāties pretī jaunajiem riskiem vienas pašas un ir vajadzīga kopīga rīcība;

| C. | tā kā tiek lēsts, ka izmaksas saistībā ar Eiropas integrācijas trūkumu drošības un aizsardzības jomā pārsniedz EUR 100 miljardus gadā un ka ES efektivitātes līmenis ir līdzvērtīgs 10–15 % no ASV līmeņa; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek lēsts, ka izmaksas saistībā ar Eiropas integrācijas trūkumu drošības un aizsardzības jomā pārsniedz EUR 100 miljardus gadā un ka ES efektivitātes līmenis ir līdzvērtīgs 10–15 % no ASV līmeņa;

| D. | tā kā vides pasliktināšanās visā pasaulē ir akcentējusi to, ka ir svarīgi uzlabot ES dalībvalstu sadarbību un informācijas un paraugprakses apmaiņu un ka ir ievērojami jāpalielina ES militārie izdevumi, šim nolūkam paredzot konkrētus pašu resursus; |
| --- | --- |

D.

tā kā vides pasliktināšanās visā pasaulē ir akcentējusi to, ka ir svarīgi uzlabot ES dalībvalstu sadarbību un informācijas un paraugprakses apmaiņu un ka ir ievērojami jāpalielina ES militārie izdevumi, šim nolūkam paredzot konkrētus pašu resursus;

| E. | tā kā militārās un aizsardzības integrācijas ideju pauda jau ES dibinātāji, kuru galvenais mērķis bija izveidot leģitīmu kolektīvas aizsardzības mehānismu un saglabāt mieru Eiropā; |
| --- | --- |

E.

tā kā militārās un aizsardzības integrācijas ideju pauda jau ES dibinātāji, kuru galvenais mērķis bija izveidot leģitīmu kolektīvas aizsardzības mehānismu un saglabāt mieru Eiropā;

| F. | tā kā LES 21. panta 1. un 2. punktā un 42. pantā ir skaidri definēti KĀDP un KDAP jomas principi un mērķi, kā arī mehānismi un satvars to sasniegšanai; tā kā šo mērķu sasniegšanā ir panākts ļoti neliels progress, neraugoties uz daudzajiem Parlamenta un Komisijas aicinājumiem un priekšlikumiem tos īstenot; |
| --- | --- |

F.

tā kā LES 21. panta 1. un 2. punktā un 42. pantā ir skaidri definēti KĀDP un KDAP jomas principi un mērķi, kā arī mehānismi un satvars to sasniegšanai; tā kā šo mērķu sasniegšanā ir panākts ļoti neliels progress, neraugoties uz daudzajiem Parlamenta un Komisijas aicinājumiem un priekšlikumiem tos īstenot;

| G. | tā kā KDAP attīstībai pirmām kārtām ir vajadzīga dalībvalstu politiskā griba, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un principi, kopīgas intereses un prioritātes, kā arī iestāžu sadarbības struktūru izveide; tā kā KDAP vajadzētu būt efektīvai un strukturētai kopējai politikai, kas rada pievienoto vērtību, nevis tikai dalībvalstu politikas nostādņu apkopojumam vai to mazākajam kopsaucējam; |
| --- | --- |

G.

tā kā KDAP attīstībai pirmām kārtām ir vajadzīga dalībvalstu politiskā griba, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un principi, kopīgas intereses un prioritātes, kā arī iestāžu sadarbības struktūru izveide; tā kā KDAP vajadzētu būt efektīvai un strukturētai kopējai politikai, kas rada pievienoto vērtību, nevis tikai dalībvalstu politikas nostādņu apkopojumam vai to mazākajam kopsaucējam;

| H. | tā kā, Francijai 2015. gada novembrī aktivizējot Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 7. punktu, kļuva redzams tas, kāds potenciāls piemīt visiem Līguma noteikumiem, kas attiecas uz drošību un aizsardzību; |
| --- | --- |

H.

tā kā, Francijai 2015. gada novembrī aktivizējot Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 7. punktu, kļuva redzams tas, kāds potenciāls piemīt visiem Līguma noteikumiem, kas attiecas uz drošību un aizsardzību;

| I. | tā kā saskaņā ar LES 42. panta 2. punktu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību 2. panta 4. punktu ES kompetencē ietilpst kopējas drošības un aizsardzības politikas definēšana un īstenošana, un tas ietver Savienības kopējās aizsardzības politikas pakāpenisku veidošanu; tā kā Savienībai būtu jāizmanto šī kompetence, lai uzlabotu koordināciju un efektivitāti un papildinātu dalībvalstu īstenotās darbības, neskarot un neaizstājot dalībvalstu kompetenci aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar LES 42. panta 2. punktu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību 2. panta 4. punktu ES kompetencē ietilpst kopējas drošības un aizsardzības politikas definēšana un īstenošana, un tas ietver Savienības kopējās aizsardzības politikas pakāpenisku veidošanu; tā kā Savienībai būtu jāizmanto šī kompetence, lai uzlabotu koordināciju un efektivitāti un papildinātu dalībvalstu īstenotās darbības, neskarot un neaizstājot dalībvalstu kompetenci aizsardzības jomā;

| J. | tā kā pastāv tādas Eiropas daudznacionālās struktūras, piemēram, Eirokorpuss, kas jau gadiem ilgi ir labs piemērs paraugpraksei un dalībvalstu sadarbībai; tā kā šīs struktūras varētu būt izejas punkts virzībā uz kopēju Savienības aizsardzības politiku; |
| --- | --- |

J.

tā kā pastāv tādas Eiropas daudznacionālās struktūras, piemēram, Eirokorpuss, kas jau gadiem ilgi ir labs piemērs paraugpraksei un dalībvalstu sadarbībai; tā kā šīs struktūras varētu būt izejas punkts virzībā uz kopēju Savienības aizsardzības politiku;

| K. | tā kā ES pilsoņi sagaida aktīvāku Eiropas rīcību aizsardzības un drošības jomā; tā kā saskaņā ar Eirobarometra 2016. gada jūnija aptauju Nr. 85.1 divas trešdaļas aptaujāto ES pilsoņu vēlētos lielāku ES iesaisti drošības un aizsardzības politikas jautājumu risināšanā, kas izpaustos kā dalībvalstu saistības; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES pilsoņi sagaida aktīvāku Eiropas rīcību aizsardzības un drošības jomā; tā kā saskaņā ar Eirobarometra 2016. gada jūnija aptauju Nr. 85.1 divas trešdaļas aptaujāto ES pilsoņu vēlētos lielāku ES iesaisti drošības un aizsardzības politikas jautājumu risināšanā, kas izpaustos kā dalībvalstu saistības;

| L. | tā kā ir jāizveido aizsardzības kultūra, kas palīdzētu nodrošināt to, ka ES pilsoņiem ir skaidra izpratne par aizsardzības lomu mūsu sabiedrībā un tās ieguldījumu stabilitātē, miera uzturēšanā un starptautiskās drošības veicināšanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāizveido aizsardzības kultūra, kas palīdzētu nodrošināt to, ka ES pilsoņiem ir skaidra izpratne par aizsardzības lomu mūsu sabiedrībā un tās ieguldījumu stabilitātē, miera uzturēšanā un starptautiskās drošības veicināšanā;

| M. | tā kā ir jāveic pasākumi, kas palielinātu Eiropas drošības politikas spēju darboties un efektivitāti, lai ar šo politiku patiesi uzlabotu Eiropas drošību; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jāveic pasākumi, kas palielinātu Eiropas drošības politikas spēju darboties un efektivitāti, lai ar šo politiku patiesi uzlabotu Eiropas drošību;

| N. | tā kā Eiropadomei, ņemot vērā Parlamenta pausto atbalstu, būtu nekavējoties jāizveido Eiropas aizsardzības savienība un Savienības kopējā aizsardzība; tā kā dalībvalstīm būtu jāpieņem lēmums par kopēju aizsardzību saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropadomei, ņemot vērā Parlamenta pausto atbalstu, būtu nekavējoties jāizveido Eiropas aizsardzības savienība un Savienības kopējā aizsardzība; tā kā dalībvalstīm būtu jāpieņem lēmums par kopēju aizsardzību saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām;

| O. | tā kā ar ES aizsardzības politiku Eiropa būtu jāpadara spējīgāka palielināt drošību gan ES, gan ārpus tās un būtu jākonsolidē partnerība ar NATO un jāstiprina transatlantiskās attiecības, tādējādi palīdzot stiprināt arī NATO; |
| --- | --- |

O.

tā kā ar ES aizsardzības politiku Eiropa būtu jāpadara spējīgāka palielināt drošību gan ES, gan ārpus tās un būtu jākonsolidē partnerība ar NATO un jāstiprina transatlantiskās attiecības, tādējādi palīdzot stiprināt arī NATO;

| P. | tā kā Parlaments aktīvi atbalsta Eiropas aizsardzības savienības izveidi un, lai to panāktu, turpinās nākt klajā ar atbilstošiem priekšlikumiem; tā kā parlamentu konferencei KĀDP un KDAP jautājumos būtu jākļūst par forumu efektīvas un regulāras parlamentu sadarbības īstenošanai KDAP jomā un Savienības kopējās aizsardzības politikas pakāpeniskai veidošanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlaments aktīvi atbalsta Eiropas aizsardzības savienības izveidi un, lai to panāktu, turpinās nākt klajā ar atbilstošiem priekšlikumiem; tā kā parlamentu konferencei KĀDP un KDAP jautājumos būtu jākļūst par forumu efektīvas un regulāras parlamentu sadarbības īstenošanai KDAP jomā un Savienības kopējās aizsardzības politikas pakāpeniskai veidošanai;

| Q. | tā kā PV/AP regulāri apspriežas ar Parlamentu par kopējas Savienības aizsardzības politikas pakāpenisku veidošanu, nodrošina to, lai šajā procesā tiktu pienācīgi ņemts vērā Parlamenta viedoklis, un informē Parlamentu par panākumiem, kas gūti attiecībā uz Eiropas aizsardzības savienības izveidi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā PV/AP regulāri apspriežas ar Parlamentu par kopējas Savienības aizsardzības politikas pakāpenisku veidošanu, nodrošina to, lai šajā procesā tiktu pienācīgi ņemts vērā Parlamenta viedoklis, un informē Parlamentu par panākumiem, kas gūti attiecībā uz Eiropas aizsardzības savienības izveidi;

| R. | tā kā PV/AP Gimnihas ES dalībvalstu ārlietu ministru neoficiālajā sanāksmē 2016. gada 2. septembrī sniegtajā paziņojumā norādīja, ka dalībvalstīm ir pavērusies iespēja gūt būtiskus panākumus aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā PV/AP Gimnihas ES dalībvalstu ārlietu ministru neoficiālajā sanāksmē 2016. gada 2. septembrī sniegtajā paziņojumā norādīja, ka dalībvalstīm ir pavērusies iespēja gūt būtiskus panākumus aizsardzības jomā;

| S. | tā kā Komisija nodrošina, lai tiktu piemēroti Līgumi un pasākumi, ko iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar tiem, tostarp KDAP jomā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija nodrošina, lai tiktu piemēroti Līgumi un pasākumi, ko iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar tiem, tostarp KDAP jomā;

| T. | tā kā Savienības turpmākajā ikgadējā un daudzgadu plānošanā būtu jāietver arī aizsardzības politika; tā kā Komisijai būtu jāsāk izstrādāt attiecīgus iestāžu nolīgumus, tostarp ES balto grāmatu aizsardzības jomā, lai to varētu sākt īstenot ES nākamajā daudzgadu finanšu un politikas shēmā; |
| --- | --- |

T.

tā kā Savienības turpmākajā ikgadējā un daudzgadu plānošanā būtu jāietver arī aizsardzības politika; tā kā Komisijai būtu jāsāk izstrādāt attiecīgus iestāžu nolīgumus, tostarp ES balto grāmatu aizsardzības jomā, lai to varētu sākt īstenot ES nākamajā daudzgadu finanšu un politikas shēmā;

| U. | tā kā Parlaments pārstāv Eiropas pilsoņus un pilda likumdošanas un ar budžetu saistītas funkcijas, kā arī politikas kontroles un padomdevēja funkcijas, un ka tādēļ tam ir nozīmīga loma Eiropas aizsardzības savienības veidošanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā Parlaments pārstāv Eiropas pilsoņus un pilda likumdošanas un ar budžetu saistītas funkcijas, kā arī politikas kontroles un padomdevēja funkcijas, un ka tādēļ tam ir nozīmīga loma Eiropas aizsardzības savienības veidošanā;

| V. | tā kā Parlamenta aktīva loma kopējas Savienības aizsardzības politikas izstrādē un kopējas aizsardzības ieviešanā, sniedzot politisko atbalstu un īstenojot politisko kontroli, apstiprinātu un palielinātu pārstāvību un demokrātiju, uz kuras pamatiem veidota Savienība; |
| --- | --- |

V.

tā kā Parlamenta aktīva loma kopējas Savienības aizsardzības politikas izstrādē un kopējas aizsardzības ieviešanā, sniedzot politisko atbalstu un īstenojot politisko kontroli, apstiprinātu un palielinātu pārstāvību un demokrātiju, uz kuras pamatiem veidota Savienība;

| W. | tā kā ES globālajai stratēģijai būtu jākalpo kā ļoti skaidram un vērtīgam stratēģiskajam satvaram KDAP turpmākajā attīstībā, |
| --- | --- |

W.

tā kā ES globālajai stratēģijai būtu jākalpo kā ļoti skaidram un vērtīgam stratēģiskajam satvaram KDAP turpmākajā attīstībā,

| X. | tā kā militārai apmācībai ārvalstīs ir zināmi ierobežojumi attiecībā uz rīcības plāniem un vajadzīgo militārās loģistikas atbalstu; |
| --- | --- |

X.

tā kā militārai apmācībai ārvalstīs ir zināmi ierobežojumi attiecībā uz rīcības plāniem un vajadzīgo militārās loģistikas atbalstu;

| Y. | tā kā tādēļ apmācības misijas nevar īstenot ārvalstīs, kā tas notika militārās apmācības misiju Centrālāfrikā (EUTM CAR) vai Mali (EUTM Mali) gadījumā, ja attiecīgo valstu valdības militārajām vienībām nepiegādā vajadzīgo bruņojumu un aprīkojumu; tā kā bez apmācības, kurā ir iesaistīts bruņojums un aprīkojums, nav iespējams izveidot vienības, kas spēj rīkoties kara apstākļos un īstenot operācijas; |
| --- | --- |

Y.

tā kā tādēļ apmācības misijas nevar īstenot ārvalstīs, kā tas notika militārās apmācības misiju Centrālāfrikā (EUTM CAR) vai Mali (EUTM Mali) gadījumā, ja attiecīgo valstu valdības militārajām vienībām nepiegādā vajadzīgo bruņojumu un aprīkojumu; tā kā bez apmācības, kurā ir iesaistīts bruņojums un aprīkojums, nav iespējams izveidot vienības, kas spēj rīkoties kara apstākļos un īstenot operācijas;

| Z. | tā kā Eiropas karavīriem pašlaik nav atļauts piedalīties militārās operācijās kā novērotājiem, un tas nozīmē, ka viņi nevar konstatēt problēmas, kas varētu rasties apmācītajām vienībām, un līdz ar to vēlāk novērst darbības trūkumus; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Eiropas karavīriem pašlaik nav atļauts piedalīties militārās operācijās kā novērotājiem, un tas nozīmē, ka viņi nevar konstatēt problēmas, kas varētu rasties apmācītajām vienībām, un līdz ar to vēlāk novērst darbības trūkumus;

| AA. | tā kā šīs vienības (gan Mali, gan Centrālāfrikas Republikā) tiek veidotas kaujas operācijām un tā kā pēc trīs gadiem bez pienācīga aprīkojuma un apmācības, kā tas ir EUTM Mali gadījumā, tās nav ne tuvu spējīgas darboties; |
| --- | --- |

AA.

tā kā šīs vienības (gan Mali, gan Centrālāfrikas Republikā) tiek veidotas kaujas operācijām un tā kā pēc trīs gadiem bez pienācīga aprīkojuma un apmācības, kā tas ir EUTM Mali gadījumā, tās nav ne tuvu spējīgas darboties;

| AB. | tā kā bez nepieciešamā bruņojuma apmācības misijas tiks īstenotas ārvalstīs vienīgi tādā gadījumā, ja attiecīgās valsts valdība vienībām nodrošina bruņojumu un aprīkojumu, ko tās var turpināt izmantot pēc apmācības beigām, |
| --- | --- |

AB.

tā kā bez nepieciešamā bruņojuma apmācības misijas tiks īstenotas ārvalstīs vienīgi tādā gadījumā, ja attiecīgās valsts valdība vienībām nodrošina bruņojumu un aprīkojumu, ko tās var turpināt izmantot pēc apmācības beigām,

Konstitucionālais un juridiskais satvars

| 1. | atgādina, ka LES noteiktā KDAP paredz pakāpenisku Savienības kopējās aizsardzības politikas izstrādi, kuras rezultātā tiks izveidota kopēja aizsardzība, kad Eiropadome vienbalsīgi pieņems šādu lēmumu un kad dalībvalstis šo lēmumu apstiprinās saskaņā ar savām konstitucionālajām prasībām; aicina dalībvalstis prioritārā kārtā pildīt Līguma noteikumus par KDAP un pielikt lielākas pūles, lai nodrošinātu taustāmus panākumus šajos noteikumos paredzēto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Lisabonas līgumā paredzētās reformas un inovācija KDAP jomā veido pietiekamu un saskaņotu pamatu un tās būtu jāizmanto kā pakāpiens virzībā uz patiesi kopēju politiku, kas balstīta uz kopīgiem resursiem un spējām, kā arī koordinētu plānošanu Savienības līmenī; uzsver, ka pašreizējā institucionālajā un juridiskajā satvarā virzība KDAP jomā ir vairāk atkarīga no dalībvalstu politiskās gribas, nevis juridiskiem apsvērumiem; uzsver, ka LES 43. pants attiecas uz visu krīzes pārvarēšanas uzdevumu spektru, kura ātra un izlēmīga izmantošana ir vērienīgs ES mērķis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tādēļ aicina PV/AP, Padomi un dalībvalstis atbilstīgi LES nodrošināt dažādu ārējo darbības jomu saskaņotību, darbībām šajās jomās piemērot globālu un visaptverošu pieeju un izmantot visas Līgumā paredzētās iespējas — jo īpaši mehānismus, kas minēti LES 42. panta 6. punktā un 46. pantā, Protokolā Nr. 10 par pastāvīgo strukturēto sadarbību, kas izveidota ar LES 42. pantu, un operatīvajā posmā mehānismus, kas paredzēti LES 44. pantā par KDAP uzdevuma īstenošanu, ko veic dalībvalstu grupa, — lai panāktu misiju un operāciju ātrāku, efektīvāku un elastīgāku izvēršanu; uzsver, ka būtu jāparedz skaidri noteikumi par sadarbību pastāvīgās strukturētās sadarbības satvarā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka gadījumos, kad LES paredz, ka Padomei lēmumi KDAP jomā, jo īpaši tie, kas norādīti LES 45. panta 2. punktā un 46. panta 2. punktā, jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, visi izdevumi, kas rodas saistībā ar šādu lēmumu īstenošanu, būtu jāfinansē, izmantojot ES budžeta jaunus papildu resursus, un jāsedz no šā budžeta; uzskata, ka šajā nolūkā ir nepieciešams papildu finansējums vai līdzfinansējums no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tādēļ uzskata, ka Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA) un PESCO būtu jāuztver kā īstas Savienības iestādes līdzīgi kā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) gadījumā; uzskata, ka tādēļ ir jāizdara grozījumi Finanšu regulā, lai iekļautu EAA un PESCO tās 2. panta b) apakšpunktā, paredzot tām atsevišķu iedaļu Savienības budžetā; atgādina, ka Parlamentam kopīgi ar Padomi būtu jāveic likumdošanas un ar budžetu saistītas funkcijas, kā arī politiskās kontroles un padomdevēja funkcijas, kā noteikts Līgumos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž pārliecību, ka LES 41. panta 1. punkts attiecas uz EAA un PESCO administratīvajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka LES 41. panta 2. punkts attiecas uz EAA un PESCO darbības izdevumiem; atgādina, ka darbības izdevumi, kas rodas saistībā ar LES 42. panta 1. punktā minēto militāro misiju īstenošanu, dalībvalsts aizsardzības operācijām gadījumos, kad tā ir kļuvusi par bruņotas agresijas upuri savā teritorijā, un dalībvalstu aizsardzības operācijām, kad tās pilda savus LES 42. panta 7. punktā paredzētos pienākumus sniegt atbalstu un palīdzību, būtu jāfinansē kolektīvi, bet ne no Savienības budžeta; atzinīgi vērtē to, ka ir aktivizēts 42. panta 7. punkts par savstarpējās aizsardzības klauzulu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tādēļ uzskata, ka saskaņā ar Līgumiem Savienības budžets ir vienīgais avots EAA un PESCO administratīvo un darbības izdevumu finansēšanai, lai gan abas iestādes var pārvaldīt no dalībvalstīm tieši saņemtus līdzekļus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis nodrošināt papildu finanšu līdzekļus, kas ir nepieciešami, lai no Savienības budžeta finansētu EAA un PESCO administratīvos un darbības izdevumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Padomi šajā nolūkā pārskatīt Lēmumu (KĀDP) 2015/1835, ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka dalībvalstu ES līmeņa sadarbības padziļināšanai aizsardzības jomā būtu jānotiek reizē ar Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu īstenotas parlamentārās uzraudzības un kontroles stiprināšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | šajā sakarībā uzsver Parlamenta kā budžeta lēmējiestādes nozīmi; pauž apņēmību īstenot efektīvu EAA un PESCO parlamentāro uzraudzību un budžeta kontroli, kā paredzēts Līgumos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Padomi rīkoties saskaņā ar LES 41. panta 3. punktu un nekavējoties pieņemt lēmumu, ar ko izveido sākumfondu, no kura varētu steidzami finansēt militāro operāciju sākuma posmus LES 42. panta 1. punktā un 43. pantā minēto uzdevumu izpildei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Padomi saskaņā ar LES 42. panta 2. punktu veikt konkrētus pasākumus virzībā uz Eiropas bruņoto spēku saskaņošanu un standartizāciju, lai atvieglotu bruņoto spēku personāla sadarbību jaunās Eiropas aizsardzības savienības satvarā, kas būtu solis ceļā uz pakāpenisku kopējas Savienības aizsardzības politikas izstrādi; |
| --- | --- |

14.

KDAP Eiropas pievienotā vērtība

| 15. | uzsver, ka drošības vides straujās pasliktināšanās dēļ vairāk nekā jebkad iepriekš ir svarīgi sasniegt LES paredzētos KDAP mērķus, proti, stiprināt Savienības operatīvās spējas veikt ārējas darbības miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā un starptautiskās drošības stiprināšanā; stingri uzskata, ka drošības un aizsardzības apdraudējumi, ar kuriem saskaras ES un kuri ir vērsti pret tās pilsoņiem un teritoriju, ir kopēji un tos nevar risināt katra dalībvalsts atsevišķi; pauž pārliecību, ka Savienības drošība un aizsardzība būs spēcīgāka, ja Savienība un tās dalībvalstis nolems būt vienotas un sadarboties; uzskata, ka ES ir jāizstrādā efektīva sistēma, lai Eiropas līmenī kopīgi uzņemtos atbildību par drošību un aizsardzību, jo šobrīd tā vēl nenotiek; aicina dalībvalstis šajā nolūkā izrādīt pilnīgu politisku iesaistīšanos un sadarboties; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka drošība un aizsardzība ir joma, kurā var viegli redzēt Eiropas pievienoto vērtību gan lietderības ziņā, nodrošinot dalībvalstīm lielāku un rentablāku kapacitāti, kas tiktu panākta ar lielāku saskaņotību, koordināciju un savietojamību drošības un aizsardzības jomā, gan arī tādā ziņā, ka visā Savienībā tiktu veicināta solidaritātes, kohēzijas un stratēģiskās autonomijas nostiprināšana, kā arī Savienības noturība; vērš uzmanību uz to, ka saskaņā ar aplēsēm katrs aizsardzībā ieguldītais euro rada 1,6 euro lielu atdevi, jo īpaši ar kvalificētu nodarbinātību, pētniecību un tehnoloģijām, un eksportu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka, izmantojot visas Līgumos paredzētās iespējas, tiktu uzlabota aizsardzības rūpniecības konkurētspēja un darbība vienotajā tirgū, ar pozitīviem stimuliem vēl vairāk veicināta sadarbība aizsardzības jomā un īstenoti projekti, ko dalībvalstis pašas nespēj īstenot, samazinot darbību nevajadzīgu dubultošanos un veicinot publisko līdzekļu efektīvāku izmantošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka KDAP pastiprināšana saskaņā ar Līgumiem neapdraudēs valstu suverenitāti, jo šo politiku īsteno pašas dalībvalstis; pauž pārliecību, ka nav iespējams vēl vairāk respektēt suverenitāti kā tad, kad ar kopēju aizsardzības politiku tiek aizstāvēta Eiropas Savienības teritoriālā nedalāmība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver to, ka KDAP misiju sākšana, pamatojoties uz LES 44. pantu, veicina virzību uz Eiropas aizsardzības savienības izveidi; aicina ES pilnībā izmantot 44. pantā paredzēto potenciālu, lai turpinātu un intensificētu šādu misiju īstenošanu nolūkā sagatavoties drošības un aizsardzības politikas izstrādei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka ir svarīgi palielināt valstu aizsardzības izdevumus līdz 2 % no ES IKP; uzsver to, ka tas nozīmētu teju EUR 100 miljardu lielus papildu izdevumus aizsardzības jomā līdz nākamās desmitgades beigām; uzskata, ka šis līdzekļu palielinājums būtu jāizmanto, lai sāktu stratēģiskās sadarbības programmas visā Savienībā, labāk strukturējot pieprasījumu un piegādi un uzlabojot abu pušu efektivitāti un lietderīgumu; uzskata, ka ar šo līdzekļu palielinājumu būtu jāveicina Eiropas līmeņa atbalsts Eiropas aizsardzības rūpniecībai un darbvietu radīšanai šajā nozarē, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos; uzskata, ka ievērojama šo izdevumu daļa būtu jānovirza pētniecībai un izstrādei, kā arī stratēģiskām sadarbības programmām, koncentrējoties uz divējāda lietojuma un aizsardzības tehnoloģijām, kas ir ne tikai būtiskas minēto mērķu sasniegšanai, bet var arī sniegt Eiropas Savienībai papildu pievienoto vērtību; norāda, ka attiecībā uz šiem papildu izdevumiem būtu jānodrošina pastiprināta pārskatatbildība, pārredzamība un uzraudzība par to, kā tiek izmantoti Eiropas publiskie līdzekļi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž pārliecību, ka ar Savienības investīcijām aizsardzības jomā būtu jānodrošina tas, lai visas dalībvalstis varētu iesaistīties savu militāro spēju līdzsvarotā, saskaņotā un sinhronizētā uzlabošanā; uzskata, ka tādējādi Savienībai tiktu radīta stratēģiska iespēja uzlabot savu drošību un aizsardzību; |
| --- | --- |

21.

Iestāžu sistēma

Aizsardzības ministru padome

| 22. | uzsver — lai koordinētu KDAP īstenošanu un padarītu to efektīvāku, joprojām ir nepieciešams izveidot aizsardzības ministru padomi, kuru vadītu Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos; |
| --- | --- |

22.

Aizsardzības valde

| 23. | uzskata, ka EAA valde, ko veido dalībvalstu aizsardzības ministriju pārstāvji, ir piemērota struktūra LES 42., 45. un 46. pantā minēto padomdevēja un uzraudzības funkciju pildīšanai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka Lēmuma (KĀDP) 2015/1835, ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus, 4. panta 4. punkts ir spēcīgs pamats, kas EAA valdei ir vajadzīgs, lai tā darbotos kā Savienības trešā pastāvīgo pārstāvju komiteja — Aizsardzības valde; uzskata, ka šai komitejai būtu jāpilda arī padomdevēja un uzraudzības funkcijas, kas vajadzīgas, lai īstenotu pastāvīgo strukturēto sadarbību, tiklīdz tā tiks izveidota; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž pārliecību, ka LES 38. pantā minētās Politikas un drošības komitejas pilnvaras ir jāinterpretē strikti; uzskata, ka saskaņā ar Līgumiem tās pilnvaras attiecas tikai uz situācijām un misijām ārpus Savienības, kā arī atsevišķiem solidaritātes klauzulas īstenošanas aspektiem; jo īpaši uzskata, ka tās iedibinātie darba nosacījumi nav piemēroti LES 42. panta 2. punktā paredzētās KDAP daļas turpmākai īstenošanai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | šajā nolūkā mudina Padomi pārskatīt Lēmumu 2001/78/KĀDP, ar ko izveido Politikas un drošības komiteju, kā arī Lēmumu (KĀDP) 2015/1835, ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus; |
| --- | --- |

26.

Eiropas Aizsardzības aģentūra

| 27. | atgādina, ka EAA mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm attīstīt to aizsardzības spējas un stiprināt aizsardzības rūpniecisko un tehnoloģisko bāzi; uzsver, ka EAA potenciāls netiek pilnībā izmantots, lai atbalstītu KDAP attīstību un minēto mērķu sasniegšanu, un šajā nolūkā būtu pilnībā jāizmanto EAA kapacitāte; aicina apsvērt Aģentūras turpmāko lomu un uzdevumus; aicina dalībvalstis reformētas EAA satvarā noteikt kopīgu mērķu līmeni un apņemties to sasniegt; prasa palielināt EAA politisko atbalstu, finansējumu un resursus, kā arī pastiprināt tās koordināciju ar Komisijas, dalībvalstu un citu dalībnieku darbībām, jo īpaši spēju attīstības, aizsardzības publisko iepirkumu un pētniecības jomā un dalībvalstu bruņoto spēku savietojamības veicināšanā; uzskata, ka Aģentūra var līdzfinansēt inovatīvu risinājumu iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un publisku iepirkumu kopā ar dalībvalstu iestādēm un tirgus dalībniekiem no privātā sektora; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pieņem zināšanai EAA lēmumu pārskatīt Spēju attīstības plānu (CDP), saskaņojot to ar ES globālo stratēģiju, un gaida, kad tiks izstrādāts nākamais CDP, kurā atbilstīgāk būs atspoguļotas ES un dalībvalstu prioritātes un vajadzības; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis EAA satvarā izstrādāt kopēju Eiropas bruņojuma un spēju politiku (EACP), kā paredzēts LES 42. panta 3. punktā, un aicina Komisiju un EAA nākt klajā ar priekšlikumiem par šo tematu; aicina PV/AP informēt Parlamentu par to, kādi rezultāti ir sasniegti EAA un Komisijas līdzšinējās darba attiecībās un to sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA) un Kopīgā bruņojuma sadarbības organizāciju (OCCAR); aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP par ieroču eksportu un ieviest kopēju ieroču eksporta politiku, nodrošinot to, lai ieroču eksports tiktu pakļauts kopējiem ES mēroga kritērijiem, kas reglamentē ieroču, munīcijas, aizsardzības aprīkojuma un tehnoloģiju eksportu uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

29.

Pastāvīgā strukturētā sadarbība (PESCO)

| 30. | mudina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk Savienības satvarā izveidot PESCO un iesaistīties tajā, lai uzturētu un uzlabotu savas militārās spējas, pilnveidojot doktrīnu un vadību, īstenojot personāla attīstību un apmācību, izstrādājot aizsardzības materiālus un infrastruktūru un nodrošinot savietojamību un sertifikāciju; uzsver, ka pastāvīgā un efektīvā strukturētā sadarbībā ir būtiska un nepieciešama visu to dalībvalstu līdzdalība, kuras vēlas īstenot aizsardzības integrāciju vislielākajā iespējamā mērā; uzskata, ka pastāvīgie Eiropas integrētie spēki (EIS) būtu jāveido kā daudznacionālie spēki atbilstīgi tam, kā noteikts Protokola Nr. 10 par PESCO 1. pantā, un tie ir jādara pieejami Savienībai KDAP īstenošanas nolūkā, kā paredzēts LES 42. panta 3. punktā; aicina PV/AP izstrādāt priekšlikumus PESCO sākšanai 2017. gada pirmajā pusē; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka Savienībai ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu būtu jāparedz līdzdalība šo dalībvalstu īstenotajās spēju programmās; uzskata, ka Savienības finansiālajam ieguldījumam šādās programmās nebūtu jāpārsniedz tajās iesaistīto dalībvalstu veiktās iemaksas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka PESCO būtu jāiekļauj ES kaujas vienību sistēma un paralēli jāizveido pastāvīgs civilais un militārais štābs ar vienlīdz svarīgu militārās plānošanas un īstenošanas struktūru (MPCC) un civilās plānošanas un īstenošanas struktūru (CPCC), kas palīdzētu stiprināt stratēģisko un operatīvo plānošanu visā plānošanas ciklā, sekmētu civilmilitāro sadarbību un uzlabotu ES spēju ātri reaģēt uz krīzes situācijām; uzskata, ka PESCO būtu jāiekļauj arī citas Eiropas multinacionālās struktūras, piemēram, Eiropas Gaisa transporta pavēlniecība, Eirokorpuss un Kopīgā bruņojuma sadarbības organizācija (OCCAR), kā arī visi PESCO iesaistīto valstu divpusējās un daudzpusējās militārās sadarbības veidi; uzskata, ka PESCO ietvertajām multinacionālajām struktūrām būtu jāpiemēro ES privilēģijas un imunitātes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka ierosmes, gatavības un izformēšanas posmos Savienībai būtu jāsedz visas ES kaujas vienību izmaksas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina PV/AP un Padomi pilnībā īstenot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 un iecelt īpašo pārstāvi jautājumos par sievietēm konflikta situācijās; |
| --- | --- |

34.

Eiropas Parlaments

| 35. | uzsver, ka Parlamentam būtu jāieņem svarīga vieta KDAP īstenošanas pārbaudē un uzraudzībā un KDAP novērtēšanā saskaņā ar LES 14. panta 1. punktu; uzskata, ka parlamentu konference KĀDP un KDAP jautājumos arī būtu jāizmanto kā platforma parlamentu apspriedēm par KDAP jautājumiem un KDAP pārbaudei; uzstāj, ka, pirms tiek pieņemti svarīgi lēmumi KDAP jomā, jo īpaši par militārām un civilām misijām ārpus ES un stratēģiskās aizsardzības operācijām, ir efektīvi jāapspriežas ar Parlamentu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | šajā sakarībā aicina PV/AP pilnībā ievērot LES 36. pantu, nodrošinot to, ka, apspriežoties ar Parlamentu par KDAP kā KĀDP daļas galvenajiem aspektiem un pamatizvēlēm, tiek pienācīgi ņemts vērā Parlamenta viedoklis; prasa regulārāk sniegt Parlamentam vairāk informācijas, lai stiprinātu pieejamos parlamentārās un politiskās kontroles mehānismus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina Parlamentu pārveidot Drošības un aizsardzības apakškomiteju par pilnvērtīgu Parlamenta komiteju, ļaujot tai uzņemties nozīmīgu lomu kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanā un jo īpaši lomu ar drošības tirgu saistītu tiesību aktu pārbaudē, kā arī tādās procedūrās kā saskaņots ikgadējais pārskats par aizsardzību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prasa pastiprināt Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu sadarbību, jo tas ir būtisks elements konkrētu rezultātu sasniegšanā KDAP jomā un šīs jomas leģitimizācijā; norāda, ka šādai sadarbībai nebūtu jākavē KDAP īstenošana un šīs Savienības politikas mērķu sasniegšana; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka Parlamentam būtu jāturpina stiprināt konkrētas iniciatīvas un sniegt ieteikumus Padomei, PV/AP un Komisijai par kopējās drošības un aizsardzības jautājumiem papildus pienākumiem, ko tas pilda budžeta procedūru satvarā; |
| --- | --- |

39.

ES un NATO attiecības

| 40. | prasa veidot ciešākas KDAP un NATO attiecības, kas piedāvātu politisku iespēju sadarbībai un papildināmībai visos līmeņos, neskarot LES 42. panta 7. punkta otro daļu; atgādina par nepieciešamību līdzsvarot un paplašināt ES un NATO stratēģisko partnerību, lai nodrošinātu atbilstību, veidotu kopīgas spējas un izvairītos no darbību un struktūru dubultošanās, tādējādi samazinot izdevumus un padarot šo sadarbību efektīvāku; aicina PV/AP nekavējoties sazināties ar transatlantiskajiem partneriem, lai noskaidrotu viņu nostāju par dažādajiem globālajā stratēģijā iztirzātajiem tematiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina PV/AP un NATO ģenerālsekretāru izstrādāt detalizētu analīzi par juridiskajām un politiskajām sekām, ko attiecībā uz ES un NATO partnerības attīstību varētu radīt Apvienotā Karaliste, sākot LES 50. pantā minēto procedūru; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka mehānisms “Berlīne plus” būtu pamatīgi jāpārformulē, lai pielāgotu to pašreizējam stratēģiskajam stāvoklim un novērstu atklātos trūkumus, piemēram, pastiprināt taktiskus un operatīvus mehānismus situācijās, kurās ir iesaistījusies gan ES, gan NATO, un ļaut NATO izmantot ES instrumentus; |
| --- | --- |

42.

Ieteikumi politikas jomā

| 43. | atbalsta priekšlikumu attiecībā uz saskaņoto ikgadējo pārskatu par aizsardzību, kura satvarā dalībvalstis koordinētu savus aizsardzības izdevumus un spēju plānus atklātā procesā, iesaistot tajā gan Eiropas Parlamentu, gan valstu parlamentus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Padomi un PV/AP izstrādāt ES balto grāmatu par drošību un aizsardzību, kurā kā pirmais solis virzībā uz Eiropas aizsardzībai vajadzīgu spēju veidošanu tiktu atbilstīgi definēts Eiropas drošības apdraudējums un riski, ar kuriem saskaras ES un tās dalībvalstis, tiktu iekļauts Eiropas ceļvedis ar skaidri noteiktiem posmiem un grafiks ar pakāpeniski īstenojamiem pasākumiem, kas jāveic, lai izveidotu Eiropas aizsardzības savienību un efektīvāku kopējo aizsardzības politiku; uzskata, ka šādai baltajai grāmatai vajadzētu tapt dažādu ES iestāžu priekšlikumu rezultātā, tai vajadzētu būt pēc iespējas vispusīgākai un tajā būtu jāietver dažādi Savienības paredzēti pasākumi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē Eiropas Aizsardzības rīcības plānu, ar kuru Komisija nāca klajā 2016. gada novembrī; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi precizēt iespējamā Eiropas aizsardzības fonda pārvaldību, finansēšanu un mērķus, jo īpaši spēju un pētniecības iespējas; uzskata, ka šī plāna efektīvai īstenošanai ir vajadzīgs spēcīgs dalībvalstu un ES iestāžu atbalsts un politiska apņemšanās; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka Komisija, EAA un dalībvalstis joprojām nav izpildījušas visus uzdevumus, kas tika uzdoti Eiropadomes sanāksmēs par aizsardzību 2013. un 2015. gadā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka dažādajās iniciatīvās, ar kurām nākusi klajā Komisija, ir jāņem vērā aizsardzības nozares specifiskās iezīmes (līdzdalības nosacījumi, intelektuālā īpašuma tiesības, pārvaldība un sasaiste ar operatīvajām vajadzībām); rūpīgi uzraudzīs šo jautājumu sarunās par 2021.–2027. gadu, jo īpaši to, kā tiks īstenota turpmākā Eiropas pētniecības programma aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka, pieņemot ES balto grāmatu par drošību un aizsardzību, būtu jābalstās uz globālās stratēģijas īstenošanas plānu drošības un aizsardzības jomā, lai panāktu virzību uz Savienības kopējās aizsardzības politikas pakāpenisku izstrādi; uzsver, ka šajā dokumentā būtu ne tikai jāatspoguļo dalībvalstu pašreizējās militārās spējas, bet arī jāanalizē nepieciešamās sadarbības veidi un iespējas to sasniegšanai, to operāciju veidi, ko ES varētu īstenot, un šim nolūkam vajadzīgās spējas un līdzekļi, vienlaikus arī sekmējot NATO un ES koordināciju un sadarbību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prasa nekavējoties reformēt mehānismu Athena, lai palielinātu tā potenciālu izmaksu sadales un kopīgas finansēšanas jomā, kā arī lai nodrošinātu darbības izdevumu taisnīgu sadali un tādējādi mudinātu dalībvalstis piedalīties, piešķirot bruņotos spēkus, bez finanšu spēju radītiem ierobežojumiem; uzskata, ka, veicot šādu reformu, būtu jānodrošina, lai visas Padomes 2015. gada 27. marta Lēmuma (KĀDP) 2015/528 I–IV pielikumā minētās kopīgās izmaksas vienmēr tiktu segtas no mehānisma Athena; uzskata, ka reformētais mehānisms Athena būtu jāizmanto arī, lai finansētu operācijas, ko īsteno Eiropas integrētie spēki (tiklīdz tie izveidoti PESCO satvarā), tostarp ES kaujas vienības; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prasa Eiropas militārās apmācības misijām ārvalstīs izpildīt to uzdevumu un apmācīt vietējās valsts militārās vienības tā, lai tās būtu spējīgas rīkoties karadarbības situācijās un novērst drošības apdraudējumus (sacelšanās un terorismu); uzskata, ka tādēļ, lai nodrošinātu apmācību un spētu praktiski darboties, tām ir vajadzīgi ieroči un iekārtas, un Eiropas militārajiem spēkiem, kas ir atbildīgi par to apmācību, būtu jāspēj šīs vienības pavadīt kā novērotājiem, neiejaucoties operācijās, lai varētu novērtēt apmācības efektivitāti un attiecīgi veikt korekcijas un nodrošināt nepieciešamo papildu apmācību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver to, ka ir vajadzīgas padziļinātas diskusijas par Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākajām attiecībām KDAP jautājumos un jo īpaši militāro spēju jomā gadījumā, ja Apvienotā Karaliste nolemtu sākt LES 50. pantā minēto procedūru; uzskata, ka ir jārod jauni pavēlniecības mehānismi attiecībā uz Nortvudā izvietoto operācijas “Atalanta” štābu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Padomi un PV/AP nodrošināt koordināciju visos sadarbības līmeņos: civilajā un militārajā, EĀDD un Komisijas un ES un dalībvalstu līmenī; atzinīgi vērtē ar globālo stratēģiju izveidoto saikni starp iekšējo un ārējo drošību un aicina PV/AP un Komisiju nodrošināt saskaņotību un drošības iekšējo un ārējo aspektu pienācīgu koordināciju, tostarp administratīvā līmenī; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ES ir jādara vairāk, lai stiprinātu globālo pārvaldību, kas uzlabos stratēģisko un drošības situāciju; aicina dalībvalstis veicināt ANO reformu, lai palielinātu tās leģitimitāti, pārredzamību, pārskatatbildības procesus un efektivitāti; uzskata, ka ANO Drošības padome, jo īpaši tās sastāvs un balsošanas procedūras, ir jāreformē, lai veicinātu tās spēju izlēmīgi rīkoties, risinot pasaules mēroga drošības jautājumus ne tikai ar militāriem līdzekļiem, bet meklējot citas iespējas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka, cenšoties izveidot kopīgu aizsardzību, cilvēka faktors ir viens no mūsu vērtīgākajiem elementiem; uzskata, ka ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi KDAP jomā īstenotā apmācībā un izglītībā, tostarp uz valstu militāro centru bāzes cenšoties izveidot integrētu sistēmu, jo apmācība un izglītība ir spēcīgi instrumenti attīstības panākšanai šajā jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzskata, ka šajā rezolūcijā paustais Eiropas Parlamenta viedoklis ir uzskatāms par ieteikumiem Padomei un PV/AP, kā paredzēts LES 36. pantā; uzskata, ka PV/AP būtu pienācīgi jāņem vērā šie ieteikumi, izstrādājot priekšlikumus par KDAP attīstību, un Padomei tie būtu pienācīgi jāņem vērā, šādus priekšlikumus pieņemot un uzskatot to par labu praksi savstarpējai un patiesai sadarbībai starp Savienības iestādēm; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka LES 21. pantā ir skaidri noteikts, ka Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un paplašināšanos un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

55.

Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamā attīstība un pielāgojumi

| 56. | aicina gaidāmā konventa locekļus:






  — | ņemt vērā šajā rezolūcijā, Parlamenta rezolūcijā par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu un rezolūcijā par Eiropas aizsardzības savienību iekļautos ieteikumus un nostādnes; |
| --- | --- | --- |

56.

—

ņemt vērā šajā rezolūcijā, Parlamenta rezolūcijā par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu un rezolūcijā par Eiropas aizsardzības savienību iekļautos ieteikumus un nostādnes;

| — | pamatojoties uz minētajās rezolūcijās iekļautajiem ieteikumiem un nostādnēm, paredzēt gaidāmajā Savienības līgumā noteikumus, ar kuriem:






  — | tiek izveidoti Eiropas bruņotie spēki, kas spēj nosūtīt kaujas vienības augstas intensitātes konfliktu novēršanai, stabilizācijas spēkus, kas nodrošina pamieru vai miera līgumus, pilda evakuācijas uzdevumus, piedāvā medicīniskos pakalpojumus, tostarp mobilās lauka slimnīcas, kā arī militārās loģistikas un militārās inženierijas spēkus; |
| --- | --- | --- |

—

pamatojoties uz minētajās rezolūcijās iekļautajiem ieteikumiem un nostādnēm, paredzēt gaidāmajā Savienības līgumā noteikumus, ar kuriem:

—

tiek izveidoti Eiropas bruņotie spēki, kas spēj nosūtīt kaujas vienības augstas intensitātes konfliktu novēršanai, stabilizācijas spēkus, kas nodrošina pamieru vai miera līgumus, pilda evakuācijas uzdevumus, piedāvā medicīniskos pakalpojumus, tostarp mobilās lauka slimnīcas, kā arī militārās loģistikas un militārās inženierijas spēkus;

| — | Savienības kopējās aizsardzības politikas satvarā tiek izveidotas precīzas un saistošas vadlīnijas savstarpējā atbalsta un palīdzības klauzulas aktivizēšanai un īstenošanai; |
| --- | --- |

—

Savienības kopējās aizsardzības politikas satvarā tiek izveidotas precīzas un saistošas vadlīnijas savstarpējā atbalsta un palīdzības klauzulas aktivizēšanai un īstenošanai;

| — | atbilstīgu sadarbības struktūru satvarā tiek nodrošināta obligāta informācijas apmaiņa Eiropas līmenī starp valstu izlūkdienestiem; |
| --- | --- |

—

atbilstīgu sadarbības struktūru satvarā tiek nodrošināta obligāta informācijas apmaiņa Eiropas līmenī starp valstu izlūkdienestiem;

| — | tiek izveidota pastāvīga darba grupa aizsardzības jautājumos, kuras sastāvā būtu Komisijas locekļi un kuru vadītu PV/AP; tiek izveidota saikne starp Parlamentu un šīs grupas pastāvīgajiem locekļiem; Komisija tiek plašāk iesaistīta aizsardzības jomā, izmantojot mērķtiecīgu pētniecību, plānošanu un īstenošanu; PV/AP tiek ļauts integrēt klimata pārmaiņu jautājumu visās ES ārējās darbībās un jo īpaši KDAP; |
| --- | --- |

—

tiek izveidota pastāvīga darba grupa aizsardzības jautājumos, kuras sastāvā būtu Komisijas locekļi un kuru vadītu PV/AP; tiek izveidota saikne starp Parlamentu un šīs grupas pastāvīgajiem locekļiem; Komisija tiek plašāk iesaistīta aizsardzības jomā, izmantojot mērķtiecīgu pētniecību, plānošanu un īstenošanu; PV/AP tiek ļauts integrēt klimata pārmaiņu jautājumu visās ES ārējās darbībās un jo īpaši KDAP;

| — | apsvērt iespēju veikt finanšu un budžeta politikas novērtējumus par dalībvalstu aizsardzības izdevumiem, kas saistīti ar Eiropas aizsardzības pusgadu, proti, lai ņemtu vērā to, cik daudz līdzekļu katra dalībvalsts izlieto šajā jomā, un tādējādi atainotu to, cik liela nozīme ir katras valsts izdevumiem Eiropas kā vienota veseluma drošībai; uzskata, ka ilgtermiņā ES būtu jāizvērtē iespējas un jācenšas izveidot kopīgu budžetu; |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju veikt finanšu un budžeta politikas novērtējumus par dalībvalstu aizsardzības izdevumiem, kas saistīti ar Eiropas aizsardzības pusgadu, proti, lai ņemtu vērā to, cik daudz līdzekļu katra dalībvalsts izlieto šajā jomā, un tādējādi atainotu to, cik liela nozīme ir katras valsts izdevumiem Eiropas kā vienota veseluma drošībai; uzskata, ka ilgtermiņā ES būtu jāizvērtē iespējas un jācenšas izveidot kopīgu budžetu;

o

o o

| 57. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Ziemeļatlantijas līguma organizācijas ģenerālsekretāram, kosmosa, drošības un aizsardzības jomā strādājošajām ES aģentūrām un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0120.

(2)  OV C 419, 16.12.2015., 138. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0435.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0019.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0440.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0049.

(7)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(8)  OV L 266, 13.10.2015., 55. lpp.

(9)  OV L 27, 30.1.2001., 1. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas tika noslēgta 1982. gada 10. decembrī un ir spēkā kopš 1994. gada 16. novembra, kā arī ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas tika noslēgta 1982. gada 10. decembrī un ir spēkā kopš 1994. gada 16. novembra, kā arī ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC),

| — | ņemot vērā Parīzē UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā 2015. gada 12. decembrī pieņemto nolīgumu (Parīzes nolīgums) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 4. oktobra balsojumu par tā ratificēšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzē UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā 2015. gada 12. decembrī pieņemto nolīgumu (Parīzes nolīgums) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 4. oktobra balsojumu par tā ratificēšanu (1),

| — | ņemot vērā Minamatas konvenciju, Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, Gēteborgas protokolu, Stokholmas konvenciju, Orhūsas konvenciju un Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Minamatas konvenciju, Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, Gēteborgas protokolu, Stokholmas konvenciju, Orhūsas konvenciju un Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,

| — | ņemot vērā ANO augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un noslēguma dokumentu, kuru Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī un kura nosaukums ir “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un noslēguma dokumentu, kuru Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī un kura nosaukums ir “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (2),

| — | ņemot vērā UNESCO1972. gada 16. novembra Konvenciju par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO1972. gada 16. novembra Konvenciju par pasaules kultūras un dabas mantojuma aizsardzību,

| — | ņemot vērā SDO Konvenciju Nr. 169, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Konvenciju Nr. 169,

| — | ņemot vērā Ilulisatas deklarāciju, ko 2008. gada 28. maijā Ziemeļu ledus okeāna konferencē Ilulisatā, Grenlandē, pieņēma piecas Ziemeļu ledus okeāna piekrastes valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilulisatas deklarāciju, ko 2008. gada 28. maijā Ziemeļu ledus okeāna konferencē Ilulisatā, Grenlandē, pieņēma piecas Ziemeļu ledus okeāna piekrastes valstis,

| — | ņemot vērā Polārā loka inuītu kopienu deklarāciju par resursu izstrādes principiem Inuit Nunaat (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polārā loka inuītu kopienu deklarāciju par resursu izstrādes principiem Inuit Nunaat (3),

| — | ņemot vērā ANO Deklarācijas Nr. 61/295 par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP) pieņemšanu 2007. gada 13. septembrī Ģenerālajā asamblejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Deklarācijas Nr. 61/295 par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP) pieņemšanu 2007. gada 13. septembrī Ģenerālajā asamblejā,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Arktikas jautājumiem, jo īpaši 2016. gada 20. jūnija, 2014. gada 12. maija, 2009. gada 8. decembra un 2008. gada 8. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Arktikas jautājumiem, jo īpaši 2016. gada 20. jūnija, 2014. gada 12. maija, 2009. gada 8. decembra un 2008. gada 8. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā ES 2016. gada jūnijā pieņemto globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa”, kā arī “KĀDP ziņojumu – mūsu prioritātes 2016. gadā”, ko Padome atbalstīja 2016. gada 17. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2016. gada jūnijā pieņemto globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa”, kā arī “KĀDP ziņojumu – mūsu prioritātes 2016. gadā”, ko Padome atbalstīja 2016. gada 17. oktobrī,

| — | ņemot vērā Kopīgo paziņojumu par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (JOIN(2016)0021), ko 2016. gada 27. aprīlī pieņēma Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijas un Augstās pārstāves 2012. gada 26. jūnija kopīgo paziņojumu “Eiropas Savienības politikas izstrāde saistībā ar Arktikas reģionu” (JOIN(2012)0019) un Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumu par Eiropas Savienību un Arktikas reģionu (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopīgo paziņojumu par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (JOIN(2016)0021), ko 2016. gada 27. aprīlī pieņēma Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijas un Augstās pārstāves 2012. gada 26. jūnija kopīgo paziņojumu “Eiropas Savienības politikas izstrāde saistībā ar Arktikas reģionu” (JOIN(2012)0019) un Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumu par Eiropas Savienību un Arktikas reģionu (COM(2008)0763),

| — | ņemot vērā Arktikas valstu nacionālās stratēģijas attiecībā uz Arktiku, jo īpaši Dānijas Karalistes (2011), Zviedrijas (2011) un Somijas (2013), kā arī citu ES un EEZ dalībvalstu stratēģijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arktikas valstu nacionālās stratēģijas attiecībā uz Arktiku, jo īpaši Dānijas Karalistes (2011), Zviedrijas (2011) un Somijas (2013), kā arī citu ES un EEZ dalībvalstu stratēģijas,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. marta Lēmumu 2014/137/ES par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. marta Lēmumu 2014/137/ES par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses,

| — | ņemot vērā deklarāciju par Arktikas Padomes (AP) izveidi un AP programmu 2015.–2017. gadam ASV vadībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par Arktikas Padomes (AP) izveidi un AP programmu 2015.–2017. gadam ASV vadībā,

| — | ņemot vērā Barenca Eiroarktiskās sadarbības 20. gadskārtas deklarāciju, kas pieņemta 2013. gada 3. un 4. jūnija sanāksmē Kirkenesā, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Barenca Eiroarktiskās sadarbības 20. gadskārtas deklarāciju, kas pieņemta 2013. gada 3. un 4. jūnija sanāksmē Kirkenesā, Norvēģijā,

| — | ņemot vērā Arktikas reģiona parlamentārās konferences (CPAR) un Barenca jūras valstu parlamentārās konferences (BPC) paziņojumus, jo īpaši Konferences paziņojumu, kas tika pieņemts CPAR 12. sanāksmē 2016. gada 14.-16. jūnijā Ulan Udē, Krievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arktikas reģiona parlamentārās konferences (CPAR) un Barenca jūras valstu parlamentārās konferences (BPC) paziņojumus, jo īpaši Konferences paziņojumu, kas tika pieņemts CPAR 12. sanāksmē 2016. gada 14.-16. jūnijā Ulan Udē, Krievijā,

| — | ņemot vērā atjaunotās Ziemeļu dimensijas 2013. gada 18. februāra trešās ministru sanāksmes Briselē kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atjaunotās Ziemeļu dimensijas 2013. gada 18. februāra trešās ministru sanāksmes Briselē kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā paziņojumus, kas tika pieņemti Ziemeļu dimensijas parlamentārā foruma sanāksmēs — 2015. gada maijā Reikjavikā, Islandē, 2013. gada novembrī Arhangeļskā, Krievijā, 2011. gada februārī Trumsē, Norvēģijā, un 2009. gada septembrī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus, kas tika pieņemti Ziemeļu dimensijas parlamentārā foruma sanāksmēs — 2015. gada maijā Reikjavikā, Islandē, 2013. gada novembrī Arhangeļskā, Krievijā, 2011. gada februārī Trumsē, Norvēģijā, un 2009. gada septembrī Briselē,

| — | ņemot vērā Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) Starptautisko kodeksu kuģu darbībai polārajos ūdeņos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) Starptautisko kodeksu kuģu darbībai polārajos ūdeņos,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL);

| — | ņemot vērā Konvenciju pret naftas noplūdēm, Naftas noplūžu novēršanas fondu un Papildfondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju pret naftas noplūdēm, Naftas noplūžu novēršanas fondu un Papildfondu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 21. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitikas un drošības politiku) (4), 2013. gada 12. septembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas jūrlietu aspektiem (5), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas lomu saistībā ar klimata krīzēm un dabas katastrofām (6) un 2012. gada 12. septembra rezolūciju par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 21. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitikas un drošības politiku) (4), 2013. gada 12. septembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas jūrlietu aspektiem (5), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas lomu saistībā ar klimata krīzēm un dabas katastrofām (6) un 2012. gada 12. septembra rezolūciju par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (7),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Arktiku, jo īpaši 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Arktikas reģionu (8), 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par ilgtspējīgu ES politiku attiecībā uz Tālajiem Ziemeļiem (9) un 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par Arktikas pārvaldību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Arktiku, jo īpaši 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Arktikas reģionu (8), 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par ilgtspējīgu ES politiku attiecībā uz Tālajiem Ziemeļiem (9) un 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par Arktikas pārvaldību (10),

| — | ņemot vērā 2016. gada 2. februāra rezolūciju par ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas starpposma pārskatīšanu (11) un 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 2. februāra rezolūciju par ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas starpposma pārskatīšanu (11) un 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (12),

| — | ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Šveici un Norvēģiju, kā arī ES un Islandes apvienotajā parlamentārajā komitejā un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) apvienotajā parlamentārajā komitejā (SINEAA delegācija) attiecīgos ieteikumus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Šveici un Norvēģiju, kā arī ES un Islandes apvienotajā parlamentārajā komitejā un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) apvienotajā parlamentārajā komitejā (SINEAA delegācija) attiecīgos ieteikumus;

| — | ņemot vērā Kosmosa stratēģiju Eiropai (COM(2016)0705), ar ko Komisija nāca klajā 2016. gada 26. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kosmosa stratēģiju Eiropai (COM(2016)0705), ar ko Komisija nāca klajā 2016. gada 26. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 6. oktobra Regulu (ES) Nr. 2015/1775 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 6. oktobra Regulu (ES) Nr. 2015/1775 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0032/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0032/2017),

| A. | tā kā ES ir globālo procesu dalībniece; tā kā ES ir izsenis iesaistīta Arktikas jautājumos — saistībā ar vēsturi, ģeogrāfiju, ekonomiku un pētniecību; tā kā trīs tās dalībvalstis — Dānija, Somija un Zviedrija — ir Arktikas reģiona valstis; tā kā Arktikas reģionu ieskauj starptautiski ūdeņi, un pilsoņu un valdību pienākums visā pasaulē, tostarp Eiropas Savienībā, ir atbalstīt Arktikas reģiona aizsardzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir globālo procesu dalībniece; tā kā ES ir izsenis iesaistīta Arktikas jautājumos — saistībā ar vēsturi, ģeogrāfiju, ekonomiku un pētniecību; tā kā trīs tās dalībvalstis — Dānija, Somija un Zviedrija — ir Arktikas reģiona valstis; tā kā Arktikas reģionu ieskauj starptautiski ūdeņi, un pilsoņu un valdību pienākums visā pasaulē, tostarp Eiropas Savienībā, ir atbalstīt Arktikas reģiona aizsardzību;

| B. | tā kā ES iesaiste Ziemeļu reģiona un Arktikas jautājumu risināšanā iesākās jau deviņdesmito gadu sākumā, tai piedaloties Baltijas jūras reģiona padomes (CBSS), Barenca jūras Eiroarktikas padomes (BEAC) izveidē un Komisijai kļūstot par šo struktūru pilntiesīgu locekli; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES iesaiste Ziemeļu reģiona un Arktikas jautājumu risināšanā iesākās jau deviņdesmito gadu sākumā, tai piedaloties Baltijas jūras reģiona padomes (CBSS), Barenca jūras Eiroarktikas padomes (BEAC) izveidē un Komisijai kļūstot par šo struktūru pilntiesīgu locekli;

| C. | tā kā Ziemeļu dimensijas (ZD) politika, kas ietekmē gan ES iekšlietas, gan ārējās attiecības, ir izveidojusies par ES, Krievijas, Norvēģijas un Islandes līdztiesīgu partnerību; tā kā līdztekus ZD partneriem vairākas citas daudzpusējas organizācijas piedalās šajā kopējā politikas jomā, piemēram AP, CBSS un BEAC, savukārt Kanādai un ASV ir novērotāja statuss; tā šī politikas joma attiecas uz plašu ģeogrāfisko teritoriju un tai ir nozīmīga loma, nodrošinot praktisku reģionālu sadarbību ilgtspējīgas attīstības, sabiedrības veselības un sociālās labklājības, kultūras, vides aizsardzības, kā arī loģistikas un transporta jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ziemeļu dimensijas (ZD) politika, kas ietekmē gan ES iekšlietas, gan ārējās attiecības, ir izveidojusies par ES, Krievijas, Norvēģijas un Islandes līdztiesīgu partnerību; tā kā līdztekus ZD partneriem vairākas citas daudzpusējas organizācijas piedalās šajā kopējā politikas jomā, piemēram AP, CBSS un BEAC, savukārt Kanādai un ASV ir novērotāja statuss; tā šī politikas joma attiecas uz plašu ģeogrāfisko teritoriju un tai ir nozīmīga loma, nodrošinot praktisku reģionālu sadarbību ilgtspējīgas attīstības, sabiedrības veselības un sociālās labklājības, kultūras, vides aizsardzības, kā arī loģistikas un transporta jomā;

| D. | tā kā ES ir pakāpeniski izstrādājusi un pilnveidojusi savu politiku Arktikas jomā; tā paredzamo jauno pienākumu izpildi un ES kopējo interešu aizstāvību vislabāk var nodrošināt ar kopīgiem, vienotiem līdzekļiem; tā kā problēmas, kas saistītas ar Arktiku, ir jārisina ar kopīgiem reģionāliem un starptautiskiem centieniem; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ir pakāpeniski izstrādājusi un pilnveidojusi savu politiku Arktikas jomā; tā paredzamo jauno pienākumu izpildi un ES kopējo interešu aizstāvību vislabāk var nodrošināt ar kopīgiem, vienotiem līdzekļiem; tā kā problēmas, kas saistītas ar Arktiku, ir jārisina ar kopīgiem reģionāliem un starptautiskiem centieniem;

| E. | tā kā Arktika saskaras ar unikālām sociālām, vides un ekonomikas problēmām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Arktika saskaras ar unikālām sociālām, vides un ekonomikas problēmām;

| F. | tā kā Arktikas Eiropas daļa ir mazapdzīvota un iedzīvotāji ir izkliedēti plašā teritorijā, kurā trūkst transporta savienojumu, piemēram, autoceļu, dzelzceļa un gaisa transporta savienojumu starp austrumiem un rietumiem; tā kā Eiropas Arktika cieš no investīciju trūkuma; |
| --- | --- |

F.

tā kā Arktikas Eiropas daļa ir mazapdzīvota un iedzīvotāji ir izkliedēti plašā teritorijā, kurā trūkst transporta savienojumu, piemēram, autoceļu, dzelzceļa un gaisa transporta savienojumu starp austrumiem un rietumiem; tā kā Eiropas Arktika cieš no investīciju trūkuma;

| G. | tā kā Arktikai tiek piemērots plašs starptautisks tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

G.

tā kā Arktikai tiek piemērots plašs starptautisks tiesiskais regulējums;

| H. | tā kā AP ir primārais Arktikas sadarbības forums; tā kā 20 pastāvēšanas gados AP ir apliecinājusi, ka tā var uzturēt konstruktīvu un pozitīvu sadarbību, kā arī pielāgoties jauniem izaicinājumiem un uzņemties jaunus pienākumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā AP ir primārais Arktikas sadarbības forums; tā kā 20 pastāvēšanas gados AP ir apliecinājusi, ka tā var uzturēt konstruktīvu un pozitīvu sadarbību, kā arī pielāgoties jauniem izaicinājumiem un uzņemties jaunus pienākumus;

| I. | tā kā sauszeme un ūdeņi ir Arktikas valstu suverenitātē un jurisdikcijā; tā kā ir jāievēro Arktikas iedzīvotāju tiesības censties panākt dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā sauszeme un ūdeņi ir Arktikas valstu suverenitātē un jurisdikcijā; tā kā ir jāievēro Arktikas iedzīvotāju tiesības censties panākt dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu;

| J. | tā kā interese par Arktiku un tās resursiem palielinās, jo mainās reģiona vide un pasaulē trūkst resursu; tā kā pieaug reģiona ģeopolitiskā nozīmība; tā kā klimata pārmaiņu ietekme un aizvien sīvākā konkurence par piekļuvi Arktikai un tās dabas resursiem, kā arī arvien aktīvākas ekonomiskās darbības rada riskus reģionam, tostarp videi un cilvēku drošībai, taču rada arī jaunas iespējas, piemēram, iespēju radīt augsti attīstītu, ilgtspējīgu bioekonomiku; tā kā klimata pārmaiņu rezultātā atvērsies jauni navigācijas ceļi un pieejamas kļūs jaunas teritorijas zvejai un dabas resursu ieguvei, kas var novest pie tā, ka šajā reģionā palielinās cilvēka darbības apjoms un saasinās vides problēmas; |
| --- | --- |

J.

tā kā interese par Arktiku un tās resursiem palielinās, jo mainās reģiona vide un pasaulē trūkst resursu; tā kā pieaug reģiona ģeopolitiskā nozīmība; tā kā klimata pārmaiņu ietekme un aizvien sīvākā konkurence par piekļuvi Arktikai un tās dabas resursiem, kā arī arvien aktīvākas ekonomiskās darbības rada riskus reģionam, tostarp videi un cilvēku drošībai, taču rada arī jaunas iespējas, piemēram, iespēju radīt augsti attīstītu, ilgtspējīgu bioekonomiku; tā kā klimata pārmaiņu rezultātā atvērsies jauni navigācijas ceļi un pieejamas kļūs jaunas teritorijas zvejai un dabas resursu ieguvei, kas var novest pie tā, ka šajā reģionā palielinās cilvēka darbības apjoms un saasinās vides problēmas;

| K. | tā kā Arktika ilgi ir bijusi konstruktīvas starptautiskās sadarbības piemērs un ir jānodrošina, lai Arktikā spriedze nepieaugtu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Arktika ilgi ir bijusi konstruktīvas starptautiskās sadarbības piemērs un ir jānodrošina, lai Arktikā spriedze nepieaugtu;

| L. | tā kā laba pieejamība, lai sekmīgāk savienotu Ziemeļu reģiona lauku teritorijas ar ES pārējām teritorijām, ir priekšnosacījums ilgtspējīgai un konkurētspējīgai Ziemeļu izaugsmes centru ekonomiskajai attīstībai, ņemot vērā investoru un ieinteresēto pušu pieaugošo interesi par šo teritoriju neapgūtajiem resursiem un to, ka tās ir nozīmīgi ekoloģisko problēmu risināšanas kontaktpunkti; |
| --- | --- |

L.

tā kā laba pieejamība, lai sekmīgāk savienotu Ziemeļu reģiona lauku teritorijas ar ES pārējām teritorijām, ir priekšnosacījums ilgtspējīgai un konkurētspējīgai Ziemeļu izaugsmes centru ekonomiskajai attīstībai, ņemot vērā investoru un ieinteresēto pušu pieaugošo interesi par šo teritoriju neapgūtajiem resursiem un to, ka tās ir nozīmīgi ekoloģisko problēmu risināšanas kontaktpunkti;

| M. | tā kā 2015. gadā Krievijas Federācija ir izveidojusi vismaz sešas jaunas bāzes uz ziemeļiem no polārā loka, tostarp sešas dziļjūras ostas un 13 lidlaukus, un tā palielina sauszemes spēku klātbūtni Arktikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2015. gadā Krievijas Federācija ir izveidojusi vismaz sešas jaunas bāzes uz ziemeļiem no polārā loka, tostarp sešas dziļjūras ostas un 13 lidlaukus, un tā palielina sauszemes spēku klātbūtni Arktikā;

| N. | tā kā Eiropas un pasaules politiskajai un ekonomiskajai stabilitātei ir stratēģiski svarīgi, lai Arktikas ekosistēmas būtu spēcīgas, veselīgas un ilgtspējīgas un lai Arktikā dzīvotu plaukstošas kopienas; tā kā Arktikā atrodas vairāk nekā puse no pasaules mitrājiem un tai ir izšķiroša nozīme ūdens attīrīšanā; tā kā Arktika palīdz sasniegt labas ūdens kvalitātes mērķi Eiropas Savienībā, kas noteikts Ūdens pamatdirektīvā; tā kā attiecībā uz Arktikas sociālekosistēmu saglabāšanu bezdarbības dēļ eksponenciāli pieaug izmaksas; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas un pasaules politiskajai un ekonomiskajai stabilitātei ir stratēģiski svarīgi, lai Arktikas ekosistēmas būtu spēcīgas, veselīgas un ilgtspējīgas un lai Arktikā dzīvotu plaukstošas kopienas; tā kā Arktikā atrodas vairāk nekā puse no pasaules mitrājiem un tai ir izšķiroša nozīme ūdens attīrīšanā; tā kā Arktika palīdz sasniegt labas ūdens kvalitātes mērķi Eiropas Savienībā, kas noteikts Ūdens pamatdirektīvā; tā kā attiecībā uz Arktikas sociālekosistēmu saglabāšanu bezdarbības dēļ eksponenciāli pieaug izmaksas;

| O. | tā kā Arktikas jūras ledāji kopš 1981. gada ir būtiski sarukuši, mūžīgā sasaluma teritorija samazinās (un tas draud ar to, ka atmosfērā var nonākt milzīgs daudzums oglekļa dioksīda (13) un metāna), sniega sega turpina samazināties un kūstošie ledāji veicina pasaules jūras līmeņa celšanos; tā kā ir novērots, ka jūras ledāji izzūd pat straujāk nekā tas paredzēts modeļos, un pēdējos 35 gados vasarās sastopamā ledus apjoms ir samazinājies par vairāk nekā 40 %; tā kā polārajos reģionos klimata pārmaiņu temps ir divreiz lielāks un turpina pieaugt, izraisot vēl nezināmas un neparedzamas pārmaiņas pasaules ekosistēmās; |
| --- | --- |

O.

tā kā Arktikas jūras ledāji kopš 1981. gada ir būtiski sarukuši, mūžīgā sasaluma teritorija samazinās (un tas draud ar to, ka atmosfērā var nonākt milzīgs daudzums oglekļa dioksīda (13) un metāna), sniega sega turpina samazināties un kūstošie ledāji veicina pasaules jūras līmeņa celšanos; tā kā ir novērots, ka jūras ledāji izzūd pat straujāk nekā tas paredzēts modeļos, un pēdējos 35 gados vasarās sastopamā ledus apjoms ir samazinājies par vairāk nekā 40 %; tā kā polārajos reģionos klimata pārmaiņu temps ir divreiz lielāks un turpina pieaugt, izraisot vēl nezināmas un neparedzamas pārmaiņas pasaules ekosistēmās;

| P. | tā kā trīs ES dalībvalstis (Dānija, Somija un Zviedrija) un viena aizjūras zeme un teritorija (Grenlande) ir locekles Arktikas Padomē, kurā ir astoņas valstis, un septiņām citām (Apvienotajai Karalistei, Francijai, Itālija, Nīderlandei, Polijai, Spānijai un Vācijai) ir novērotāja statuss šajā padomē; tā kā ES ar nepacietību gaida, kad tiks galīgi apstiprināts tās novērotājas statuss AP; |
| --- | --- |

P.

tā kā trīs ES dalībvalstis (Dānija, Somija un Zviedrija) un viena aizjūras zeme un teritorija (Grenlande) ir locekles Arktikas Padomē, kurā ir astoņas valstis, un septiņām citām (Apvienotajai Karalistei, Francijai, Itālija, Nīderlandei, Polijai, Spānijai un Vācijai) ir novērotāja statuss šajā padomē; tā kā ES ar nepacietību gaida, kad tiks galīgi apstiprināts tās novērotājas statuss AP;

| Q. | tā kā vides aizsardzība un ilgtspējīga attīstība ir Otavas deklarācijas stūrakmeņi un šī deklarācija izveidoja pamatu AP dibināšanai 1996. gadā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vides aizsardzība un ilgtspējīga attīstība ir Otavas deklarācijas stūrakmeņi un šī deklarācija izveidoja pamatu AP dibināšanai 1996. gadā;

| R. | tā kā Arktikas reģionā dzīvo aptuveni četri miljoni cilvēku, no kuriem 10 % ir pirmiedzīvotāju tautu pārstāvji; tā kā ar daudz stingrākiem pasākumiem ir jānodrošina Arktikas jutīgās vides aizsardzība, kā arī pirmiedzīvotāju pamattiesību ievērošana; tā kā ir jāgarantē pirmiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju tiesību ievērošana attiecībā uz piekrišanu un piedalīšanos lēmumu pieņemšanas procesā, kad tiek lemts par dabas resursu ieguvi; tā kā piesārņojošo vielu un smago metālu klātbūtnes pieaugums Arktikā negatīvi ietekmē barības ķēdi, jo tie ir sastopami florā un faunā, it īpaši zivīs, un tas rada būtisku apdraudējumu gan vietējo iedzīvotāju veselībai, gan patērētāju veselībai citur pasaulē; |
| --- | --- |

R.

tā kā Arktikas reģionā dzīvo aptuveni četri miljoni cilvēku, no kuriem 10 % ir pirmiedzīvotāju tautu pārstāvji; tā kā ar daudz stingrākiem pasākumiem ir jānodrošina Arktikas jutīgās vides aizsardzība, kā arī pirmiedzīvotāju pamattiesību ievērošana; tā kā ir jāgarantē pirmiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju tiesību ievērošana attiecībā uz piekrišanu un piedalīšanos lēmumu pieņemšanas procesā, kad tiek lemts par dabas resursu ieguvi; tā kā piesārņojošo vielu un smago metālu klātbūtnes pieaugums Arktikā negatīvi ietekmē barības ķēdi, jo tie ir sastopami florā un faunā, it īpaši zivīs, un tas rada būtisku apdraudējumu gan vietējo iedzīvotāju veselībai, gan patērētāju veselībai citur pasaulē;

| S. | tā kā ekosistēmas, tostarp flora un fauna, Arktikā ir īpaši jutīgas pret traucējumiem, un to atjaunošanās laiks ir relatīvi ilgs; tā kā negatīvās sekas videi bieži vien ir kumulatīvas un neatgriezeniskas, un tām bieži ir ārēja ģeogrāfiska un ekoloģiska ietekme (piemēram, kaitējums pasaules okeānu sistēmām); |
| --- | --- |

S.

tā kā ekosistēmas, tostarp flora un fauna, Arktikā ir īpaši jutīgas pret traucējumiem, un to atjaunošanās laiks ir relatīvi ilgs; tā kā negatīvās sekas videi bieži vien ir kumulatīvas un neatgriezeniskas, un tām bieži ir ārēja ģeogrāfiska un ekoloģiska ietekme (piemēram, kaitējums pasaules okeānu sistēmām);

| T. | tā kā pēdējās desmitgadēs Arktikā temperatūra paaugstinās aptuveni divreiz straujāk nekā vidēji pasaulē; |
| --- | --- |

T.

tā kā pēdējās desmitgadēs Arktikā temperatūra paaugstinās aptuveni divreiz straujāk nekā vidēji pasaulē;

| U. | tā Arktikas klimata pārmaiņas pastiprina atmosfēras aizvien lielākais piesārņojums ar siltumnīcefekta gāzēm un citiem piesārņojuma veidiem; tā kā Arktikas klimata piesārņojums pārsvarā nāk no Āzijas, Ziemeļamerikas un Eiropas emitētājiem, tādējādi emisiju samazināšanas pasākumiem ES ir liela nozīme, lai mazinātu klimata pārmaiņas Arktikā; |
| --- | --- |

U.

tā Arktikas klimata pārmaiņas pastiprina atmosfēras aizvien lielākais piesārņojums ar siltumnīcefekta gāzēm un citiem piesārņojuma veidiem; tā kā Arktikas klimata piesārņojums pārsvarā nāk no Āzijas, Ziemeļamerikas un Eiropas emitētājiem, tādējādi emisiju samazināšanas pasākumiem ES ir liela nozīme, lai mazinātu klimata pārmaiņas Arktikā;

| V. | tā kā smagās degvieleļļas izmantošana Arktikas jūras transportā ir saistīta ar daudziem apdraudējuma veidiem — noplūdes gadījumā šī ārkārtīgi blīvā degviela emulģējas, nogrimst un, iestrēgstot ledū, tā var tikt pārvietota ārkārtīgi lielos attālumos; noplūdusi smagā degvieleļļa rada milzīgu apdraudējumu Arktikas pirmiedzīvotāju pārtikas nodrošinājumam, jo viņu iztika ir atkarīga no zvejas un medībām; smagās degvieleļļas sadedzināšanas rezultātā rodas sēra oksīdi un smagie metāli, kā arī liels daudzums kvēpu, kas, nogulsnējoties uz Arktikas ledus, stimulē siltuma absorbciju, tādējādi paātrinot kušanas procesu un klimata pārmaiņu ietekmi; tā kā SJO ir aizliegusi smagās degvieleļļas transportēšanu un izmantošanu Antarktikas ūdeņos; |
| --- | --- |

V.

tā kā smagās degvieleļļas izmantošana Arktikas jūras transportā ir saistīta ar daudziem apdraudējuma veidiem — noplūdes gadījumā šī ārkārtīgi blīvā degviela emulģējas, nogrimst un, iestrēgstot ledū, tā var tikt pārvietota ārkārtīgi lielos attālumos; noplūdusi smagā degvieleļļa rada milzīgu apdraudējumu Arktikas pirmiedzīvotāju pārtikas nodrošinājumam, jo viņu iztika ir atkarīga no zvejas un medībām; smagās degvieleļļas sadedzināšanas rezultātā rodas sēra oksīdi un smagie metāli, kā arī liels daudzums kvēpu, kas, nogulsnējoties uz Arktikas ledus, stimulē siltuma absorbciju, tādējādi paātrinot kušanas procesu un klimata pārmaiņu ietekmi; tā kā SJO ir aizliegusi smagās degvieleļļas transportēšanu un izmantošanu Antarktikas ūdeņos;

| W. | tā kā ES ir jāieņem vadošā loma starptautisko forumu apspriedēs un sarunās, lai nodrošinātu, ka visas attiecīgās puses uzņemas savas saistības siltumnīcefekta gāzu vai citu piesārņojošo vielu emisiju samazināšanas jomā un atbildīgi risina pieaugošās problēmas resursu ilgtspējīgas pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES ir jāieņem vadošā loma starptautisko forumu apspriedēs un sarunās, lai nodrošinātu, ka visas attiecīgās puses uzņemas savas saistības siltumnīcefekta gāzu vai citu piesārņojošo vielu emisiju samazināšanas jomā un atbildīgi risina pieaugošās problēmas resursu ilgtspējīgas pārvaldības jomā;

| X. | tā kā būtu jāņem vērā visi riski, kas saitīti ar kodolenerģijas izmantošanu ledlaužos un krasta iekārtās, un tie būtu jāsamazina, izmantojot visas darbības, kas saistītas ar gatavību un reaģēšanu katastrofu gadījumā; |
| --- | --- |

X.

tā kā būtu jāņem vērā visi riski, kas saitīti ar kodolenerģijas izmantošanu ledlaužos un krasta iekārtās, un tie būtu jāsamazina, izmantojot visas darbības, kas saistītas ar gatavību un reaģēšanu katastrofu gadījumā;

| Y. | tā kā jebkādu atkritumu izgāšana Arktikas mūžīgā sasaluma teritorijās nekādā gadījumā nav ilgtspējīgs atkritumu apsaimniekošanas risinājums, kā to apliecināja nesenie atklājumi Camp Century, Grenlandē; |
| --- | --- |

Y.

tā kā jebkādu atkritumu izgāšana Arktikas mūžīgā sasaluma teritorijās nekādā gadījumā nav ilgtspējīgs atkritumu apsaimniekošanas risinājums, kā to apliecināja nesenie atklājumi Camp Century, Grenlandē;

| Z. | tā kā ES politikā Arktikas reģionam ir vairāk jāatspoguļo Ilgtspējīgas attīstības mērķi, kurus ES ir apņēmusies sasniegt līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ES politikā Arktikas reģionam ir vairāk jāatspoguļo Ilgtspējīgas attīstības mērķi, kurus ES ir apņēmusies sasniegt līdz 2030. gadam;

| AA. | tā kā, lai aizsargātu Arktikas trauslās ekosistēmas, samazinātu riskus, palīdzētu vietējām kopienām pielāgoties un veicinātu ilgtspējīgu attīstību, izšķiroši svarīgi ir pieņemt ar zinātnisku informāciju, tostarp ar vietējo iedzīvotāju un pirmiedzīvotāju zināšanām, pamatotus lēmumus; tā kā ES ir pasaulē vadošā līdzekļu piešķīrēja Arktikas izpētei un tā veicina bezmaksas apmaiņu ar šo pētījumu rezultātiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā, lai aizsargātu Arktikas trauslās ekosistēmas, samazinātu riskus, palīdzētu vietējām kopienām pielāgoties un veicinātu ilgtspējīgu attīstību, izšķiroši svarīgi ir pieņemt ar zinātnisku informāciju, tostarp ar vietējo iedzīvotāju un pirmiedzīvotāju zināšanām, pamatotus lēmumus; tā kā ES ir pasaulē vadošā līdzekļu piešķīrēja Arktikas izpētei un tā veicina bezmaksas apmaiņu ar šo pētījumu rezultātiem;

| AB. | tā kā, līdzsvaroti apvienojot industriālās īpašās zināšanas par Arktiku un specializāciju, kā arī apņēmību nodrošināt nekaitīgumu videi un sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, būtu iespējams šajā teritorijā nodrošināt ekoloģisko inovāciju, rūpniecisko simbiozi un atkritumu efektīvu apsaimniekošanu, saglabājot neskartu Arktikas dabu un nezaudējot iespējas radīt jaunas un novatoriskas uzņēmējdarbības iespējas un darbvietas, tādējādi arī veicinot jaunatnes nodarbinātību un palīdzot risināt sabiedrības novecošanas problēmu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā, līdzsvaroti apvienojot industriālās īpašās zināšanas par Arktiku un specializāciju, kā arī apņēmību nodrošināt nekaitīgumu videi un sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, būtu iespējams šajā teritorijā nodrošināt ekoloģisko inovāciju, rūpniecisko simbiozi un atkritumu efektīvu apsaimniekošanu, saglabājot neskartu Arktikas dabu un nezaudējot iespējas radīt jaunas un novatoriskas uzņēmējdarbības iespējas un darbvietas, tādējādi arī veicinot jaunatnes nodarbinātību un palīdzot risināt sabiedrības novecošanas problēmu;

| AC. | tā kā ES pieejamo satelītsakaru tehniskās iespējas atbilstīgi pakalpojumiem un infrastruktūrai, ko piedāvā Copernicus un Galileo, varētu apmierināt to lietotāju vajadzības, kas dzīvo Arktikas reģionā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ES pieejamo satelītsakaru tehniskās iespējas atbilstīgi pakalpojumiem un infrastruktūrai, ko piedāvā Copernicus un Galileo, varētu apmierināt to lietotāju vajadzības, kas dzīvo Arktikas reģionā;

| AD. | tā kā vietējo kopienu iesaistīšanai ir izšķiroši nozīme, lai nodrošinātu dabas resursu efektīvu pārvaldību un veicinātu trauslo ekosistēmu noturību; |
| --- | --- |

AD.

tā kā vietējo kopienu iesaistīšanai ir izšķiroši nozīme, lai nodrošinātu dabas resursu efektīvu pārvaldību un veicinātu trauslo ekosistēmu noturību;

| AE. | tā kā Parlaments atzīst, cik svarīgas ir tradicionālās un vietējās zināšanas lēmumu pieņemšanai Arktikā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Parlaments atzīst, cik svarīgas ir tradicionālās un vietējās zināšanas lēmumu pieņemšanai Arktikā;

| AF. | tā kā sāmu, ņencu, hantu, evenku, čukču, aleutu, jupiku un inuītu kultūras ir jāaizsargā saskaņā ar UNDRIP; tā kā Arktikas pamatiedzīvotājiem ir tiesības izmantot dabas resursus savās teritorijās un līdz ar to viņiem vajadzētu būt iesaistītiem jebkādos turpmākos komerciālās zvejas plānos; |
| --- | --- |

AF.

tā kā sāmu, ņencu, hantu, evenku, čukču, aleutu, jupiku un inuītu kultūras ir jāaizsargā saskaņā ar UNDRIP; tā kā Arktikas pamatiedzīvotājiem ir tiesības izmantot dabas resursus savās teritorijās un līdz ar to viņiem vajadzētu būt iesaistītiem jebkādos turpmākos komerciālās zvejas plānos;

| AG. | tā kā jebkādām zvejas darbībām Arktikas reģionā ir jānotiek saskaņā gan ar spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem par šo teritoriju, tostarp 1920. gada Špicbergenas nolīgumu un, konkrētāk, visām šā nolīguma līgumslēdzēju pušu tiesībām, gan arī saskaņā ar visām vēsturiskajām zvejas tiesībām, |
| --- | --- |

AG.

tā kā jebkādām zvejas darbībām Arktikas reģionā ir jānotiek saskaņā gan ar spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem par šo teritoriju, tostarp 1920. gada Špicbergenas nolīgumu un, konkrētāk, visām šā nolīguma līgumslēdzēju pušu tiesībām, gan arī saskaņā ar visām vēsturiskajām zvejas tiesībām,

| 1. | atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu kā pozitīvu soli ceļā uz integrētu politiku Arktikas jautājumos, nosakot īpašas darbības jomas, kā arī ceļā uz daudz saskaņotāka satvara izveidi ES rīcībai, galveno uzmanību pievēršot Eiropas Arktikai; uzsver, ka ir labāk jāsaskaņo ES iekšpolitika un ārpolitika attiecībā uz Arktikas jautājumiem; aicina Komisiju noteikt konkrētus īstenošanas un izpildes uzraudzības pasākumus saistībā ar tās paziņojumu; atkārtoti prasa izstrādāt visaptverošu stratēģiju un konkrētu rīcības plānu attiecībā uz ES iesaisti Arktikas jautājumos, kuru sākuma punktam vajadzētu būt mērķim saglabāt Arktikas trauslās ekosistēmas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka kopīgā paziņojumā ir noteiktas trīs prioritārās jomas, proti, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība un starptautiskā sadarbība; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver UNCLOS nozīmi, lai noteiktu tik svarīgo daudzpusējo tiesisko regulējumu attiecībā uz visām darbībām okeānos, tostarp Arktikā, lai noteiktu robežas Arktikas kontinentālajā šelfā un atrisinātu suverenitātes jautājumus Arktikas iekšienē attiecībā uz teritoriālajām jūrām; atzīmē, ka vēl ir palikuši tikai pavisam nedaudzi neatrisināti jurisdikcijas jautājumi attiecībā uz Arktiku; uzskata starptautisko likumu ievērošanu Arktikā par izšķiroši svarīgu; norāda uz to, ka ūdeņi ap Ziemeļpolu lielākoties ir starptautiskie ūdeņi; iestājas par to, lai ES būtu spēcīga ietekme, veicinot efektīvas daudzpusējas procedūras un globālu, uz noteikumiem balstītu kārtību ko panāk, nostiprinot un konsekventi ievērojot attiecīgos starptautiskos, reģionālos un divpusējos nolīgumus un regulējumus; uzsver, ka ES vajadzētu būt pozitīvai lomai tādu nolīgumu veicināšanā un atbalstīšanā, kas nostiprina bioloģiskās daudzveidības un vides pārvaldību tajās Ziemeļu ledus okeāna teritorijās, kas nav nevienas valsts jurisdikcijā; atzīmē, ka tas neattiecas uz navigāciju un tradicionāliem iztikas ieguves veidiem; mudina ES cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai veicinātu vides saglabāšanu un aizsardzību reģionā; uzsver, cik svarīga loma ir Arktikas Padomei, uzturot konstruktīvu sadarbību, mieru un stabilitāti, kā arī novēršot spriedzes veidošanos Arktikas reģionā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienība ratificēja Parīzes nolīgumu, un atzinīgi vērtē tā stāšanos spēkā 2016. gada 4. novembrī; prasa visām pusēm to ātri un efektīvi īstenot; mudina dalībvalstis ratificēt Parīzes nolīgumu, lai sāktu īstenot vērienīgos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus un pasākumus gan emisiju kvotu tirdzniecības, gan kopīgo centienu jomā, paturot prātā mērķi — līdz 2100. gadam ierobežot temperatūras pieaugumu tā, lai tas nepārsniegtu 1,5 oC; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieņemt stingrāku nostāju attiecībā uz efektīvāku starptautisko konvenciju īstenošanu, piemēram, Parīzes nolīguma, Minamatas konvencijas, Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, Gēteborgas protokola, Stokholmas konvencijas, Starptautiskā kodeksa kuģu darbībai polārajos ūdeņos (Polārais kodekss) un Konvencijas par bioloģisko daudzveidību īstenošanu; prasa Komisijai īpašu uzmanību pievērst patlaban notiekošajam Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komisijas ierosinātajam procesam, lai panāktu, ka tiek noteikti stingrāki pasākumi, ar ko pakāpeniski izbeidz noturīgo organisko piesārņotāju izmantošanu; aicina ES partnervalstis īstenot līdzīgus pasākumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atbalsta aizsargājamo dabas teritoriju tīkla izveidi Arktikā un starptautisko ūdeņu jūras aizsardzības teritorijas noteikšanu ap Ziemeļpolu — aiz piekrastes valstu ekonomikas zonām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina jebkādu komerciālās zvejniecības attīstīšanu Arktikas reģionā īstenot tādā veidā, kas būtu pilnīgi saderīgs ar šā reģiona jutīgo un īpašo raksturu; uzstāj, ka jebkādu jaunu komerciālo zveju Arktikas reģionā drīkst sākt tikai pēc tam, kad zinātniskā veidā ticami un piesardzīgi ir novērtēti zivju krājumi, lai noteiktu pieļaujamo nozvejas apjomu, kas ļaus saglabāt attiecīgo zivju krājumus virs līmeņa, kurš var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un kas nesamazinās citu sugu īpatņu skaitu vai neradīs nopietnu kaitējumu jūras videi; uzsver, ka visu veidu zvejniecība atklātā jūrā ir jāreglamentē reģionālai zivsaimniecības pārvaldības organizācijai, kura ņem vērā zinātniskus ieteikumus un īsteno stingru kontroles un uzraudzības programmu, lai nodrošinātu, ka zveja tiek veikta, ievērojot pārvaldības pasākumus; norāda, ka zveja ekskluzīvajās ekonomikas zonās ir jāveic, ievērojot tieši tādus pašus standartus; pieprasa noteikt moratoriju rūpnieciska mēroga zvejai (cita starpā zvejai ar grunts traļiem) Arktikas ūdeņos, kuros līdz šim zivis nav zvejotas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē notiekošās sarunas par starptautisku nolīgumu starp Arktikas piekrastes valstīm un starptautiskajām pusēm ar mērķi novērst nereglamentētu zveju starptautiskajos ūdeņos Arktikā un aicina Komisiju un dalībvalstis parakstīt šo deklarāciju un atbalstīt centienus padarīt to saistošu parakstītājām pusēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju atbalstīt un mudināt Arktikas valstis turpināt darbu, paplašinot pieejamo informāciju un analīzi attiecībā uz visiem krājumiem šajā reģionā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus ES tiesiskā regulējuma ietvaros, proti, vienoties par vērienīgiem emisiju samazināšanas mērķiem sarunās par direktīvu par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju apjomu, samazināt vietējos gaisa piesārņojuma līmeņus ar tīra gaisa politikas pasākumu kopuma palīdzību, lai samazinātu piesārņojumu no lieliem attālumiem un jo īpaši kvēpu rašanos, un vienoties par vērienīgiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķiem un pasākumiem gan emisijas kvotu tirdzniecības, gan kopīgo centienu jomā, paturot prātā mērķi — līdz 2100. gadam ierobežot temperatūras pieaugumu tā, lai tas nepārsniegtu 1,5 oC; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai pašlaik apspriestais ANO Nolīgums par jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzību teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas (BBNJ), būtu spēcīgs un efektīvs un spētu nodrošināt stabilu procesu aizsargājamo jūras teritoriju, tostarp jūras liegumu, identifikācijai, noteikšanai, pārvaldībai un ieviešanai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Komisiju un dalībvalstis ieņemt vadošu pozīciju Konvencijas par bioloģisko daudzveidību un ar to saistītu starptautisku nolīgumu īstenošanā; uzskata — ir svarīgi, ka saskaņā ar Nagojas protokola 10. pantu noteiktais stratēģiskais plāns par invazīvo un svešzemju sugu, kā arī to izplatīšanās ceļu identificēšanu un prioritāšu konstatēšanu tiek īstenots tā, ka tiek kontrolētas vai iznīdētas viskaitīgākās sugas un pasākumi tiek vērsti uz šādu sugu izplatīšanās ceļu bloķēšanu, lai nepieļautu to pārvietošanos un invāziju, tostarp Arktikas teritorijās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis aizliegt subsīdijas fosilajam kurināmajam, jo tās samazina no fosilā kurināmā iegūtas enerģijas ražošanas izmaksas, un tādējādi atturēt no šī kurināmā ieguves un izmantošanas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES starptautiskā mērogā veicināt stingrus piesardzības regulatīvos standartus vides aizsardzības jomā, kā arī drošību naftas izpētes, meklēšanas un ieguves jomā; prasa noteikt naftas urbumu aizliegumu ES un EEZ Arktikas ledus ūdeņos un prasa, lai ES Arktikas Padomē un attiecībā uz Arktikas piekrastes valstīm sekmētu salīdzināmus piesardzības standartus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver — ir svarīgi, lai ES veicinātu to, ka vistuvākajā laikā tiek ratificēta Minamatas konvencija, lai nepieļautu un samazinātu dzīvsudraba emisijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas plānus novirzīt Eiropas strukturālos un investīciju fondu (ESI fondu) līdzekļus pasākumiem, kas veicinātu rīcību klimata jomā Arktikā, ņemot vērā vietējos apstākļus un Arktikas reģionu īpašās iezīmes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka pieaugošajai dabas resursu izmantošanai Arktikā būtu jānotiek, respektējot vietējos iedzīvotājus un nodrošinot viņiem labumu, un uzņemoties pilnīgu atbildību attiecībā uz trauslo Arktikas vidi; uzskata, ka šāda stratēģiska izvēle ir absolūti nepieciešama, lai nodrošinātu leģitīmu ES iesaistīšanos Arktikas reģionā un vietējo iedzīvotāju atbalstu tai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un tās dalībvalstis, kas ir locekles vai novērotājas Arktikas Padomē, atbalstīt tās pašreizējo darbu ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN) jomā, lai nosargātu Arktikas trauslās ekosistēmas saskaņā ar Espo konvenciju; uzsver, ka IVN ir būtiski svarīgi, lai nodrošinātu saimniecisko darbību ilgtspējīgu attīstību un Arktikas īpaši trauslo ekosistēmu un kopienu aizsardzību; vērš uzmanību jo īpaši uz šādiem kritērijiem, kuri līdz ar daudziem citiem tika sagatavoti Inuītu Polārā loka padomē (ICC) attiecībā uz Arktikā īstenojamu projektu novērtējumu:






  — | jāņem vērā visa iespējamā ietekme uz vidi, sociālekonomisko un kultūras jomu gan projekta laikā, gan pēc tā, tostarp pašreizējo un turpmāko projektu kumulatīvā ietekme, |
| --- | --- | --- |

18.

—

jāņem vērā visa iespējamā ietekme uz vidi, sociālekonomisko un kultūras jomu gan projekta laikā, gan pēc tā, tostarp pašreizējo un turpmāko projektu kumulatīvā ietekme,

| — | piesardzības princips un “piesārņotājs maksā” princips ir jāpiemēro visos projekta posmos: plānošanas, novērtēšanas, īstenošanas un reģenerācijas posmā, |
| --- | --- |

—

piesardzības princips un “piesārņotājs maksā” princips ir jāpiemēro visos projekta posmos: plānošanas, novērtēšanas, īstenošanas un reģenerācijas posmā,

| — | skarto teritoriju reģenerācija un dzīvotņu atveseļošana ir visaptveroši jāplāno un tam jau sākotnēji ir pilnībā jāparedz finansējums, |
| --- | --- |

—

skarto teritoriju reģenerācija un dzīvotņu atveseļošana ir visaptveroši jāplāno un tam jau sākotnēji ir pilnībā jāparedz finansējums,

| — | ja tas ir projekta priekšlikums attiecībā uz reaģēšanu naftas noplūžu gadījumā — uzskatāmi pierādījumi tam, ka projekta īstenotāji var nodrošināt noplūdušās naftas savākšanu sasaluma apstākļos un salūzuša, atkārtoti sasalstoša ledus gadījumā, |
| --- | --- |

—

ja tas ir projekta priekšlikums attiecībā uz reaģēšanu naftas noplūžu gadījumā — uzskatāmi pierādījumi tam, ka projekta īstenotāji var nodrošināt noplūdušās naftas savākšanu sasaluma apstākļos un salūzuša, atkārtoti sasalstoša ledus gadījumā,

| — | ir jānosaka starptautisks atbildības un kaitējuma kompensēšanas režīms par zemes platību, ūdeņu un jūras teritoriju piesārņošanu, ko rada naftas izpēte un ieguve jūrā; |
| --- | --- |

—

ir jānosaka starptautisks atbildības un kaitējuma kompensēšanas režīms par zemes platību, ūdeņu un jūras teritoriju piesārņošanu, ko rada naftas izpēte un ieguve jūrā;

| 19. | kā nozīmīgu uzsver nepieciešamību sadarbībā ar uzņēmēju pārstāvjiem (piemēram, ar Arktikas Ekonomikas padomi) identificēt uzņēmumu sociālās atbildības integrēšanas mehānismus tiem uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību Arktikas reģionā; iesaka izvērtēt iespējas ar brīvprātīgiem mehānismiem veicināt augstus uzņēmumu darbības standartus sociālo un ekoloģisko raksturlielumu ziņā, piemēram, tādus kā vislabākā snieguma izcelšana Arktikas Uzņēmumu atbildības pārskatā, pamatojoties uz Protokolu par uzņēmēju atbildīgu ieguldījumu Arktikas reģionā un uz ANO Globālo līgumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt ikvienu centienu SJO struktūrā panākt globālu vienošanos par kuģošanas radīto emisiju apjoma samazināšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīst, ka ir svarīgi nepārtraukti nodrošināt ziemeļu mazapdzīvotos reģionus ar pietiekamu finansējumu, lai tie varētu pārvarēt pastāvīgi nelabvēlīgo ietekmi, ko rada tādi faktori kā zems iedzīvotāju blīvums, skarbi klimatiskie apstākļi un milzīgi attālumi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina uz ES iestāžu un attiecīgo dalībvalstu ciešu sadarbību Arktikas jautājumos; aicina tās dalībvalstis, kas ir Arktikas Padomes locekles, saskaņā ar LES 34. panta 2. punktu pastāvīgi informēt pārējās dalībvalstis un Savienības Augsto pārstāvi par jebkuriem kopīgu interešu jautājumiem, kas tiek skatīti Arktikas Padomē; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ES ir jāsāk politikas dialogs ar visiem Arktikas reģiona partneriem, un prasa pastiprināt sadarbību starp ES, Arktikas Padomi (Ziemeļu dimensijas kontekstā), Barenca jūras Eiroarktikas padomi un citām struktūrām, kuras sadarbojas Tālajos Ziemeļos; uzsver, ka nozīmīga loma Arktikas Padomē ir novērotājiem, kas guvuši lielu pieredzi un jau ilgu laiku īsteno zinātnisku un politisku sadarbību Arktikas reģionā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pašreizējo dialogu starp novērotājiem un Arktikas Padomes prezidentvalsti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | stingri atbalsta to, ka ES tiek piešķirts novērotājas statuss Arktikas Padomē; ir pārliecināts, ka, pilnībā īstenojot savu oficiālā novērotāja statusu, ES sniegtu pozitīvu ieguldījumu, kā arī nostiprinātu Arktikas Padomes politisko un institucionālo nozīmi Arktikas jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē labāku koordināciju starp Komisiju un EĀDD Arktikas jautājumos; ierosina izveidot Ziemeļu politikas nodaļu EĀDD struktūrā un nostiprināt sadarbību starp EĀDD un Komisijas dienestiem, lai nodrošinātu saskaņotu, koordinētu un integrētu politikas pieeju visās attiecīgajās svarīgākajās politikas jomās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka ES var palīdzēt atrisināt iespējamās drošības problēmas; aicina ES sadarbībā ar tās dalībvalstīm un Arktikas reģiona valstīm palīdzēt veidot civilās drošības mehānismus un palielināt gan dabas, gan cilvēku izraisītu krīžu un katastrofu pārvaldības spēju, kā arī pilnveidot meklēšanas un glābšanas infrastruktūras; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vērš uzmanību uz to, ka enerģētiskā drošība ir cieši saistīta ar klimata pārmaiņām; uzskata, ka enerģētiskā drošība ir jāuzlabo, samazinot ES atkarību no fosilā kurināmā; vērš uzmanību uz to, ka Arktikas pārveidošanās ir viena no tām klimata pārmaiņu izraisītajām sekām, kas visvairāk skar ES drošību; uzsver, ka šis risku pastiprinošais faktors ir jāņem vērā, īstenojot spēcīgāku ES stratēģiju Arktikas reģionam un vērienīgāku ES politiku no atjaunojamiem energoresursiem Eiropas Savienībā iegūtas enerģijas un energoefektivitātes jomā, jo tā Savienība var būtiski samazināt savu atkarību no ārējiem enerģijas avotiem un līdz ar to uzlabot savu drošību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pieprasa saskaņā ar iedibinātas labas prakses koncepciju visās Arktikas valstīs izstrādāt rīcības plānus dzīvās dabas glābšanai, kas cietusi no naftas noplūdes, un cita starpā efektīvi izvērtēt to, kuras sugas šajā ziņā ir visvairāk apdraudētas, kā arī sagatavot reāli īstenojamas preventīvu pasākumu un novēršanas pasākumu stratēģijas, kas garantētu attiecīgo sugu aizsardzību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka pašlaik tiek īstenota konstruktīva un pragmatiska pārrobežu sadarbība Ziemeļu dimensijā, tās partnerībās un Barenca jūras reģiona sadarbības struktūrās; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, cik svarīgi ir turpināt sadarbību un dialogu ar Krieviju Arktikas reģionālās sadarbības kontekstā, jo īpaši ES un Krievijas pārrobežu sadarbību, neraugoties uz to, ka palielinās Krievijas militāro spēku klātbūtne šajā reģionā, tiek būvētas un no jauna atvērtas militārās bāzes un tiek veidots Krievijas Arktiskais militārais apgabals; uzsver, ka ir svarīgi stingrāk paust Krievijai ES intereses, izmantojot selektīvas iesaistīšanās iespējas, un censties panākt progresu attiecībā uz kopīgu interešu jautājumiem, ja ir pamats globāliem risinājumiem kopīgu problēmu un apdraudējumu novēršanai; mudina šo jautājumu iekļaut ES stratēģijā attiecībā uz Arktiku; uzsver, ka Arktikas reģions ir vides, ekonomikas un politikas ziņā neatņemams starptautisko attiecību elements; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka Ziemeļu dimensijas politika ir veiksmīgs piemērs tam, kā panākt stabilitāti, līdzatbildību un līdzdalību Arktikas sadarbībā; uzsver, ka nozīmīgas ir Ziemeļu dimensijas nozaru partnerattiecību struktūras, sevišķi tās, kas izveidotas vides jomā un infrastruktūras un loģistikas nozarē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīmē, ka ir izveidojušies migrācijas ceļi no Arktikas uz Eiropas Savienības teritoriju; uzsver, ka migrācijas ceļi un transporta apjoma pieaugums būtu jāņem vērā, izstrādājot ES stratēģiju attiecībā uz Arktiku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vēlreiz aicina ES un tās dalībvalstis aktīvi īstenot tādus principus kā kuģošanas brīvība un miermīlīgas šķērsošanas tiesības; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē plānus izveidot Eiropas Arktisko reģionu ieinteresēto personu forumu; uzsver, ka ir jāveicina sinerģija starp jau esošajiem finansēšanas instrumentiem, lai nepieļautu iespējamo dublēšanos un panāktu ES iekšpolitikas un ārpolitikas programmu maksimālu mijiedarbību; atzīmē, ka Somija ir piedāvājusi rīkot pirmo šā foruma sanāksmi 2017. gadā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka tradicionāli un vietēji gūtās zināšanas ir svarīgi ņemt vērā, pieņemot lēmumus Arktikas reģionā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkārtoti apliecina ES atbalstu ANO Deklarācijai par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP); jo īpaši atsaucas uz minētās deklarācijas 19. pantu, kurā noteikts, ka valstis apspriežas un labticīgi sadarbojas ar attiecīgajām pirmiedzīvotāju tautām ar viņu pārstāvības struktūru starpniecību, lai vispirms saņemtu šo tautu brīvprātīgu un apzinātu piekrišanu un tikai pēc tam pieņemtu un īstenotu normatīvus un administratīvus aktus, kas var ietekmēt šīs pirmiedzīvotāju tautas; prasa labāk un savlaicīgāk iesaistīt pirmiedzīvotāju tautas uz iedzīvotāju interesēm orientētas Arktikas politikas izstrādē un Arktikas Padomes darbā; uzsver, ka pirmiedzīvotāju līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā veicinās dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu Arktikas reģionā; uzsver, ka ir jāaizsargā un jāveicina pirmiedzīvotāju tiesības, kā arī viņu kultūras un valodu daudzveidība; uzver, ka Arktikas reģionā ir ilgtspējīgā veidā jāattīsta atjaunojamie energoresursi, turklāt tas jādara, nenodarot kaitējumu trauslajai videi un ar pirmiedzīvotāju tautu pilntiesīgu līdzdalību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vērš īpašu uzmanību uz ilgtspējīgas attīstības 4.5. apakšmērķi, ar ko vienlīdzīgu piekļuvi visiem izglītības un profesionālās apmācības līmeņiem ir paredzēts nodrošināt pirmiedzīvotāju tautām, arī viņu dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka pieejams, savstarpēji integrēts, drošs un ilgtspējīgs tūrisms Eiropas Arktikas reģionu lauku rajonos un mazapdzīvotajos apvidos var veicināt uzņēmējdarbības iespēju veidošanos, un tas savukārt varētu palielināt darbvietu skaitu mazajos un vidējos uzņēmumos, kā arī varētu palīdzēt nodrošināt pozitīvu attīstību reģionā kopumā; tāpēc uzsver, ka tūrisms šajā reģionā būtu jāveicina, ņemot vērā ar to saistīto sociālo ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi infrastruktūras un pētniecības, kā arī izglītības un apmācības ziņā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver pirmiedzīvotāju tautu un vietējo kopienu nozīmi Arktikas reģiona dzīvotspējas un ilgtspējas nodrošināšanā; aicina Komisiju pievērsties tam, lai šīm kopienām būtu pieejama visa attiecīgā informācija par ES vienotā tirgus prasībām, labāko praksi un finansēšanas instrumentiem; uzsver, ka saimnieciskās darbības veidošanai šajā teritorijā nozīmīgi ir labi transporta, sakaru un elektroenerģijas tīkli, kā arī kosmosa satelītu nodrošinātas ģeopozicionēšanas un telekomunikāciju tehnoloģijas; atgādina Komisijai, ka saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1775 tai ir pienākums iesniegt ziņojumus un informēt sabiedrību un kompetentās iestādes par šīs regulas noteikumiem; uzsver, ka ir jāņem vērā pirmiedzīvotāju un vietējā līmenī iegūtā zinātība un ka ir jāpanāk pirmiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju kopienu ciešāka līdzdalība, piekrišana un iesaiste lēmumu pieņemšanas procesos; uzsver, cik ļoti šajā jomā ir nepieciešams atbalsts un finansējums; šajā sakarībā ierosina izveidot Arktikas pirmiedzīvotāju tautu pārstāvības struktūru Briselē, lai šo tautu līdzdalība kļūtu atpazīstamāka; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta Arktikas atjaunojamo energoresursu attīstībai paredzētu novatorisku tehnoloģiju ieviešana Arktikas reģionā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka uzturēt Arktikas reģionā ilgtspējīgi attīstītas kopienas ar augstu dzīves kvalitāti, kas būtu ieguvējas no jaunākajām informācijas tehnoloģijām, ir ārkārtīgi svarīgi un ka būtiska nozīme šajā ziņā varētu būt ES rīcībai; vēlreiz atgādina, ka Arktikas tautām ir tiesības pašām noteikt, kā tās iegūst sev iztiku, un atzīst šo tautu vēlmi panākt reģiona ilgtspējīgu attīstību; prasa EĀDD un Komisijai izvērtēt, kā varētu veicināt dialogu ar pirmiedzīvotāju tautām, kādas būtu finansējuma piešķiršanas iespējas pirmiedzīvotāju organizācijām un kā nodrošināt, lai to viedoklis būtu ņemts vērā ES debatēs par Arktiku; atzinīgi vērtē darbu, ko veicis ANO īpašais referents jautājumā par situāciju pirmiedzīvotāju tautu cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā un ko veicis ANO ekspertu mehānisms par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka, izstrādājot vides aizsardzības un klimata pārmaiņu mazināšanas politiku Arktikas reģionam, vienmēr ir jābalstās uz zinātnes atziņām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver ESI fondu ļoti svarīgo lomu, attīstot Eiropas Arktikas reģionus un nodrošinot ilgtspējīgu izaugsmi un kvalitatīvu nodarbinātību saistībā ar nākotnē orientētām nozarēm; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt Arktikas dabas resursu atbildīgu un cieņpilnu izmantošanu; vērš uzmanību uz pastāvīgo atpalicību, kas jācenšas mazināt (LESD 174. pants); uzsver stratēģijas ilgtermiņa nozīmi dažādās jomās, piemēram, saistībā ar digitalizācijas programmu, klimata pārmaiņām, jūras nozaru izaugsmi utt.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka nozīmīga ir Arktikas reģiona laba pieejamība TEN-T struktūrā, tajā ieplānotā pamattīkla koridora paplašināšana Ziemeļjūras-Baltijas jūras un Skandināvijas-Vidusjūras koridoru virzienā, kā arī otrā līmeņa piekļuves ceļi, jo tā ir pati svarīgākā transporta infrastruktūra, lai nodrošinātu gan cilvēku, gan preču ilgtspējīgu mobilitāti; atgādina par ES finansējuma sniegtajām iespējām (piemēram, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF)), infrastruktūras projektu finansēšanai Eiropas Arktikas reģionos; norāda uz Eiropas Investīciju bankas (EIB) būtisko lomu šajā sakarībā; iesaka Komisijai izvērtēt iespējas īstenot plašāku starptautisko sadarbību finanšu jomā, lai veidotu infrastruktūru un savienojumus, tostarp IKT sistēmu jomā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” Arktikas pētniecībai saglabāt vismaz tādu pašu finansējuma līmeni un jo īpaši atzinīgi vērtē Komisijas ieceri atbalstīt novatorisku tehnoloģiju ieviešanu; aicina Komisiju daudzgadu finanšu shēmā (DFS) laikposmam pēc 2020. gada palielināt ES finansējumu Arktikas pētniecībai; aicina Komisiju turpināt un pastiprināt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un citu finansēšanas programmu izmantošanu Arktikas pētniecībai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzīmē, ka Arktikas jūras ekosistēmas ir pasaules bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai izšķirošas nozīmes elements; norāda, ka Arktikas ledāju platība samazinās un Arktikā ir vērojamas arī citas vides pārmaiņas, turklāt zinātniskie dati par jūras resursiem šajā teritorijā ir nepilnīgi, tādēļ ir jārīkojas piesardzīgi un jāizstrādā atbilstoši starptautiska mēroga pasākumi, ar ko nodrošina resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu Arktikas reģiona atklātās jūras ūdeņos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ņemot vērā, ka labākas zināšanas par Arktiku ir izšķiroši svarīgas efektīvākai problēmu risināšanai, mudina veicināt un atbalstīt starptautisko zinātnisko un pētniecības sadarbību starp visām ieinteresētajām pusēm, kuras strādā Arktikas izpētes jomā, kā arī sadarboties pētniecības infrastruktūru izveides jomā; atbalsta sadarbību starp vadošajām Arktikas pētniecības iestādēm, lai izstrādātu integrētu Eiropas polārās izpētes programmu saskaņā ar EU-PolarNet iniciatīvu attiecībā uz tradicionāli un vietēji gūtām zināšanām; atzīmē, ka Komisija ir saņēmusi ielūgumu uz starptautisku zinātnisko konferenci par Arktiku, kas notiks 2018. gadā Eiropā; uzsver, ka nozīmīga ir veiksmīga sadarbība ar Kanādu un ASV Transatlantiskās okeāna pētniecības alianses struktūrā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkārtoti aicina Komisiju Arktikā izveidot ES Arktikas informācijas centru, kuram būtu pietiekams finansējums, lai nodrošinātu, ka ir efektīvi pieejama informācija un zināšanas par Arktiku, kā arī lai veicinātu tūrismu; norāda, ka šāda veida ES Arktikas informācijas centru varētu piesaistīt jau izveidotajiem Arktikas centriem vai dažām citām Arktikas jomas iestādēm, jo tādējādi varētu būtiski samazināt izmaksas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prasa sistemātiskāk un ilgtermiņā apkopot datus, kas iegūti Arktikas izpētes projektos; pauž nožēlu par to, ka atsevišķu projektu sasniegumi pazūd, pārejot no viena finansēšanas perioda uz nākamo; aicina Komisiju, plānojot satvaru Arktikas izpētei pēc 2020. gada, censties nodrošināt turpināmību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu aizsargājamu jūras teritoriju noteikšanai Arktikā; atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu ir jāpanāk, lai vismaz 10 % no krasta un jūras teritorijām būtu aizsargājamas teritorijas; tomēr norāda, ka ikviens jauns priekšlikums par šiem jautājumiem būtu jāsagatavo konsekventi, ņemot vērā Arktikas valstu diskusijas rezultātus Arktikas Padomē; uzsver, ka aizsargājamas jūras teritorijas ir Arktikas ekosistēmu saglabāšanai izšķirošas nozīmes elements; atgādina, ka ir jāpanāk pilnīga vietējo iedzīvotāju kopienu līdzdalība šādu aizsargājamu teritoriju plānošanas, veidošanas un pārvaldības procesā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, cik svarīgas ir kosmosa tehnoloģijas un ar kosmosu saistītas pētniecības darbības, kas ir būtiskas drošai kuģniecībai, kā arī vides monitoringam un klimata pārmaiņu novērošanai Arktikas reģionā; mudina Komisiju, ņemot vērā pārmaiņas, kas notiek Arktikas reģionā, kā Komisija to ir atzinusi savā paziņojumā “Kosmosa stratēģija Eiropai” (COM(2016)0705), apsvērt iespējas sadarbībā ar AP valstīm reģionā vairāk izmantot gan ES esošās, gan vēl topošās satelītu programmas, un ņemt vērā lietotāju vajadzības saistībā ar valdības satelītsakaru (GOVSATCOM) iniciatīvu; aicina visas ieinteresētās personas pilnībā izmantot tās iespējas, ko šajā ziņā piedāvā satelītnavigācijas programma Galileo un Zemes novērošanas programma Copernicus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un atbalstīt aizsargājamas jūras teritorijas izveidi Arktikas atklātās jūras ūdeņos OSPAR (Konvencijas par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna Ziemeļaustrumu daļā) komisijas paspārnē, aizliedzot jebkādas ieguves darbības, tostarp zivsaimniecības jomā, starptautiskajos ūdeņos ap Ziemeļpolu, uz kuriem attiecas OSPAR; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas, lai aizliegtu izmantot grunts tralēšanu ekoloģiski un bioloģiski nozīmīgās jūras teritorijās (EBSA) un atklātās jūras ūdeņos Arktikā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prasa par pamatu komerciālai zvejniecībai šajā reģionā izmantot jaunajā kopējās zivsaimniecības politikā noteiktos saglabāšanas mērķus un kvantitatīvo mērķi atjaunot un uzturēt krājumus virs līmeņa, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina ES uzņemties vadošo lomu neregulētas zvejas novēršanā Arktikā; uzskata, ka tai ir pilnīgas tiesības šādi rīkoties, ņemot vērā, ka dalībvalstis ir iesaistītas visos pārvaldības līmeņos Arktikas reģionā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka ES zvejas flote nedrīkst apdraudēt bioloģisko daudzveidību šajā reģionā; atzinīgi vērtē ekoloģiski un bioloģiski nozīmīgu teritoriju noteikšanu Arktikas reģionā atbilstoši Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, kas ir nozīmīgs process Arktikas reģiona bioloģiskās daudzveidības efektīvai saglabāšanai, un uzsver, cik svarīgi ir īstenot uz ekosistēmu pārvaldību balstītu pieeju attiecībā uz piekrastes, jūras un sauszemes teritorijām Arktikas reģionā, kā to norāda Arktikas Padomes uz ekosistēmu pārvaldību balstītas pieejas ekspertu grupa; aicina valstis īstenot saistības, kas noteiktas Konvencijā par bioloģisko daudzveidību un Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS), izveidojot Ziemeļu ledus okeāna jūras aizsargājamo teritoriju un jūras rezervātu tīklu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | stingri iestājas par to, ka jebkādai turpmākai komerciālās zvejniecības attīstībai Arktikas reģionā būtu jānotiek saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem, tostarp 1920. gada Špicbergenas nolīgumu, kuri attiecas uz minēto teritoriju, un šādu nolīgumu līgumslēdzēju pušu tiesībām, kā arī saskaņā ar pastāvošajām vēsturiskajām zvejas tiesībām; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju veikt izpēti un sagatavot priekšlikumus par to, kā nostiprināt Arktikas telekomunikāciju infrastruktūru, tostarp satelītu sistēmas, lai būtu vieglāk veikt zinātnisko pētniecību un klimata monitoringu un lai varētu izveidot vietēju sistēmu, ar ko nodrošina izstrādi, navigāciju un drošību jūrā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atgādina par savu 2014. gadā pausto aicinājumu Komisijai un dalībvalstīm, izmantojot Starptautisko Konvenciju par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL) un/vai ostas valsts kontroli, līdzīgi kā noteikts regulējumā attiecībā uz Antarktiku, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ātrāk tiek noteikts aizliegums izmantot un pārvadāt smago degvieleļļu kuģos, kuri pārvietojas Arktikas jūrās; aicina Komisiju iekļaut ar smagās degvieleļļas izmantošanu saistītos vides un klimata riskus savā pētījumā par riskiem, ko varētu izraisīt kuģošanas apjoma palielināšanās Ziemeļu jūras ceļā; tā kā nav atbilstošu starptautisku pasākumu, aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par noteikumiem, kas būtu piemērojami kuģiem, kuri piestāj ES ostās pēc vai pirms Arktikas ūdeņu šķērsošanas, un ar ko būtu aizliegts izmantot un pārvadāt smago degvieleļļu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ar nepacietību gaida SJO Polārā kodeksa stāšanos spēkā 2017. un 2018. gadā, jo tad kuģošana Arktikas ūdeņos kļūs drošāka; uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt vienotu izglābšanās, evakuācijas un glābšanas sistēmu attiecībā uz atkrastes personālu, ko varētu piemērot visām Arktikas platformām un kuģiem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) nolīgumu Islande un Norvēģija uzņēmās saistības saglabāt vides kvalitāti un panākt dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka Ķīnai pieaug interese par Arktikas reģionu, īpaši par piekļuvi kuģošanas maršrutiem un par reģiona energoresursiem; ņem vērā Islandes un Ķīnas brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanu un aicina Komisiju cieši uzraudzīt ietekmi, kāda tam var būt ne vien uz Islandei piederošās Arktikas daļas ilgtspējīgu attīstību, bet arī uz ES ekonomiku un iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atgādina, ka saskaņā ar 2007. gadā noslēgto ES un Grenlandes Zivsaimniecības partnerības nolīgumu, ES piešķir Grenlandei finanšu atbalstu apmaiņā pret atbildīgu zvejniecību un ilgtspējīgu zivsaimniecības resursu izmantošanu Grenlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | prasa, lai dalībvalstis nevilcinoties ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru (HNS konvencijas) 2010. gada protokolu un tam pievienotos; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzskata, ka politikas virzienu īstenošanā attiecībā uz Arktiku izšķiroši svarīga ir parlamentu iesaiste un sadarbība Arktikas jautājumu risināšanā, jo īpaši sadarbība ar attiecīgo ES dalībvalstu parlamentiem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Savienības Augsto pārstāvi un Komisiju uzraudzīt klimata, vides aizsardzības, jūrniecības, sociālekonomiskās un drošības situācijas attīstību Arktikā un regulāri par to ziņot Parlamentam un Padomei, tostarp ziņot par ES Arktikas politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Arktikas reģiona valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0363

(2)  ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcija A/RES/70/1.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/ declaration_on_resource_development_a3_final.pdf

(4)  OV C 436, 24.11.2016., 17. lpp.

(5)  OV C 93, 9.3.2016., 131. lpp.

(6)  OV C 419, 16.12.2015., 153. lpp.

(7)  OV C 353 E, 3.12.2013., 77. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0236.

(9)  OV C 136 E, 11.5.2012., 71. lpp.

(10)  OV C 9 E, 15.1.2010., 41. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0034.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0224.

(13)  Tiek lēsts, ka Arktikā ir uzkrātas pusotra miljarda tonnu CO2.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

2016. gada ziņojums par Melnkalni

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par Komisijas 2016. gada ziņojumu par Melnkalni (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”,

| — | ņemot vērā 2010. gada 29. marta Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 29. marta Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā ES un Melnkalnes pievienošanās konferences 2016. gada 30. jūnijā pārstāvju līmenī notikušās sanāksmes un 2016. gada 13. decembrī ministru līmenī notikušās sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Melnkalnes pievienošanās konferences 2016. gada 30. jūnijā pārstāvju līmenī notikušās sanāksmes un 2016. gada 13. decembrī ministru līmenī notikušās sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 26. jūnija secinājumus, kuros nolemts 2012. gada 29. jūnijā sākt pievienošanās sarunas ar Melnkalni, un 2016. gada 13. decembra secinājumus, kuri saņēma pārliecinošu delegāciju vairākuma atbalstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 26. jūnija secinājumus, kuros nolemts 2012. gada 29. jūnijā sākt pievienošanās sarunas ar Melnkalni, un 2016. gada 13. decembra secinājumus, kuri saņēma pārliecinošu delegāciju vairākuma atbalstu,

| — | ņemot vērā Melnkalnes un ES Stabilizācijas un asociācijas padomes septīto sanāksmi, kas notika 2016. gada 20. jūnijā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melnkalnes un ES Stabilizācijas un asociācijas padomes septīto sanāksmi, kas notika 2016. gada 20. jūnijā Briselē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 9. novembra paziņojumu “2016. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2016)0715), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2016. gada ziņojums par Melnkalni” (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 9. novembra paziņojumu “2016. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2016)0715), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2016. gada ziņojums par Melnkalni” (SWD(2016)0360),

| — | ņemot vērā Parīzes 2016. gada 4. jūlija augstākā līmeņa sanāksmes par Rietumbalkāniem priekšsēdētāja noslēguma deklarāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieteikumus Parīzes 2016. gada augstākā līmeņa sanāksmei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes 2016. gada 4. jūlija augstākā līmeņa sanāksmes par Rietumbalkāniem priekšsēdētāja noslēguma deklarāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieteikumus Parīzes 2016. gada augstākā līmeņa sanāksmei,

| — | ņemot vērā NATO dalībvalstu ārlietu ministru 2015. gada 2. decembrī pieņemto lēmumu un 2016. gada 19. maijā parakstīto Protokolu par Melnkalnes pievienošanos NATO, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO dalībvalstu ārlietu ministru 2015. gada 2. decembrī pieņemto lēmumu un 2016. gada 19. maijā parakstīto Protokolu par Melnkalnes pievienošanos NATO,

| — | ņemot vērā EDSO/ODIHR vēlēšanu novērošanas misijas noslēguma ziņojumu par 2016. gada 16. oktobra parlamenta vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO/ODIHR vēlēšanu novērošanas misijas noslēguma ziņojumu par 2016. gada 16. oktobra parlamenta vēlēšanām,

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas pieņemta 2016. gada 8. novembrī Budvā notikušajā ES un Melnkalnes apvienotās konsultatīvās komitejas astotajā sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas pieņemta 2016. gada 8. novembrī Budvā notikušajā ES un Melnkalnes apvienotās konsultatīvās komitejas astotajā sanāksmē,

| — | ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas pieņemti 2016. gada 19. un 20. maijā Podgoricā notikušajā ES un Melnkalnes Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) 12. sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas pieņemti 2016. gada 19. un 20. maijā Podgoricā notikušajā ES un Melnkalnes Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) 12. sanāksmē,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Melnkalni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Melnkalni,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0050/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0050/2017),

| A. | tā kā eiroatlantiskā integrācija ir Melnkalnes ārpolitikas galvenā prioritāte; |
| --- | --- |

A.

tā kā eiroatlantiskā integrācija ir Melnkalnes ārpolitikas galvenā prioritāte;

| B. | tā kā pievienošanās sarunas ir turpinājušas noritēt veiksmīgi; tā kā Melnkalne patlaban tiek uzskatīta par pievienošanās procesa līdervalsti; tā kā gandrīz ir pabeigts tiesiskais regulējums tiesiskuma jomā un ir izveidota iestāžu sistēma; |
| --- | --- |

B.

tā kā pievienošanās sarunas ir turpinājušas noritēt veiksmīgi; tā kā Melnkalne patlaban tiek uzskatīta par pievienošanās procesa līdervalsti; tā kā gandrīz ir pabeigts tiesiskais regulējums tiesiskuma jomā un ir izveidota iestāžu sistēma;

| C. | tā kā joprojām pastāv bažas par polarizēto iekšpolitikas gaisotni valstī un opozīcijas boikotu parlamentā; tā kā ilgtspējīgam dialogam un konstruktīvai sadarbībai starp valdošo koalīciju un opozīciju ir izšķiroša nozīme pievienošanās procesa veiksmīgā turpināšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā joprojām pastāv bažas par polarizēto iekšpolitikas gaisotni valstī un opozīcijas boikotu parlamentā; tā kā ilgtspējīgam dialogam un konstruktīvai sadarbībai starp valdošo koalīciju un opozīciju ir izšķiroša nozīme pievienošanās procesa veiksmīgā turpināšanā;

| D. | tā kā joprojām nopietnas bažas sagādā korupcija un organizētā noziedzība; |
| --- | --- |

D.

tā kā joprojām nopietnas bažas sagādā korupcija un organizētā noziedzība;

| E. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) var piedalīties darba grupās, tostarp par pievienošanās sarunām, tomēr ir paudušas neapmierinātību ar to, kādā mērā tās tiek iesaistītas politikas veidošanā un kādā mērā tām ir pieejama informācija; tā kā ārkārtīgu satraukumu rada tas, ka plašsaziņas līdzekļi rīko nomelnošanas kampaņas, kas personiski vērstas pret dažiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) var piedalīties darba grupās, tostarp par pievienošanās sarunām, tomēr ir paudušas neapmierinātību ar to, kādā mērā tās tiek iesaistītas politikas veidošanā un kādā mērā tām ir pieejama informācija; tā kā ārkārtīgu satraukumu rada tas, ka plašsaziņas līdzekļi rīko nomelnošanas kampaņas, kas personiski vērstas pret dažiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;

| F. | tā kā sarunu procesa vispārējam tempam joprojām būtiski svarīgs ir Melnkalnes progress 23. un 24. sadaļā, kuras attiecas uz tiesiskumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā sarunu procesa vispārējam tempam joprojām būtiski svarīgs ir Melnkalnes progress 23. un 24. sadaļā, kuras attiecas uz tiesiskumu;

| G. | tā kā vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība ir ES pamatvērtības un ikvienas demokrātijas stūrakmens; tā kā Melnkalnes plašsaziņas līdzekļu sabiedrība ir izteikti politizēta, pastāv cenzūra un pašcenzūra un dažkārt tiek izdarīts ekonomisks un politisks spiediens uz žurnālistiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība ir ES pamatvērtības un ikvienas demokrātijas stūrakmens; tā kā Melnkalnes plašsaziņas līdzekļu sabiedrība ir izteikti politizēta, pastāv cenzūra un pašcenzūra un dažkārt tiek izdarīts ekonomisks un politisks spiediens uz žurnālistiem,

| 1. | atzinīgi vērtē pastāvīgo progresu saistībā ar Melnkalnes integrāciju Eiropas Savienībā; atzinīgi vērtē to, ka Melnkalne ir nodrošinājusi pievienošanās sarunu pastāvīgu progresu, un norāda, ka līdz šim ir atvērtas 26 sarunu sadaļas, savukārt divas ir provizoriski slēgtas; aicina Padomi paātrināt sarunu ar Melnkalni norisi; mudina 2017. gadā atvērt un slēgt vēl citas pievienošanās sarunu sadaļas; atzinīgi vērtē Melnkalnes valdības pieņemto 2017.–2018. gada programmu attiecībā uz Melnkalnes pievienošanos ES; mudina Melnkalni paātrināt reformu norisi, strādāt intensīvāk, lai izpildītu visus kritērijus, un arī turpmāk koncentrēties uz pievienošanās procesa pamataspektiem; atgādina, ka ir būtiski sasniegt konkrētus rezultātus, kā arī augstu un noturīgu īstenošanas līmeni, jo īpaši tādās jomās kā tiesiskums, tiesu sistēma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž atzinību kompetentajām iestādēm par 2016. gada 16. oktobrī pareizi organizētajām parlamenta vēlēšanām, kurās pamatbrīvības kopumā tika ievērotas; mudina turpināt atbilstības nodrošināšanu starptautiskajiem standartiem; atzinīgi vērtē to, ka balsošanā piedalījušos vēlētāju skaits ir lielākais kopš 2002. gada; atzinīgi vērtē pārskatīto tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru notika vēlēšanas, taču norāda, ka joprojām pastāv daži administratīvi trūkumi, tostarp saistībā ar Valsts vēlēšanu komisiju, kā arī bažas par vēlētāju reģistra pareizību un politizāciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par nepieciešamību vēlēšanu dienā īslaicīgi apturēt interneta komunikācijas platformu darbību un par Demokrātiskās pārveides centra tīmekļa vietnes uzlaušanu dažas dienas pirms vēlēšanām, tādējādi ierobežojot pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanos vēlēšanu novērošanā; aicina kompetentās iestādes, ņemot vērā EDSO/ODIHR ieteikumus, ātri un pārredzami novērst trūkumus un izmeklēt iespējamos procesuālos pārkāpumus, tostarp iespējamu valsts līdzekļu un dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, un visus citus trūkumus, par kuriem saņemta informācija; sagaida, ka tiks saglabāta Valsts vēlēšanu komisijas politiskā neatkarība; uzskata, ka ir jāuzlabo vēlēšanu process, lai panāktu pilnīgu uzticēšanos vēlēšanu procesam; ar nožēlu norāda, ka opozīcija nav atzinusi vēlēšanu rezultātus; pieņem zināšanai gan to, ka ārēji dalībnieki ir centušies diskreditēt vēlēšanu norisi, gan grūtības, ko tas ir izraisījis; sagaida, ka jaunā valdība pildīs politiskās saistības attiecībā uz reformu procesu, un aicina visas politiskās partijas atkal iesaistīties konstruktīvā dialogā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka, gatavojoties šīm vēlēšanām, tika izveidota t. s. vēlētāju uzticības valdība; atzinīgi vērtē to, ka šo procesu vadīja Melnkalne un tā īstenošanā piedalījās dažādas partijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ar bažām norāda uz Krievijas mēģinājumiem ietekmēt notikumu attīstību Melnkalnē, jo šāds rīcības modelis attiecīgajā reģionā varētu izraisīt lielāku destabilizāciju Rietumbalkānos; pauž bažas par 2016. gada 16. oktobrī notikušajiem nopietnajiem starpgadījumiem, tostarp iespējamu valsts apvērsumu, un aicina Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un Komisiju cieši sekot līdzi izmeklēšanām, kuras veic kompetentās iestādes; atzinīgi vērtē Serbijas gatavību sadarboties šajās izmeklēšanās; uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstu attiecīgie dienesti dalītos ar informāciju, kas saistīta ar šiem starpgadījumiem, gan savā starpā, gan ar PV/AP un Komisiju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | joprojām pauž dziļas bažas par polarizēto iekšpolitisko gaisotni valstī un parlamenta darbības boikotēšanu no opozīcijas pārstāvju puses; aicina opozīciju izmantot Melnkalnes ministru prezidenta piedāvājumu iesaistīties valdībā apmaiņā pret boikota izbeigšanu; atkārtoti norāda, ka visiem politiskajiem spēkiem no jauna ir jāiesaistās konstruktīvā dialogā un sadarbībā Melnkalnes parlamentā; prasa vēl vairāk pastiprināt parlamenta kontroli pār pievienošanās procesu un spēju uzraudzīt budžetu; atzinīgi vērtē to, ka parlaments turpina nodrošināt augstu pārredzamības līmeni; pauž bažas par neproporcionālu spēka pielietojumu pret valdību vērstu protestu laikā; atkārtoti uzstāj, ka ir jāveic pienācīga pēckontrole saistībā ar t. s. audioierakstīšanas lietu; aicina uzlabot parlamentāro uzraudzību pār to pasākumu īstenošanu, kas paredzēti organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina valdību uzlabot piekļuvi publiskajai informācijai, jo īpaši par lieliem infrastruktūras projektiem, piemēram, automaģistrāļu būvniecību, privatizāciju, publisko iepirkumu un tiesu iestāžu darbību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē jauno valsts pārvaldes reformas stratēģiju 2016.–2020. gadam, publisko finanšu pārvaldības reformas programmu, jaunā likuma par algām stāšanos spēkā un administratīvo procedūru vienkāršošanu; prasa veikt pasākumus, lai piešķirtu atbilstošus budžeta līdzekļus valsts pārvaldes reformas īstenošanai, kā arī uzturēt spēkā politisko gribu racionalizēt valsts pārvaldi, ņemot vērā arī pievienošanās sagatavošanu; norāda uz nelielo progresu, kas panākts administratīvās spējas stiprināšanā; mudina pilnībā depolitizēt valsts pārvaldi; uzskata, ka ir būtiski ievērot nopelnu ņemšanas vērā, profesionālisma, pārskatatbildības un pārredzamības principus un savlaicīgi veikt regulējuma ietekmes novērtējumus, kā arī aizsargāt pilsoņu tiesības uz labu pārvaldību, kurā nav korupcijas, un tiesības uz informāciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda uz tiesu sistēmas reformas progresu, tostarp iestāžu spēju uzlabošanos; joprojām pauž bažas par nepieļaujamu ietekmi uz tiesu neatkarību, īpaši saistībā ar tiesnešu iecelšanu; uzsver, ka ir jāstiprina tiesu sistēmas atbildīgums, vedot uzskaiti par ētikas kodeksa ievērošanu un jaunajām disciplinārajām sistēmām tiesnešiem un prokuroriem; uzsver, ka ir jāracionalizē tiesu tīkls un vēl vairāk jāuzlabo spēja uzraudzīt neizskatīto lietu uzkrājumus tiesās un vēl vairāk samazināt izskatāmo lietu skaitu; prasa nodrošināt efektīvāku institucionālo un individuālo atbildību gadījumos, kad jāizskata apsūdzības par korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un organizēto noziedzību; uzsver, ka ir efektīvi jāizpilda tiesas lēmumi attiecībā uz piekļuvi informācijai un jāizskauž izplatītā prakse noteikt dokumentiem konfidencialitātes statusu, lai ierobežotu piekļuvi tiem; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sabiedrības informētību par pieejamajiem sūdzību iesniegšanas mehānismiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīstot zināmu progresu kara noziegumu izmeklēšanā, aicina kompetentās iestādes efektīvi izmeklēt kara noziegumus, veikt kriminālvajāšanu, tiesāt un sodīt par šiem noziegumiem saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, īpaši attiecībā uz komandķēdes augstākajām amatpersonām; atzinīgi vērtē kriminālvajāšanas stratēģijas pieņemšanu, lai ierosinātu jaunas lietas un panāktu konkrētus rezultātus; uzsver, ka ir jānodrošina netraucētas iespējas vērsties tiesā un taisnīgas kompensācijas kara noziegumu upuriem, kā arī jānodrošina liecinieku pilnīga aizsardzība kara noziegumu tiesvedības laikā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ar bažām norāda, ka joprojām daudzās jomās ir izplatīta korupcija, tomēr atzinīgi vērtē pret korupciju vērstās sistēmas tālāku nostiprināšanu, cita starpā padarot Pretkorupcijas aģentūru pilnībā darboties spējīgu un ieceļot īpašus prokurorus cīņai pret korupciju, kā arī nodrošinot nepieciešamo speciālo ilgtermiņa apmācību; uzskata, ka ir būtiski nodrošināt viņu neatkarību izmeklēšanas laikā; uzsver, ka ir svarīgi, lai Pretkorupcijas aģentūras darbības būtu politiski neatkarīgas, profesionālas un pārredzamas, jo īpaši saistībā ar augsta līmeņa korupcijas lietām un politisko partiju finansēšanu; atkārtoti uzsver, ka ir jāveido reģistrs par veiksmīgām izmeklēšanām un notiesājošiem spriedumiem, īpaši augsta līmeņa korupcijas lietās, un par korupcijas novēršanas pasākumiem, tostarp arī efektīvāku tiesību aktos paredzētās sankciju piemērošanu; aicina jauno valdību noteikt korupcijas apkarošanu par vienu no savām prioritātēm, paredzot šim uzdevumam pietiekamus cilvēkresursus un budžeta līdzekļus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa efektīvi īstenot nozaru rīcības plānus jomās, kas ir visneaizsargātākās pret korupciju, tādās kā publiskais iepirkums, privatizācija, pilsētplānošana, izglītība, veselības aprūpe, vietējā pašpārvalde un policija; prasa veikt efektīvu izmeklēšanu iespējamajās trauksmes cēlēju lietās un nodrošināt viņiem pienācīgu aizsardzību; prasa nelikumīgu līdzekļu iegūšanu iekļaut Melnkalnes Kriminālkodeksā kā noziedzīgu nodarījumu; šajā nolūkā prasa efektīvi īstenot Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Melnkalni, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību cīņā pret nopietniem noziegumiem; prasa veikt pasākumus, kas uzlabotu trauksmes cēlēju aizsardzību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka ir pieņemts rīcības plāns cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu un ir parakstīts Papildu protokols Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu; uzsver, ka ir jāturpina izstrādāt reģistru par organizētās noziedzības lietām, īpaši cilvēku un narkotiku tirdzniecību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, jāturpina nodrošināt ciešāku iestāžu sadarbību un vēl vairāk jāpastiprina reģionālā un starptautiskā sadarbība cīņā pret organizēto noziedzību; uzsver, ka ir nepieciešami grāmatvedības tiesu eksperti, kas kā padomnieki palīdzētu ierindas izmeklēšanās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē uzlaboto tiesisko regulējumu cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; tomēr uzsver, ka ir jāspēj labāk identificēt cilvēku tirdzniecības upurus un jāuzlabo palīdzības, kompensācijas un aizsardzības pieejamība šiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē jauno stratēģiju cīņai pret vardarbīgu ekstrēmismu 2016.–2018. gadā, kura papildina valsts stratēģiju terorisma, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai un apkarošanai; norāda, ka ir izveidota jauna izlūknodaļa, kuras uzdevums ir identificēt un uzraudzīt vardarbīgu ekstrēmistu grupējumu potenciālos locekļus; uzskata, ka ir būtiski svarīgi atklāt cilvēkus, kas atrodas agrīnā radikalizēšanās stadijā, lai novērstu to, ka viņus savervē vardarbīgi ekstrēmistu grupējumi, un veiksmīgi atkal iekļautu viņus sabiedrībā; uzskata, ka ir svarīgi, lai visi šajā nolūkā veiktie pasākumi nodrošinātu cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu saskaņā ar starptautiskajām saistībām; uzsver, ka izpratnes veicināšana ir svarīga iespējamo terora draudu uzraudzībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka PSO tiek iesaistītas pievienošanās sagatavošanā, tomēr aicina kompetentās iestādes vēl vairāk uzlabot PSO piekļuvi ar ES saistītai informācijai un nodrošināt, ka apspriešanās ar PSO notiek pēc iespējas jēgpilni; aicina kompetentās iestādes izstrādāt atbalstošāku un iekļaujošāku pieeju, lai atvieglotu PSO vietēja līmeņa darbības un veicinātu to aktīvu līdzdalību visa vēlēšanu procesa pārraudzībā; mudina kompetentās iestādes ilgtspējīgāk, pārredzamāk un efektīvāk rast publisko finansējumu PSO gan valsts, gan vietējā līmenī; aicina attiecīgās iestādes radīt apstākļus, kas sekmē brīvprātīgo darbu un paplašina sabiedrības līdzdalību; pauž dziļas bažas par to, ka turpinās pret atsevišķiem PSO aktīvistiem vērstas nomelnošanas kampaņas un iebaidīšanas mēģinājumi; aicina kompetentās iestādes veikt izmeklēšanu un noskaidrot šo mēģinājumu cēloni, kā arī strādāt intensīvāk, lai aizsargātu PSO aktīvistus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda uz zināmu progresu minoritāšu stāvokļa uzlabošanā, tostarp to, ka ir pabeigtas vairākas tiesību aktu reformas, lai precīzāk saskaņotu tos ar ES un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta 2016.–2020. gada stratēģija un rīcības plāns attiecībā uz romu un ēģiptiešu sociālo iekļaušanu; prasa piešķirt atbilstošu budžetu, lai rīcības plānu būtu iespējams pienācīgi īstenot; pauž bažas par dubulto diskrimināciju, ar ko saskaras romu kopienas sievietes un meitenes, kā arī par romu kopienas, ēģiptiešu minoritātes un aškalu piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai, mājokļiem un nodarbinātībai; mudina kompetentās iestādes turpināt stiprināt LGBTI tiesību aizstāvības pasākumus; aicina kompetentās iestādes lielāku uzmanību pievērst sabiedrības izpratnes veicināšanai par diskriminācijas novēršanu; joprojām pauž bažas par to, ka lielākā daļa publisko iestāžu, tostarp medicīnas centri un universitāšu fakultātes, joprojām nav pieejamas cilvēkiem ar invaliditāti un ka darbinieku ar invaliditāti skaits joprojām ir ļoti neliels; prasa turpināt pasākumus, lai aizsargātu Kotoras līča reģiona etnisko daudzveidību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prasa arī turpmāk stiprināt cilvēktiesību aizsardzības iestādes, tostarp ombudu un Cilvēktiesību un minoritāšu ministriju, un uzskata, ka būtu jāpaplašina šo iestāžu zināšanas par starptautiskajiem un Eiropas tiesību aktiem un standartiem cilvēktiesību jomā; pauž bažas par vienotas pieejas trūkumu un nenozīmīgajiem sodiem par cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | joprojām pauž bažas par to, ka turpinās ar dzimumu saistīta vardarbība ģimenē un seksuāla vardarbība, nenotiek kriminālvajāšana un vainīgo pienācīga sodīšana atbilstoši starptautiskajiem standartiem un cietušajām personām netiek nodrošināts pietiekams atbalsts un aizsardzība; prasa veikt pasākumus, lai izveidotu atbilstošus aizsardzības pakalpojumus, veicināt attiecīgo iestāžu savstarpēju koordinētību, efektīvi izmantot jauno apvienoto datu bāzi, kurā apkopotas lietas par vardarbību ģimenē, un īstenot 2016.–2020. gada stratēģiju par vardarbības ģimenē apkarošanu; uzsver, ka ir svarīgi izglītot un apmācīt valsts iestāžu darbiniekus darbam ar cietušajām personām; aicina kompetentās iestādes nodrošināt piespiedu laulībās cietušajām personām pienācīgu aizsardzību, ilgtermiņa izmitināšanu, finansiālo atbalstu un izglītības programmas, kā arī vainīgo efektīvu kriminālvajāšanu un notiesāšanu; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sieviešu pārstāvētību politikā, tostarp svarīgos ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, kā arī viņu piekļuvi darba tirgum un labāku pārstāvētību tajā; prasa izstrādāt valsts politiku, kas palīdzētu saskaņot darbu un ģimenes dzīvi; norāda, ka tiek turpināts īstenot 2013.–2017. gada rīcības plānu par dzimumu līdztiesību; mudina kompetentās iestādes piešķirt tā īstenošanai pietiekamus budžeta līdzekļus; norāda, ka ir jārisina problēmas saistībā ar politikas virzienu koordinēšanu attiecībā uz bērniem un ka vardarbība pret bērniem joprojām ir problēma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Melnkalnes iestādes veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu vardarbību pret bērniem, cilvēku tirdzniecību un bērnu piespiedu laulības, par ko joprojām ziņo NVO; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir jāveic pastāvīgs un nopietns darbs, lai Melnkalnes tiesību sistēmu saskaņotu ar cilvēktiesību un brīvību starptautiskajiem standartiem attiecībā uz personām ar invaliditāti, tādējādi nodrošinot tiesiskuma principa, atbilstības konstitūcijai un likumības principa ievērošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | joprojām pauž bažas par stāvokli vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā Melnkalnē un par to, ka valdība efektīvi neizmeklē uzbrukumus žurnālistiem; atkārtoti mudina kompetentās iestādes atrisināt ilgstoši neizskatītās lietas par vardarbību, iebaidīšanu un draudiem pret žurnālistiem, veikt pasākumus, lai aizsargātu plašsaziņas līdzekļos strādājošos profesionāļus, un radīt drošu vidi brīvai un izmeklējošai žurnālistikai; pauž bažas par uzbrukumiem, ko veikuši policijas spēki, un nesenajiem žurnālistu ietekmēšanas un iebaidīšanas gadījumiem, tostarp nomelnošanas kampaņām, fiziskiem uzbrukumiem un draudiem, kā arī iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu darbā pret valdību vērstu demonstrāciju laikā, tostarp patvaļīgiem arestiem un aprīkojuma konfiskāciju; pauž bažas par to, ka joprojām netiek veikta pienācīga šo uzbrukumu izmeklēšana un šīs lietas netiek atrisinātas; norāda, ka neslavas celšanas lietu skaits joprojām ir liels; uzstāj uz pārredzamu valsts reklāmu privātos plašsaziņas līdzekļos, Melnkalnes Kriminālkodeksa izmaiņām un jaunu noziedzīga nodarījuma veidu ieviešanu, kuru mērķis būtu novērst uzbrukumus žurnālistiem, kas veic savus profesionālos pienākumus, un sodīt par šādiem uzbrukumiem; atzīst juridiskos pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu sabiedriskās raidorganizācijas RTCG lielāku finansiālo neatkarību un ilgtspējību, un prasa veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu tās neatkarību, tostarp redakcionālo neatkarību; uzsver, ka ir jāatbalsta un jāstiprina esošie pašregulācijas mehānismi; uzsver, ka pārskatītais Žurnālistu ētikas kodekss efektīvi un vienādi ir jāpiemēro visā plašsaziņas līdzekļu kopienā; mudina novērotājus no ES delegācijām un dalībvalstu vēstniecībām, ja iespējams, biežāk piedalīties tiesas procesos pret žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka Valsts vēlēšanu komisija ierobežoja plašsaziņas līdzekļiem pieeju 2016. gada vēlēšanās; prasa īstenot ieteikumus attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem, kas pausti EDSO/ODIHR vēlēšanu novērošanas misijas noslēguma ziņojumā par 2016. gada parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pieņemot zināšanai pozitīvo ekonomisko attīstību, mudina jauno valdību veikt pasākumus, lai nodrošinātu fiskālo stabilitāti, un sākt vēl citas strukturālas reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības un ieguldījumu klimatu, kas radītu darbvietas un izaugsmi un veidotu daudzveidīgāku ekonomiku, tostarp veikt ēnu ekonomikas mazināšanas pasākumus, kā arī uzstāt uz nepieciešamību efektīvi cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; atzinīgi vērtē 19. sadaļas atvēršanu un pauž stingru pārliecību, ka tas ir labākais stimuls valdībai, lai tā paātrinātu darbu pie sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas, kā arī ēnu ekonomikas mazināšanas; prasa racionalizēt publiskos izdevumus, kā arī ieguldīt vēl lielāku darbu tiesiskuma stiprināšanā un līgumu izpildē; prasa novērst kraso ārējo nelīdzsvarotību un atkārtoti novērtēt publiskās infrastruktūras investīciju projektus, kuri apdraud fiskālo ilgtspēju; prasa darīt pieejamus vēl citus finansiālus un nefinansiālus instrumentus MVU atbalstam un veikt turpmākas investīcijas inovācijā un ilgtspējīgos projektos, lai stimulētu ekonomiku; prasa uzlabot sociālo dialogu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda — lai gan ir panākts zināms progress transporta infrastruktūras attīstībā, tostarp izmantojot Dienvidaustrumu Eiropas transporta novērošanas centru, pārrobežu autoceļu trūkums ierobežo tirdzniecību un tūrismu; atzinīgi vērtē līdzšinējos centienus liberalizēt dzelzceļa nozari Melnkalnē; uzsver, ka jautājumi par savienojamību ir jāsaskaņo ar kaimiņvalstīm un jāpanāk, lai tie tiktu iekļauti infrastruktūras projektu plānošanas procesā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt MVU nozari un nodrošināt atbalstu ar tiesību aktu labāku izstrādi, finansēšanu, rūpniecības politikas īstenošanu un ēnu ekonomikas samazināšanu, kā arī uzņēmumu elektroniskās reģistrācijas paātrināšanu visā valstī; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka Melnkalnes ēnu ekonomikai joprojām ir liels īpatsvars kopējā IKP; atgādina, ka liels ēnu ekonomikas apjoms ievērojami kavē uzņēmējdarbību un ekonomikas izaugsmi, un mudina Melnkalni veikt pasākumus, lai samazinātu ēnu ekonomikas apjomus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ar bažām norāda, ka iestādes nav pilnībā izmantojušas vai pārbaudījušas dažus IPA finansēto spēju veidošanas projektu rezultātus; uzsver — lai panāktu pozitīvus rezultātus, iestādēm ir jānodrošina pietiekama personāla pieejamība, jāpieņem vajadzīgie tiesību akti, lai varētu izmantot rezultātus, un jāpiešķir vajadzīgā neatkarība jaunizveidotajām iestādēm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda uz nelielo bezdarba samazināšanos; atzinīgi vērtē jauno valsts stratēģiju nodarbinātībai un cilvēkresursu attīstībai 2016.–2020. gadam un ar to saistīto 2016. gada rīcības plānu; turpina paust bažas par augsto jauniešu bezdarbu un vājo darbaspēka mobilitāti; prasa veikt proaktīvus darba tirgus pasākumus, lai palielinātu kvalitatīvu nodarbinātību un atbalstītu sievietes, neaizsargātus iedzīvotājus, cilvēkus ar invaliditāti un jauniešus ar izglītības, profesionālās orientācijas, apmācības, nodarbinātības un darba tiesību palīdzību; atkārto, ka ir svarīgi aktīvi piedalīties reģionālajās jaunatnes iniciatīvās, piemēram, Rietumbalkānu Jauniešu reģionālās sadarbības biroja darbā, tostarp izmantojot pašreizējās programmas, kas paredzētas savienojamības uzlabošanai reģionā un jauniešu bezdarba izskaušanai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka publisko izdevumu apmērs izglītības jomā joprojām ir krietni zemāks par ES vidējo; uzsver, ka ir jāievieš nepieciešamie pasākumi, jo īpaši attiecībā uz bērnu agrīno aprūpi un pirmsskolas izglītību, kur reģistrēto bērnu skaits ir apbēdinoši mazs, krietni mazāks par ES 2020. gadam noteikto 95 % mērķi; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāvērš uz to, ka vairākas publiskās augstskolas nav pieejamas personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē jauno likumu par vidi, kā arī valsts stratēģiju ES acquis vides un klimata pārmaiņu jomā transponēšanai un īstenošanai un tās rīcības plānu 2016.–2020. gadam; uzsver, ka ir jāveicina īstenošana, īpaši ūdens kvalitātes, dabas aizsardzības un atkritumu apsaimniekošanas jomā, kā arī jāstiprina ar to saistītās administratīvās spējas visos līmeņos; pauž bažas par ievērojamo aizkavēšanos lieguma noteikšanā Ulciņai Salinai, kas varētu kļūt par Natura 2000 teritoriju; prasa turpināt centienus saglabāt Salinas bioloģisko daudzveidību un piekrastes ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina kompetentās iestādes veikt Skadaras ezeram vajadzīgos aizsardzības un saglabāšanas pasākumus, lai saglabātu tā ekoloģiskās īpatnības, tostarp ekoloģisko vienotību; aicina valdību nodrošināt, ka nacionālo parku pārveide par valsts īpašumā esošu sabiedrību ar ierobežotu atbildību negatīvi neietekmēs to aizsardzību; šajā sakarībā atzīst bažas, kas paustas saistībā ar Ramsāres un Bernes konvencijām attiecībā uz Skadaras ezera nacionālā parka, tostarp Skadaras ezera Porto projekta, speciālās izmantošanas teritoriālo plānu; pauž bažas par to, ka ievērojami kavējas lieguma noteikšana teritorijām, kas noteiktas kā potenciālās Natura 2000 teritorijas, piemēram Skadaras ezera nacionālajam parkam; atgādina, ka ir jāveic pienācīgi un stratēģiski ietekmes uz vidi novērtējumi atbilstīgi ES acquis un starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir jāpilda starptautiskās saistības klimata pārmaiņu mazināšanas jomā; pauž dziļas bažas par valdības plānu būvēt ar oglēm kurināmu spēkstaciju Pljevlja II, kas nav saderīga ar Parīzes nolīguma saistībām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīst panākumus, kas gūti enerģētikas jomā, tostarp attiecībā uz starpsavienojumiem ar partnervalstīm; aicina Melnkalni pieņemt tiesību aktus, lai īstenotu trešo enerģētikas tiesību aktu kopumu, jo īpaši Atjaunojamo energoresursu direktīvu; joprojām pauž bažas par neilgtspējīgo attīstību hidroenerģijas jomā un to, ka, plānojot daudzas no šīm hidroelektrostacijām, nav veikts pienācīgs ietekmes uz vidi novērtējums, jo īpaši attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ietekmi uz aizsargājamām teritorijām, kā noteikts ES tiesību aktos; aicina kompetentās iestādes saglabāt rūpīgu uzraudzību pār atkrastes naftas un gāzes izpēti un veikt visus aizsardzības pasākumus saskaņā ar pieņemtajiem tiesību aktiem, regulām un ES acquis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ņemot vērā gatavošanos Rietumbalkānu augstākā līmeņa sanāksmei, kas notiks 2017. gadā Itālijā, aicina Melnkalnes iestādes intensīvāk strādāt, lai īstenotu normatīvos un regulatīvos pasākumus transporta un enerģētikas nozarē (nesaistoši pasākumi) un izpildītu Eiropas Savienības savienojamības programmu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē Melnkalnes proaktīvo līdzdalību un joprojām konstruktīvo lomu labu kaimiņattiecību veidošanā, kā arī reģionālajā un starptautiskajā sadarbībā; mudina turpināt sadarbību šajā jomā; izsaka lielu atzinību Melnkalnei par pastāvīgajiem centieniem pilnībā saskaņot tās ārpolitiku ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku, tostarp Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/1671, ar ko ES atjaunoja ierobežojošus pasākumus pret Krieviju; atzinīgi vērtē Melnkalnes dalību ES vadītās KDAP misijās; mudina to pēc iespējas agrīnākā pievienošanās procesa posmā konstruktīvi un labu kaimiņattiecību gaisotnē turpināt risināt vēl neatrisinātos divpusējos jautājumus ar tās kaimiņvalstīm, tostarp neatrisinātos robežu demarkācijas jautājumus ar Serbiju un Horvātiju; atkārtoti aicina iestādes palīdzēt atrisināt mantošanas jautājumus, kas saistīti ar bijušās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federālās Republikas (DSFR) mantojumu; atzinīgi vērtē robežu demarkācijas nolīgumu ar Bosniju un Hercegovinu, kā arī robežu demarkācijas nolīguma ar Kosovu ratifikāciju; uzsver, ka ir jāturpina sarunas par robežšķērsošanas un pierobežu satiksmes nolīgumu saskaņošanu; atzinīgi vērtē sadarbību ar kaimiņvalstīm Sarajevas deklarācijas procesā; mudina Melnkalni ievērot ES kopējo nostāju attiecībā uz Romas statūtu integritāti un saistītajiem ES pamatprincipiem attiecībā uz divpusējiem imunitātes nolīgumiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda — lai gan Melnkalne nav t. s. Rietumbalkānu maršrutā, tā joprojām ir tranzītvalsts, ko izmanto bēgļi un migranti, kuru vairākums ir no Sīrijas; aicina Melnkalnes iestādes nodrošināt pret migrantiem un bēgļiem, kas pieprasa patvērumu Melnkalnē vai šķērso Melnkalnes teritoriju, tādu attieksmi, kāda noteikta starptautiskajos un ES tiesību aktos, tostarp 1951. gada Konvencijā par bēgļa statusu un ES Pamattiesību hartā; atzinīgi vērtē Šengenas rīcības plāna un integrētas migrācijas pārvaldības stratēģijas 2017.–2020. gadam pieņemšanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju turpināt risināt ar migrāciju saistītos jautājumus kopā ar visām Rietumbalkānu valstīm, lai nodrošinātu ES un starptautisko normu un standartu ievērošanu; atzinīgi vērtē šajā jomā līdz šim paveikto darbu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Melnkalnes aktīvo līdzdalību 2016. gada Parīzes augstākā līmeņa sanāksmē par Rietumbalkāniem, jo īpaši saistībā ar savienojamības programmu; aicina iestādes īstenot nesen parakstīto robežšķērsošanas nolīgumu ar Albāniju un īstenot Eiropas Transporta tīkla regulu attiecībā uz atvērtas piekļuves dzelzceļa pārvadājumu tirgum licencēšanu un atļaušanu; norāda — lai gan Melnkalnē dzelzceļa pārvadājumu tirgus konkurencei ir bijis atvērts no 2014. gada, līdz šim neviens privāts dalībnieks nav bijis ieinteresēts iekļūt šajā tirgū; aicina jauno valdību nodrošināt atvērtu dzelzceļa pārvadājumu tirgu ar pārredzamu sliežu ceļu piekļuves maksu un jaudas piešķiršanu, kas pilnībā saskaņota ar acquis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka 2016. gada maijā tika parakstīts Protokols par Melnkalnes pievienošanos NATO, atzīstot Melnkalnes reformu īstenošanas centienus, un ka šo protokolu patlaban ratificē NATO dalībvalstis, jo NATO ir svarīgs Rietumbalkānu stabilitātes un miera veicināšanas faktors; mudina ES sastāvā esošās NATO dalībvalstis ratifikācijas procesu uzskatīt par prioritāti un atzīt, ka dalība NATO Melnkalnei ir svarīgs simbolisks un stratēģisks elements šīs valsts eiroatlantiskās integrācijas procesā; atgādina, ka sarunas par pievienošanos ES notiek neatkarīgi no pievienošanās NATO procesa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Melnkalnes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OV L 108, 29.4.2010., 1. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

E-demokrātija Eiropas Savienībā — iespējas un problēmjautājumi

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūcija par e-demokrātiju Eiropas Savienībā — iespējas un problēmjautājumi (2016/2008(INI))

(2018/C 263/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2009. gada 18. februārī Ministru komitejas pieņemto Eiropas Padomes Ieteikumu CM/Rec(2009)1 par elektronisko demokrātiju (e-demokrātija) kā pirmo starptautisko tiesību instrumentu, ar ko nosaka standartus e-demokrātijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 18. februārī Ministru komitejas pieņemto Eiropas Padomes Ieteikumu CM/Rec(2009)1 par elektronisko demokrātiju (e-demokrātija) kā pirmo starptautisko tiesību instrumentu, ar ko nosaka standartus e-demokrātijas jomā,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2., 3., 6., 9., 10. un 11 pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 8.–20. pantu un 24. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2., 3., 6., 9., 10. un 11 pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 8.–20. pantu un 24. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Eiropas Sociālo hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Eiropas Sociālo hartu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES e-pārvaldes rīcības plāns 2016.–2020. gadam. Pārvaldes digitalizēšanās paātrināšana” (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES e-pārvaldes rīcības plāns 2016.–2020. gadam. Pārvaldes digitalizēšanās paātrināšana” (COM(2016)0179),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2014. gada e-pārvaldes attīstības indeksu (EGDI), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2014. gada e-pārvaldes attīstības indeksu (EGDI),

| — | ņemot vērā trīs pētījumus “E-līdzdalības iespējas un problēmjautājumi Eiropas Savienībā”, “Elektroniskās balsošanas iespējas un problēmjautājumi Eiropas Savienībā” un “Eiropas identifikācijas dokumenta izveidošanas tiesiskais un politiskais konteksts”, ko 2016. gadā publicēja Politikas departaments C, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trīs pētījumus “E-līdzdalības iespējas un problēmjautājumi Eiropas Savienībā”, “Elektroniskās balsošanas iespējas un problēmjautājumi Eiropas Savienībā” un “Eiropas identifikācijas dokumenta izveidošanas tiesiskais un politiskais konteksts”, ko 2016. gadā publicēja Politikas departaments C,

| — | ņemot vērā divus STOA pētījumus “E-sabiedrība, e-līdzdalība un e-balsošana Eiropā: izredzes un izaicinājumi. Galīgais ziņojums” (2011. gada novembris) un “Līdzdalības un tiešās demokrātijas stiprināšanas tehnoloģiskās iespējas un sistēmas”, ko paredzēts publicēt 2017. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divus STOA pētījumus “E-sabiedrība, e-līdzdalība un e-balsošana Eiropā: izredzes un izaicinājumi. Galīgais ziņojums” (2011. gada novembris) un “Līdzdalības un tiešās demokrātijas stiprināšanas tehnoloģiskās iespējas un sistēmas”, ko paredzēts publicēt 2017. gadā,

| — | ņemot vērā darbu e-demokrātijas jomā, ko, izmantojot ANO sadarbības tīklu IT4all, veic Eiropas Reģionālo likumdevēju konference (CALRE), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu e-demokrātijas jomā, ko, izmantojot ANO sadarbības tīklu IT4all, veic Eiropas Reģionālo likumdevēju konference (CALRE),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūcija par cilvēktiesībām un tehnoloģijām — ielaušanās un uzraudzības sistēmu ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūcija par cilvēktiesībām un tehnoloģijām — ielaušanās un uzraudzības sistēmu ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0041/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0041/2017),

| A. | tā kā nesenās finanšu, ekonomikas, politikas un sociālās krīzes un strupceļi smagi skar dalībvalstis atsevišķi un Savienību kopumā, turklāt laikā, kad tām visām jārisina globāli problēmjautājumi, piemēram, klimata pārmaiņas, migrācija un drošība; tā kā pilsoņu attiecības ar politiku kļuvušas aizvien saspīlētākas un viņi novēršas no politiskajiem lēmumu pieņemšanas procesiem, un aizvien vairāk draud sabiedrības neapmierinātība ar politiku; tā kā līdztekus pārredzamībai un informācijai pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās un līdzdalība demokrātiskajā dzīvē ir būtiska demokrātijas darbībai un katra ES daudzlīmeņu pārvaldes struktūras līmeņa leģitimitātei un pārskatatbildībai; tā kā acīmredzami ir nepieciešams stiprināt pilsoņu un politisko institūciju saikni; |
| --- | --- |

A.

tā kā nesenās finanšu, ekonomikas, politikas un sociālās krīzes un strupceļi smagi skar dalībvalstis atsevišķi un Savienību kopumā, turklāt laikā, kad tām visām jārisina globāli problēmjautājumi, piemēram, klimata pārmaiņas, migrācija un drošība; tā kā pilsoņu attiecības ar politiku kļuvušas aizvien saspīlētākas un viņi novēršas no politiskajiem lēmumu pieņemšanas procesiem, un aizvien vairāk draud sabiedrības neapmierinātība ar politiku; tā kā līdztekus pārredzamībai un informācijai pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās un līdzdalība demokrātiskajā dzīvē ir būtiska demokrātijas darbībai un katra ES daudzlīmeņu pārvaldes struktūras līmeņa leģitimitātei un pārskatatbildībai; tā kā acīmredzami ir nepieciešams stiprināt pilsoņu un politisko institūciju saikni;

| B. | tā kā pēdējās desmitgadēs mūsu sabiedrība ir ārkārtīgi strauji mainījusies un pilsoņi izjūt nepieciešamību biežāk un tiešāk paust savu viedokli par problēmām, kas noteiks sabiedrības nākotni, un tā kā tāpēc politiskajām un rīcībpolitikas institūcijām būtu ļoti vēlams ieguldīt demokrātijas inovācijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējās desmitgadēs mūsu sabiedrība ir ārkārtīgi strauji mainījusies un pilsoņi izjūt nepieciešamību biežāk un tiešāk paust savu viedokli par problēmām, kas noteiks sabiedrības nākotni, un tā kā tāpēc politiskajām un rīcībpolitikas institūcijām būtu ļoti vēlams ieguldīt demokrātijas inovācijā;

| C. | tā kā kopš 1979. gada vēlētāju aktivitāte Eiropas vēlēšanās pakāpeniski samazinās un 2014. gada vēlēšanās bija vien 42,54 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 1979. gada vēlētāju aktivitāte Eiropas vēlēšanās pakāpeniski samazinās un 2014. gada vēlēšanās bija vien 42,54 %;

| D. | tā kā ir svarīgi atgūt pilsoņu uzticēšanos Eiropas projektam; tā kā e-demokrātijas rīki var palīdzēt sekmēt aktīvāku pilsoniskumu, uzlabojot līdzdalību, pārredzamību un pārskatatbildību lēmumu pieņemšanā, stiprinot demokrātiskās kontroles mehānismus un zināšanas par ES, lai pilsoņiem būtu lielāka loma politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir svarīgi atgūt pilsoņu uzticēšanos Eiropas projektam; tā kā e-demokrātijas rīki var palīdzēt sekmēt aktīvāku pilsoniskumu, uzlabojot līdzdalību, pārredzamību un pārskatatbildību lēmumu pieņemšanā, stiprinot demokrātiskās kontroles mehānismus un zināšanas par ES, lai pilsoņiem būtu lielāka loma politiskajā dzīvē;

| E. | tā kā demokrātijai vajadzētu attīstīties un pielāgoties izmaiņām un izdevībām, kas saistītas ar jaunajām tehnoloģijām un IKT rīkiem, kuri jāuzskata par sabiedrisku labumu, kas, ja to pareizi izmanto un ja panāk pietiekamu informētības līmeni, varētu palīdzēt izveidot demokrātiju ar augstāku pārredzamības un līdzdalības līmeni; tā kā šā mērķa nolūkā ikkatrai personai vajadzētu būt iespējai saņemt jauno tehnoloģiju izmantošanas apmācību; |
| --- | --- |

E.

tā kā demokrātijai vajadzētu attīstīties un pielāgoties izmaiņām un izdevībām, kas saistītas ar jaunajām tehnoloģijām un IKT rīkiem, kuri jāuzskata par sabiedrisku labumu, kas, ja to pareizi izmanto un ja panāk pietiekamu informētības līmeni, varētu palīdzēt izveidot demokrātiju ar augstāku pārredzamības un līdzdalības līmeni; tā kā šā mērķa nolūkā ikkatrai personai vajadzētu būt iespējai saņemt jauno tehnoloģiju izmantošanas apmācību;

| F. | tā kā, ja vēlamies jaunās tehnoloģijas plašāk izmantot institucionālajā un politiskajā dzīvē un tādējādi stiprināt pilsoņu līdzdalību lēmumu pieņemšanā, izšķirīgi svarīgs ir lielāks progress kiberdrošības un datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ja vēlamies jaunās tehnoloģijas plašāk izmantot institucionālajā un politiskajā dzīvē un tādējādi stiprināt pilsoņu līdzdalību lēmumu pieņemšanā, izšķirīgi svarīgs ir lielāks progress kiberdrošības un datu aizsardzības jomā;

| G. | tā kā jauno digitālās komunikācijas rīku un atvērto un sadarbības platformu uzplaukums varētu iedvesmot un radīt jaunus risinājumus, kā sekmēt pilsoņu politisko līdzdalību un iesaistīšanos, vienlaikus mazinot neapmierinātību ar politiskajām institūcijām, kā arī palīdzēt palielināt uzticēšanos demokrātiskajai sistēmai un tās pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

G.

tā kā jauno digitālās komunikācijas rīku un atvērto un sadarbības platformu uzplaukums varētu iedvesmot un radīt jaunus risinājumus, kā sekmēt pilsoņu politisko līdzdalību un iesaistīšanos, vienlaikus mazinot neapmierinātību ar politiskajām institūcijām, kā arī palīdzēt palielināt uzticēšanos demokrātiskajai sistēmai un tās pārredzamību un pārskatatbildību;

| H. | tā kā EK priekšsēdētājs Ž. K. Junkers jaunākajā runā par stāvokli Savienībā nāca klajā ar pasākumu paketi, kuras mērķis ir palielināt elektroniskās komunikācijas, tostarp WiFi4EU, izmantošanu un ieviest Eiropā 5G; |
| --- | --- |

H.

tā kā EK priekšsēdētājs Ž. K. Junkers jaunākajā runā par stāvokli Savienībā nāca klajā ar pasākumu paketi, kuras mērķis ir palielināt elektroniskās komunikācijas, tostarp WiFi4EU, izmantošanu un ieviest Eiropā 5G;

| I. | tā kā pārvaldes datu atvērtība var sekmēt ekonomikas izaugsmi, uzlabot publiskā sektora efektivitāti un palielināt Eiropas un valstu iestāžu pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārvaldes datu atvērtība var sekmēt ekonomikas izaugsmi, uzlabot publiskā sektora efektivitāti un palielināt Eiropas un valstu iestāžu pārredzamību un pārskatatbildību;

| J. | tā kā piekļuve neitrālam tīklam ar vienlīdzīgiem nosacījumiem ir priekšnosacījums pamata cilvēktiesību efektivitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā piekļuve neitrālam tīklam ar vienlīdzīgiem nosacījumiem ir priekšnosacījums pamata cilvēktiesību efektivitātes nodrošināšanai;

| K. | tā kā e-demokrātija varētu palīdzēt attīstīt papildinošas iesaistes formas, kas varētu palīdzēt mazināt sabiedrības neapmierinātību ar tradicionālo politiku; tā kā e-demokrātija varētu palīdzēt arī sekmēt saziņu, dialogu un izpratni un interesi par Savienību, tās politiku un rīcībpolitikām, tādējādi palielinot iedzīvotāju atbalstu Eiropas projektam un samazinot tā saukto Eiropas demokrātijas deficītu; |
| --- | --- |

K.

tā kā e-demokrātija varētu palīdzēt attīstīt papildinošas iesaistes formas, kas varētu palīdzēt mazināt sabiedrības neapmierinātību ar tradicionālo politiku; tā kā e-demokrātija varētu palīdzēt arī sekmēt saziņu, dialogu un izpratni un interesi par Savienību, tās politiku un rīcībpolitikām, tādējādi palielinot iedzīvotāju atbalstu Eiropas projektam un samazinot tā saukto Eiropas demokrātijas deficītu;

| L. | tā kā jaunu veidu līdzdalība virtuālā publiskajā telpā nav nošķirama no tādu tiesību un pienākumu ievērošanas, kas saistīti ar līdzdalību publiskajā telpā, piemēram, procesuālajām tiesībām neslavas celšanas gadījumā; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunu veidu līdzdalība virtuālā publiskajā telpā nav nošķirama no tādu tiesību un pienākumu ievērošanas, kas saistīti ar līdzdalību publiskajā telpā, piemēram, procesuālajām tiesībām neslavas celšanas gadījumā;

| M. | tā kā nolūkā panākt, ka tīmeklis ir derīgs un efektīvs demokrātisks instruments, absolūti nepieciešams likvidēt digitālo plaisu un gādāt, lai pilsoņiem būtu pietiekama medijpratība un digitālās prasmes; |
| --- | --- |

M.

tā kā nolūkā panākt, ka tīmeklis ir derīgs un efektīvs demokrātisks instruments, absolūti nepieciešams likvidēt digitālo plaisu un gādāt, lai pilsoņiem būtu pietiekama medijpratība un digitālās prasmes;

| N. | tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sistēmas ir moderno pārvaldes procesu centrā, bet e-pārvaldes pakalpojumu sniegšana joprojām ir jāuzlabo; |
| --- | --- |

N.

tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sistēmas ir moderno pārvaldes procesu centrā, bet e-pārvaldes pakalpojumu sniegšana joprojām ir jāuzlabo;

| O. | tā kā e-balsošana varētu palīdzēt izmantot balsstiesības tiem cilvēkiem, kas dzīvo vai strādā kādā dalībvalstī, nebūdami tās pilsoņi, vai kādā trešā valstī; tā kā e-balsošanas procesos jānodrošina balsošanas un balsu reģistrēšanas drošība un aizklātība, it sevišķi attiecībā uz kiberuzbrukumu iespējamību, |
| --- | --- |

O.

tā kā e-balsošana varētu palīdzēt izmantot balsstiesības tiem cilvēkiem, kas dzīvo vai strādā kādā dalībvalstī, nebūdami tās pilsoņi, vai kādā trešā valstī; tā kā e-balsošanas procesos jānodrošina balsošanas un balsu reģistrēšanas drošība un aizklātība, it sevišķi attiecībā uz kiberuzbrukumu iespējamību,

Potenciāls un problēmjautājumi

| 1. | uzsver, kādas potenciālās priekšrocības piemīt e-demokrātijai, kas definēta kā ar IKT īstenots atbalsts un pilnveidojums tradicionālajai demokrātijai un kas var papildināt un nostiprināt demokrātiskos procesus ar elementiem, kuri ar dažādām tiešsaistes darbībām, piemēram, e-pārvaldi, e-pārvaldību, e-apspriešanu, e-līdzdalību un e-balsošanu, palielina pilsoņu iespējas; atzinīgi vērtē to, ka ar jaunajiem informācijas un komunikācijas instrumentiem demokrātiskajos procesos iespējams iesaistīt aizvien vairāk un vairāk pilsoņu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Eiropas Padomes Ieteikums CM/Rec(2009)1 aicina tās dalībvalstis nodrošināt, ka e-demokrātija “veicina, nodrošina un sekmē pārredzamību, atbildīgumu, reaģēšanas spēju, iesaistīšanos, apspriešanu, iekļautību, pieejamību, līdzdalību, subsidiaritāti un sociālo kohēziju”; norāda, ka šis ieteikums aicina dalībvalstis izstrādāt pasākumus, kas varētu nostiprināt cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka e-demokrātijas mērķis ir veicināt demokrātijas kultūru, kas bagātina un nostiprina demokrātiskas prakses, nodrošinot papildu līdzekļus pārredzamības un pilsoņu līdzdalības palielināšanai, nevis izveidot alternatīvu demokrātisko sistēmu, vājinot pārstāvības demokrātiju; norāda, ka e-demokrātija vien nenodrošina politisko līdzdalību un ka līdztekus e-demokrātijai jātiecas izveidot arī nedigitālu vidi, kas sekmētu pilsoņu politisko līdzdalību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, cik svarīga ir e-balsošana un attālinātā balsošana internetā kā sistēmas, kas var paplašināt pilsoņu iekļautību un atvieglot demokrātisko līdzdalību, sevišķi ģeogrāfiski izolētākās un sociāli marginalizētākās vietās, piedāvājot daudzas potenciālas priekšrocības, jo īpaši jauniešiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem, kas pastāvīgi vai uz laiku dzīvo vai strādā kādā dalībvalstī, nebūdami tās pilsoņi, vai kādā trešā valstī, ja vien tiek nodrošināti augstākie iespējamie datu aizsardzības standarti; atgādina, ka dalībvalstīm, ieviešot attālinātu balsošanu internetā, jānodrošina balsu skaitīšanas pārredzamība un uzticamība un jāievēro līdztiesības, balsošanas aizklātības, balsošanas piekļūstamības un vēlēšanu brīvības principi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka visiem digitālās saskarsmes procesiem jābūt balstītiem uz institucionālās atvērtības principu un jānodrošina reāllaika pārredzamība un informēta līdzdalība; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver un atbalsta e-līdzdalības izmantošanu par svarīgu e-demokrātijas elementu, kas ietver trīs veidu saskarsmi starp ES iestādēm un valdībām, no vienas puses, un pilsoņiem, no otras puses, proti: e-informāciju, e-apspriešanu un e-lēmumpieņemšanu; atzīst, ka daudzus valstu, reģionālos un vietējos e-līdzdalības gadījumus var uzskatīt par labu piemēru tam, kā IKT var izmantot līdzdalības demokrātijā; mudina dalībvalstis vairāk attīstīt šīs prakses valsts un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka IKT palīdz izveidot telpu līdzdalībai un diskusijām, kas, savukārt, uzlabo mūsu demokrātisko sistēmu kvalitāti un leģitimitāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka politiskajās diskusijās jāiesaista jaunieši, un piezīmē, ka šajā nolūkā efektīva var būt IKT izmantošana demokrātiskajās procedūrās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina par Eiropas pirmo tiešsaistes balsošanas piemēru Igaunijas juridiski saistošajās 2005. gada vēlēšanās, bet uzskata, ka, lai iespējamas e-balsošanas ieviešana citās dalībvalstīs būtu sekmīga, būs jānovērtē, vai ir iespējams garantēt visu iedzīvotāju dalību, kā arī izvērtēt ieguvumus, sarežģījumus un sekas, ko radītu dažādas vai atšķirīgas tehnoloģiskās pieejas; uzsver, ka svarīgi sekmīgas e-balsošanas priekšnosacījumi ir droša ātrdarbīga interneta pieslēgumi un droša elektroniskās identitātes infrastruktūra; uzsver, ka jauno tehnoloģiju priekšrocības jāizmanto pastāvošajās balsošanas procedūrās, kas izmanto balsošanas kabīnes, un uzskata, ka ar paraugprakses un pētniecības rezultātu apmaiņu visos politiskajos līmeņos iespējams panākt būtisku progresu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda uz grūtībām reaģēt uz pilsoņu bažām par tiešsaistes demokrātijas instrumentu izmantošanu; uzskata, ka, lai panāktu pilsoņu uzticēšanos topošajai digitālajai politiskajai skatuvei, ārkārtīgi svarīgi ir risināt drošības problēmas un garantēt privātumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka demokrātiskajiem procesiem vajadzīgas plašas diskusijas visos ES sabiedrības līmeņos, kā arī uzraudzība un apdomāšanās, jo tās sekmē godīgas, pilnīgas un racionālas apspriešanas; brīdina par izkropļojumu un manipulāciju risku, kas apdraud tiešsaistes diskusiju līdzekļos organizētu apspriešanu rezultātus; uzskata, ka labākā garantija pret šo risku ir visu to aktoru pārredzamība, kuri iesaistās saskarsmē un sniedz informāciju par kampaņām, kas digitālās līdzdalības platformās, iespējams, tiek tieši vai netieši popularizētas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīmē, ka viens no funkcionējošas demokrātijas pamatelementiem ir pilsoņu uzticēšanās institūcijām un demokrātiskajiem procesiem; tāpēc uzsver, ka līdztekus e-demokrātijas instrumentu ieviešanai vajadzīgas arī pienācīgas komunikācijas un izglītības stratēģijas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, cik svarīgi ir e-līdzdalību iekļaut politiskajā sistēmā, lai pilsoņu devumu iestrādātu lēmumu pieņemšanas procesā un nodrošinātu, ka tam seko rīcība; norāda, ka nepietiekama lēmumu pieņēmēju atsaucība noved pie vilšanās un neuzticēšanās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka IKT instrumentu izmantošanai vajadzētu vien papildināt citus kanālus saziņai ar publiskā sektora iestādēm, izvairoties no jebkādas diskriminācijas uz digitālo prasmju vai resursu un infrastruktūras trūkuma pamata; |
| --- | --- |

14.

Priekšlikumi, kā ar IKT uzlabot demokrātisko sistēmu

| 15. | uzskata, ka līdzdalība demokrātiskajos procesos galvenokārt balstās uz efektīvu un nediskriminējošu informācijas un zināšanu pieejamību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | turklāt aicina ES un dalībvalstis nepieņemt nekādus liekus pasākumus, kuru mērķis būtu patvaļīgi ierobežot piekļuvi internetam un pamata cilvēktiesību izmantošanu, piemēram, nesamērīgu cenzūru vai kriminālatbildības noteikšanu par leģitīmu kritiku un atšķirīga viedokļa paušanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis un ES nodrošināt izglītības un tehniskos resursus pilsoņu demokrātisko iespēju stiprināšanai un IKT prasmju uzlabošanai un visiem ES pilsoņiem nodrošināt digitālo pratību un drošu digitālu piekļuvi, lai novērstu digitālo plaisu (e-iekļaušana), tādējādi kalpojot demokrātijai; mudina dalībvalstis digitālo prasmju apguvi iekļaut skolu mācību programmās un mūžizglītībā un prioritāti piešķirt vecāku cilvēku digitālās apmācības programmām; atbalsta tīklu izveidi ar augstskolām un izglītības iestādēm nolūkā sekmēt jaunu līdzdalības instrumentu izpēti un īstenošanu; turklāt aicina ES un dalībvalstis veicināt programmas un rīcībpolitiku, ar ko paredzēts attīstīt kritisku un informētu izpratni par IKT izmantošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rosina vairāk izvērtēt jaunu tehnoloģiju izmantošanu nolūkā uzlabot ES administratīvo demokrātiju, par indikatoriem izmantojot tiešsaistes pakalpojumu kvalitātes mērķrādītājus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | iesaka, ka vadošā loma e-demokrātijas nostiprināšanā būtu jāuzņemas Eiropas Parlamentam kā vienīgajai tieši ievēlētajai Eiropas Savienības iestādei; uzskata, ka šajā nolūkā ir vērts izstrādāt inovatīvus tehnoloģiskus risinājumus, ka dos pilsoņiem iespēju jēgpilni sazināties ar ievēlētajiem pārstāvjiem un izklāstīt tiem savas bažas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina vienkāršot institucionālo valodu un procedūras un sakārtot multivides saturu, lai izskaidrotu galvenos svarīgāko lēmumu pieņemšanas procesu aspektus, tādējādi sekmējot izpratni un līdzdalību; uzsver, ka šāda piekļuve e-līdzdalībai jāvairo, izmantojot tematiski iedalītus proaktīvus instrumentus, kas nodrošina piekļuvi visiem parlamentāro procedūru dokumentiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina dalībvalstis un ES nodrošināt cenas ziņā pieejamu ātrdarbīgu digitālo infrastruktūru, jo īpaši nomaļos reģionos, laukos un ekonomiski mazāk attīstītās teritorijās, un nodrošināt, ka tiek garantēta pilsoņu līdztiesība, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajiem pilsoņiem un gādājot, lai viņiem būtu prasmes, kas ļautu tehnoloģijas izmantot droši; iesaka bibliotēkas, skolas un sabiedrisko pakalpojumu ēkas pienācīgi apgādāt ar ātrdarbīgu, modernu IT infrastruktūru, kas vienlīdzīgi pieejama visiem pilsoņiem, īpaši visneaizsargātākajiem, piemēram, cilvēkiem ar invaliditāti; norāda, ka šo mērķu sasniegšanai jāatvēl pietiekami finanšu un izglītības resursi; iesaka Komisijai nodrošināt resursus projektiem, kuru mērķis ir uzlabot digitālo infrastruktūru sociālās un solidaritātes ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas politisko lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, kā arī IKT nozarēs; norāda, ka saistībā ar digitālajām tehnoloģijām sievietes un meitenes bieži vien saskaras ar dzimtiskajiem stereotipiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt mērķorientētās programmās, kas veicina IKT izglītību un e-līdzdalību sievietēm un meitenēm — jo īpaši tām, kas ir no neaizsargātām un atstumtām grupām, —, izmantojot formālu, ikdienēju un neformālu mācīšanos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka, lai nodrošinātu visiem iedzīvotājiem vienlīdzīgu piekļuvi e-demokrātijas instrumentiem, valstīs ar vairāk nekā vienu valsts valodu un attiecībā uz iedzīvotājiem ar citādu etnisko izcelsmi svarīga ir daudzvalodu tulkošana, ja informācija ir jāizplata — un tai jābūt izlasāmai — visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina dalībvalstis un ES veicināt, atbalstīt un ieviest mehānismus un instrumentus, kas pilsoņiem paver līdzdalības iespēju un ļauj sazināties ar valdībām un ES iestādēm, piemēram, kopradīšanas platformas; uzsver, ka IKT būtu jāsekmē piekļuve neatkarīgai informācijai, pārredzamība, pārskatatbildība un līdzdalība lēmumu pieņemšanā; šajā sakarā aicina visus Komisijas instrumentus, ko izmanto saziņai un attiecībām ar pilsoņiem, it īpaši portālu Europe Direct, labāk pielāgot e-demokrātijas vajadzībām; apņemas visus pastāvošos līdzekļus, ar ko sekot līdzi likumdošanas darbam, padarīt piekļūstamākus, saprotamākus, izglītojošākus un interaktīvākus un aicina Komisiju to pašu darīt ar savu tīmekļa vietni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis un ES pārstrādāt savu oficiālo tīmekļa vietņu saturu, kas attiecas uz demokrātijas funkcionēšanu, lai nodrošinātu izglītojošus līdzekļus, kuri jauniešiem atvieglotu minēto vietņu izmantošanu un to satura saprašanu, un padarītu šīs vietnes piekļūstamas personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina pārvaldes iestādes apņemšanos ievērot institucionālās atvērtības principu īstenot, veicot izmaiņas savā stratēģiskajā struktūrā, iekšējā kultūrā un budžetos un veicot organizatoriskas izmaiņas, kuru pamatā ir mērķis ar jauno tehnoloģiju izmantojumu uzlabot demokrātiju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina izveidot tiešsaistes platformu, kurā, pirms Eiropas likumdevējs pieņem lēmumus, varētu sistemātiski apspriesties ar sabiedrību, tādējādi tiešāk iesaistoties sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi šo jauno instrumentu ieviešanu papildināt ar kampaņām, kas popularizētu to radītās iespējas un tādas pilsoniskās vērtības kā kopīga atbildība un līdzdalība; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, cik svarīga ir Eiropas pilsoņu iniciatīva kā līdzeklis, ar ko ES politiskajā dzīvē nodrošināt sabiedrības iesaisti un tiešu līdzdalību, un tāpēc aicina Komisiju pārskatīt iniciatīvas darbību tā, lai varētu izmantot visu tās potenciālu, kā Eiropas Parlaments ieteicis 2015. gada 28. oktobra rezolūcijā; tādēļ vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir vienkāršot un paātrināt birokrātiskās procedūras, kas ar to saistītas, un vairāk izmantot IKT, piemēram, digitālās platformas un citas lietotnes, kuras ir saderīgas ar mobilajām ierīcēm, lai šo svarīgo instrumentu padarītu lietotājiem draudzīgāku un plaši atpazīstamu; uzskata, ka ar jaunajām tehnoloģijām būtu iespējams uzlabot jo īpaši tiešsaistes parakstu vākšanas sistēmu, izmantojot identificēšanas un autentificēšanas pakalpojumus (e-IDAS), kas sabiedrības locekļiem dotu iespēju vieglāk saņemt un apmainīties ar informāciju par pastāvošajām vai iespējamām Eiropas pilsoņu iniciatīvām tā, lai viņi varētu aktīvi piedalīties diskusijās un/vai paši atbalstīt iniciatīvas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka vairākus Komisijas procesus, piemēram, tiešsaistes sabiedrisko apspriešanu, e-līdzdalības pasākumus un ietekmes novērtējumus, varētu uzlabot, plašāk izmantojot jaunās tehnoloģijas, lai sekmētu sabiedrības līdzdalību, palielinātu pārskatatbildību šajos procesos un ES iestāžu pārredzamību, kā arī uzlabotu Eiropas pārvaldību; uzsver, ka ir jāuzlabo sabiedriskās apspriešanas procesu efektivitāte un pieejamība pēc iespējas lielākam cilvēku skaitam un ka tehniskajiem šķēršļiem jābūt pēc iespējas minimāliem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka pilsoņiem sniedzama plašāka informācija par e-līdzdalības platformām, kas ES, valstu un vietējā līmenī jau pastāv; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju paplašināt un attīstīt e-līdzdalību digitālā vienotā tirgus stratēģijas vidusposma pārskatīšanā, ko paredzēts sākt 2017. gadā, un sekmēt jaunu tādu instrumentu izstrādi un finansēšanu, kas saistīti ar Eiropas Savienības e-pilsonību; turklāt iesaka Komisijai pievērst uzmanību atvērtā pirmkoda risinājumiem, kurus varēti viegli ieviest visā digitālajā vienotajā tirgū; īpaši aicina Komisiju paredzēt atkalizmantot iepriekšējus projektus, piemēram, D-CENT platformu — ES finansētu projektu, kas nodrošināja tehnoloģiskus līdzdalības demokrātijas instrumentus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka e-administrācijas attīstībai vajadzētu būt prioritātei gan dalībvalstīm, gan ES iestādēm, un atzinīgi vērtē Komisijas vērienīgo un visaptverošo e-pārvaldes rīcības plānu, kam izšķiroši svarīga būs pienācīga īstenošana un pieejamā ES finansējuma koordinēšana dalībvalstīs sinerģijā ar dalībvalstu digitālās jomas aģentūrām un iestādēm; uzskata, ka būtu jādara vairāk, lai popularizētu atvērtos datus un uz atvērto pirmkodu balstītu IKT rīku un bezmaksas programmatūras izmantošanu gan ES iestādēs, gan dalībvalstīs; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina vairāk sadarboties ES līmenī un iesaka apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz e-demokrātijas projektiem kā veidu, kā virzīties uz tādu demokrātiju, kurai raksturīga lielāka līdzdalība un apspriešanās, kura reaģē uz pilsoņu prasībām un interesēm un kuras tiecas pilsoņus iesaistīt lēmumu pieņemšanas procesos; norāda, ka ir jāzina, kāda ir pilsoņu attieksme pret attālinātas balsošanas internetā ieviešanu; aicina Komisiju nodrošināt sabiedrības viedokļa par balsošanu tiešsaistē neatkarīgu novērtējumu vai apspriešanu, veicot arī tās priekšrocību un trūkumu analīzi, kā par papildu iespēju pilsoņiem balsot, kas dalībvalstīm līdz 2018. gada beigām būtu jāapsver; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka e-demokrātijas instrumentu izmantošanā prioritāri jāaizsargā privātums un personas dati un jāveicina drošāka interneta vide, jo īpaši attiecībā uz informācijas un datu drošību, tostarp tiesības tikt aizmirstam, un jānodrošina garantijas pret novērošanas programmatūru un avotu verificēšanas iespējas; turklāt aicina plašāk izmantot digitālos pakalpojumus, kuru pamatā ir svarīgākie katalizatori, piemēram, droša un šifrēta digitālā identitāte, saskaņā ar eIDAS regulu; atbalsta drošus digitālos publiskos reģistrus un elektronisko parakstu validāciju nolūkā novērst krāpniecisku daudzkārtēju saziņu, bet ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Eiropas un starptautiskie cilvēktiesību standarti un Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības Tiesas judikatūra; visbeidzot, uzsver, ka drošības jautājumiem nevajadzētu kļūt par šķērsli personu un grupu iekļaušanai demokrātiskajos procesos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka jāuzlabo demokrātija, izmantojot tehnoloģijas, kas būtu jālieto drošā vidē, ko neapdraud tehnoloģisku rīku (piemēram, spambotu, anonīmas profilēšanas un identitātes piesavināšanās) ļaunprātīga izmantošana, un atgādina, ka jāievēro augstākie juridiskie standarti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka korupcijas, krāpšanas, sliktas pārvaldības un citu tādu pārkāpumu atklāšanā, kuri apdraud sabiedrības veselību un drošību, finanšu integritāti, cilvēktiesības, vidi un tiesiskumu, un sabiedrības tiesību uz informāciju nodrošināšanā ļoti svarīgi ir trauksmes cēlēji (galvenokārt internetā); |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina ievēlētos pārstāvjus aktīvi piedalīties jau pastāvošos pilnīgi neatkarīgos forumos un izmantot jaunos medijus un IT platformas, lai veicinātu diskusijas un apmainītos ar viedokļiem un priekšlikumiem ar pilsoņiem (e-parlaments), iedibinot ar tiem tiešas saiknes; aicina Eiropas Parlamenta politiskās grupas un Eiropas politiskās partijas paplašināt sabiedrisku diskusiju un e-līdzdalības iespējas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina EP deputātus un pārējās ES iestādes turpināt sava darba pārredzamības uzlabošanu, īpaši pašreizējos sarežģītajos politiskajos apstākļos, un prasa, lai publiskā sektora iestādes apsver iespēju izveidot digitālas platformas, arī jaunākos IT rīkus; mudina ievēlētos pārstāvjus izmantot šos rīkus un lietderīgi sazināties un iesaistīties konstruktīvā dialogā ar vēlētājiem un ieinteresētajām personām, lai informētu par ES un parlamentārajām darbībām un tādējādi padarītu atvērtāku politikas veidošanas procesu un palielinātu izpratni par Eiropas demokrātiju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē Parlamenta iniciatīvas e-līdzdalības jomā; atbalsta pastāvīgos centienus stiprināt Parlamenta reprezentatīvo raksturu, leģitimitāti un efektivitāti un mudina deputātus plašāk izmantot jaunās tehnoloģijas, lai pilnībā atraisītu to potenciālu, bet ņemot vērā nepieciešamos ierobežojumus, kas izriet no tiesībām uz privātumu un personas datu aizsardzību; norāda, ka ir plašāk jāapdomā, kā panākt, ka EP deputāti labāk izmanto IKT — attiecībā ne tikai uz saziņu ar sabiedrību, bet arī likumdošanu, lūgumrakstiem, apspriešanos un citiem ikdienas darbā svarīgiem aspektiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina politiskās partijas ES un valstu līmenī maksimāli izmantot digitālos rīkus, lai izstrādātu jaunus veidus, kā veicināt iekšējo demokrātiju, tostarp pārredzamību pārvaldības, finansēšanas un lēmumu pieņemšanas procesos, un lai būtu iespējama labāka saziņa ar partijas locekļiem, atbalstītājiem un pilsonisko sabiedrību, kā arī labāka viņu līdzdalība; turklāt mudina tās uzturēt augstu pārredzamības un pārskatatbildības līmeni attiecībā pret pilsoņiem; šajā nolūkā ierosina apsvērt iespējamas Eiropas politisko partiju statusa izmaiņas, kas aptvertu un sekmētu e-līdzdalības praksi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina ES un tās iestādes būt atvērtākām eksperimentēšanai ar jaunām e-līdzdalības metodēm, piemēram, kopradīšanu, gan ES līmenī, gan dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī, ņemot vērā dalībvalstīs jau izstrādātu paraugpraksi, un šajā nolūkā sākt īpašus izmēģinājuma projektus; taču atkārto, ka šādi pasākumi jāpapildina ar izpratnes palielināšanas kampaņām, lai izskaidrotu šo rīku sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Eiropas iestādes sākt līdzdalības procesu, kura mērķis būtu izstrādāt Eiropas interneta tiesību hartu, par atsauces punktu cita starpā izmantojot Itālijas Deputātu palātas 2015. gada 28. jūlijā publicēto Interneta tiesību deklarāciju, lai sekmētu un garantētu visas tiesības, kas saistītas ar digitālo jomu, arī īstas tiesības uz piekļuvi internetam un tīkla neitralitāti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka pašlaik internetā atrodama bagātīga un neviendabīga informācija, un uzsver, ka iedzīvotāju kritiskās domāšanas spējas būtu jāstiprina, lai viņi spētu labāk atšķirt uzticamu informācijas avotu no neuzticama; tāpēc mudina dalībvalstis pielāgot un atjaunināt tiesību aktus, lai risinātu aktuālās problēmas, un pilnībā īstenot pastāvošos tiesību aktus par naida kurināšanu — gan bezsaistē, gan tiešsaistē — un panākt to izpildi, vienlaikus garantējot pamattiesības un konstitucionālās tiesības; uzsver, ka Savienībai un tās dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt pasākumus un rīcībpolitiku ar mērķi stiprināt tālāknododamas, kritiskas un radošas domāšanas prasmes, digitālās prasmes un medijpratību, kā arī iekļaušanu un zinātkāri iedzīvotāju, īpaši jauniešu, vidū, lai viņi spētu pieņemt informētus lēmumus un konstruktīvi līdzdarboties demokrātiskajos procesos; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0382.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0288.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Pieprasījums atcelt Marine Le Pen imunitāti

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Marine Le Pen imunitāti (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt deputātes Marine Le Pen imunitāti, kuru Francijas Tieslietu ministrs Jean-Jaques Urovas nosūtījis 2016. gada 5. oktobrī saistībā ar izmeklēšanu, kuru veic Nantēras Reģionālā tiesa par to, ka deputāte Marine Le Pen publicējusi vardarbīga rasktura islāmistu attēlus savā Twitter kontā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt deputātes Marine Le Pen imunitāti, kuru Francijas Tieslietu ministrs Jean-Jaques Urovas nosūtījis 2016. gada 5. oktobrī saistībā ar izmeklēšanu, kuru veic Nantēras Reģionālā tiesa par to, ka deputāte Marine Le Pen publicējusi vardarbīga rasktura islāmistu attēlus savā Twitter kontā,

| — | pēc deputātes Marine Le Pen pārstāvja Jean-François Jalkh uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc deputātes Marine Le Pen pārstāvja Jean-François Jalkh uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0047/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0047/2017),

| A. | tā kā Francijas tiesu iestādes ir pieprasījušas atcelt Eiropas Parlamenta deputātes un Nacionālās frontes (NF) priekšsēdētājas Marine Le Pen imunitāti, jo pret viņu ir ierosināta procedūra par tādu vardarbīga rakstura attēlu izplatīšanu Twitter vietnē 2015. gada 16. decembrī, kuros ir redzams, kā teroristiskais grupējums Da’esh izpilda nāvessodu trim saviem ķīlniekiem, un kuriem ir pievienots komentārs “Redziet, kas ir Da’esh”, pēc tam, kad tīmekļa radiostacijā RMC tika sniegta intervija, kurā NF popularitātes pieaugums tika salīdzināts ar teroristiskā grupējuma Da’esh darbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Francijas tiesu iestādes ir pieprasījušas atcelt Eiropas Parlamenta deputātes un Nacionālās frontes (NF) priekšsēdētājas Marine Le Pen imunitāti, jo pret viņu ir ierosināta procedūra par tādu vardarbīga rakstura attēlu izplatīšanu Twitter vietnē 2015. gada 16. decembrī, kuros ir redzams, kā teroristiskais grupējums Da’esh izpilda nāvessodu trim saviem ķīlniekiem, un kuriem ir pievienots komentārs “Redziet, kas ir Da’esh”, pēc tam, kad tīmekļa radiostacijā RMC tika sniegta intervija, kurā NF popularitātes pieaugums tika salīdzināts ar teroristiskā grupējuma Da’esh darbību;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta iedibināto praksi minēto imunitāti var atcelt, ja paustajiem viedokļiem un/vai attēliem, uz kuriem attiecas tiesvedība, nav skaidra vai tieša sakara ar tā Eiropas Parlamenta deputāta parlamentāro pienākumu pildīšanu, pret kuru ir ierosināta tiesvedība, un ja minētie viedokļi nav pausti vai attēli publicēti sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot minētos pienākumus, saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu un Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta iedibināto praksi minēto imunitāti var atcelt, ja paustajiem viedokļiem un/vai attēliem, uz kuriem attiecas tiesvedība, nav skaidra vai tieša sakara ar tā Eiropas Parlamenta deputāta parlamentāro pienākumu pildīšanu, pret kuru ir ierosināta tiesvedība, un ja minētie viedokļi nav pausti vai attēli publicēti sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot minētos pienākumus, saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu un Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu;

| C. | tā kā papildus tam saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā papildus tam saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| D. | tā kā tādu vardarbīga rakstura attēlu izplatīšana, kas var aizskart cilvēka cieņu, ir uzskatāma par noziedzīgu nodarījumu, kas paredzēts Francijas Republikas Kriminālkodeksa 227-24., 227-29, 227-31.pantā. |
| --- | --- |

D.

tā kā tādu vardarbīga rakstura attēlu izplatīšana, kas var aizskart cilvēka cieņu, ir uzskatāma par noziedzīgu nodarījumu, kas paredzēts Francijas Republikas Kriminālkodeksa 227-24., 227-29, 227-31.pantā.

| E. | tā kā 6-1. pantā Francijas 2004. gada 21. jūnija likumā Nr. 2004-575 par digitālās ekonomikas uzticamību, kurā ir iestrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Elektroniskās tirdzniecības direktīva), ir minēta informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēju darbība, nevis individuāla darbība; |
| --- | --- |

E.

tā kā 6-1. pantā Francijas 2004. gada 21. jūnija likumā Nr. 2004-575 par digitālās ekonomikas uzticamību, kurā ir iestrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Elektroniskās tirdzniecības direktīva), ir minēta informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēju darbība, nevis individuāla darbība;

| F. | tā ka, neskatoties uz to, ka Marine Le Pen publicētie attēli ir pieejami visiem tīmekļa meklētājā Google un ir plaši kopēti tīmeklī pēc to sākotnējās publicēšanas, to vardarbīgais raksturs joprojām ir tāds, ka tie tomēr var aizskart cilvēku cieņu; |
| --- | --- |

F.

tā ka, neskatoties uz to, ka Marine Le Pen publicētie attēli ir pieejami visiem tīmekļa meklētājā Google un ir plaši kopēti tīmeklī pēc to sākotnējās publicēšanas, to vardarbīgais raksturs joprojām ir tāds, ka tie tomēr var aizskart cilvēku cieņu;

| G. | tā kā viena no ķīlniekiem James Foley ģimene 2015. gada 17. decembrī, proti, pēc tiesu iestāžu iesaistīšanās, prasīja attēlus dzēst, un tā kā pēc minētā pieprasījuma deputāte Marine Le Pen dzēsa tikai James Foley fotogrāfiju; |
| --- | --- |

G.

tā kā viena no ķīlniekiem James Foley ģimene 2015. gada 17. decembrī, proti, pēc tiesu iestāžu iesaistīšanās, prasīja attēlus dzēst, un tā kā pēc minētā pieprasījuma deputāte Marine Le Pen dzēsa tikai James Foley fotogrāfiju;

| H. | tā kā laiks, kurā tika veikta pret deputāti Marine Le Pen ierosinātā tiesvedība, atbilst to procesu parastajam ilgumam, kurus ierosina, pamatojoties uz preses un citu saziņas līdzekļu publikācijām, un tā kā līdz ar to nav pamata aizdomām par fumus persecutionis, proti, par situāciju, kas pēc savām pazīmēm vai pierādījumiem liktu domāt par nodomu kaitēt deputāta politiskajai darbībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā laiks, kurā tika veikta pret deputāti Marine Le Pen ierosinātā tiesvedība, atbilst to procesu parastajam ilgumam, kurus ierosina, pamatojoties uz preses un citu saziņas līdzekļu publikācijām, un tā kā līdz ar to nav pamata aizdomām par fumus persecutionis, proti, par situāciju, kas pēc savām pazīmēm vai pierādījumiem liktu domāt par nodomu kaitēt deputāta politiskajai darbībai;

| I. | tā kā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantā ir paredzēts, ka Parlamenta deputātu saistībā ar kriminālnoziegumu vai kriminālpārkāpumu var aizturēt vai viņam var piemērot kādus citus brīvības atņemšanas vai ierobežošanas pasākumus tikai ar Parlamenta atļauju; |
| --- | --- |

I.

tā kā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantā ir paredzēts, ka Parlamenta deputātu saistībā ar kriminālnoziegumu vai kriminālpārkāpumu var aizturēt vai viņam var piemērot kādus citus brīvības atņemšanas vai ierobežošanas pasākumus tikai ar Parlamenta atļauju;

| J. | tā kā Eiropas Parlamenta uzdevums nav nedz noteikt kāda deputāta vainu vai nevainīgumu, nedz spriest par to, vai ir vai nav pamata uzsākt kriminālprocesu par darbībām, kas deputātam piedēvētas, |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Parlamenta uzdevums nav nedz noteikt kāda deputāta vainu vai nevainīgumu, nedz spriest par to, vai ir vai nav pamata uzsākt kriminālprocesu par darbībām, kas deputātam piedēvētas,

| 1. | nolemj atcelt Marine Le Pen deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Francijas Republikas kompetentajai iestādei un deputātei Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Ceturtdiena, 2017. gada 2. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums starp ES un Libānu (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 263/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05748/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05748/2016),

| — | ņemot vērā protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05750/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05750/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0171/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0027/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Libānas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

ES un Lihtenšteinas nolīgums par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 263/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12852/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12852/2016),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (12881/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (12881/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0515/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0025/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Lihtenšteinas Firstistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

Informācijas apmaiņas mehānisma izveide sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par informācijas apmaiņas mehānisma izveidi sakarā ar starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā un par Lēmuma Nr. 994/2012/ES atcelšanu (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0053),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0034/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, Maltas parlaments, Austrijas Federālā Padome un Portugāles parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts, Maltas parlaments, Austrijas Federālā Padome un Portugāles parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 16. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 16. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0305/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0305/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 487, 28.12.2016., 81. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 2. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/..., ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem un nesaistošiem aktiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 994/2012/ES

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2017/684.)

---

Otrdiena, 2017. gada 14. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Dzīvsudrabs ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0039),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0021/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 192. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 192. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru apstiprinājusi atbildīgā komiteja, kā arī Padomes pārstāvja 2016. gada 16. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru apstiprinājusi atbildīgā komiteja, kā arī Padomes pārstāvja 2016. gada 16. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0313/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0313/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Eiropas Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 303, 19.8.2016., 122.lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) 1102/2008

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/852.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS PAR PROJEKTU REGULAI PAR DZĪVSUDRABU UN AR KO ATCEĻ REGULU (EK) NR. 1102/2008 (2016/0023(COD))

Kaut arī iestāžu sarunās par priekšlikumu regulai par dzīvsudrabu (2016/0023(COD)) Eiropas Parlaments ir piekritis, ka ar īstenošanas aktiem nosaka atļaujas jauniem produktiem vai procesiem, to nevar uzskatīt par precedentu līdzīgu tiesību aktu procedūrās un tas neietekmē gaidāmās iestāžu sarunas par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai ir jāizmanto deleģētie akti vai īstenošanas akti.

EIROPAS KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PAR STARPTAUTISKO SADARBĪBU DZĪVSUDRABA JOMĀ

Minamatas konvencija un jaunā regula par dzīvsudrabu ir būtiski svarīgas, lai aizsargātu iedzīvotājus no dzīvsudraba piesārņojuma gan pasaulē, gan ES.

Lai nodrošinātu, ka visas konvencijas puses to veiksmīgi īsteno un lai padarītu tās noteikumus vēl stingrākus, ir jāuztur starptautiskā sadarbība.

Tādēļ Eiropas Komisijai ir apņēmusies atbalstīt nepārtrauktu sadarbība saskaņā ar konvenciju un atbilstīgi attiecīgajiem ES politikas virzieniem, noteikumiem un procedūrām, tostarp strādājot šādās jomās:

| — | mazināt atšķirības starp ES tiesību aktiem un konvencijas noteikumiem, izmantojot pārskatīšanas klauzulu attiecībā uz aizliegto dzīvsudrabu saturošo produktu sarakstu; |
| --- | --- |

—

mazināt atšķirības starp ES tiesību aktiem un konvencijas noteikumiem, izmantojot pārskatīšanas klauzulu attiecībā uz aizliegto dzīvsudrabu saturošo produktu sarakstu;

| — | saistībā ar konvencijas noteikumiem par finansēšanu, spēju veidošanu un tehnoloģiju nodošanu — pasākumi dzīvsudraba tirdzniecības un izmantošanas izsekojamības uzlabošanai, pasākumi, lai veicinātu sertifikācijas ieviešanu attiecībā uz bezdzīvsudraba nerūpniecisko un mazapjoma zelta ieguvi un marķēšanu zeltam, kas iegūts neizmantojot dzīvsudrabu, kā arī pasākumi jaunattīstības valstu spēju veidošanai, tostarp dzīvsudraba atkritumu apsaimniekošanas jomā |
| --- | --- |

—

saistībā ar konvencijas noteikumiem par finansēšanu, spēju veidošanu un tehnoloģiju nodošanu — pasākumi dzīvsudraba tirdzniecības un izmantošanas izsekojamības uzlabošanai, pasākumi, lai veicinātu sertifikācijas ieviešanu attiecībā uz bezdzīvsudraba nerūpniecisko un mazapjoma zelta ieguvi un marķēšanu zeltam, kas iegūts neizmantojot dzīvsudrabu, kā arī pasākumi jaunattīstības valstu spēju veidošanai, tostarp dzīvsudraba atkritumu apsaimniekošanas jomā

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Akcionāru ilgtermiņa iesaistīšana un paziņojums par korporatīvo pārvaldību ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0213),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 50. un 114. pantus saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 50. un 114. pantus saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0147/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 9. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 9. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2016. gada 16. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2016. gada 16. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0158/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 451, 16.12.2014., 87. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2015. gada 8. jūlijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu ▌

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2017/828.)

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

Ieroču iegādes un glabāšanas kontrole ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0750),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0358/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Polijas Senāts un Zviedrijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Polijas Senāts un Zviedrijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2016. gada 20. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2016. gada 20. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0251/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0251/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 264, 20.7.2016., 77. lpp.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2017/853.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisija apzinās, cik svarīgi ir, lai pareizi tiktu piemērots dezaktivēšanas standarts, kas sekmē drošības līmeņa paaugstināšanos un sniedz varas iestādēm pārliecību, ka ieroču dezaktivēšana notiek pienācīgi un ir efektīva.

Tāpēc Komisija paātrina darbu pie dezaktivēšanas kritēriju pārskatīšanas, ko saskaņā ar Direktīvu Nr. 477/91/EEK izveidotajā komitejā veic valstu eksperti, lai Komisija līdz 2017. gada maija beigām saskaņā ar Direktīvā Nr. 91/477/EEK paredzēto komitejas procedūru un pēc labvēlīga atzinuma saņemšanas no valstu ekspertiem varētu pieņemt Komisijas 2015. gada 15. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2015/2403, ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami. Komisija aicina dalībvalstis pilnībā atbalstīt šā darba paātrināšanu.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Nolietoti transportlīdzekļi, bateriju un akumulatoru atkritumi un elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/29)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēka veselību, nodrošināt dabas resursu apdomīgu un
  racionālu
  izmantošanu, kā arī sekmēt aprites ekonomikas
  izveidi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēka veselību, nodrošināt dabas resursu apdomīgu un
  racionālu
  izmantošanu, kā arī sekmēt aprites ekonomikas
  izveidi
  .

| (1) | Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēka veselību, nodrošināt dabas resursu apdomīgu un
  lietderīgu
  izmantošanu, kā arī sekmēt aprites ekonomikas
  principus
  . |
| --- | --- |

(1)

Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēka veselību, nodrošināt dabas resursu apdomīgu un
  lietderīgu
  izmantošanu, kā arī sekmēt aprites ekonomikas
  principus
  .

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Tīras, efektīvas un ilgtspējīgas aprites ekonomikas panākšanai produktus to izstrādes posmā jāattīra no bīstamām vielām un šajā nolūkā aprites ekonomikā būtu jāņem vērā skaidri formulētie noteikumi, kas iekļauti Septītajā vides rīcības programmā, kura pieprasa izstrādāt netoksisku materiālu aprites ciklus, lai pārstrādātos atkritumus varētu izmantot kā nozīmīgu, uzticamu izejmateriālu avotu Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Tīras, efektīvas un ilgtspējīgas aprites ekonomikas panākšanai produktus to izstrādes posmā jāattīra no bīstamām vielām un šajā nolūkā aprites ekonomikā būtu jāņem vērā skaidri formulētie noteikumi, kas iekļauti Septītajā vides rīcības programmā, kura pieprasa izstrādāt netoksisku materiālu aprites ciklus, lai pārstrādātos atkritumus varētu izmantot kā nozīmīgu, uzticamu izejmateriālu avotu Savienībā.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Ir jānodrošina otrreizējo izejvielu efektīva un zema enerģijas patēriņa apsaimniekošana un prioritāte būtu jāpiešķir uz šo mērķi orientētiem pētniecības un izstrādes centieniem. Komisijai būtu jāapsver arī priekšlikuma par atkritumu klasifikāciju izvirzīšana, lai atbalstītu Savienības otrreizējo izejvielu tirgus izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Ir jānodrošina otrreizējo izejvielu efektīva un zema enerģijas patēriņa apsaimniekošana un prioritāte būtu jāpiešķir uz šo mērķi orientētiem pētniecības un izstrādes centieniem. Komisijai būtu jāapsver arī priekšlikuma par atkritumu klasifikāciju izvirzīšana, lai atbalstītu Savienības otrreizējo izejvielu tirgus izveidi.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

1.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1c) | Tiklīdz pārstrādātais materiāls, kuram pēc īpašu atkritumu cikla beigu statusa kritēriju izpildes, vai arī pēc šā materiāla iekļaušanas jaunā produktā piešķirts atkritumu cikla beigu statuss, no jauna tiek iekļauts ekonomikā, tam ir pilnībā jāatbilst Savienības ķīmisko vielu tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1c)

Tiklīdz pārstrādātais materiāls, kuram pēc īpašu atkritumu cikla beigu statusa kritēriju izpildes, vai arī pēc šā materiāla iekļaušanas jaunā produktā piešķirts atkritumu cikla beigu statuss, no jauna tiek iekļauts ekonomikā, tam ir pilnībā jāatbilst Savienības ķīmisko vielu tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Rūpnieciskā aina pēdējo gadu laikā tehnoloģiskā progresa un pieaugošu globalizēto preču plūsmu rezultātā ir būtiski mainījusies. Minētie faktori izvirza jaunus uzdevumus videi draudzīgas pārvaldības un atkritumu apstrādes jomā, kuri būtu jārisina, apvienojot pastiprinātus pētniecības pasākumus un mērķtiecīgus regulatīvos instrumentus. Arvien aktuālāka kļūst plānotā materiālā nolietojuma problēma, kas ir klajā pretrunā aprites ekonomikas mērķiem, tāpēc ar visu galveno ieinteresēto personu, nozares, patērētāju un regulatīvo iestāžu saskaņotām darbībām to vajadzētu censties izskaust. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Rūpnieciskā aina pēdējo gadu laikā tehnoloģiskā progresa un pieaugošu globalizēto preču plūsmu rezultātā ir būtiski mainījusies. Minētie faktori izvirza jaunus uzdevumus videi draudzīgas pārvaldības un atkritumu apstrādes jomā, kuri būtu jārisina, apvienojot pastiprinātus pētniecības pasākumus un mērķtiecīgus regulatīvos instrumentus. Arvien aktuālāka kļūst plānotā materiālā nolietojuma problēma, kas ir klajā pretrunā aprites ekonomikas mērķiem, tāpēc ar visu galveno ieinteresēto personu, nozares, patērētāju un regulatīvo iestāžu saskaņotām darbībām to vajadzētu censties izskaust.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Dalībvalstu paziņotie
  statistikas dati
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atbilstību tiesību aktiem par atkritumiem visās dalībvalstīs.
  Būtu jāuzlabo statistikas kvalitāte
  ,
  ticamība
  un
  salīdzināmība
  ,
  ieviešot vienotu kontaktpunktu
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  svītrojot
  novecojušās ziņošanas prasības, salīdzinoši
  novērtējot
  valstu ziņošanas metodes un
  ieviešot
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Dalībvalstu paziņotie
  statistikas dati
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atbilstību tiesību aktiem par atkritumiem visās dalībvalstīs.
  Būtu jāuzlabo statistikas kvalitāte
  ,
  ticamība
  un
  salīdzināmība
  ,
  ieviešot vienotu kontaktpunktu
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  svītrojot
  novecojušās ziņošanas prasības, salīdzinoši
  novērtējot
  valstu ziņošanas metodes un
  ieviešot
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumu
  .

| (3) | Dalībvalstu paziņotie
  dati un informācija
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atbilstību tiesību aktiem par atkritumiem visās dalībvalstīs.
  Būtu jāpanāk, ka tiek paziņoti kvalitatīvāki, ticamāki un salīdzināmāki dati
  ,
  tāpēc ir jāizstrādā vienota datu vākšanas
  un
  apstrādes metodika, kuras pamatā ir ticami avoti
  ,
  un jāievieš vienots kontaktpunkts
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  jāsvītro
  novecojušās ziņošanas prasības, salīdzinoši
  jāvērtē
  valstu ziņošanas metodes un
  jāievieš
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumi. Atkritumu apsaimniekošanas jomā paziņoto datu ticamība ir ārkārtīgi svarīga sekmīgai īstenošanai un dalībvalstu sniegto datu salīdzināmības nodrošināšanai. Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par to mērķrādītāju sasniegšanu, kas noteikti šajās atkritumu apsaimniekošanas direktīvās, dalībvalstīm būtu jāizmanto vienota metodika, ko izstrādājusi Komisija sadarbībā ar dalībvalstu statistikas birojiem un par atkritumu apsaimniekošanu atbildīgajām valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstu paziņotie
  dati un informācija
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atbilstību tiesību aktiem par atkritumiem visās dalībvalstīs.
  Būtu jāpanāk, ka tiek paziņoti kvalitatīvāki, ticamāki un salīdzināmāki dati
  ,
  tāpēc ir jāizstrādā vienota datu vākšanas
  un
  apstrādes metodika, kuras pamatā ir ticami avoti
  ,
  un jāievieš vienots kontaktpunkts
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  jāsvītro
  novecojušās ziņošanas prasības, salīdzinoši
  jāvērtē
  valstu ziņošanas metodes un
  jāievieš
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumi. Atkritumu apsaimniekošanas jomā paziņoto datu ticamība ir ārkārtīgi svarīga sekmīgai īstenošanai un dalībvalstu sniegto datu salīdzināmības nodrošināšanai. Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par to mērķrādītāju sasniegšanu, kas noteikti šajās atkritumu apsaimniekošanas direktīvās, dalībvalstīm būtu jāizmanto vienota metodika, ko izstrādājusi Komisija sadarbībā ar dalībvalstu statistikas birojiem un par atkritumu apsaimniekošanu atbildīgajām valsts iestādēm.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) dalītai savākšanai seko pienācīga apstrāde. Lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atbilstību atkritumu tiesību aktiem un aprites ekonomikas koncepcijai, Komisijai būtu jāizstrādā kopīgi EEIA apstrādes standarti, kā tas paredzēts Direktīvā 2012/19/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) dalītai savākšanai seko pienācīga apstrāde. Lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atbilstību atkritumu tiesību aktiem un aprites ekonomikas koncepcijai, Komisijai būtu jāizstrādā kopīgi EEIA apstrādes standarti, kā tas paredzēts Direktīvā 2012/19/ES.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Ticami ziņojumi par statistikas datiem attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu ir ārkārtīgi svarīgi sekmīgai īstenošanai, datu salīdzināmības un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai dalībvalstīs. Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par atbilstību mērķvērtībām, kas noteiktas šajās direktīvās, dalībvalstīm būtu jāizmanto
  jaunākā
  metodika, ko izstrādājusi Komisija
  un
  dalībvalstu statistikas
  biroji
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Ticami ziņojumi par statistikas datiem attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu ir ārkārtīgi svarīgi sekmīgai īstenošanai, datu salīdzināmības un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai dalībvalstīs. Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par atbilstību mērķvērtībām, kas noteiktas šajās direktīvās, dalībvalstīm būtu jāizmanto
  jaunākā
  metodika, ko izstrādājusi Komisija
  un
  dalībvalstu statistikas
  biroji
  .

| (4) | Ticami ziņojumi par statistikas datiem attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu ir ārkārtīgi svarīgi sekmīgai īstenošanai, datu salīdzināmības un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai dalībvalstīs. Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par atbilstību mērķvērtībām, kas noteiktas šajās direktīvās, dalībvalstīm būtu jāizmanto
  vienota datu vākšanas un apstrādes
  metodika, ko izstrādājusi Komisija
  sadarbībā ar
  dalībvalstu statistikas
  birojiem
  . |
| --- | --- |

(4)

Ticami ziņojumi par statistikas datiem attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu ir ārkārtīgi svarīgi sekmīgai īstenošanai, datu salīdzināmības un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai dalībvalstīs. Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par atbilstību mērķvērtībām, kas noteiktas šajās direktīvās, dalībvalstīm būtu jāizmanto
  vienota datu vākšanas un apstrādes
  metodika, ko izstrādājusi Komisija
  sadarbībā ar
  dalībvalstu statistikas
  birojiem
  .

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Lai palīdzētu sasniegt šajā direktīvā noteiktos mērķus un sekmētu pāreju uz aprites ekonomiku, Komisijai būtu jāveicina koordinācija un informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm un dažādām ekonomikas nozarēm. Šādu apmaiņu varētu atvieglot, izveidojot komunikācijas platformas, kas varētu palielināt informētību par jauniem rūpnieciskiem risinājumiem, sniegtu pilnīgāku priekšstatu par pieejamām spējām un palīdzētu veidot saikni starp atkritumu apsaimniekošanas nozari un citām nozarēm un arī atbalstītu rūpniecisko simbiozi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Lai palīdzētu sasniegt šajā direktīvā noteiktos mērķus un sekmētu pāreju uz aprites ekonomiku, Komisijai būtu jāveicina koordinācija un informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm un dažādām ekonomikas nozarēm. Šādu apmaiņu varētu atvieglot, izveidojot komunikācijas platformas, kas varētu palielināt informētību par jauniem rūpnieciskiem risinājumiem, sniegtu pilnīgāku priekšstatu par pieejamām spējām un palīdzētu veidot saikni starp atkritumu apsaimniekošanas nozari un citām nozarēm un arī atbalstītu rūpniecisko simbiozi.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Atkritumu apsaimniekošanas hierarhija, kas izklāstīta Direktīvā 2008/98/EK, prioritārā kārtā attiecas uz Savienības tiesību aktiem par atkritumu rašanās novēršanu un to apsaimniekošanu. Minētā hierarhija attiecas uz nolietotiem transportlīdzekļiem, baterijām un akumulatoriem, bateriju un akumulatoru atkritumiem, kā arī uz elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem. Īstenojot šīs direktīvas mērķi, dalībvalstīm vajadzētu veikt nepieciešamos pasākumus, lai ņemtu vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas prioritātes un nodrošinātu minēto prioritāšu praktisko īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Atkritumu apsaimniekošanas hierarhija, kas izklāstīta Direktīvā 2008/98/EK, prioritārā kārtā attiecas uz Savienības tiesību aktiem par atkritumu rašanās novēršanu un to apsaimniekošanu. Minētā hierarhija attiecas uz nolietotiem transportlīdzekļiem, baterijām un akumulatoriem, bateriju un akumulatoru atkritumiem, kā arī uz elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem. Īstenojot šīs direktīvas mērķi, dalībvalstīm vajadzētu veikt nepieciešamos pasākumus, lai ņemtu vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas prioritātes un nodrošinātu minēto prioritāšu praktisko īstenošanu.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Tā kā pastāv augoša nepieciešamība apstrādāt un pārstrādāt atkritumus Savienības teritorijā saskaņā ar aprites ekonomiku, uzsvars būtu jāliek uz to, lai atkritumu sūtīšana atbilstu Savienības vides tiesību aktu principiem un prasībām, īpaši tuvuma, reģenerācijas prioritātes un pašpietiekamības principam. Komisijai būtu jāizsver, vai ir vēlams izveidot vienotu kontaktpunktu atkritumu sūtījumu administratīvajai procedūrai, lai samazinātu administratīvo slogu. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nepieļautu nelikumīgus atkritumu sūtījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Tā kā pastāv augoša nepieciešamība apstrādāt un pārstrādāt atkritumus Savienības teritorijā saskaņā ar aprites ekonomiku, uzsvars būtu jāliek uz to, lai atkritumu sūtīšana atbilstu Savienības vides tiesību aktu principiem un prasībām, īpaši tuvuma, reģenerācijas prioritātes un pašpietiekamības principam. Komisijai būtu jāizsver, vai ir vēlams izveidot vienotu kontaktpunktu atkritumu sūtījumu administratīvajai procedūrai, lai samazinātu administratīvo slogu. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nepieļautu nelikumīgus atkritumu sūtījumus.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Lai papildinātu dažus nebūtiskus Direktīvas 2000/53/EK un Direktīvas 2012/19/ES elementus, būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz vienotas metodikas izstrādi datu vākšanai un apstrādei un ziņošanas formātu par nolietoto transportlīdzekļu otrreizējas izmantošanas un reģenerācijas mērķu īstenošanu atbilstīgi Direktīvai 2000/53/EK, kā arī attiecībā uz metodikas izstrādi datu vākšanai un apstrādei un ziņošanas formātu par to mērķu īstenošanu, kas noteikti attiecībā uz elektrisko un elektronisko iekārtu savākšanu un reģenerāciju atbilstīgi Direktīvai 2012/19/ES. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa* Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Lai papildinātu dažus nebūtiskus Direktīvas 2000/53/EK un Direktīvas 2012/19/ES elementus, būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz vienotas metodikas izstrādi datu vākšanai un apstrādei un ziņošanas formātu par nolietoto transportlīdzekļu otrreizējas izmantošanas un reģenerācijas mērķu īstenošanu atbilstīgi Direktīvai 2000/53/EK, kā arī attiecībā uz metodikas izstrādi datu vākšanai un apstrādei un ziņošanas formātu par to mērķu īstenošanu, kas noteikti attiecībā uz elektrisko un elektronisko iekārtu savākšanu un reģenerāciju atbilstīgi Direktīvai 2012/19/ES. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa* Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Lai izveidotu metodiku datu vākšanai un apstrādei un ziņošanas formātu baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Lai izveidotu metodiku datu vākšanai un apstrādei un ziņošanas formātu baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

1. pants – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 2000/53/EK

6. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |
| “1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu nolietoto transportlīdzekļu uzglabāšanu, ieskaitot īslaicīgu uzglabāšanu, un apstrādi atbilstīgi Direktīvas 75/442/EEK 4. panta vispārējām prasībām un atbilstīgi minimālajām tehniskām prasībām, kādas nosaka šīs direktīvas I pielikums, neierobežojot valstu regulējumu veselības un vides aizsardzības jomā.” | “1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu nolietoto transportlīdzekļu uzglabāšanu, ieskaitot īslaicīgu uzglabāšanu, un apstrādi atbilstīgi
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas prioritātēm un
  Direktīvas 75/442/EEK 4. panta vispārējām prasībām un atbilstīgi minimālajām tehniskām prasībām, kādas nosaka šīs direktīvas I pielikums, neierobežojot valstu regulējumu veselības un vides aizsardzības jomā.” |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu nolietoto transportlīdzekļu uzglabāšanu, ieskaitot īslaicīgu uzglabāšanu, un apstrādi atbilstīgi Direktīvas 75/442/EEK 4. panta vispārējām prasībām un atbilstīgi minimālajām tehniskām prasībām, kādas nosaka šīs direktīvas I pielikums, neierobežojot valstu regulējumu veselības un vides aizsardzības jomā.”

“1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu nolietoto transportlīdzekļu uzglabāšanu, ieskaitot īslaicīgu uzglabāšanu, un apstrādi atbilstīgi
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas prioritātēm un
  Direktīvas 75/442/EEK 4. panta vispārējām prasībām un atbilstīgi minimālajām tehniskām prasībām, kādas nosaka šīs direktīvas I pielikums, neierobežojot valstu regulējumu veselības un vides aizsardzības jomā.”

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. apakšpunkts

Direktīva 2000/53/EK

9. pants – 1.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1a.   “Dalībvalstis paziņo Komisijai datus, kas saistīti ar 7. panta 2. punkta īstenošanu, par katru kalendāro gadu.
  Tās paziņo minētos datus elektroniski 18 mēnešu laikā
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru
  tie ir savākti
  . Datus paziņo formātā, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 1.d punktu.
  Pirmais ziņojums attiecas uz datiem par laikposmu no [ierakstīt šīs direktīvas transponēšanas gadu + 1 gads] 1. janvāra līdz [ierakstīt šīs direktīvas transponēšanas gadu + 1 gads] 31. decembrim.” | 1a.   “Dalībvalstis paziņo Komisijai datus, kas saistīti ar 7. panta 2. punkta īstenošanu, par katru kalendāro gadu.
  Šos datus dalībvalstis vāc un apstrādā saskaņā ar vienoto metodiku, kas minēta šā panta 1.d punktā, un paziņo elektroniski 12 mēnešu laikā
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru
  tiek vākti dati
  . Datus paziņo formātā, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 1.d punktu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1a.   “Dalībvalstis paziņo Komisijai datus, kas saistīti ar 7. panta 2. punkta īstenošanu, par katru kalendāro gadu.
  Tās paziņo minētos datus elektroniski 18 mēnešu laikā
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru
  tie ir savākti
  . Datus paziņo formātā, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 1.d punktu.
  Pirmais ziņojums attiecas uz datiem par laikposmu no [ierakstīt šīs direktīvas transponēšanas gadu + 1 gads] 1. janvāra līdz [ierakstīt šīs direktīvas transponēšanas gadu + 1 gads] 31. decembrim.”

1a.   “Dalībvalstis paziņo Komisijai datus, kas saistīti ar 7. panta 2. punkta īstenošanu, par katru kalendāro gadu.
  Šos datus dalībvalstis vāc un apstrādā saskaņā ar vienoto metodiku, kas minēta šā panta 1.d punktā, un paziņo elektroniski 12 mēnešu laikā
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru
  tiek vākti dati
  . Datus paziņo formātā, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 1.d punktu.”

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2000/53/EK

9. pants – 1.c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.c   Komisija izskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs izskatīšanas rezultātiem. Ziņojumā
  novērtē
  datu vākšanas
  organizēšanas
  , datu avotu un dalībvalstu izmantotās metodikas
  , kā
  arī minēto datu pilnīgumu, ticamību, savlaicīgumu un konsekvenci. Novērtējumā var iekļaut konkrētus uzlabošanas ieteikumus. Ziņojumu izstrādā ik pēc trim gadiem. | 1.c   Komisija izskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs izskatīšanas rezultātiem.
  Kamēr nav izstrādāta vienota datu vākšanas un apstrādes metodika, kas minēta 1.d punktā,
  ziņojumā
  ietver
  datu vākšanas
  organizatoriskā aspekta
  , datu avotu un dalībvalstu izmantotās metodikas
  novērtējumu. Komisija novērtē
  arī minēto datu pilnīgumu, ticamību, savlaicīgumu un konsekvenci. Novērtējumā var iekļaut konkrētus uzlabošanas ieteikumus. Ziņojumu izstrādā ik pēc trim gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c   Komisija izskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs izskatīšanas rezultātiem. Ziņojumā
  novērtē
  datu vākšanas
  organizēšanas
  , datu avotu un dalībvalstu izmantotās metodikas
  , kā
  arī minēto datu pilnīgumu, ticamību, savlaicīgumu un konsekvenci. Novērtējumā var iekļaut konkrētus uzlabošanas ieteikumus. Ziņojumu izstrādā ik pēc trim gadiem.

1.c   Komisija izskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs izskatīšanas rezultātiem.
  Kamēr nav izstrādāta vienota datu vākšanas un apstrādes metodika, kas minēta 1.d punktā,
  ziņojumā
  ietver
  datu vākšanas
  organizatoriskā aspekta
  , datu avotu un dalībvalstu izmantotās metodikas
  novērtējumu. Komisija novērtē
  arī minēto datu pilnīgumu, ticamību, savlaicīgumu un konsekvenci. Novērtējumā var iekļaut konkrētus uzlabošanas ieteikumus. Ziņojumu izstrādā ik pēc trim gadiem.

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2000/53/EK

9. pants – 1.ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.ca | Ziņojumā Komisija var iekļaut informāciju par šīs direktīvas īstenošanu kopumā un tās ietekmi uz vidi un cilvēka veselību. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu grozīt šo direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.ca

1.ca

Ziņojumā Komisija var iekļaut informāciju par šīs direktīvas īstenošanu kopumā un tās ietekmi uz vidi un cilvēka veselību. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu grozīt šo direktīvu.

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2000/53/EK

9. pants – 1.d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.d | Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, kuros
  noteikts
  datu paziņošanas formāts saskaņā ar 1.a punktu.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru.". |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.d

Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, kuros
  noteikts
  datu paziņošanas formāts saskaņā ar 1.a punktu.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru.".

īstenošanas

noteikts

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru.".

| 1.d | , Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus,
  lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vienotu datu vākšanas un apstrādes metodiku un
  datu paziņošanas formātu saskaņā ar 1.a punktu. |
| --- | --- |

1.d

, Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus,
  lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vienotu datu vākšanas un apstrādes metodiku un
  datu paziņošanas formātu saskaņā ar 1.a punktu.

deleģētos

lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vienotu datu vākšanas un apstrādes metodiku un

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2000/53/EK

9. pants – 1.da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1. | da Saistībā ar aprites ekonomikas rīcības plānu un ņemot vērā Savienības apņemšanos veikt pāreju uz aprites ekonomiku, Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, pārskata šo direktīvu kopumā un jo īpaši tās darbības jomu un mērķus, un ņem vērā Savienības aprites ekonomikas politikas mērķus un iniciatīvas. Īpašu uzmanību pievērš tādu lietotu transportlīdzekļu sūtījumiem, attiecībā uz kuriem ir aizdomas, ka tie ir nolietoti transportlīdzekļi. Minētajā nolūkā izmanto Korespondentu pamatnostādnes Nr. 9 par nolietotu transportlīdzekļu sūtījumiem. Komisija arī izvērtē iespēju noteikt katram resursam konkrētus mērķus, īpaši kritiski svarīgām izejvielām. Attiecīgā gadījumā minētajiem pārskatīšanas rezultātiem pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

1.

da Saistībā ar aprites ekonomikas rīcības plānu un ņemot vērā Savienības apņemšanos veikt pāreju uz aprites ekonomiku, Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, pārskata šo direktīvu kopumā un jo īpaši tās darbības jomu un mērķus, un ņem vērā Savienības aprites ekonomikas politikas mērķus un iniciatīvas. Īpašu uzmanību pievērš tādu lietotu transportlīdzekļu sūtījumiem, attiecībā uz kuriem ir aizdomas, ka tie ir nolietoti transportlīdzekļi. Minētajā nolūkā izmanto Korespondentu pamatnostādnes Nr. 9 par nolietotu transportlīdzekļu sūtījumiem. Komisija arī izvērtē iespēju noteikt katram resursam konkrētus mērķus, īpaši kritiski svarīgām izejvielām. Attiecīgā gadījumā minētajiem pārskatīšanas rezultātiem pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu.

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1.a punkts (jauns)

Direktīva 2000/53/EK

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Iekļauj šādu pantu:






  “9.a pants




  Instrumenti, ar ko veicina pāreju uz pilnīgākas aprites ekonomiku




  Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis izmanto atbilstošus ekonomiskos instrumentus un veic citus pasākumus, lai nodrošinātu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IV.a pielikumā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iekļauj šādu pantu:

Iekļauj šādu pantu:

“9.a pants

Instrumenti, ar ko veicina pāreju uz pilnīgākas aprites ekonomiku

Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis izmanto atbilstošus ekonomiskos instrumentus un veic citus pasākumus, lai nodrošinātu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IV.a pielikumā.”

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/66/EK

22.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Iekļauj šādu pantu:




  “22.a pants




  Dati



  1.   
  Datus, ko dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar 10. un 12. pantu, iesniedz kopā ar kvalitātes pārbaudes ziņojumu.




  2.   
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, izstrādājot datu vākšanas un apstrādes metodiku, kā arī ziņošanas formātu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)

(1a)

Iekļauj šādu pantu:

“22.a pants

Dati

1.   
  Datus, ko dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar 10. un 12. pantu, iesniedz kopā ar kvalitātes pārbaudes ziņojumu.

2.   
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, izstrādājot datu vākšanas un apstrādes metodiku, kā arī ziņošanas formātu.”

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2006/66/EK

23. pants – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -a) | Direktīvas 23. panta virsrakstu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-a)

-a)

Direktīvas 23. panta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“
  Pārskatīšana
  ”

Pārskatīšana

“Ziņojumu sniegšana un pārskatīšana”

“Ziņojumu sniegšana un pārskatīšana”

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2006/66/EK

23. pants –1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija vēlākais līdz 2016. gada beigām izstrādā ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu un tās ietekmi uz vidi un iekšējā tirgus darbību. | 1.   Komisija vēlākais līdz 2016. gada beigām
  un pēc tam reizi trijos gados
  izstrādā ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu un tās ietekmi uz vidi un iekšējā tirgus darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija vēlākais līdz 2016. gada beigām izstrādā ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu un tās ietekmi uz vidi un iekšējā tirgus darbību.

1.   Komisija vēlākais līdz 2016. gada beigām
  un pēc tam reizi trijos gados
  izstrādā ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu un tās ietekmi uz vidi un iekšējā tirgus darbību.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2006/66/EK

23. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | Pantam pievieno šādu punktu:



  “3.a   
  Saistībā ar aprites ekonomikas rīcības plānu un ņemot vērā Savienības apņemšanos veikt pāreju uz aprites ekonomiku, Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, pārskata šo direktīvu kopumā un jo īpaši tās darbības jomu un mērķus. Minētajā pārskatīšanā ņem vērā Savienības aprites ekonomikas politikas mērķus un iniciatīvas un tādu jaunu bateriju veidu tehnoloģisko attīstību, kurās netiek izmantotas bīstamas vielas, īpaši smagie metāli vai citi metāli, vai metālu joni. Komisija arī izvērtē iespēju noteikt katram resursam konkrētus mērķus, īpaši kritiski svarīgām izejvielām. Attiecīgā gadījumā minētajam pārskatam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

Pantam pievieno šādu punktu:

Pantam pievieno šādu punktu:

“3.a   
  Saistībā ar aprites ekonomikas rīcības plānu un ņemot vērā Savienības apņemšanos veikt pāreju uz aprites ekonomiku, Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, pārskata šo direktīvu kopumā un jo īpaši tās darbības jomu un mērķus. Minētajā pārskatīšanā ņem vērā Savienības aprites ekonomikas politikas mērķus un iniciatīvas un tādu jaunu bateriju veidu tehnoloģisko attīstību, kurās netiek izmantotas bīstamas vielas, īpaši smagie metāli vai citi metāli, vai metālu joni. Komisija arī izvērtē iespēju noteikt katram resursam konkrētus mērķus, īpaši kritiski svarīgām izejvielām. Attiecīgā gadījumā minētajam pārskatam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu.”

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/66/EK

23.aa pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2a) | Iekļauj šādu pantu:




  “23.aa pants




  Instrumenti, ar ko veicina pāreju uz pilnīgākas aprites ekonomiku




  Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis izmanto atbilstošus ekonomiskos instrumentus un veic citus pasākumus, lai nodrošinātu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IV.a pielikumā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2a)

2a)

Iekļauj šādu pantu:

“23.aa pants

Instrumenti, ar ko veicina pāreju uz pilnīgākas aprites ekonomiku

Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis izmanto atbilstošus ekonomiskos instrumentus un veic citus pasākumus, lai nodrošinātu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IV.a pielikumā.”

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 2012/19/ES

8. pants – 5. punkts – 4. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1) | Direktīvas 8. panta 5. punkta 4. daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-1)

-1)

Direktīvas 8. panta 5. punkta 4. daļu aizstāj ar šādu:

“Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija
  var pieņemt
  īstenošanas aktus, ar ko nosaka minimālos kvalitātes standartus, jo īpaši pamatojoties uz Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātiem standartiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

var pieņemt

“Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai
  un saskaņā ar Direktīvā 2012/19/ES piešķirtajām pilnvarām
  , Komisija
  pieņem
  īstenošanas aktus, ar ko nosaka minimālos kvalitātes standartus, jo īpaši pamatojoties uz Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātiem standartiem Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
  pārbaudes procedūru, kas minēta
  21. panta 2. punktā.”;

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/19/ES

16. pants – 5.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.a   Dalībvalstis paziņo Komisijai datus, kas saistīti ar 16. panta 4. punkta īstenošanu, par katru kalendāro gadu.
  Tās paziņo minētos
  datus
  elektroniski 18 mēnešu laikā pēc tā pārskata gada beigām
  ,
  par kuru tie ir savākti
  . Datus paziņo formātā, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 5.d punktu.
  Pirmais ziņojums attiecas uz datiem par laikposmu no [ierakstīt šīs direktīvas transponēšanas gadu + 1 gads] 1. janvāra līdz [ierakstīt šīs direktīvas transponēšanas gadu + 1 gads] 31. decembrim. | 5.a   Dalībvalstis paziņo Komisijai datus, kas saistīti ar 16. panta 4. punkta īstenošanu, par katru kalendāro gadu.
  Šos
  datus
  dalībvalstis vāc un apstrādā saskaņā ar vienoto metodiku
  ,
  kas minēta šā panta 5
  .
  d punktā, un
  paziņo
  elektroniski 12 mēnešu laikā pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Dalībvalstis nodrošina, ka datus paziņo visi dalībnieki, kuri savāc vai apstrādā EEIA.
  Datus paziņo formātā, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 5.d punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a   Dalībvalstis paziņo Komisijai datus, kas saistīti ar 16. panta 4. punkta īstenošanu, par katru kalendāro gadu.
  Tās paziņo minētos
  datus
  elektroniski 18 mēnešu laikā pēc tā pārskata gada beigām
  ,
  par kuru tie ir savākti
  . Datus paziņo formātā, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 5.d punktu.
  Pirmais ziņojums attiecas uz datiem par laikposmu no [ierakstīt šīs direktīvas transponēšanas gadu + 1 gads] 1. janvāra līdz [ierakstīt šīs direktīvas transponēšanas gadu + 1 gads] 31. decembrim.

5.a   Dalībvalstis paziņo Komisijai datus, kas saistīti ar 16. panta 4. punkta īstenošanu, par katru kalendāro gadu.
  Šos
  datus
  dalībvalstis vāc un apstrādā saskaņā ar vienoto metodiku
  ,
  kas minēta šā panta 5
  .
  d punktā, un
  paziņo
  elektroniski 12 mēnešu laikā pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Dalībvalstis nodrošina, ka datus paziņo visi dalībnieki, kuri savāc vai apstrādā EEIA.
  Datus paziņo formātā, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 5.d punktu.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/19/ES

16. pants – 5.c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.c   Komisija izskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs izskatīšanas rezultātiem. Ziņojumā
  iekļauj
  datu vākšanas
  organizēšanas
  , datu avotu un dalībvalstu izmantotās metodikas
  , kā
  arī minēto datu
  pilnīguma
  ,
  ticamības
  ,
  savlaicīguma
  un
  konsekvences novērtējumu
  . Novērtējumā var iekļaut konkrētus uzlabošanas ieteikumus. Ziņojumu izstrādā ik pēc trim gadiem. | 5.c   Komisija izskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs izskatīšanas rezultātiem.
  Kamēr nav izstrādāta vienota datu vākšanas un apstrādes metodika, kas minēta 5.d punktā,
  ziņojumā
  ietver
  datu vākšanas
  organizatoriskā aspekta
  , datu avotu un dalībvalstu izmantotās metodikas
  novērtējumu. Komisija novērtē
  arī minēto datu
  pilnīgumu
  ,
  ticamību
  ,
  savlaicīgumu
  un
  konsekvenci
  . Novērtējumā var iekļaut konkrētus uzlabošanas ieteikumus. Ziņojumu izstrādā ik pēc trim gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.c   Komisija izskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs izskatīšanas rezultātiem. Ziņojumā
  iekļauj
  datu vākšanas
  organizēšanas
  , datu avotu un dalībvalstu izmantotās metodikas
  , kā
  arī minēto datu
  pilnīguma
  ,
  ticamības
  ,
  savlaicīguma
  un
  konsekvences novērtējumu
  . Novērtējumā var iekļaut konkrētus uzlabošanas ieteikumus. Ziņojumu izstrādā ik pēc trim gadiem.

5.c   Komisija izskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs izskatīšanas rezultātiem.
  Kamēr nav izstrādāta vienota datu vākšanas un apstrādes metodika, kas minēta 5.d punktā,
  ziņojumā
  ietver
  datu vākšanas
  organizatoriskā aspekta
  , datu avotu un dalībvalstu izmantotās metodikas
  novērtējumu. Komisija novērtē
  arī minēto datu
  pilnīgumu
  ,
  ticamību
  ,
  savlaicīgumu
  un
  konsekvenci
  . Novērtējumā var iekļaut konkrētus uzlabošanas ieteikumus. Ziņojumu izstrādā ik pēc trim gadiem.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/19/ES

16. pants – 5.ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.
     
  ca Ziņojumā Komisija iekļauj informāciju par šīs direktīvas īstenošanu kopumā un tās ietekmi uz vidi un cilvēka veselību. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu grozīt šo direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.
     
  ca Ziņojumā Komisija iekļauj informāciju par šīs direktīvas īstenošanu kopumā un tās ietekmi uz vidi un cilvēka veselību. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu grozīt šo direktīvu.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/19/ES

16. pants – 5.d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.d   Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, kuros
  noteikts
  datu paziņošanas formāts saskaņā ar 5.a punktu. Minētos
  īstenošanas
  aktus pieņem saskaņā ar
  21. panta 2
  .
  punktā
  minēto procedūru."; | 5.d   Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 20. pantu
  ,
  lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vienotu datu vākšanas un apstrādes metodiku un
  datu paziņošanas formātu saskaņā ar 5.a punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.d   Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, kuros
  noteikts
  datu paziņošanas formāts saskaņā ar 5.a punktu. Minētos
  īstenošanas
  aktus pieņem saskaņā ar
  21. panta 2
  .
  punktā
  minēto procedūru.";

5.d   Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 20. pantu
  ,
  lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vienotu datu vākšanas un apstrādes metodiku un
  datu paziņošanas formātu saskaņā ar 5.a punktu.

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/19/ES

16. pants – 5.da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.
     
  da Šā panta 5.c punktā minētās pārskatīšanas laikā, ņemot vērā aprites ekonomikas rīcības plānu un Savienības apņemšanos veikt pāreju uz aprites ekonomiku, Komisija, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, pārskata šo direktīvu kopumā un jo īpaši tās darbības jomu un mērķus un ņem vērā Savienības aprites ekonomikas politikas mērķus un iniciatīvas. Komisija izvērtē iespēju noteikt katram resursam konkrētus mērķus, īpaši kritiski svarīgām izejvielām. Attiecīgā gadījumā minētās pārskatīšanas rezultātiem pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.
     
  da Šā panta 5.c punktā minētās pārskatīšanas laikā, ņemot vērā aprites ekonomikas rīcības plānu un Savienības apņemšanos veikt pāreju uz aprites ekonomiku, Komisija, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, pārskata šo direktīvu kopumā un jo īpaši tās darbības jomu un mērķus un ņem vērā Savienības aprites ekonomikas politikas mērķus un iniciatīvas. Komisija izvērtē iespēju noteikt katram resursam konkrētus mērķus, īpaši kritiski svarīgām izejvielām. Attiecīgā gadījumā minētās pārskatīšanas rezultātiem pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Direktīva 2012/19/ES

16.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1a) | Iekļauj šādu pantu:




  “16.a pants




  Instrumenti, ar ko veicina pāreju uz pilnīgākas aprites ekonomiku




  Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis izmanto atbilstošus ekonomiskos instrumentus un veic citus pasākumus, lai nodrošinātu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IV.a pielikumā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1a)

1a)

Iekļauj šādu pantu:

“16.a pants

Instrumenti, ar ko veicina pāreju uz pilnīgākas aprites ekonomiku

Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis izmanto atbilstošus ekonomiskos instrumentus un veic citus pasākumus, lai nodrošinātu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IV.a pielikumā.”

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0013/2017).

1

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Atkritumi ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/30)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Šīs direktīvas mērķis ir paredzēt pasākumus, lai aizsargātu vidi un cilvēku veselību, novēršot vai samazinot atkritumu rašanās un apsaimniekošanas negatīvo ietekmi, samazinot resursu izmantošanas vispārējo ietekmi un veicinot šādas izmantošanas efektivitāti, kā arī nodrošinot, ka atkritumi tiek uzskatīti par vērtīgiem resursiem, lai tādējādi veicinātu aprites ekonomiku Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Šīs direktīvas mērķis ir paredzēt pasākumus, lai aizsargātu vidi un cilvēku veselību, novēršot vai samazinot atkritumu rašanās un apsaimniekošanas negatīvo ietekmi, samazinot resursu izmantošanas vispārējo ietekmi un veicinot šādas izmantošanas efektivitāti, kā arī nodrošinot, ka atkritumi tiek uzskatīti par vērtīgiem resursiem, lai tādējādi veicinātu aprites ekonomiku Savienībā.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

-1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1a) | Ņemot vērā Savienības atkarību no izejvielu importa, ievērojama daudzuma dabas resursu straujo izsīkšanu īsā laikā, viens no galvenajiem izaicinājumiem ir Savienībā atgūt pēc iespējas vairāk resursu un veicināt pāreju uz aprites ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1a)

Ņemot vērā Savienības atkarību no izejvielu importa, ievērojama daudzuma dabas resursu straujo izsīkšanu īsā laikā, viens no galvenajiem izaicinājumiem ir Savienībā atgūt pēc iespējas vairāk resursu un veicināt pāreju uz aprites ekonomiku.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

-1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1b) | Aprites ekonomika piedāvā nozīmīgas iespējas vietējām ekonomikām, un tā var radīt situāciju, kurā ieguvēji būs visas ieinteresētās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1b)

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

-1.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1c) | Atkritumu apsaimniekošana būtu jāpārveido par ilgtspējīgu materiālu pārvaldību. Direktīvas 2008/98/EK pārskatīšana piedāvā šādu iespēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1c)

Atkritumu apsaimniekošana būtu jāpārveido par ilgtspējīgu materiālu pārvaldību. Direktīvas 2008/98/EK pārskatīšana piedāvā šādu iespēju.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

-1.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1d) | Lai sekmīgi virzītos uz aprites ekonomiku, līdztekus Atkritumu direktīvu pārskatīšanai un pilnīgai īstenošanai ir pilnībā jāīsteno rīcības plāns “Noslēgt aprites loku – ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku”. Šim rīcības plānam arī būtu jāveicina saskaņotība, atbilstība un sinerģija starp aprites ekonomiku un enerģētikas, klimata, lauksaimniecības, rūpniecības, kā arī pētniecības politikas virzieniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1d)

Lai sekmīgi virzītos uz aprites ekonomiku, līdztekus Atkritumu direktīvu pārskatīšanai un pilnīgai īstenošanai ir pilnībā jāīsteno rīcības plāns “Noslēgt aprites loku – ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku”. Šim rīcības plānam arī būtu jāveicina saskaņotība, atbilstība un sinerģija starp aprites ekonomiku un enerģētikas, klimata, lauksaimniecības, rūpniecības, kā arī pētniecības politikas virzieniem.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

-1.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1e) | Eiropas Parlaments 2015. gada 9. jūlijā pieņēma rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku

   (1a)

  , kurā tas īpaši uzsvēra vajadzību noteikt saistošus atkritumu samazināšanas mērķus, izstrādāt pasākumus, ar ko novērš atkritumu rašanos, un pieņemt skaidras un nepārprotamas definīcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1e)

Eiropas Parlaments 2015. gada 9. jūlijā pieņēma rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku

   (1a)

  , kurā tas īpaši uzsvēra vajadzību noteikt saistošus atkritumu samazināšanas mērķus, izstrādāt pasākumus, ar ko novērš atkritumu rašanos, un pieņemt skaidras un nepārprotamas definīcijas.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēka veselību, nodrošināt dabas resursu apdomīgu un
  racionālu
  izmantošanu
  un veicināt uz pilnīgāku
  aprites ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēka veselību, nodrošināt dabas resursu apdomīgu un
  racionālu
  izmantošanu
  un veicināt uz pilnīgāku
  aprites ekonomiku.

| (1) | Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēka veselību, nodrošināt dabas resursu apdomīgu un
  efektīvu
  izmantošanu
  , popularizēt aprites ekonomikas principus, izvērst atjaunojamās enerģijas izplatību, palielināt energoefektivitāti, samazināt Savienības atkarību no importētiem resursiem, radot jaunas ekonomiskās iespējas
  un
  ilgtermiņa konkurētspēju. Lai ekonomiku padarītu par patiesu aprites ekonomiku, ir nepieciešams veikt papildu pasākumus attiecībā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, pievēršoties visam produktu aprites ciklam tādā veidā, kas saglabā resursus un noslēdz aprites loku. Resursu efektīvāka izmantošana nodrošinātu arī būtiskus neto ieguvumus Savienības uzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm un patērētājiem, vienlaikus samazinot kopējās gada siltumnīcefekta gāzu emisijas
  . |
| --- | --- |

(1)

Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, aizsargāt cilvēka veselību, nodrošināt dabas resursu apdomīgu un
  efektīvu
  izmantošanu
  , popularizēt aprites ekonomikas principus, izvērst atjaunojamās enerģijas izplatību, palielināt energoefektivitāti, samazināt Savienības atkarību no importētiem resursiem, radot jaunas ekonomiskās iespējas
  un
  ilgtermiņa konkurētspēju. Lai ekonomiku padarītu par patiesu aprites ekonomiku, ir nepieciešams veikt papildu pasākumus attiecībā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, pievēršoties visam produktu aprites ciklam tādā veidā, kas saglabā resursus un noslēdz aprites loku. Resursu efektīvāka izmantošana nodrošinātu arī būtiskus neto ieguvumus Savienības uzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm un patērētājiem, vienlaikus samazinot kopējās gada siltumnīcefekta gāzu emisijas
  .

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Cītīgāk virzoties uz aprites ekonomiku, varētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par diviem līdz četriem procentiem gadā, tādējādi piedāvājot skaidru stimulu investīcijām aprites ekonomikā. Ja, veicinot efektivitāti un samazinot resursu atkritumus, tiktu palielināta resursu produktivitāte, varētu būtiski samazināt gan resursu patēriņu, gan siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tāpēc aprites ekonomikai vajadzētu būt klimata politikas neatņemamai daļai, jo tā rada sinerģiju, kā uzsvērts Starptautiskās Dabas resursu padomes ziņojumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Cītīgāk virzoties uz aprites ekonomiku, varētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par diviem līdz četriem procentiem gadā, tādējādi piedāvājot skaidru stimulu investīcijām aprites ekonomikā. Ja, veicinot efektivitāti un samazinot resursu atkritumus, tiktu palielināta resursu produktivitāte, varētu būtiski samazināt gan resursu patēriņu, gan siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tāpēc aprites ekonomikai vajadzētu būt klimata politikas neatņemamai daļai, jo tā rada sinerģiju, kā uzsvērts Starptautiskās Dabas resursu padomes ziņojumos.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Aprites ekonomikā būtu jāņem vērā Septītās vides rīcības programmas precīzie noteikumi, kuros pausts aicinājums izstrādāt materiālu aprites netoksiskus ciklus tā, lai pārstrādātos atkritumus Savienībā varētu izmantot kā lielu un būtisku izejmateriālu avotu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Aprites ekonomikā būtu jāņem vērā Septītās vides rīcības programmas precīzie noteikumi, kuros pausts aicinājums izstrādāt materiālu aprites netoksiskus ciklus tā, lai pārstrādātos atkritumus Savienībā varētu izmantot kā lielu un būtisku izejmateriālu avotu.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (14)

  nospraustie
  atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķi būtu
  jāgroza
  , lai tie labāk atspoguļotu Savienības ieceri pāriet uz aprites ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (14)

  nospraustie
  atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķi būtu
  jāgroza
  , lai tie labāk atspoguļotu Savienības ieceri pāriet uz aprites ekonomiku.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (14)

  paredzētie
  atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķi būtu
  jānosaka augstāki
  , lai tie labāk atspoguļotu Savienības ieceri pāriet uz
  resursefektīvu
  aprites ekonomiku
  , veicot nepieciešamos pasākumus, kas nodrošinātu, ka atkritumi tiek uzskatīti par noderīgiem resursiem
  . |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (14)

  paredzētie
  atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķi būtu
  jānosaka augstāki
  , lai tie labāk atspoguļotu Savienības ieceri pāriet uz
  resursefektīvu
  aprites ekonomiku
  , veicot nepieciešamos pasākumus, kas nodrošinātu, ka atkritumi tiek uzskatīti par noderīgiem resursiem
  .

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Daudzas dalībvalstis vēl nav izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. Tāpēc ir ļoti svarīgi
  nospraust
  ilgtermiņa politikas mērķus
  , pēc kuriem vadīties
  ,
  lemjot par
  pasākumiem un investīcijām, jo īpaši lai nepieļautu, ka rodas atkritumu
  atliku apstrādes
  jaudu strukturāls pārpalikums un ka pārstrādājamas izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
  zemākajā līmenī
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Daudzas dalībvalstis vēl nav izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. Tāpēc ir ļoti svarīgi
  nospraust
  ilgtermiņa politikas mērķus
  , pēc kuriem vadīties
  ,
  lemjot par
  pasākumiem un investīcijām, jo īpaši lai nepieļautu, ka rodas atkritumu
  atliku apstrādes
  jaudu strukturāls pārpalikums un ka pārstrādājamas izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
  zemākajā līmenī
  .

| (3) | Daudzas dalībvalstis vēl nav izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. Tāpēc ir ļoti svarīgi
  noteikt
  ilgtermiņa politikas mērķus
  un piešķirt finansiālu un politisku atbalstu
  ,
  lai nodrošinātu vadlīnijas
  pasākumiem un investīcijām, jo īpaši lai nepieļautu, ka rodas atkritumu
  atlikuma apstrādei paredzēto
  jaudu strukturāls pārpalikums un ka pārstrādājamas izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
  zemākajos līmeņos. Ņemot to vērā, attiecīgo mērķu sasniegšanai ir būtiski izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai finansētu atkritumu rašanās novēršanai, atkārtotai izmantošanai un pārstrādei vajadzīgās atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstību. Tāpat dalībvalstīm ir būtiski saskaņā ar šo direktīvu grozīt savas spēkā esošās atkritumu rašanās novēršanas programmas un atbilstoši pielāgot savas investīcijas. |
| --- | --- |

(3)

Daudzas dalībvalstis vēl nav izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. Tāpēc ir ļoti svarīgi
  noteikt
  ilgtermiņa politikas mērķus
  un piešķirt finansiālu un politisku atbalstu
  ,
  lai nodrošinātu vadlīnijas
  pasākumiem un investīcijām, jo īpaši lai nepieļautu, ka rodas atkritumu
  atlikuma apstrādei paredzēto
  jaudu strukturāls pārpalikums un ka pārstrādājamas izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
  zemākajos līmeņos. Ņemot to vērā, attiecīgo mērķu sasniegšanai ir būtiski izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai finansētu atkritumu rašanās novēršanai, atkārtotai izmantošanai un pārstrādei vajadzīgās atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstību. Tāpat dalībvalstīm ir būtiski saskaņā ar šo direktīvu grozīt savas spēkā esošās atkritumu rašanās novēršanas programmas un atbilstoši pielāgot savas investīcijas.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Sadzīves atkritumi veido aptuveni 7–10 % no kopējā Savienībā radītā atkritumu daudzuma; tomēr šī atkritumu plūsma ir viena no grūtāk apsaimniekojamām plūsmām, un tas, kā tā tiek apsaimniekota, ir laba liecība par kopējās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas kvalitāti valstī. Ar sadzīves atkritumu apsaimniekošanu saistītās problēmas izriet no tā, ka tiem ir ārkārtīgi sarežģīts un jaukts sastāvs, radītie atkritumi ir tiešā tuvumā iedzīvotājiem
  un
  tie piesaista lielu sabiedrības uzmanību. Rezultātā to apsaimniekošanā ir vajadzība pēc komplicētas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, tostarp efektīvas savākšanas shēmas, vajadzība aktīvi iesaistīt iedzīvotājus un uzņēmumus, vajadzība pēc infrastruktūras, kas pielāgota konkrēto atkritumu sastāvam, un pēc rūpīgi izstrādātas finansēšanas sistēmas. Valstīm, kuras ir izveidojušas efektīvas sadzīves atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, vispārējā atkritumu apsaimniekošanā kopumā veicas labāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Sadzīves atkritumi veido aptuveni 7–10 % no kopējā Savienībā radītā atkritumu daudzuma; tomēr šī atkritumu plūsma ir viena no grūtāk apsaimniekojamām plūsmām, un tas, kā tā tiek apsaimniekota, ir laba liecība par kopējās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas kvalitāti valstī. Ar sadzīves atkritumu apsaimniekošanu saistītās problēmas izriet no tā, ka tiem ir ārkārtīgi sarežģīts un jaukts sastāvs, radītie atkritumi ir tiešā tuvumā iedzīvotājiem
  un
  tie piesaista lielu sabiedrības uzmanību. Rezultātā to apsaimniekošanā ir vajadzība pēc komplicētas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, tostarp efektīvas savākšanas shēmas, vajadzība aktīvi iesaistīt iedzīvotājus un uzņēmumus, vajadzība pēc infrastruktūras, kas pielāgota konkrēto atkritumu sastāvam, un pēc rūpīgi izstrādātas finansēšanas sistēmas. Valstīm, kuras ir izveidojušas efektīvas sadzīves atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, vispārējā atkritumu apsaimniekošanā kopumā veicas labāk.

| (4) | Sadzīves atkritumi veido aptuveni 7–10 % no kopējā Savienībā radītā atkritumu daudzuma; tomēr šī atkritumu plūsma ir viena no grūtāk apsaimniekojamām plūsmām, un tas, kā tā tiek apsaimniekota, ir laba liecība par kopējās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas kvalitāti valstī. Ar sadzīves atkritumu apsaimniekošanu saistītās problēmas izriet no tā, ka tiem ir ārkārtīgi sarežģīts un jaukts sastāvs, radītie atkritumi ir tiešā tuvumā iedzīvotājiem, tie piesaista lielu sabiedrības uzmanību
  un tiem ir ietekme uz vidi un cilvēka veselību
  . Rezultātā to apsaimniekošanā ir vajadzība pēc komplicētas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, tostarp efektīvas savākšanas shēmas,
  efektīvas šķirošanas sistēmas, atkritumu plūsmu pienācīgas izsekojamības,
  vajadzība aktīvi iesaistīt iedzīvotājus un uzņēmumus, vajadzība pēc infrastruktūras, kas pielāgota konkrēto atkritumu sastāvam, un
  vajadzība
  pēc rūpīgi izstrādātas finansēšanas sistēmas. Valstīm, kuras ir izveidojušas efektīvas sadzīves atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, vispārējā atkritumu apsaimniekošanā kopumā veicas labāk
  , un tām arī labāk izdodas sasniegt pārstrādes mērķrādītājus. Taču ar sadzīves atkritumu pareizu apsaimniekošanu vien nepietiek, lai paātrinātu pāreju uz aprites ekonomiku, kurā atkritumi tiek uzskatīti par resursu. Tāpēc, lai nodrošinātu šīs pārejas virzību, ir nepieciešama pilna dzīves cikla pieeja produktiem un atkritumiem. |
| --- | --- |

(4)

Sadzīves atkritumi veido aptuveni 7–10 % no kopējā Savienībā radītā atkritumu daudzuma; tomēr šī atkritumu plūsma ir viena no grūtāk apsaimniekojamām plūsmām, un tas, kā tā tiek apsaimniekota, ir laba liecība par kopējās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas kvalitāti valstī. Ar sadzīves atkritumu apsaimniekošanu saistītās problēmas izriet no tā, ka tiem ir ārkārtīgi sarežģīts un jaukts sastāvs, radītie atkritumi ir tiešā tuvumā iedzīvotājiem, tie piesaista lielu sabiedrības uzmanību
  un tiem ir ietekme uz vidi un cilvēka veselību
  . Rezultātā to apsaimniekošanā ir vajadzība pēc komplicētas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, tostarp efektīvas savākšanas shēmas,
  efektīvas šķirošanas sistēmas, atkritumu plūsmu pienācīgas izsekojamības,
  vajadzība aktīvi iesaistīt iedzīvotājus un uzņēmumus, vajadzība pēc infrastruktūras, kas pielāgota konkrēto atkritumu sastāvam, un
  vajadzība
  pēc rūpīgi izstrādātas finansēšanas sistēmas. Valstīm, kuras ir izveidojušas efektīvas sadzīves atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, vispārējā atkritumu apsaimniekošanā kopumā veicas labāk
  , un tām arī labāk izdodas sasniegt pārstrādes mērķrādītājus. Taču ar sadzīves atkritumu pareizu apsaimniekošanu vien nepietiek, lai paātrinātu pāreju uz aprites ekonomiku, kurā atkritumi tiek uzskatīti par resursu. Tāpēc, lai nodrošinātu šīs pārejas virzību, ir nepieciešama pilna dzīves cikla pieeja produktiem un atkritumiem.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Pieredze ir apliecinājusi, ka palīdzēt sasniegt aprites ekonomikas sistēmu var gan publiski, gan privāti vadītas sistēmas, un lēmums par konkrētas sistēmas izmantošanu vai neizmantošanu bieži ir atkarīgs no ģeogrāfiskiem un strukturāliem apstākļiem. Šīs direktīvas noteikumi dod iespēju izmantot gan sistēmu, kurā pašvaldībai ir vispārēja atbildība par sadzīves atkritumu savākšanu, gan sistēmu, kurā šādus pakalpojumus sniedz nolīgti privātie operatori. Lēmumam par to, kuras sistēmas izmantot, vajadzētu būt dalībvalstu ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Pieredze ir apliecinājusi, ka palīdzēt sasniegt aprites ekonomikas sistēmu var gan publiski, gan privāti vadītas sistēmas, un lēmums par konkrētas sistēmas izmantošanu vai neizmantošanu bieži ir atkarīgs no ģeogrāfiskiem un strukturāliem apstākļiem. Šīs direktīvas noteikumi dod iespēju izmantot gan sistēmu, kurā pašvaldībai ir vispārēja atbildība par sadzīves atkritumu savākšanu, gan sistēmu, kurā šādus pakalpojumus sniedz nolīgti privātie operatori. Lēmumam par to, kuras sistēmas izmantot, vajadzētu būt dalībvalstu ziņā.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Direktīvā 2008/98/EK ir
  jāiekļauj
  sadzīves
  atkritumu
  ,
  būvgružu
  un ēku
  nojaušanas atkritumu
  ,
  galīgā
  pārstrādes
  procesa
  un
  aizbēršanas definīcijas
  , lai būtu skaidrs, kas šajos jēdzienos ietilpst. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Direktīvā 2008/98/EK ir
  jāiekļauj
  sadzīves
  atkritumu
  ,
  būvgružu
  un ēku
  nojaušanas atkritumu
  ,
  galīgā
  pārstrādes
  procesa
  un
  aizbēršanas definīcijas
  , lai būtu skaidrs, kas šajos jēdzienos ietilpst.

| (5) | Direktīvā 2008/98/EK ir
  jādefinē, kas ir
  sadzīves
  atkritumi
  ,
  komerciālie un rūpnieciskie atkritumi, būvgruži
  un ēku
  nojaukšanas atkritumi
  ,
  operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, organiskā pārstrāde, galīgās
  pārstrādes
  process, aizbēršana, šķirošana, piedrazojums
  un
  pārtikas atkritumi
  , lai būtu skaidrs, kas šajos jēdzienos ietilpst. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvā 2008/98/EK ir
  jādefinē, kas ir
  sadzīves
  atkritumi
  ,
  komerciālie un rūpnieciskie atkritumi, būvgruži
  un ēku
  nojaukšanas atkritumi
  ,
  operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, organiskā pārstrāde, galīgās
  pārstrādes
  process, aizbēršana, šķirošana, piedrazojums
  un
  pārtikas atkritumi
  , lai būtu skaidrs, kas šajos jēdzienos ietilpst.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Ņemot vērā dalībvalstu paziņojumus un Eiropas Savienības Tiesas judikatūras attīstību, Komisijai būtu periodiski jāpārskata norādījumi par to, kā interpretēt svarīgākos Direktīvas 2008/98/EK noteikumus, un tā jāpanāk, ka atkritumu un blakusproduktu jēdzieni ir pilnveidoti, pielāgoti un saskaņoti visās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Ņemot vērā dalībvalstu paziņojumus un Eiropas Savienības Tiesas judikatūras attīstību, Komisijai būtu periodiski jāpārskata norādījumi par to, kā interpretēt svarīgākos Direktīvas 2008/98/EK noteikumus, un tā jāpanāk, ka atkritumu un blakusproduktu jēdzieni ir pilnveidoti, pielāgoti un saskaņoti visās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Ir jānodrošina Direktīvas 2008/98/EK saskaņotība ar saistītiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK

   (1a)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006

   (1b)

  . Jo īpaši ir jānodrošina “atkritumu”, “atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas” un “blakusproduktu” definīciju saskaņota interpretācija un piemērošana saskaņā ar šiem tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Ir jānodrošina Direktīvas 2008/98/EK saskaņotība ar saistītiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK

   (1a)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006

   (1b)

  . Jo īpaši ir jānodrošina “atkritumu”, “atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas” un “blakusproduktu” definīciju saskaņota interpretācija un piemērošana saskaņā ar šiem tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Bīstamie un nebīstamie atkritumi ir jānosaka saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2014/955/ES

   (1a)

  un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1357/2014

   (1b)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Bīstamie un nebīstamie atkritumi ir jānosaka saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2014/955/ES

   (1a)

  un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1357/2014

   (1b)

  .

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai nodrošinātu, ka pārstrādes mērķrādītāju pamatā ir ticami un salīdzināmi dati, un lai būtu iespējams efektīvi sekot līdzi šo mērķrādītāju sasniegšanas sekmēm, sadzīves atkritumu definīcijai Direktīvā 2008/98/EK vajadzētu būt
  saskanīgai ar to
  , kuru statistikas vajadzībām izmanto Eiropas Savienības Statistikas birojs un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un kuru dalībvalstis jau vairākus gadus izmantojušas par pamatu datu paziņošanai. Sadzīves atkritumu definīcija šajā direktīvā ir neitrāla attiecībā uz atkritumu apsaimniekotāja piederību pie publiskā vai privātā sektora. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai nodrošinātu, ka pārstrādes mērķrādītāju pamatā ir ticami un salīdzināmi dati, un lai būtu iespējams efektīvi sekot līdzi šo mērķrādītāju sasniegšanas sekmēm, sadzīves atkritumu definīcijai Direktīvā 2008/98/EK vajadzētu būt
  saskanīgai ar to
  , kuru statistikas vajadzībām izmanto Eiropas Savienības Statistikas birojs un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un kuru dalībvalstis jau vairākus gadus izmantojušas par pamatu datu paziņošanai. Sadzīves atkritumu definīcija šajā direktīvā ir neitrāla attiecībā uz atkritumu apsaimniekotāja piederību pie publiskā vai privātā sektora.

| (6) | Lai nodrošinātu, ka pārstrādes mērķrādītāju pamatā ir ticami un salīdzināmi dati, un lai būtu iespējams efektīvi sekot līdzi šo mērķrādītāju sasniegšanas sekmēm, sadzīves atkritumu definīcijai Direktīvā 2008/98/EK vajadzētu būt
  pielāgotai tai
  , kuru statistikas vajadzībām izmanto Eiropas Savienības Statistikas birojs un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un kuru dalībvalstis jau vairākus gadus izmantojušas par pamatu datu paziņošanai. Sadzīves atkritumu definīcija šajā direktīvā ir neitrāla attiecībā uz atkritumu apsaimniekotāja piederību pie publiskā vai privātā sektora. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu, ka pārstrādes mērķrādītāju pamatā ir ticami un salīdzināmi dati, un lai būtu iespējams efektīvi sekot līdzi šo mērķrādītāju sasniegšanas sekmēm, sadzīves atkritumu definīcijai Direktīvā 2008/98/EK vajadzētu būt
  pielāgotai tai
  , kuru statistikas vajadzībām izmanto Eiropas Savienības Statistikas birojs un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un kuru dalībvalstis jau vairākus gadus izmantojušas par pamatu datu paziņošanai. Sadzīves atkritumu definīcija šajā direktīvā ir neitrāla attiecībā uz atkritumu apsaimniekotāja piederību pie publiskā vai privātā sektora.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Dalībvalstīm vajadzētu ieviest piemērotus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, jo īpaši finansiālus stimulus, kuru mērķis ir panākt šajā direktīvā nosprausto atkritumu rašanās novēršanas un pārstrādes mērķu sasniegšanu, piemēram, maksu par atkritumu poligonu izmantošanu un atkritumu sadedzināšanu, “maksā, kad izmet” shēmas, ražotāja paplašinātas atbildības shēmas un stimulus pašvaldībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Dalībvalstīm vajadzētu ieviest piemērotus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, jo īpaši finansiālus stimulus, kuru mērķis ir panākt šajā direktīvā nosprausto atkritumu rašanās novēršanas un pārstrādes mērķu sasniegšanu, piemēram, maksu par atkritumu poligonu izmantošanu un atkritumu sadedzināšanu, “maksā, kad izmet” shēmas, ražotāja paplašinātas atbildības shēmas un stimulus pašvaldībām.

| (7) | Dalībvalstīm vajadzētu ieviest piemērotus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, jo īpaši finansiālus
  , ekonomiskus un regulatīvus
  stimulus, kuru mērķis ir panākt šajā direktīvā nosprausto atkritumu rašanās novēršanas un pārstrādes mērķu sasniegšanu, piemēram, maksu par atkritumu poligonu izmantošanu un atkritumu sadedzināšanu, “maksā, kad izmet” shēmas, ražotāja paplašinātas atbildības shēmas
  , pārtikas ziedošanas veicināšanu
  un stimulus pašvaldībām.
  Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis var izmantot ekonomiskos instrumentus vai citus pasākumus, piemēram, tādus, kā norādīts šīs direktīvas pielikuma indikatīvajā sarakstā. Dalībvalstīm būtu arī jāveic pasākumi, kas palīdzētu nodrošināt ļoti kvalitatīvu šķiroto materiālu. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm vajadzētu ieviest piemērotus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, jo īpaši finansiālus
  , ekonomiskus un regulatīvus
  stimulus, kuru mērķis ir panākt šajā direktīvā nosprausto atkritumu rašanās novēršanas un pārstrādes mērķu sasniegšanu, piemēram, maksu par atkritumu poligonu izmantošanu un atkritumu sadedzināšanu, “maksā, kad izmet” shēmas, ražotāja paplašinātas atbildības shēmas
  , pārtikas ziedošanas veicināšanu
  un stimulus pašvaldībām.
  Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis var izmantot ekonomiskos instrumentus vai citus pasākumus, piemēram, tādus, kā norādīts šīs direktīvas pielikuma indikatīvajā sarakstā. Dalībvalstīm būtu arī jāveic pasākumi, kas palīdzētu nodrošināt ļoti kvalitatīvu šķiroto materiālu.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Dalībvalstīm būtu arī jāievieš pasākumi, kas sekmētu tādu produktu izstrādi, ražošanu un pārdošanu, kas piemēroti vairākkārtējai lietošanai, kas ir tehniski izturīgi un viegli remontējami un kas, kļuvuši par atkritumiem, pēc sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un pārstrādes ir piemēroti laišanai tirgū, un tā jāveicina atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas pareiza īstenošana. Šajos pasākumos būtu jāņem vērā produktu radītā ietekme visā to aprites ciklā un atkritumu apsaimniekošanas hierarhija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Dalībvalstīm būtu arī jāievieš pasākumi, kas sekmētu tādu produktu izstrādi, ražošanu un pārdošanu, kas piemēroti vairākkārtējai lietošanai, kas ir tehniski izturīgi un viegli remontējami un kas, kļuvuši par atkritumiem, pēc sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un pārstrādes ir piemēroti laišanai tirgū, un tā jāveicina atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas pareiza īstenošana. Šajos pasākumos būtu jāņem vērā produktu radītā ietekme visā to aprites ciklā un atkritumu apsaimniekošanas hierarhija.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Lai otrreizējo izejvielu tirgu dalībniekiem sniegtu lielāku noteiktību par to, vai vielas vai priekšmeti ir vai nav uzskatāmi par atkritumiem, un lai sekmētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi iedibināt
  Savienības līmenī saskaņotus
  nosacījumus, ar kādiem vielas vai priekšmetus atzīst par blakusproduktiem, bet reģenerētus atkritumus — par tādiem, kas
  pārstājuši būt par atkritumiem. Ja ir nepieciešams nodrošināt iekšējā tirgus netraucētu darbību vai augsta līmeņa vides aizsardzību visā Savienībā, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka sīki izstrādātus kritērijus par šādu saskaņoto nosacījumu piemērošanu konkrētiem atkritumiem, tostarp arī specifiskiem lietojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Lai otrreizējo izejvielu tirgu dalībniekiem sniegtu lielāku noteiktību par to, vai vielas vai priekšmeti ir vai nav uzskatāmi par atkritumiem, un lai sekmētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi iedibināt
  Savienības līmenī saskaņotus
  nosacījumus, ar kādiem vielas vai priekšmetus atzīst par blakusproduktiem, bet reģenerētus atkritumus — par tādiem, kas
  pārstājuši būt par atkritumiem. Ja ir nepieciešams nodrošināt iekšējā tirgus netraucētu darbību vai augsta līmeņa vides aizsardzību visā Savienībā, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka sīki izstrādātus kritērijus par šādu saskaņoto nosacījumu piemērošanu konkrētiem atkritumiem, tostarp arī specifiskiem lietojumiem.

| (8) | Lai otrreizējo izejvielu tirgu dalībniekiem sniegtu lielāku noteiktību par to, vai vielas vai priekšmeti ir vai nav uzskatāmi par atkritumiem, un lai sekmētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi iedibināt
  skaidrus
  nosacījumus, ar kādiem vielas vai priekšmetus atzīst par blakusproduktiem, bet reģenerētus atkritumus — par tādiem, kas
  vairs nav atkritumi
  . |
| --- | --- |

(8)

Lai otrreizējo izejvielu tirgu dalībniekiem sniegtu lielāku noteiktību par to, vai vielas vai priekšmeti ir vai nav uzskatāmi par atkritumiem, un lai sekmētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir svarīgi iedibināt
  skaidrus
  nosacījumus, ar kādiem vielas vai priekšmetus atzīst par blakusproduktiem, bet reģenerētus atkritumus — par tādiem, kas
  vairs nav atkritumi
  .

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Lai garantētu netraucētu iekšējā tirgus darbību, viela vai priekšmets, kas radies ražošanas procesa rezultātā — proti, tādā ražošanas procesā, kura galvenais mērķis nav saražot šādu vielu vai priekšmetu, — parasti būtu jāuzskata par blakusproduktu, ja ir ievēroti konkrēti saskaņoti nosacījumi un nodrošināts augsts vides un cilvēka veselības aizsardzības līmenis visā Savienībā. Būtu jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu sīkus blakusprodukta klasifikācijas kritērijus, dodot priekšroku esošajai attiecīgās rūpnieciskās un lauksaimnieciskās simbiozes praksei, kas ir replicējama. Ja šādu kritēriju nav, dalībvalstīm atsevišķos gadījumos vajadzētu būt iespējai noteikt sīkus blakusprodukta klasifikācijas kritērijus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Lai garantētu netraucētu iekšējā tirgus darbību, viela vai priekšmets, kas radies ražošanas procesa rezultātā — proti, tādā ražošanas procesā, kura galvenais mērķis nav saražot šādu vielu vai priekšmetu, — parasti būtu jāuzskata par blakusproduktu, ja ir ievēroti konkrēti saskaņoti nosacījumi un nodrošināts augsts vides un cilvēka veselības aizsardzības līmenis visā Savienībā. Būtu jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu sīkus blakusprodukta klasifikācijas kritērijus, dodot priekšroku esošajai attiecīgās rūpnieciskās un lauksaimnieciskās simbiozes praksei, kas ir replicējama. Ja šādu kritēriju nav, dalībvalstīm atsevišķos gadījumos vajadzētu būt iespējai noteikt sīkus blakusprodukta klasifikācijas kritērijus.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Lai garantētu netraucētu iekšējā tirgus darbību un augstu vides un cilvēka veselības aizsardzības līmeni visā Savienībā, Komisijai parasti vajadzētu būt pilnvarām pieņemt deleģētus aktus, ar ko paredz saskaņotus noteikumus, pēc kuriem dažus atkritumu veidus klasificē kā tādus, kas vairs nav atkritumi. Īpaši kritēriji, pēc kuriem nosaka atkritumu cikla beigas, būtu jāapsver vismaz attiecībā uz granulātiem, papīru, stiklu, metālu, riepām un tekstilmateriāliem. Ja kritēriji nav noteikti Savienības līmenī, tad būtu jāļauj dalībvalstīm saskaņā ar Savienības līmeņa nosacījumiem pieņemt sīkus kritērijus, pēc kuriem atkritumu cikla beigas dažiem atkritumu veidiem nosaka valsts līmenī. Ja šādi kritēriji nav noteikti arī valsts līmenī, tad dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atkritumi, kas apstrādāti reģenerācijas procesā, vairs netiek uzskatīti par atkritumiem, ja tie atbilst Savienības līmeņa nosacījumiem, kurus dalībvalsts kompetentajai iestādei katrā atsevišķā gadījumā vajadzētu verificēt. Būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vispārējas prasības, kas dalībvalstīm jāievēro, pieņemot tehniskos noteikumus saskaņā ar 6. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Lai garantētu netraucētu iekšējā tirgus darbību un augstu vides un cilvēka veselības aizsardzības līmeni visā Savienībā, Komisijai parasti vajadzētu būt pilnvarām pieņemt deleģētus aktus, ar ko paredz saskaņotus noteikumus, pēc kuriem dažus atkritumu veidus klasificē kā tādus, kas vairs nav atkritumi. Īpaši kritēriji, pēc kuriem nosaka atkritumu cikla beigas, būtu jāapsver vismaz attiecībā uz granulātiem, papīru, stiklu, metālu, riepām un tekstilmateriāliem. Ja kritēriji nav noteikti Savienības līmenī, tad būtu jāļauj dalībvalstīm saskaņā ar Savienības līmeņa nosacījumiem pieņemt sīkus kritērijus, pēc kuriem atkritumu cikla beigas dažiem atkritumu veidiem nosaka valsts līmenī. Ja šādi kritēriji nav noteikti arī valsts līmenī, tad dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atkritumi, kas apstrādāti reģenerācijas procesā, vairs netiek uzskatīti par atkritumiem, ja tie atbilst Savienības līmeņa nosacījumiem, kurus dalībvalsts kompetentajai iestādei katrā atsevišķā gadījumā vajadzētu verificēt. Būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vispārējas prasības, kas dalībvalstīm jāievēro, pieņemot tehniskos noteikumus saskaņā ar 6. pantu.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

8.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8c) | Tiklīdz pārstrādātais materiāls, kuram pēc atkritumu cikla beigu statusa īpašo kritēriju izpildes vai arī pēc šā materiāla iekļaušanas jaunā produktā piešķirts atkritumu cikla beigu statuss, no jauna tiek iekļauts ekonomikā, tam ir pilnībā jāatbilst Savienības ķīmisko vielu tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8c)

Tiklīdz pārstrādātais materiāls, kuram pēc atkritumu cikla beigu statusa īpašo kritēriju izpildes vai arī pēc šā materiāla iekļaušanas jaunā produktā piešķirts atkritumu cikla beigu statuss, no jauna tiek iekļauts ekonomikā, tam ir pilnībā jāatbilst Savienības ķīmisko vielu tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

8.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8d) | Pārejā uz aprites ekonomiku būtu pilnībā jāizmanto digitālās inovācijas piedāvātās priekšrocības. Tāpēc ir jāizstrādā tādi elektroniski instrumenti kā tiešsaistes platforma, kurā atkritumi tiek tirgoti kā jauni resursi, lai atvieglotu tirdzniecības operācijas un samazinātu administratīvo slogu operatoriem, tādējādi veicinot rūpniecisko simbiozi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8d)

Pārejā uz aprites ekonomiku būtu pilnībā jāizmanto digitālās inovācijas piedāvātās priekšrocības. Tāpēc ir jāizstrādā tādi elektroniski instrumenti kā tiešsaistes platforma, kurā atkritumi tiek tirgoti kā jauni resursi, lai atvieglotu tirdzniecības operācijas un samazinātu administratīvo slogu operatoriem, tādējādi veicinot rūpniecisko simbiozi.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

8.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8e) | Šajā direktīvā ir noteikta ražotāja paplašināta atbildība, lai atbalstītu tādu preču projektēšanas un ražošanas procesu, kur ir pilnībā ņemta vērā un tiek veicināta resursu efektīva izmantošana visā produktu aprites ciklā, tostarp remonta, atkārtotas izmantošanas, demontāžas un pārstrādes posmā, netraucējot preču brīvu apriti iekšējā tirgū. Ražotāja paplašināta atbildība ir individuāls pienākums, ko pilda ražotāji, kuriem būtu jāuzņemas atbildība par to, kā aprites cikla noslēgumā tiek apsaimniekoti produkti, ko tie laiduši tirgū. Tomēr būtu jāļauj ražotājiem uzņemties atbildību individuāli vai kolektīvi. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ražotāja paplašinātas atbildības shēmas ir izveidotas vismaz attiecībā uz iepakojumu, elektriskajām un elektroniskajām iekārtām, baterijām un akumulatoriem, kā arī nolietotiem transportlīdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8e)

Šajā direktīvā ir noteikta ražotāja paplašināta atbildība, lai atbalstītu tādu preču projektēšanas un ražošanas procesu, kur ir pilnībā ņemta vērā un tiek veicināta resursu efektīva izmantošana visā produktu aprites ciklā, tostarp remonta, atkārtotas izmantošanas, demontāžas un pārstrādes posmā, netraucējot preču brīvu apriti iekšējā tirgū. Ražotāja paplašināta atbildība ir individuāls pienākums, ko pilda ražotāji, kuriem būtu jāuzņemas atbildība par to, kā aprites cikla noslēgumā tiek apsaimniekoti produkti, ko tie laiduši tirgū. Tomēr būtu jāļauj ražotājiem uzņemties atbildību individuāli vai kolektīvi. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ražotāja paplašinātas atbildības shēmas ir izveidotas vismaz attiecībā uz iepakojumu, elektriskajām un elektroniskajām iekārtām, baterijām un akumulatoriem, kā arī nolietotiem transportlīdzekļiem.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

8.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8f) | Ražotāja paplašinātās atbildības shēmu ir jāuzskata par noteikumu kopumu, ko nosaka dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka produktu ražotājiem ir finansiāla un/vai operatīva atbildība īstenot pārvaldību attiecībā uz produkta dzīves cikla posma pēc patērētāja. Šiem noteikumiem nebūtu jāliedz ražotājiem iespēja izvēlēties — pildīt šīs saistības individuāli vai kolektīvi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8f)

Ražotāja paplašinātās atbildības shēmu ir jāuzskata par noteikumu kopumu, ko nosaka dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka produktu ražotājiem ir finansiāla un/vai operatīva atbildība īstenot pārvaldību attiecībā uz produkta dzīves cikla posma pēc patērētāja. Šiem noteikumiem nebūtu jāliedz ražotājiem iespēja izvēlēties — pildīt šīs saistības individuāli vai kolektīvi.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Ražotāja paplašinātas atbildības shēmas ir būtiska efektīvas atkritumu apsaimniekošanas daļa, bet to efektivitāte un sekmes dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Tāpēc attiecībā uz ražotāja
  paplašināto atbildību
  ir jānosaka darbības prasību minimums. Šādām prasībām vajadzētu samazināt izmaksas un uzlabot veikumu, kā arī
  nodrošināt
  vienlīdzīgus apstākļus, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un
  novērst
  šķēršļus iekšējā tirgus netraucētai darbībai.
  Tām
  arīdzan vajadzētu sekmēt
  kalpošanas laika
  beigu izmaksu iekļaušanu produkta cenā un rosināt ražotājus produktu izstrādes laikā
  lielāku uzmanību pievērst pārstrādājamībai
  un
  atkārtotai izmantojamībai
  . Prasības vajadzētu attiecināt gan uz jaunām, gan jau esošām ražotāja paplašinātas atbildības shēmām. Tomēr ir nepieciešams pārejas periods, lai esošo ražotāja paplašinātas atbildības shēmu struktūru un procedūru varētu pielāgot jaunajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Ražotāja paplašinātas atbildības shēmas ir būtiska efektīvas atkritumu apsaimniekošanas daļa, bet to efektivitāte un sekmes dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Tāpēc attiecībā uz ražotāja
  paplašināto atbildību
  ir jānosaka darbības prasību minimums. Šādām prasībām vajadzētu samazināt izmaksas un uzlabot veikumu, kā arī
  nodrošināt
  vienlīdzīgus apstākļus, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un
  novērst
  šķēršļus iekšējā tirgus netraucētai darbībai.
  Tām
  arīdzan vajadzētu sekmēt
  kalpošanas laika
  beigu izmaksu iekļaušanu produkta cenā un rosināt ražotājus produktu izstrādes laikā
  lielāku uzmanību pievērst pārstrādājamībai
  un
  atkārtotai izmantojamībai
  . Prasības vajadzētu attiecināt gan uz jaunām, gan jau esošām ražotāja paplašinātas atbildības shēmām. Tomēr ir nepieciešams pārejas periods, lai esošo ražotāja paplašinātas atbildības shēmu struktūru un procedūru varētu pielāgot jaunajām prasībām.

| (9) | Ražotāja paplašinātas atbildības shēmas ir būtiska efektīvas atkritumu apsaimniekošanas daļa, bet to efektivitāte un sekmes dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Tāpēc attiecībā uz ražotāja
  paplašinātas atbildības shēmām
  ir jānosaka darbības prasību minimums
  neatkarīgi no tā, vai šīs shēmas ir individuālas vai kolektīvas
  .
  Ir jānošķir šis prasību minimums, kas piemērojams visām shēmām, un prasības, kas piemērojamas vienīgi kolektīvām shēmām. Tomēr jebkurām
  šādām prasībām vajadzētu samazināt izmaksas un uzlabot veikumu
  ar tādiem pasākumiem, kas, piemēram, veicinātu sekmīgāku dalītas savākšanas un šķirošanas ieviešanu, nodrošinātu kvalitatīvāku pārstrādi, palīdzētu nodrošināt, ka otrreizējās izejvielas ir pieejamas izmaksu ziņā efektīvi,
  kā arī
  nodrošinātu
  vienlīdzīgus apstākļus, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,
  kā arī e-komercijas uzņēmumiem,
  un novērstu šķēršļus iekšējā tirgus netraucētai darbībai.
  Šādām prasībām
  arīdzan vajadzētu sekmēt
  aprites cikla
  beigu izmaksu iekļaušanu produkta cenā un rosināt ražotājus
  izstrādāt viedās darījumdarbības modeļus un
  produktu izstrādes laikā
  ņemt vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, veicinot to ilgizturību, pārstrādes
  un
  atkārtotas izmantošanas, kā arī remontējamības iespējas. Tām būtu jāveicina vielu, kas rada lielas bažas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā, pakāpeniska aizstāšana, ja ir pieejamas piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas, kas ir tehniski un ekonomiski īstenojamas. Ražotāja paplašinātai atbildībai noteiktā prasību minimuma izpilde būtu jāuzrauga neatkarīgai iestādei, un šī izpilde nedrīkstētu radīt nekādu nesamērīgu finansiālo vai administratīvo slogu publiskām struktūrām, uzņēmējiem un patērētājiem.
  Prasības vajadzētu attiecināt gan uz jaunām, gan jau esošām ražotāja paplašinātas atbildības shēmām. Tomēr ir nepieciešams pārejas periods, lai esošo ražotāja paplašinātas atbildības shēmu struktūru un procedūru varētu pielāgot jaunajām prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Ražotāja paplašinātas atbildības shēmas ir būtiska efektīvas atkritumu apsaimniekošanas daļa, bet to efektivitāte un sekmes dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Tāpēc attiecībā uz ražotāja
  paplašinātas atbildības shēmām
  ir jānosaka darbības prasību minimums
  neatkarīgi no tā, vai šīs shēmas ir individuālas vai kolektīvas
  .
  Ir jānošķir šis prasību minimums, kas piemērojams visām shēmām, un prasības, kas piemērojamas vienīgi kolektīvām shēmām. Tomēr jebkurām
  šādām prasībām vajadzētu samazināt izmaksas un uzlabot veikumu
  ar tādiem pasākumiem, kas, piemēram, veicinātu sekmīgāku dalītas savākšanas un šķirošanas ieviešanu, nodrošinātu kvalitatīvāku pārstrādi, palīdzētu nodrošināt, ka otrreizējās izejvielas ir pieejamas izmaksu ziņā efektīvi,
  kā arī
  nodrošinātu
  vienlīdzīgus apstākļus, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,
  kā arī e-komercijas uzņēmumiem,
  un novērstu šķēršļus iekšējā tirgus netraucētai darbībai.
  Šādām prasībām
  arīdzan vajadzētu sekmēt
  aprites cikla
  beigu izmaksu iekļaušanu produkta cenā un rosināt ražotājus
  izstrādāt viedās darījumdarbības modeļus un
  produktu izstrādes laikā
  ņemt vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, veicinot to ilgizturību, pārstrādes
  un
  atkārtotas izmantošanas, kā arī remontējamības iespējas. Tām būtu jāveicina vielu, kas rada lielas bažas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā, pakāpeniska aizstāšana, ja ir pieejamas piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas, kas ir tehniski un ekonomiski īstenojamas. Ražotāja paplašinātai atbildībai noteiktā prasību minimuma izpilde būtu jāuzrauga neatkarīgai iestādei, un šī izpilde nedrīkstētu radīt nekādu nesamērīgu finansiālo vai administratīvo slogu publiskām struktūrām, uzņēmējiem un patērētājiem.
  Prasības vajadzētu attiecināt gan uz jaunām, gan jau esošām ražotāja paplašinātas atbildības shēmām. Tomēr ir nepieciešams pārejas periods, lai esošo ražotāja paplašinātas atbildības shēmu struktūru un procedūru varētu pielāgot jaunajām prasībām.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Šīs direktīvas noteikumus par ražotāja paplašinātu atbildību būtu jāpiemēro, neskarot citos Savienības tiesību aktos paredzētos noteikumus par ražotāja paplašinātu atbildību, jo īpaši tos, kas attiecas uz konkrētām atkritumu plūsmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Šīs direktīvas noteikumus par ražotāja paplašinātu atbildību būtu jāpiemēro, neskarot citos Savienības tiesību aktos paredzētos noteikumus par ražotāja paplašinātu atbildību, jo īpaši tos, kas attiecas uz konkrētām atkritumu plūsmām.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

9.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9b) | Komisijai nekavējoties būtu jāpieņem vadlīnijas attiecībā uz ražotāju iemaksu diferencēšanu ražotāja paplašinātas atbildības shēmās, lai palīdzētu dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanā, tādējādi sekmējot iekšējā tirgus darbību. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus saskaņotību, Komisijai arī vajadzētu būt iespējai ar deleģētajiem aktiem pieņemt saskaņotus kritērijus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9b)

Komisijai nekavējoties būtu jāpieņem vadlīnijas attiecībā uz ražotāju iemaksu diferencēšanu ražotāja paplašinātas atbildības shēmās, lai palīdzētu dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanā, tādējādi sekmējot iekšējā tirgus darbību. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus saskaņotību, Komisijai arī vajadzētu būt iespējai ar deleģētajiem aktiem pieņemt saskaņotus kritērijus.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

9.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9c) | Gadījumos, kad ir izveidotas kolektīvas shēmas ražotāja paplašinātās atbildības īstenošanai, dalībvalstīm būtu jāievieš kontroles pasākumi, lai novērstu interešu konfliktus starp līgumslēdzējiem un ražotāju paplašinātas atbildības organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9c)

Gadījumos, kad ir izveidotas kolektīvas shēmas ražotāja paplašinātās atbildības īstenošanai, dalībvalstīm būtu jāievieš kontroles pasākumi, lai novērstu interešu konfliktus starp līgumslēdzējiem un ražotāju paplašinātas atbildības organizācijām.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Atkritumu rašanās novēršana ir pats iedarbīgākais paņēmiens, kā uzlabot resursefektivitāti
  un
  samazināt atkritumu ietekmi uz vidi. Tāpēc ir svarīgi, lai dalībvalstis
  veiktu pienācīgus
  atkritumu rašanās novēršanas pasākumus un
  sekotu līdzi
  un
  novērtētu
  , cik sekmīgi
  šādi
  pasākumi tiek īstenoti. Lai nodrošinātu, ka atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanas sekmes mēra vienveidīgi, vajadzētu ieviest kopīgus rādītājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Atkritumu rašanās novēršana ir pats iedarbīgākais paņēmiens, kā uzlabot resursefektivitāti
  un
  samazināt atkritumu ietekmi uz vidi. Tāpēc ir svarīgi, lai dalībvalstis
  veiktu pienācīgus
  atkritumu rašanās novēršanas pasākumus un
  sekotu līdzi
  un
  novērtētu
  , cik sekmīgi
  šādi
  pasākumi tiek īstenoti. Lai nodrošinātu, ka atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanas sekmes mēra vienveidīgi, vajadzētu ieviest kopīgus rādītājus.

| (10) | Atkritumu rašanās novēršana ir pats iedarbīgākais paņēmiens, kā uzlabot resursefektivitāti, samazināt atkritumu ietekmi uz vidi
  un veicināt ilgizturīgu, pārstrādājamu, atkārtoti izmantojamu kvalitatīvu materiālu izmantošanu, kā arī samazināt atkarību no arvien retāk sastopamo izejvielu importa. Lai to panāktu, izšķiroša nozīme ir inovatīvu darījumdarbības modeļu izstrādei.
  Tāpēc ir svarīgi, lai dalībvalstis
  noteiktu
  atkritumu rašanās novēršanas
  mērķus un īstenotu atbilstīgus
  pasākumus
  atkritumu rašanās
  un
  piedrazošanas novēršanai, tostarp ekonomikas instrumentus un citus pasākumus, ar kuriem pakāpeniski aizstāj tās bīstamās vielas, kas rada lielas bažas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā, ja ir pieejamas piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas, kas ir tehniski un ekonomiski īstenojamas, ar ko apkaro plānoto nolietojumu, atbalsta atkārtotu izmantošanu, palielina patērētāju iespējas, uzlabojot informāciju par produktu,
  un
  veicina informācijas kampaņas par atkritumu rašanās novēršanu. Dalībvalstīm būtu arī jāvēro un jāvērtē
  , cik sekmīgi
  šie
  pasākumi tiek īstenoti
  un cik veiksmīgi tiek samazināta atkritumu rašanās un īstenots mērķis nošķirt to no ekonomikas izaugsmes
  . Lai nodrošinātu, ka atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanas sekmes mēra vienveidīgi, vajadzētu ieviest kopīgus rādītājus
  un metodiku
  . |
| --- | --- |

(10)

Atkritumu rašanās novēršana ir pats iedarbīgākais paņēmiens, kā uzlabot resursefektivitāti, samazināt atkritumu ietekmi uz vidi
  un veicināt ilgizturīgu, pārstrādājamu, atkārtoti izmantojamu kvalitatīvu materiālu izmantošanu, kā arī samazināt atkarību no arvien retāk sastopamo izejvielu importa. Lai to panāktu, izšķiroša nozīme ir inovatīvu darījumdarbības modeļu izstrādei.
  Tāpēc ir svarīgi, lai dalībvalstis
  noteiktu
  atkritumu rašanās novēršanas
  mērķus un īstenotu atbilstīgus
  pasākumus
  atkritumu rašanās
  un
  piedrazošanas novēršanai, tostarp ekonomikas instrumentus un citus pasākumus, ar kuriem pakāpeniski aizstāj tās bīstamās vielas, kas rada lielas bažas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā, ja ir pieejamas piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas, kas ir tehniski un ekonomiski īstenojamas, ar ko apkaro plānoto nolietojumu, atbalsta atkārtotu izmantošanu, palielina patērētāju iespējas, uzlabojot informāciju par produktu,
  un
  veicina informācijas kampaņas par atkritumu rašanās novēršanu. Dalībvalstīm būtu arī jāvēro un jāvērtē
  , cik sekmīgi
  šie
  pasākumi tiek īstenoti
  un cik veiksmīgi tiek samazināta atkritumu rašanās un īstenots mērķis nošķirt to no ekonomikas izaugsmes
  . Lai nodrošinātu, ka atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanas sekmes mēra vienveidīgi, vajadzētu ieviest kopīgus rādītājus
  un metodiku
  .

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Ilgtspējības veicināšana ražošanā un patēriņā var būtiski samazināt atkritumu rašanos. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi patērētāju izpratnes veicināšanai par šo jomu un jāmudina viņus aktīvāk iesaistīties, lai uzlabotu resursefektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Ilgtspējības veicināšana ražošanā un patēriņā var būtiski samazināt atkritumu rašanos. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi patērētāju izpratnes veicināšanai par šo jomu un jāmudina viņus aktīvāk iesaistīties, lai uzlabotu resursefektivitāti.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10b) | Sākotnējam atkritumu ražotājam ir jābūt izšķirošai lomai atkritumu rašanās novēršanas procesā un sākotnējā pirmsšķirošanas posmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10b)

Sākotnējam atkritumu ražotājam ir jābūt izšķirošai lomai atkritumu rašanās novēršanas procesā un sākotnējā pirmsšķirošanas posmā.

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Lai samazinātu pārtikas zudumu un novērstu tās izšķērdēšanu visā piegādes ķēdē, ir jānosaka pārtikas atkritumu apsaimniekošanas hierarhija, kā noteikts 4.a pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Lai samazinātu pārtikas zudumu un novērstu tās izšķērdēšanu visā piegādes ķēdē, ir jānosaka pārtikas atkritumu apsaimniekošanas hierarhija, kā noteikts 4.a pantā.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Dalībvalstīm vajadzētu veikt pasākumus, lai veicinātu pārtikas atkritumu novēršanu atbilstīgi Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī, un tuvinātos tajā izvirzītajam mērķrādītājam: līdz 2030. gadam
  uz pusi
  samazināt pārtikas atkritumu
  apjomus
  . Šiem pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz pārtikas atkritumu rašanās novēršanu
  primārajā ražošanā, pārstrādē
  un
  izgatavošanā, mazumtirdzniecībā un citos pārtikas sadales kanālos
  ,
  restorānos un sabiedriskajā ēdināšanā
  ,
  kā arī mājsaimniecībās
  . Ņemot vērā
  vidiskos
  un
  ekonomiskos ieguvumus no
  pārtikas atkritumu rašanās
  novēršanas
  , dalībvalstīm vajadzētu iedibināt specifiskus pārtikas atkritumu
  rašanās novēršanas pasākumus,
  un vajadzētu mērīt
  , kā sokas ar
  pārtikas
  atkritumu apjoma samazināšanu
  . Lai sekmētu paraugprakses apmaiņu visā ES gan starp dalībvalstīm, gan starp pārtikas sektora uzņēmumiem, vajadzētu noteikt
  vienveidīgas
  šādu mērījumu
  metodikas. Reizi divos gados vajadzētu ziņot
  par pārtikas atkritumu apjomiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Dalībvalstīm vajadzētu veikt pasākumus, lai veicinātu pārtikas atkritumu novēršanu atbilstīgi Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī, un tuvinātos tajā izvirzītajam mērķrādītājam: līdz 2030. gadam
  uz pusi
  samazināt pārtikas atkritumu
  apjomus
  . Šiem pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz pārtikas atkritumu rašanās novēršanu
  primārajā ražošanā, pārstrādē
  un
  izgatavošanā, mazumtirdzniecībā un citos pārtikas sadales kanālos
  ,
  restorānos un sabiedriskajā ēdināšanā
  ,
  kā arī mājsaimniecībās
  . Ņemot vērā
  vidiskos
  un
  ekonomiskos ieguvumus no
  pārtikas atkritumu rašanās
  novēršanas
  , dalībvalstīm vajadzētu iedibināt specifiskus pārtikas atkritumu
  rašanās novēršanas pasākumus,
  un vajadzētu mērīt
  , kā sokas ar
  pārtikas
  atkritumu apjoma samazināšanu
  . Lai sekmētu paraugprakses apmaiņu visā ES gan starp dalībvalstīm, gan starp pārtikas sektora uzņēmumiem, vajadzētu noteikt
  vienveidīgas
  šādu mērījumu
  metodikas. Reizi divos gados vajadzētu ziņot
  par pārtikas atkritumu apjomiem.

| (12) | Dalībvalstīm vajadzētu veikt pasākumus, lai veicinātu pārtikas atkritumu novēršanu
  un samazināšanu
  atbilstīgi Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī, un tuvinātos tajā izvirzītajam mērķrādītājam: līdz 2030. gadam samazināt pārtikas atkritumu
  apjomu par 50 %
  . Šiem pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz pārtikas atkritumu rašanās novēršanu
  un samazināšanu kopumā
  un
  pārtikas zudumu novēršanu visā piegādes ķēdē
  ,
  tostarp primārajā ražošanā
  ,
  transportēšanā un uzglabāšanā
  . Ņemot vērā
  ieguvumus videi, sabiedrībai
  un
  ekonomikai, ko nodrošina
  pārtikas atkritumu rašanās
  novēršana
  , dalībvalstīm
  savās atkritumu rašanās novēršanas programmās
  vajadzētu iedibināt specifiskus
  pasākumus attiecībā uz
  pārtikas
  atkritumiem, tostarp izpratnes veicināšanas kampaņas, kas demonstrētu, kā novērst šādu
  atkritumu
  rašanos. Ar šiem pasākumiem dalībvalstīm būtu jācenšas sasniegt Savienības mēroga mērķi — līdz 2025. gadam samazināt pārtikas atkritumu rašanos par 30 %
  un
  līdz 2030. gadam par 50 %. Dalībvalstīm arī
  vajadzētu mērīt
  pārtikas atkritumu un
  pārtikas
  zudumu samazināšanā paveikto
  . Lai
  mērītu paveikto un
  sekmētu paraugprakses apmaiņu visā ES gan starp dalībvalstīm, gan starp pārtikas sektora uzņēmumiem, vajadzētu noteikt šādu mērījumu
  vienotu metodiku.
  Par pārtikas atkritumu apjomiem
  būtu jāziņo katru gadu
  . |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm vajadzētu veikt pasākumus, lai veicinātu pārtikas atkritumu novēršanu
  un samazināšanu
  atbilstīgi Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī, un tuvinātos tajā izvirzītajam mērķrādītājam: līdz 2030. gadam samazināt pārtikas atkritumu
  apjomu par 50 %
  . Šiem pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz pārtikas atkritumu rašanās novēršanu
  un samazināšanu kopumā
  un
  pārtikas zudumu novēršanu visā piegādes ķēdē
  ,
  tostarp primārajā ražošanā
  ,
  transportēšanā un uzglabāšanā
  . Ņemot vērā
  ieguvumus videi, sabiedrībai
  un
  ekonomikai, ko nodrošina
  pārtikas atkritumu rašanās
  novēršana
  , dalībvalstīm
  savās atkritumu rašanās novēršanas programmās
  vajadzētu iedibināt specifiskus
  pasākumus attiecībā uz
  pārtikas
  atkritumiem, tostarp izpratnes veicināšanas kampaņas, kas demonstrētu, kā novērst šādu
  atkritumu
  rašanos. Ar šiem pasākumiem dalībvalstīm būtu jācenšas sasniegt Savienības mēroga mērķi — līdz 2025. gadam samazināt pārtikas atkritumu rašanos par 30 %
  un
  līdz 2030. gadam par 50 %. Dalībvalstīm arī
  vajadzētu mērīt
  pārtikas atkritumu un
  pārtikas
  zudumu samazināšanā paveikto
  . Lai
  mērītu paveikto un
  sekmētu paraugprakses apmaiņu visā ES gan starp dalībvalstīm, gan starp pārtikas sektora uzņēmumiem, vajadzētu noteikt šādu mērījumu
  vienotu metodiku.
  Par pārtikas atkritumu apjomiem
  būtu jāziņo katru gadu
  .

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Lai novērstu pārtikas atkritumu rašanos, dalībvalstīm būtu jānodrošina iniciatīvas nepārdoto pārtikas produktu savākšanai pārtikas mazumtirdzniecībā un ēdināšanas uzņēmumos un to pārdalei labdarības uzņēmumiem. Lai samazinātu pārtikas atkritumu apjomu, būtu arī jāuzlabo patērētāju izpratne par “izlietot līdz” termiņiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Rūpnieciskie atkritumi, zināma daļa komerciālo atkritumu un ieguves rūpniecības atkritumi ir ļoti daudzveidīgi gan sastāva, gan apjoma ziņā un ļoti atšķirīgi atkarībā no dalībvalsts ekonomiskās struktūras, atkritumus radošās rūpniecības vai tirdzniecības nozares struktūras vai rūpnieciskā vai komerciālā blīvuma attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
  Tāpēc lielākajai daļai rūpniecisko un ieguves rūpniecības atkritumu piemērots risinājums ir nozariska pieeja
  ,
  kurā izmanto
  labāko pieejamo tehnisko paņēmienu
  (LPTP)
  atsauces dokumentus un līdzīgus
  rīkus
  , lai risinātu
  specifiskus jautājumus saistībā
  ar
  konkrētā
  atkritumu veida apsaimniekošanu.
  Tomēr
  uz izlietoto rūpniecisko un komerciālo iepakojumu
  arī turpmāk attieksies
  Direktīvas 94/62/EK un Direktīvas 2008/98/EK prasības,
  tostarp to attiecīgie uzlabojumi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Rūpnieciskie atkritumi, zināma daļa komerciālo atkritumu un ieguves rūpniecības atkritumi ir ļoti daudzveidīgi gan sastāva, gan apjoma ziņā un ļoti atšķirīgi atkarībā no dalībvalsts ekonomiskās struktūras, atkritumus radošās rūpniecības vai tirdzniecības nozares struktūras vai rūpnieciskā vai komerciālā blīvuma attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
  Tāpēc lielākajai daļai rūpniecisko un ieguves rūpniecības atkritumu piemērots risinājums ir nozariska pieeja
  ,
  kurā izmanto
  labāko pieejamo tehnisko paņēmienu
  (LPTP)
  atsauces dokumentus un līdzīgus
  rīkus
  , lai risinātu
  specifiskus jautājumus saistībā
  ar
  konkrētā
  atkritumu veida apsaimniekošanu.
  Tomēr
  uz izlietoto rūpniecisko un komerciālo iepakojumu
  arī turpmāk attieksies
  Direktīvas 94/62/EK un Direktīvas 2008/98/EK prasības,
  tostarp to attiecīgie uzlabojumi
  .

| (13) | Rūpnieciskie atkritumi, zināma daļa komerciālo atkritumu un ieguves rūpniecības atkritumi ir ļoti daudzveidīgi gan sastāva, gan apjoma ziņā un ļoti atšķirīgi atkarībā no dalībvalsts ekonomiskās struktūras, atkritumus radošās rūpniecības vai tirdzniecības nozares struktūras vai rūpnieciskā vai komerciālā blīvuma attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
  Konkrētai nozarei paredzēta pieeja, ko īsteno
  ,
  izmantojot
  labāko pieejamo tehnisko paņēmienu atsauces dokumentus un līdzīgus
  instrumentus
  , lai risinātu
  tieši
  ar
  attiecīgā
  atkritumu veida apsaimniekošanu
  saistītus jautājumus, ir pagaidu risinājums aprites ekonomikas mērķu sasniegšanai
  .
  Tā kā
  uz izlietoto rūpniecisko un komerciālo iepakojumu
  attiecas
  Direktīvas 94/62/EK un Direktīvas 2008/98/EK prasības,
  Komisijai būtu jāizvērtē iespēja līdz 2018. gada 31. decembrim noteikt atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un pārstrādes mērķrādītājus, kas būtu jāsasniedz līdz 2025. un 2030. gadam attiecībā uz komerciālajiem atkritumiem un nebīstamiem rūpnieciskajiem atkritumiem. |
| --- | --- |

(13)

Rūpnieciskie atkritumi, zināma daļa komerciālo atkritumu un ieguves rūpniecības atkritumi ir ļoti daudzveidīgi gan sastāva, gan apjoma ziņā un ļoti atšķirīgi atkarībā no dalībvalsts ekonomiskās struktūras, atkritumus radošās rūpniecības vai tirdzniecības nozares struktūras vai rūpnieciskā vai komerciālā blīvuma attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
  Konkrētai nozarei paredzēta pieeja, ko īsteno
  ,
  izmantojot
  labāko pieejamo tehnisko paņēmienu atsauces dokumentus un līdzīgus
  instrumentus
  , lai risinātu
  tieši
  ar
  attiecīgā
  atkritumu veida apsaimniekošanu
  saistītus jautājumus, ir pagaidu risinājums aprites ekonomikas mērķu sasniegšanai
  .
  Tā kā
  uz izlietoto rūpniecisko un komerciālo iepakojumu
  attiecas
  Direktīvas 94/62/EK un Direktīvas 2008/98/EK prasības,
  Komisijai būtu jāizvērtē iespēja līdz 2018. gada 31. decembrim noteikt atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un pārstrādes mērķrādītājus, kas būtu jāsasniedz līdz 2025. un 2030. gadam attiecībā uz komerciālajiem atkritumiem un nebīstamiem rūpnieciskajiem atkritumiem.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisijai būtu aktīvi jāveicina apmaiņas platformas kā aprites ekonomikas darījumdarbības modeli. Tai būtu jānodrošina ciešāka integrācija starp rīcības plānu aprites ekonomikai un sadarbīgās ekonomikas pamatnostādnēm, kā arī jāizpēta visi iespējamie pasākumi, lai nodrošinātu stimulus šādai integrācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Komisijai būtu aktīvi jāveicina apmaiņas platformas kā aprites ekonomikas darījumdarbības modeli. Tai būtu jānodrošina ciešāka integrācija starp rīcības plānu aprites ekonomikai un sadarbīgās ekonomikas pamatnostādnēm, kā arī jāizpēta visi iespējamie pasākumi, lai nodrošinātu stimulus šādai integrācijai.

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Ar pāreju uz aprites ekonomiku jācenšas nodrošināt gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes mērķu sasniegšanu, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”, jo īpaši to mērķu sasniegšanu, kas attiecas uz vides aizsardzību, pāreju uz nepiesārņojošiem energoavotiem, ilgtspējīgu vietējo attīstību un nodarbinātības palielināšanu dalībvalstīs. Aprites ekonomikas izveidei attiecīgi būtu arī jāveicina tādu vienību iesaiste kā mazie un vidējie uzņēmumi, sociālās ekonomikas uzņēmumi, bezpeļņas institūcijas un tādas atkritumu apsaimniekošanas struktūras, kas darbojas reģionāli un vietēji, un tādējādi jāuzlabo apsaimniekošana kopumā, jāveicina inovācija attiecībā uz procesiem un produktiem, kā arī jāpalielina nodarbinātība attiecīgajās teritorijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Ar pāreju uz aprites ekonomiku jācenšas nodrošināt gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes mērķu sasniegšanu, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”, jo īpaši to mērķu sasniegšanu, kas attiecas uz vides aizsardzību, pāreju uz nepiesārņojošiem energoavotiem, ilgtspējīgu vietējo attīstību un nodarbinātības palielināšanu dalībvalstīs. Aprites ekonomikas izveidei attiecīgi būtu arī jāveicina tādu vienību iesaiste kā mazie un vidējie uzņēmumi, sociālās ekonomikas uzņēmumi, bezpeļņas institūcijas un tādas atkritumu apsaimniekošanas struktūras, kas darbojas reģionāli un vietēji, un tādējādi jāuzlabo apsaimniekošana kopumā, jāveicina inovācija attiecībā uz procesiem un produktiem, kā arī jāpalielina nodarbinātība attiecīgajās teritorijās.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Būtu
  jāizvirza
  augstāki mērķrādītāji attiecībā uz sadzīves atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, jo tas
  dotu ievērojamus vidiskus
  ,
  ekonomiskus
  un
  sociālus ieguvumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Būtu
  jāizvirza
  augstāki mērķrādītāji attiecībā uz sadzīves atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, jo tas
  dotu ievērojamus vidiskus
  ,
  ekonomiskus
  un
  sociālus ieguvumus
  .

| (14) | Būtu
  jānosaka
  augstāki mērķrādītāji attiecībā uz sadzīves atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai 
  — ne mazāk kā 60 % līdz 2025. gadam un ne mazāk kā 70 % līdz 2030. gadam —
  , jo tas
  sniegtu būtiskus ieguvumus videi
  ,
  ekonomikai
  un
  sabiedrībai un ļautu ātrāk pāriet uz aprites ekonomiku
  . |
| --- | --- |

(14)

Būtu
  jānosaka
  augstāki mērķrādītāji attiecībā uz sadzīves atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai 
  — ne mazāk kā 60 % līdz 2025. gadam un ne mazāk kā 70 % līdz 2030. gadam —
  , jo tas
  sniegtu būtiskus ieguvumus videi
  ,
  ekonomikai
  un
  sabiedrībai un ļautu ātrāk pāriet uz aprites ekonomiku
  .

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Dalībvalstīm būtu jāatbalsta tādu sistēmu izveide, kas veicina atkārtotas izmantošanas darbības un produktu dzīves cikla pagarināšanu, ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta produktu kvalitāte un nekaitīgums. Šādas sistēmas ir jāizveido jo īpaši attiecībā uz elektriskām un elektroniskām iekārtām, tekstilmateriāliem, mēbelēm, būvniecības materiāliem, riepām un — kā noteikts Direktīvas 94/62/EK 5. pantā — iepakojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Dalībvalstīm būtu jāatbalsta tādu sistēmu izveide, kas veicina atkārtotas izmantošanas darbības un produktu dzīves cikla pagarināšanu, ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta produktu kvalitāte un nekaitīgums. Šādas sistēmas ir jāizveido jo īpaši attiecībā uz elektriskām un elektroniskām iekārtām, tekstilmateriāliem, mēbelēm, būvniecības materiāliem, riepām un — kā noteikts Direktīvas 94/62/EK 5. pantā — iepakojumu.

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14b) | Lai veicinātu atkārtotu izmantošanu, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt kvantitatīvus mērķus un tām būtu jāveic nepieciešamie pasākumi attiecībā uz ražotājiem, lai dotu iespēju atkārtotās izmantošanas jomas uzņēmumiem viegli piekļūt instrukcijām, rezerves daļām un tehniskai informācijai, kas nepieciešama, lai nodrošinātu produktu atkārtotu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14b)

Lai veicinātu atkārtotu izmantošanu, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt kvantitatīvus mērķus un tām būtu jāveic nepieciešamie pasākumi attiecībā uz ražotājiem, lai dotu iespēju atkārtotās izmantošanas jomas uzņēmumiem viegli piekļūt instrukcijām, rezerves daļām un tehniskai informācijai, kas nepieciešama, lai nodrošinātu produktu atkārtotu izmantošanu.

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

14.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14c) | Sociālās ekonomikas uzņēmumu loma atkārtotas izmantošanas un sagatavošanas šādai izmantošanai nozarē ir jāatzīst un jākonsolidē. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai veicinātu sociālās ekonomikas lomu šajā nozarē, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot ekonomikas instrumentus, publisko iepirkumu, atvieglotu piekļuvi atkritumu vākšanas punktiem, kā arī jebkādus citus atbilstīgus ekonomiskus vai regulatīvus stimulus. Jaunajam regulējumam, kas izveidots ar aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu, būtu jānodrošina, ka ieinteresētās personas var turpināt savu darbu atkārtotas izmantošanas un sagatavošanas atkārtotai izmantošanai nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14c)

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

14.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14d) | Pāreja uz aprites ekonomiku piedāvā daudzus pozitīvus aspektus — gan ekonomikai (piemēram, izejvielu izmantojuma optimizācija), gan videi (piemēram, vides aizsardzība un piesārņojuma ar atkritumiem samazināšana), gan arī sabiedrībai (piemēram, sociāli iekļaujošu darbvietu radīšanas potenciāls un sabiedrības vienotības veicināšana). Aprites ekonomikas stūrakmens ir nesaraujami saistīts ar sociālās un solidārās ekonomikas ideāliem, un aprites ekonomikas īstenošanai visupirms būtu jāveicina vides un sabiedrisko ieguvumu radīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14d)

Pāreja uz aprites ekonomiku piedāvā daudzus pozitīvus aspektus — gan ekonomikai (piemēram, izejvielu izmantojuma optimizācija), gan videi (piemēram, vides aizsardzība un piesārņojuma ar atkritumiem samazināšana), gan arī sabiedrībai (piemēram, sociāli iekļaujošu darbvietu radīšanas potenciāls un sabiedrības vienotības veicināšana). Aprites ekonomikas stūrakmens ir nesaraujami saistīts ar sociālās un solidārās ekonomikas ideāliem, un aprites ekonomikas īstenošanai visupirms būtu jāveicina vides un sabiedrisko ieguvumu radīšana.

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

14.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14e) | Sociālās un solidārās ekonomikas dalībniekiem ar savām darbībām, tostarp sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un atkārtotu izmantošanu kā tādu, būtu jāveicina sociālā un solidārā ekonomika. Ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu šādu pasākumu iemūžināšanu Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14e)

Sociālās un solidārās ekonomikas dalībniekiem ar savām darbībām, tostarp sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un atkārtotu izmantošanu kā tādu, būtu jāveicina sociālā un solidārā ekonomika. Ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu šādu pasākumu iemūžināšanu Savienībā.

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Pakāpeniski paaugstinot pašreizējos mērķrādītājus attiecībā uz sadzīves atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vajadzētu nodrošināt, ka saimnieciski vērtīgi
  atkritumi
  tiek
  atkārtoti izmantoti
  un
  efektīvi
  pārstrādāti un ka atkritumos atrodamie vērtīgie materiāli atgriežas Eiropas ekonomikā, un tas savukārt sekmēs Izejvielu iniciatīvas (17) īstenošanu un aprites ekonomikas rašanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Pakāpeniski paaugstinot pašreizējos mērķrādītājus attiecībā uz sadzīves atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vajadzētu nodrošināt, ka saimnieciski vērtīgi
  atkritumi
  tiek
  atkārtoti izmantoti
  un
  efektīvi
  pārstrādāti un ka atkritumos atrodamie vērtīgie materiāli atgriežas Eiropas ekonomikā, un tas savukārt sekmēs Izejvielu iniciatīvas (17) īstenošanu un aprites ekonomikas rašanos.

| (15) | Pakāpeniski paaugstinot pašreizējos mērķrādītājus attiecībā uz sadzīves atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vajadzētu nodrošināt, ka saimnieciski vērtīgi
  atkritumu materiāli
  tiek
  efektīvi sagatavoti atkārtotai izmantošanai
  un pārstrādāti
  , vienlaikus nodrošinot cilvēka veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību,
  un ka atkritumos atrodamie vērtīgie materiāli atgriežas Eiropas ekonomikā, un tas savukārt sekmēs Izejvielu iniciatīvas (17) īstenošanu un aprites ekonomikas rašanos. |
| --- | --- |

(15)

Pakāpeniski paaugstinot pašreizējos mērķrādītājus attiecībā uz sadzīves atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vajadzētu nodrošināt, ka saimnieciski vērtīgi
  atkritumu materiāli
  tiek
  efektīvi sagatavoti atkārtotai izmantošanai
  un pārstrādāti
  , vienlaikus nodrošinot cilvēka veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību,
  un ka atkritumos atrodamie vērtīgie materiāli atgriežas Eiropas ekonomikā, un tas savukārt sekmēs Izejvielu iniciatīvas (17) īstenošanu un aprites ekonomikas rašanos.

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Dalībvalstu sasniegumi atkritumu apsaimniekošanas jomā ir ļoti atšķirīgi, jo īpaši sadzīves atkritumu pārstrādes ziņā. Lai ņemtu vērā šīs atšķirības, tām dalībvalstīm, kas 2013. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārstrādājušas mazāk par 20 % sadzīves atkritumu, vajadzētu dot papildu laiku, lai sasniegtu 2025.
  un 2030.
   gadam izvirzītos mērķrādītājus attiecībā uz atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai. Ņemot vērā pēdējos 15 gados dalībvalstīs novēroto ikgadējo dinamiku, lai šīs dalībvalstis mērķrādītājus sasniegtu, tām pārstrādes jaudas būtu jākāpina krietni vairāk par agrākajiem vidējiem rādītājiem. Lai nodrošinātu stabilu virzību uz šo mērķrādītāju sasniegšanu un īstenošanas
  nepilnību savlaicīgu novēršanu, tām
  dalībvalstīm,
  kam
  ir dots papildu laiks, vajadzētu sasniegt starpposma mērķrādītājus un sagatavot īstenošanas
  plānu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Dalībvalstu sasniegumi atkritumu apsaimniekošanas jomā ir ļoti atšķirīgi, jo īpaši sadzīves atkritumu pārstrādes ziņā. Lai ņemtu vērā šīs atšķirības, tām dalībvalstīm, kas 2013. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārstrādājušas mazāk par 20 % sadzīves atkritumu, vajadzētu dot papildu laiku, lai sasniegtu 2025.
  un 2030.
   gadam izvirzītos mērķrādītājus attiecībā uz atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai. Ņemot vērā pēdējos 15 gados dalībvalstīs novēroto ikgadējo dinamiku, lai šīs dalībvalstis mērķrādītājus sasniegtu, tām pārstrādes jaudas būtu jākāpina krietni vairāk par agrākajiem vidējiem rādītājiem. Lai nodrošinātu stabilu virzību uz šo mērķrādītāju sasniegšanu un īstenošanas
  nepilnību savlaicīgu novēršanu, tām
  dalībvalstīm,
  kam
  ir dots papildu laiks, vajadzētu sasniegt starpposma mērķrādītājus un sagatavot īstenošanas
  plānu
  .

| (16) | Dalībvalstu sasniegumi atkritumu apsaimniekošanas jomā ir ļoti atšķirīgi, jo īpaši sadzīves atkritumu pārstrādes ziņā. Lai ņemtu vērā šīs atšķirības, tām dalībvalstīm, kas 2013. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārstrādājušas mazāk par 20 % sadzīves atkritumu
  un kas nav uzskatāmas par tādām
  ,
  kuras nevarēs sasniegt mērķi — vismaz 50 % sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādei līdz 2025. gadam,
  vajadzētu dot papildu laiku, lai sasniegtu 2025. gadam izvirzītos mērķrādītājus attiecībā uz atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai.
  Šīm dalībvalstīm arī vajadzētu dot papildu laiku, lai tās atbilstīgi sagatavotos 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanai attiecībā uz atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, ja tās nav uzskatāmas par tādām, kuras nevarēs sasniegt mērķi — vismaz 60 % sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādei līdz 2030. gadam.
  Ņemot vērā pēdējos 15 gados dalībvalstīs novēroto ikgadējo dinamiku, lai šīs dalībvalstis mērķrādītājus sasniegtu, tām pārstrādes jaudas būtu jākāpina krietni vairāk par agrākajiem vidējiem rādītājiem. Lai nodrošinātu stabilu virzību uz šo mērķrādītāju sasniegšanu un
  lai savlaicīgi novērstu
  īstenošanas
  nepilnības,
  dalībvalstīm,
  kurām
  ir dots papildu laiks, vajadzētu sasniegt starpposma mērķrādītājus un sagatavot īstenošanas
  plānus, un Komisijai pēc noteiktiem kritērijiem būtu jāizvērtē, cik šie plāni ir efektīvi
  . |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstu sasniegumi atkritumu apsaimniekošanas jomā ir ļoti atšķirīgi, jo īpaši sadzīves atkritumu pārstrādes ziņā. Lai ņemtu vērā šīs atšķirības, tām dalībvalstīm, kas 2013. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārstrādājušas mazāk par 20 % sadzīves atkritumu
  un kas nav uzskatāmas par tādām
  ,
  kuras nevarēs sasniegt mērķi — vismaz 50 % sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādei līdz 2025. gadam,
  vajadzētu dot papildu laiku, lai sasniegtu 2025. gadam izvirzītos mērķrādītājus attiecībā uz atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai.
  Šīm dalībvalstīm arī vajadzētu dot papildu laiku, lai tās atbilstīgi sagatavotos 2030. gadam izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanai attiecībā uz atkritumu pārstrādi un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, ja tās nav uzskatāmas par tādām, kuras nevarēs sasniegt mērķi — vismaz 60 % sadzīves atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādei līdz 2030. gadam.
  Ņemot vērā pēdējos 15 gados dalībvalstīs novēroto ikgadējo dinamiku, lai šīs dalībvalstis mērķrādītājus sasniegtu, tām pārstrādes jaudas būtu jākāpina krietni vairāk par agrākajiem vidējiem rādītājiem. Lai nodrošinātu stabilu virzību uz šo mērķrādītāju sasniegšanu un
  lai savlaicīgi novērstu
  īstenošanas
  nepilnības,
  dalībvalstīm,
  kurām
  ir dots papildu laiks, vajadzētu sasniegt starpposma mērķrādītājus un sagatavot īstenošanas
  plānus, un Komisijai pēc noteiktiem kritērijiem būtu jāizvērtē, cik šie plāni ir efektīvi
  .

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Lai nodrošinātu kvalitatīvu otrreizējo izejvielu izmantošanu, galīgās pārstrādes procesā būtu jāievēro kvalitātes standarti. Lai to panāktu, Komisijai būtu jāpieprasa Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz tirgū sastopamo ražošanas paraugpraksi, izstrādāt standartus gan atkritumu materiāliem, kas nonāk galīgās pārstrādes procesā, gan otrreizējām izejvielām, jo īpaši attiecībā uz plastmasu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Lai nodrošinātu kvalitatīvu otrreizējo izejvielu izmantošanu, galīgās pārstrādes procesā būtu jāievēro kvalitātes standarti. Lai to panāktu, Komisijai būtu jāpieprasa Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz tirgū sastopamo ražošanas paraugpraksi, izstrādāt standartus gan atkritumu materiāliem, kas nonāk galīgās pārstrādes procesā, gan otrreizējām izejvielām, jo īpaši attiecībā uz plastmasu.

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lai nodrošinātu, ka dati, kas savākti par sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, ir ticami, ir ļoti svarīgi ieviest kopīgus ziņošanas noteikumus. Līdzīgā kārtā ir svarīgi paredzēt skaidrākus noteikumus par to, kā dalībvalstīm jāziņo par atkritumiem, kas ir reāli pārstrādāti un ko var ieskaitīt pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanā.
  Tālab visā visumā
  ziņojumiem par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu jābūt balstītiem uz atkritumu ielaidi galīgās pārstrādes procesā.
  Lai ierobežotu administratīvo slogu, saskaņā ar stingriem nosacījumiem vajadzētu atļaut dalībvalstīm ziņot par pārstrādes rādītājiem, balstoties uz
  materiālu
  izlaidi no šķirotavām. Materiālu
  vai vielu masas zudumus, kam par iemeslu ir galīgās pārstrādes procesam raksturīgas fizikālas vai ķīmiskas pārveides norises, nevajadzētu atskaitīt no to atkritumu masas, par kuriem ziņots kā par pārstrādātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai nodrošinātu, ka dati, kas savākti par sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, ir ticami, ir ļoti svarīgi ieviest kopīgus ziņošanas noteikumus. Līdzīgā kārtā ir svarīgi paredzēt skaidrākus noteikumus par to, kā dalībvalstīm jāziņo par atkritumiem, kas ir reāli pārstrādāti un ko var ieskaitīt pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanā.
  Tālab visā visumā
  ziņojumiem par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu jābūt balstītiem uz atkritumu ielaidi galīgās pārstrādes procesā.
  Lai ierobežotu administratīvo slogu, saskaņā ar stingriem nosacījumiem vajadzētu atļaut dalībvalstīm ziņot par pārstrādes rādītājiem, balstoties uz
  materiālu
  izlaidi no šķirotavām. Materiālu
  vai vielu masas zudumus, kam par iemeslu ir galīgās pārstrādes procesam raksturīgas fizikālas vai ķīmiskas pārveides norises, nevajadzētu atskaitīt no to atkritumu masas, par kuriem ziņots kā par pārstrādātiem.

| (17) | Lai nodrošinātu, ka dati, kas savākti par sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, ir ticami, ir ļoti svarīgi ieviest kopīgus ziņošanas noteikumus
  , paturot prātā, ka ir jāizvairās no pārmērīga administratīva sloga uzlikšanas maziem un vidējiem uzņēmumiem
  . Līdzīgā kārtā ir svarīgi paredzēt skaidrākus noteikumus par to, kā dalībvalstīm jāziņo par atkritumiem, kas ir reāli pārstrādāti un ko var ieskaitīt pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanā.
  Pārstrādāto sadzīves atkritumu apjoms būtu jāaprēķina pēc vienotas saskaņotas metodes, kas neļaus dalībvalstīm izgāztos atkritumus savos ziņojumos uzrādīt kā pārstrādātus atkritumus. Tādēļ
  ziņojumiem par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu jābūt balstītiem uz atkritumu ielaidi galīgās pārstrādes procesā. Materiālu vai vielu masas zudumus, kam par iemeslu ir galīgās pārstrādes procesam raksturīgas fizikālas vai ķīmiskas pārveides norises, nevajadzētu atskaitīt no to atkritumu masas, par kuriem ziņots kā par pārstrādātiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu, ka dati, kas savākti par sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, ir ticami, ir ļoti svarīgi ieviest kopīgus ziņošanas noteikumus
  , paturot prātā, ka ir jāizvairās no pārmērīga administratīva sloga uzlikšanas maziem un vidējiem uzņēmumiem
  . Līdzīgā kārtā ir svarīgi paredzēt skaidrākus noteikumus par to, kā dalībvalstīm jāziņo par atkritumiem, kas ir reāli pārstrādāti un ko var ieskaitīt pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanā.
  Pārstrādāto sadzīves atkritumu apjoms būtu jāaprēķina pēc vienotas saskaņotas metodes, kas neļaus dalībvalstīm izgāztos atkritumus savos ziņojumos uzrādīt kā pārstrādātus atkritumus. Tādēļ
  ziņojumiem par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu jābūt balstītiem uz atkritumu ielaidi galīgās pārstrādes procesā. Materiālu vai vielu masas zudumus, kam par iemeslu ir galīgās pārstrādes procesam raksturīgas fizikālas vai ķīmiskas pārveides norises, nevajadzētu atskaitīt no to atkritumu masas, par kuriem ziņots kā par pārstrādātiem.

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai
  varētu aprēķināt, vai ir sasniegti pārstrādes un sagatavošanas
  atkārtotai izmantošanai
  mērķrādītāji, dalībvalstīm vajadzētu spēt ņemt vērā produktus un komponentus, ko atkārtotai izmantošanai ir sagatavojuši atzīti atkārtotas izmantošanas operatori vai kas nāk no atzītām depozīta sistēmām, un sakarā ar sadedzināšanu pārstrādātos metālus. Lai nodrošinātu šo datu vienveidīgu aprēķināšanu, Komisija pieņems detalizētus noteikumus
  par atzītiem
  operatoriem
  , kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un
  depozīta sistēmām,
  par
  pārstrādātu metālu kvalitātes kritērijiem un par
  datu vākšanu, verifikāciju un
  paziņošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai
  varētu aprēķināt, vai ir sasniegti pārstrādes un sagatavošanas
  atkārtotai izmantošanai
  mērķrādītāji, dalībvalstīm vajadzētu spēt ņemt vērā produktus un komponentus, ko atkārtotai izmantošanai ir sagatavojuši atzīti atkārtotas izmantošanas operatori vai kas nāk no atzītām depozīta sistēmām, un sakarā ar sadedzināšanu pārstrādātos metālus. Lai nodrošinātu šo datu vienveidīgu aprēķināšanu, Komisija pieņems detalizētus noteikumus
  par atzītiem
  operatoriem
  , kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un
  depozīta sistēmām,
  par
  pārstrādātu metālu kvalitātes kritērijiem un par
  datu vākšanu, verifikāciju un
  paziņošanu
  .

| (18) | Lai
  panāktu, ka dati par sagatavošanu
  atkārtotai izmantošanai
  un
  par
  pārstrādi tiek aprēķināti vienādi, Komisijai būtu jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par to, kā nosaka atzītus operatorus
  , kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  depozīta sistēmas
  un
  galīgās pārstrādes operatorus, tostarp īpaši noteikumi
  par datu vākšanu,
  izsekojamību,
  verifikāciju un
  ziņošanu, kā arī kvalitātes kritēriji, kurus piemēro ar sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu pārstrādātiem metāliem
  .
  Lai varētu aprēķināt, vai sagatavošanas atkārtotai izmantošanai vai pārstrādes mērķi ir sasniegti, un pēc tam, kad pieņemta saskaņota aprēķināšanas metode, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ņemt vērā metālu pārstrādi, ko veic ar sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu, piemēram, enerģijas reģenerāciju. |
| --- | --- |

(18)

Lai
  panāktu, ka dati par sagatavošanu
  atkārtotai izmantošanai
  un
  par
  pārstrādi tiek aprēķināti vienādi, Komisijai būtu jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par to, kā nosaka atzītus operatorus
  , kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  depozīta sistēmas
  un
  galīgās pārstrādes operatorus, tostarp īpaši noteikumi
  par datu vākšanu,
  izsekojamību,
  verifikāciju un
  ziņošanu, kā arī kvalitātes kritēriji, kurus piemēro ar sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu pārstrādātiem metāliem
  .
  Lai varētu aprēķināt, vai sagatavošanas atkārtotai izmantošanai vai pārstrādes mērķi ir sasniegti, un pēc tam, kad pieņemta saskaņota aprēķināšanas metode, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ņemt vērā metālu pārstrādi, ko veic ar sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu, piemēram, enerģijas reģenerāciju.

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Ir svarīgi izpildīt pienākumu izveidot dalītās savākšanas sistēmas papīram, metālam, plastmasai un stiklam, lai dalībvalstīs palielinātu atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto atkritumu apjomu.
  Bez tam atsevišķi vajadzētu vākt arī bioloģiskos atkritumus
  , jo tas palīdzētu palielināt atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto atkritumu daudzumu un novērst sauso pārstrādājamo materiālu kontamināciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Ir svarīgi izpildīt pienākumu izveidot dalītās savākšanas sistēmas papīram, metālam, plastmasai un stiklam, lai dalībvalstīs palielinātu atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto atkritumu apjomu.
  Bez tam atsevišķi vajadzētu vākt arī bioloģiskos atkritumus
  , jo tas palīdzētu palielināt atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto atkritumu daudzumu un novērst sauso pārstrādājamo materiālu kontamināciju.

| (20) | Ir svarīgi izpildīt pienākumu izveidot dalītās savākšanas sistēmas papīram, metālam, plastmasai, stiklam,
  tekstilmateriāliem
  un
  bioloģiskajiem atkritumiem
  , lai dalībvalstīs palielinātu atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto atkritumu apjomu.
  Turklāt bioloģiskos atkritumus būtu jāvāc un jāpārstrādā atsevišķi
  , jo tas palīdzētu palielināt atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto atkritumu daudzumu un novērst sauso pārstrādājamo materiālu kontamināciju
  un nepieļautu to sadedzināšanu un apglabāšanu poligonos. Turklāt ir jāveicina un jāpastiprina pētniecība par savākšanas un pārstrādes sistēmām arī attiecībā uz citām atkritumu plūsmām un jauniem materiāliem. |
| --- | --- |

(20)

Ir svarīgi izpildīt pienākumu izveidot dalītās savākšanas sistēmas papīram, metālam, plastmasai, stiklam,
  tekstilmateriāliem
  un
  bioloģiskajiem atkritumiem
  , lai dalībvalstīs palielinātu atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto atkritumu apjomu.
  Turklāt bioloģiskos atkritumus būtu jāvāc un jāpārstrādā atsevišķi
  , jo tas palīdzētu palielināt atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto atkritumu daudzumu un novērst sauso pārstrādājamo materiālu kontamināciju
  un nepieļautu to sadedzināšanu un apglabāšanu poligonos. Turklāt ir jāveicina un jāpastiprina pētniecība par savākšanas un pārstrādes sistēmām arī attiecībā uz citām atkritumu plūsmām un jauniem materiāliem.

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Bioekonomikai ir izšķiroša nozīme, nodrošinot, ka visā Savienībā ir pieejamas izejvielas. Efektīvāka sadzīves atkritumu izmantošana varētu kļūt par nopietnu stimulu, kas veicina bioekonomikas piegādes ķēdes veidošanos. Bioloģisko atkritumu ilgtspējīga apsaimniekošana jo īpaši piedāvā iespēju no fosilā kurināmā iegūtas materiālu un preču ražošanas izejvielas aizstāt ar atjaunojamiem resursiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Bioekonomikai ir izšķiroša nozīme, nodrošinot, ka visā Savienībā ir pieejamas izejvielas. Efektīvāka sadzīves atkritumu izmantošana varētu kļūt par nopietnu stimulu, kas veicina bioekonomikas piegādes ķēdes veidošanos. Bioloģisko atkritumu ilgtspējīga apsaimniekošana jo īpaši piedāvā iespēju no fosilā kurināmā iegūtas materiālu un preču ražošanas izejvielas aizstāt ar atjaunojamiem resursiem.

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

20.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20b) | Lai nepieļautu atkritumu apstrādi, kurā izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas zemākajos līmeņos, lai nodrošinātu kvalitatīvu pārstrādi un lai veicinātu kvalitatīvu otrreizējo izejvielu izmantošanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka bioloģiskie atkritumi tiek vākti atsevišķi un pārstrādāti organiski tādā veidā, kas atbilst augstam vides aizsardzības līmenim, un ka pārstrādes rezultātā iegūtie materiāli atbilst attiecīgajiem kvalitātes standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20b)

Lai nepieļautu atkritumu apstrādi, kurā izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas zemākajos līmeņos, lai nodrošinātu kvalitatīvu pārstrādi un lai veicinātu kvalitatīvu otrreizējo izejvielu izmantošanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka bioloģiskie atkritumi tiek vākti atsevišķi un pārstrādāti organiski tādā veidā, kas atbilst augstam vides aizsardzības līmenim, un ka pārstrādes rezultātā iegūtie materiāli atbilst attiecīgajiem kvalitātes standartiem.

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

20.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20c) | Kaut arī savākti dalīti, tomēr daudzi pārstrādājami atkritumi galu galā nonāk pie jauktajiem atkritumiem. Ar kvalitatīvu šķirošanu, jo īpaši ar optisko šķirošanu, no atkritumu atlikuma būtu iespējams atdalīt lielu daudzumu materiālu un pēc tam pārstrādāt un apstrādāt, padarot tos par otrreizējām izejvielām. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad atkritumi nav savākti dalīti, tie tomēr tiek šķiroti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20c)

Kaut arī savākti dalīti, tomēr daudzi pārstrādājami atkritumi galu galā nonāk pie jauktajiem atkritumiem. Ar kvalitatīvu šķirošanu, jo īpaši ar optisko šķirošanu, no atkritumu atlikuma būtu iespējams atdalīt lielu daudzumu materiālu un pēc tam pārstrādāt un apstrādāt, padarot tos par otrreizējām izejvielām. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad atkritumi nav savākti dalīti, tie tomēr tiek šķiroti.

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

20.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20d) | Lai nepieļautu, ka sadzīves atkritumos ir bīstamas vielas, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt pārstrādes kvalitāti un tā kavēt otrreizējo izejvielu izmantošanu, dalībvalstīm būtu jāizveido sistēmas bīstamo atkritumu dalītai savākšanai no mājsaimniecībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20d)

Lai nepieļautu, ka sadzīves atkritumos ir bīstamas vielas, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt pārstrādes kvalitāti un tā kavēt otrreizējo izejvielu izmantošanu, dalībvalstīm būtu jāizveido sistēmas bīstamo atkritumu dalītai savākšanai no mājsaimniecībām.

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Bīstamo atkritumu pareiza apsaimniekošana Savienībā joprojām rada problēmas, un dati par to apstrādi ir nepilnīgi. Tāpēc ir nepieciešams stiprināt uzskaites un izsekojamības mehānismus, dalībvalstīs ieviešot elektroniskus bīstamo atkritumu reģistrus.
  Vajadzības gadījumā elektroniski
  būtu
  jāvāc dati
  arī
  par
  citiem atkritumu veidiem, lai uzņēmumiem un iestādēm
  atvieglinātu uzskaiti
  un
  lai
  uzlabotu atkritumu plūsmu monitoringu Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Bīstamo atkritumu pareiza apsaimniekošana Savienībā joprojām rada problēmas, un dati par to apstrādi ir nepilnīgi. Tāpēc ir nepieciešams stiprināt uzskaites un izsekojamības mehānismus, dalībvalstīs ieviešot elektroniskus bīstamo atkritumu reģistrus.
  Vajadzības gadījumā elektroniski
  būtu
  jāvāc dati
  arī
  par
  citiem atkritumu veidiem, lai uzņēmumiem un iestādēm
  atvieglinātu uzskaiti
  un
  lai
  uzlabotu atkritumu plūsmu monitoringu Savienībā.

| (21) | Bīstamo atkritumu pareiza apsaimniekošana Savienībā joprojām rada problēmas, un dati par to apstrādi ir nepilnīgi. Tāpēc ir nepieciešams stiprināt uzskaites un izsekojamības mehānismus, dalībvalstīs ieviešot elektroniskus bīstamo atkritumu reģistrus.
  Elektroniska datu vākšana
  būtu
  jāizmanto
  arī citiem atkritumu veidiem, lai
  vienkāršotu uzskaites veikšanu
  uzņēmumiem un iestādēm un uzlabotu atkritumu plūsmu monitoringu Savienībā. |
| --- | --- |

(21)

Bīstamo atkritumu pareiza apsaimniekošana Savienībā joprojām rada problēmas, un dati par to apstrādi ir nepilnīgi. Tāpēc ir nepieciešams stiprināt uzskaites un izsekojamības mehānismus, dalībvalstīs ieviešot elektroniskus bīstamo atkritumu reģistrus.
  Elektroniska datu vākšana
  būtu
  jāizmanto
  arī citiem atkritumu veidiem, lai
  vienkāršotu uzskaites veikšanu
  uzņēmumiem un iestādēm un uzlabotu atkritumu plūsmu monitoringu Savienībā.

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Atkritumeļļu dalīta savākšana un reģenerācija nodrošina būtiskus ieguvumus ekonomikas un vides jomā, tostarp piegādes drošību. Būtu jāizveido atkritumeļļu dalītas savākšanas sistēmas, kā arī jānosaka to reģenerācijas mērķrādītāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Atkritumeļļu dalīta savākšana un reģenerācija nodrošina būtiskus ieguvumus ekonomikas un vides jomā, tostarp piegādes drošību. Būtu jāizveido atkritumeļļu dalītas savākšanas sistēmas, kā arī jānosaka to reģenerācijas mērķrādītāji.

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Šajā direktīvā ir izvirzīti ilgtermiņa mērķi atkritumu apsaimniekošanai Savienībā un ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstīm ir dots skaidrs signāls par investīcijām, kas nepieciešamas šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. Izstrādājot atkritumu apsaimniekošanas nacionālās stratēģijas un plānojot investīcijas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā, dalībvalstīm būtu saprātīgi jāizmanto Eiropas strukturālie un investīciju fondi, atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai sekmējot atkritumu rašanās novēršanu
  , sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  un pārstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Šajā direktīvā ir izvirzīti ilgtermiņa mērķi atkritumu apsaimniekošanai Savienībā un ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstīm ir dots skaidrs signāls par investīcijām, kas nepieciešamas šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. Izstrādājot atkritumu apsaimniekošanas nacionālās stratēģijas un plānojot investīcijas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā, dalībvalstīm būtu saprātīgi jāizmanto Eiropas strukturālie un investīciju fondi, atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai sekmējot atkritumu rašanās novēršanu
  , sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  un pārstrādi.

| (22) | Šajā direktīvā ir izvirzīti ilgtermiņa mērķi atkritumu apsaimniekošanai Savienībā un ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstīm ir dots skaidrs signāls par investīcijām, kas nepieciešamas šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. Izstrādājot atkritumu apsaimniekošanas nacionālās stratēģijas un plānojot investīcijas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā
  un aprites ekonomikā
  , dalībvalstīm būtu saprātīgi jāizmanto Eiropas strukturālie un investīciju fondi, atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai
  , visupirms
  sekmējot atkritumu rašanās novēršanu
  un atkārtotu izmantošanu
  un
  tikai pēc tam
  pārstrādi.
  Komisijai saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju būtu jānodrošina iespēja izmantot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai izstrādātu efektīvus finanšu satvarus, kas palīdzētu vietējām iestādēm īstenot šīs direktīvas prasības un finansēt inovatīvas tehnoloģijas un atkritumu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(22)

Šajā direktīvā ir izvirzīti ilgtermiņa mērķi atkritumu apsaimniekošanai Savienībā un ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstīm ir dots skaidrs signāls par investīcijām, kas nepieciešamas šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. Izstrādājot atkritumu apsaimniekošanas nacionālās stratēģijas un plānojot investīcijas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā
  un aprites ekonomikā
  , dalībvalstīm būtu saprātīgi jāizmanto Eiropas strukturālie un investīciju fondi, atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai
  , visupirms
  sekmējot atkritumu rašanās novēršanu
  un atkārtotu izmantošanu
  un
  tikai pēc tam
  pārstrādi.
  Komisijai saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju būtu jānodrošina iespēja izmantot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai izstrādātu efektīvus finanšu satvarus, kas palīdzētu vietējām iestādēm īstenot šīs direktīvas prasības un finansēt inovatīvas tehnoloģijas un atkritumu apsaimniekošanu.

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Ir tādas izejvielas, kuru nozīme Savienības ekonomikā ir ļoti liela un ar kuru apgādi saistās augsts risks. Lai
  nodrošinātu šādu izejvielu apgādes drošību un
  saskaņā ar Izejvielu iniciatīvu un Eiropas Izejvielu inovācijas partnerības mērķiem un mērķrādītājiem
  , dalībvalstīm
  būtu jāveic pasākumi,
  lai panāktu vislabāko iespējamo
  tādu atkritumu
  apsaimniekošanu
  , kas satur ievērojamu daudzumu šādu
  izejvielu
  , ņemot vērā ekonomiskās un tehnoloģiskās iespējas un
  vidiskos ieguvumus
  . Komisija ir izveidojusi ES kritiski svarīgo izejvielu sarakstu (18). Šo sarakstu Komisija regulāri caurskata. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Ir tādas izejvielas, kuru nozīme Savienības ekonomikā ir ļoti liela un ar kuru apgādi saistās augsts risks. Lai
  nodrošinātu šādu izejvielu apgādes drošību un
  saskaņā ar Izejvielu iniciatīvu un Eiropas Izejvielu inovācijas partnerības mērķiem un mērķrādītājiem
  , dalībvalstīm
  būtu jāveic pasākumi,
  lai panāktu vislabāko iespējamo
  tādu atkritumu
  apsaimniekošanu
  , kas satur ievērojamu daudzumu šādu
  izejvielu
  , ņemot vērā ekonomiskās un tehnoloģiskās iespējas un
  vidiskos ieguvumus
  . Komisija ir izveidojusi ES kritiski svarīgo izejvielu sarakstu (18). Šo sarakstu Komisija regulāri caurskata.

| (23) | Ir tādas izejvielas, kuru nozīme Savienības ekonomikā ir ļoti liela un ar kuru apgādi saistās augsts risks. Lai
  garantētu drošu apgādi ar šādām izejvielām, dalībvalstīm
  saskaņā ar Izejvielu iniciatīvu un Eiropas Izejvielu inovācijas partnerības mērķiem un mērķrādītājiem būtu jāveic pasākumi,
  ar ko veicina tādu produktu atkārtotu izmantošanu un
  tādu atkritumu
  pārstrādi
  , kas satur ievērojamu daudzumu
  kritiski svarīgu izejvielu, un nodrošina
  šādu
  produktu efektīvu apsaimniekošanu
  , ņemot vērā ekonomiskās un tehnoloģiskās iespējas un
  ieguvumus vides un veselības jomā
  . Komisija ir izveidojusi ES kritiski svarīgo izejvielu sarakstu (18). Šo sarakstu Komisija regulāri caurskata. |
| --- | --- |

(23)

Ir tādas izejvielas, kuru nozīme Savienības ekonomikā ir ļoti liela un ar kuru apgādi saistās augsts risks. Lai
  garantētu drošu apgādi ar šādām izejvielām, dalībvalstīm
  saskaņā ar Izejvielu iniciatīvu un Eiropas Izejvielu inovācijas partnerības mērķiem un mērķrādītājiem būtu jāveic pasākumi,
  ar ko veicina tādu produktu atkārtotu izmantošanu un
  tādu atkritumu
  pārstrādi
  , kas satur ievērojamu daudzumu
  kritiski svarīgu izejvielu, un nodrošina
  šādu
  produktu efektīvu apsaimniekošanu
  , ņemot vērā ekonomiskās un tehnoloģiskās iespējas un
  ieguvumus vides un veselības jomā
  . Komisija ir izveidojusi ES kritiski svarīgo izejvielu sarakstu (18). Šo sarakstu Komisija regulāri caurskata.

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Lai arī turpmāk sekmētu Izejvielu iniciatīvas reālu īstenošanu, dalībvalstīm
  būtu jāveicina tādu produktu atkārtota izmantošana, kuri uzskatāmi ir galvenajiem izejvielu avotiem. Dalībvalstīm
  savos atkritumu apsaimniekošanas plānos būtu jāiekļauj valstij piemēroti pasākumi attiecībā uz tādu atkritumu savākšanu un reģenerāciju, kas satur ievērojamu daudzumu šādu izejvielu. Šos pasākumus vajadzētu iekļaut atkritumu apsaimniekošanas plānos, kad tos pirmoreiz atjauninās pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Komisija sniegs informāciju par attiecīgajām produktu grupām un atkritumu plūsmām ES līmenī. Šis noteikums neliedz dalībvalstīm veikt pasākumus attiecībā uz citām izejvielām, ko tās uzskata par savai tautsaimniecībai svarīgām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Lai arī turpmāk sekmētu Izejvielu iniciatīvas reālu īstenošanu, dalībvalstīm
  būtu jāveicina tādu produktu atkārtota izmantošana, kuri uzskatāmi ir galvenajiem izejvielu avotiem. Dalībvalstīm
  savos atkritumu apsaimniekošanas plānos būtu jāiekļauj valstij piemēroti pasākumi attiecībā uz tādu atkritumu savākšanu un reģenerāciju, kas satur ievērojamu daudzumu šādu izejvielu. Šos pasākumus vajadzētu iekļaut atkritumu apsaimniekošanas plānos, kad tos pirmoreiz atjauninās pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Komisija sniegs informāciju par attiecīgajām produktu grupām un atkritumu plūsmām ES līmenī. Šis noteikums neliedz dalībvalstīm veikt pasākumus attiecībā uz citām izejvielām, ko tās uzskata par savai tautsaimniecībai svarīgām.

| (24) | Lai arī turpmāk sekmētu Izejvielu iniciatīvas reālu īstenošanu, dalībvalstīm savos atkritumu apsaimniekošanas plānos būtu jāiekļauj valstij piemēroti pasākumi attiecībā uz tādu atkritumu savākšanu
  , šķirošanu
  un reģenerāciju, kas satur ievērojamu daudzumu šādu izejvielu. Šos pasākumus vajadzētu iekļaut atkritumu apsaimniekošanas plānos, kad tos pirmoreiz atjauninās pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Komisija sniegs informāciju par attiecīgajām produktu grupām un atkritumu plūsmām ES līmenī. Šis noteikums neliedz dalībvalstīm veikt pasākumus attiecībā uz citām izejvielām, ko tās uzskata par savai tautsaimniecībai svarīgām. |
| --- | --- |

(24)

Lai arī turpmāk sekmētu Izejvielu iniciatīvas reālu īstenošanu, dalībvalstīm savos atkritumu apsaimniekošanas plānos būtu jāiekļauj valstij piemēroti pasākumi attiecībā uz tādu atkritumu savākšanu
  , šķirošanu
  un reģenerāciju, kas satur ievērojamu daudzumu šādu izejvielu. Šos pasākumus vajadzētu iekļaut atkritumu apsaimniekošanas plānos, kad tos pirmoreiz atjauninās pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Komisija sniegs informāciju par attiecīgajām produktu grupām un atkritumu plūsmām ES līmenī. Šis noteikums neliedz dalībvalstīm veikt pasākumus attiecībā uz citām izejvielām, ko tās uzskata par savai tautsaimniecībai svarīgām.

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Piedrazošanai ir tieša
  un
  negatīva ietekme uz vidi
  un
  iedzīvotāju labklājību, un augstās sakopšanas izmaksas ir lieks ekonomiskais slogs sabiedrībai. Īpašu pasākumu iestrādāšana atkritumu apsaimniekošanas plānos un pienācīga izpildes nodrošināšana no kompetento iestāžu puses palīdzētu izskaust šo problēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Piedrazošanai ir tieša
  un
  negatīva ietekme uz vidi
  un
  iedzīvotāju labklājību, un augstās sakopšanas izmaksas ir lieks ekonomiskais slogs sabiedrībai. Īpašu pasākumu iestrādāšana atkritumu apsaimniekošanas plānos un pienācīga izpildes nodrošināšana no kompetento iestāžu puses palīdzētu izskaust šo problēmu.

| (25) | Piedrazošanai ir
  gan
  tieša
  , gan netieša
  negatīva ietekme uz vidi, iedzīvotāju labklājību un
  ekonomiku.
  Augstās sakopšanas izmaksas ir lieks ekonomiskais slogs sabiedrībai. Īpašu pasākumu iestrādāšana atkritumu apsaimniekošanas plānos un pienācīga izpildes nodrošināšana no kompetento iestāžu puses palīdzētu izskaust šo problēmu.
  Priekšroka nav jādod sakopšanas darbiem, bet gan pasākumiem, ar ko nepieļauj piedrazošanu. Pasākumi, ar ko nepieļauj piedrazošanu, kopīgiem spēkiem būtu jāveic kompetentajām iestādēm, ražotājiem un patērētājiem. Lai neveidotos drazas, ir ārkārtīgi svarīgi panākt nevēlamas patērētāju uzvedības maiņu. Ražotājiem, kuru produkti varētu kļūt par drazām, būtu jāveicina savu produktu ilgtspējīga izmantošana, lai nepieļautu piedrazošanu. Turklāt izglītībai un izpratnes veicināšanai ir izšķiroša nozīme, lai panāktu drīzāku uzvedības maiņu. |
| --- | --- |

(25)

Piedrazošanai ir
  gan
  tieša
  , gan netieša
  negatīva ietekme uz vidi, iedzīvotāju labklājību un
  ekonomiku.
  Augstās sakopšanas izmaksas ir lieks ekonomiskais slogs sabiedrībai. Īpašu pasākumu iestrādāšana atkritumu apsaimniekošanas plānos un pienācīga izpildes nodrošināšana no kompetento iestāžu puses palīdzētu izskaust šo problēmu.
  Priekšroka nav jādod sakopšanas darbiem, bet gan pasākumiem, ar ko nepieļauj piedrazošanu. Pasākumi, ar ko nepieļauj piedrazošanu, kopīgiem spēkiem būtu jāveic kompetentajām iestādēm, ražotājiem un patērētājiem. Lai neveidotos drazas, ir ārkārtīgi svarīgi panākt nevēlamas patērētāju uzvedības maiņu. Ražotājiem, kuru produkti varētu kļūt par drazām, būtu jāveicina savu produktu ilgtspējīga izmantošana, lai nepieļautu piedrazošanu. Turklāt izglītībai un izpratnes veicināšanai ir izšķiroša nozīme, lai panāktu drīzāku uzvedības maiņu.

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK

   (1a)

  ir saistošs tiesību akts, ar ko Savienības līmenī noteikts, kā īstenojama vērtēšana un monitorings un kā nospraužami mērķi vides jomā, lai panāktu labu vides stāvokli attiecībā uz jūras piesārņojumu ar atkritumiem. Taču atkritumi jūrā lielākoties nonāk no piesārņojošām darbībām, kas tiek veiktas uz sauszemes, un tam par iemeslu ir slikta cieto atkritumu apsaimniekošanas prakse, infrastruktūras trūkums un izpratnes trūkums sabiedrībā. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, ar ko samazina piesārņojumu no sauszemes avotiem, kurš varētu nonākt jūras vidē, un dalībvalstīm tas jādara, īstenojot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī, un jo īpaši apņemšanos sasniegt mērķi — līdz 2030. gadam Savienības līmenī par 50 % samazināt jūras piesārņojumu ar atkritumiem. Ņemot vērā ieguvumus, ko videi un ekonomikai var nodrošināt, novēršot jūras piesārņojumu ar atkritumiem, dalībvalstīm savās programmās, kuru mērķis ir novērst atkritumu rašanos, vajadzētu iedibināt īpašus pasākumus, ar ko nepieļauj jūras piesārņojumu ar atkritumiem. Ar šiem pasākumiem dalībvalstīm būtu jācenšas sasniegt Savienības līmenī noteiktos mērķus samazināt jūras piesārņojumu ar atkritumiem par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam. Lai novērtētu, ciktāl šie mērķi ir sasniegti, un lai visā Savienībā sekmētu labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm, būtu jāizstrādā vienota metodika, pēc kuras nosaka, cik liels ir jūras piesārņojums ar atkritumiem no sauszemes avotiem. Katru gadu būtu jāziņo par to, cik liels ir jūras piesārņojums ar atkritumiem no sauszemes avotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK

   (1a)

  ir saistošs tiesību akts, ar ko Savienības līmenī noteikts, kā īstenojama vērtēšana un monitorings un kā nospraužami mērķi vides jomā, lai panāktu labu vides stāvokli attiecībā uz jūras piesārņojumu ar atkritumiem. Taču atkritumi jūrā lielākoties nonāk no piesārņojošām darbībām, kas tiek veiktas uz sauszemes, un tam par iemeslu ir slikta cieto atkritumu apsaimniekošanas prakse, infrastruktūras trūkums un izpratnes trūkums sabiedrībā. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, ar ko samazina piesārņojumu no sauszemes avotiem, kurš varētu nonākt jūras vidē, un dalībvalstīm tas jādara, īstenojot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī, un jo īpaši apņemšanos sasniegt mērķi — līdz 2030. gadam Savienības līmenī par 50 % samazināt jūras piesārņojumu ar atkritumiem. Ņemot vērā ieguvumus, ko videi un ekonomikai var nodrošināt, novēršot jūras piesārņojumu ar atkritumiem, dalībvalstīm savās programmās, kuru mērķis ir novērst atkritumu rašanos, vajadzētu iedibināt īpašus pasākumus, ar ko nepieļauj jūras piesārņojumu ar atkritumiem. Ar šiem pasākumiem dalībvalstīm būtu jācenšas sasniegt Savienības līmenī noteiktos mērķus samazināt jūras piesārņojumu ar atkritumiem par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam. Lai novērtētu, ciktāl šie mērķi ir sasniegti, un lai visā Savienībā sekmētu labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm, būtu jāizstrādā vienota metodika, pēc kuras nosaka, cik liels ir jūras piesārņojums ar atkritumiem no sauszemes avotiem. Katru gadu būtu jāziņo par to, cik liels ir jūras piesārņojums ar atkritumiem no sauszemes avotiem.

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

25.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25b) | Nepareiza atbrīvošanās no atkritumiem — piedrazošana, notekūdeņu nopludināšana un cieto atkritumu (piemēram, plastmasas) izgāšana — kaitē jūras videi un cilvēka veselībai, un par to ir jāmaksā augsta cena gan no ekonomikas, gan sabiedrības viedokļa. Šāda rīcība arī grauj atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas prioritāro secību, jo atkritumi tiek izgāzti un tos vairs nav iespējams sagatavot atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citām reģenerācijas darbībām. Tā kā jūras piesārņojums ar atkritumiem ir pārrobežu parādība un ir jāpanāk saskaņota rīcība, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai sasniegtu mērķus, ko tās noteikušas attiecībā uz samazināšanu, un šajā nolūkā jāizmanto Direktīvas 2008/56/EK 11. pantā noteiktie monitoringa protokoli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25b)

Nepareiza atbrīvošanās no atkritumiem — piedrazošana, notekūdeņu nopludināšana un cieto atkritumu (piemēram, plastmasas) izgāšana — kaitē jūras videi un cilvēka veselībai, un par to ir jāmaksā augsta cena gan no ekonomikas, gan sabiedrības viedokļa. Šāda rīcība arī grauj atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas prioritāro secību, jo atkritumi tiek izgāzti un tos vairs nav iespējams sagatavot atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citām reģenerācijas darbībām. Tā kā jūras piesārņojums ar atkritumiem ir pārrobežu parādība un ir jāpanāk saskaņota rīcība, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai sasniegtu mērķus, ko tās noteikušas attiecībā uz samazināšanu, un šajā nolūkā jāizmanto Direktīvas 2008/56/EK 11. pantā noteiktie monitoringa protokoli.

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

25.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25c) | Mikrolodītes, kas ir kosmētikas līdzekļu un personīgās higiēnas preču sastāvā un pēc attiecīgo produktu lietošanas tiek ieskalotas gan komunālo, gan tirdzniecības un rūpniecības sektora notekūdeņu savākšanas sistēmās, ir viens no tieša mikroplastmasas piesārņojuma avotiem, kuru visvieglāk varētu izskaust. Lai palīdzētu sasniegt šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, ar ko nepieļauj mikrolodīšu un mikroplastmasas sastāvdaļu nonākšanu notekūdeņu attīrīšanas sistēmās un iepludināšanu jūras vidē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25c)

Mikrolodītes, kas ir kosmētikas līdzekļu un personīgās higiēnas preču sastāvā un pēc attiecīgo produktu lietošanas tiek ieskalotas gan komunālo, gan tirdzniecības un rūpniecības sektora notekūdeņu savākšanas sistēmās, ir viens no tieša mikroplastmasas piesārņojuma avotiem, kuru visvieglāk varētu izskaust. Lai palīdzētu sasniegt šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, ar ko nepieļauj mikrolodīšu un mikroplastmasas sastāvdaļu nonākšanu notekūdeņu attīrīšanas sistēmās un iepludināšanu jūras vidē.

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Īstenošanas ziņojumi, ko dalībvalstis sagatavo reizi trijos gados, nav izrādījušies gana iedarbīgi, lai verificētu atbilstību un nodrošinātu labu īstenošanu, un tie rada nevajadzīgu administratīvo slogu. Tāpēc ir lietderīgi atcelt noteikumus, kas uzliek dalībvalstīm pienākumu sagatavot šādus ziņojumus. Tā vietā atbilstības uzraudzības nolūkā būtu jāizmanto tikai statistikas dati, kurus dalībvalstis katru gadu paziņo Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Īstenošanas ziņojumi, ko dalībvalstis sagatavo reizi trijos gados, nav izrādījušies gana iedarbīgi, lai verificētu atbilstību un nodrošinātu labu īstenošanu, un tie rada nevajadzīgu administratīvo slogu. Tāpēc ir lietderīgi atcelt noteikumus, kas uzliek dalībvalstīm pienākumu sagatavot šādus ziņojumus. Tā vietā atbilstības uzraudzības nolūkā būtu jāizmanto tikai statistikas dati, kurus dalībvalstis katru gadu paziņo Komisijai.

| (27) | Īstenošanas ziņojumi, ko dalībvalstis sagatavo reizi trijos gados, nav izrādījušies gana iedarbīgi, lai verificētu atbilstību un nodrošinātu labu īstenošanu, un tie rada nevajadzīgu administratīvo slogu. Tāpēc ir lietderīgi atcelt noteikumus, kas uzliek dalībvalstīm pienākumu sagatavot šādus ziņojumus. Tā vietā atbilstības uzraudzības nolūkā būtu jāizmanto statistikas dati, kurus dalībvalstis katru gadu paziņo Komisijai.
  Tomēr dalībvalstīm pēc Komisijas pieprasījuma nevilcinoties būtu jāsniedz jebkāda informācija, kas Komisijai vajadzīga, lai novērtētu šīs direktīvas īstenošanu kopumā un tās ietekmi uz vidi un cilvēka veselību. |
| --- | --- |

(27)

Īstenošanas ziņojumi, ko dalībvalstis sagatavo reizi trijos gados, nav izrādījušies gana iedarbīgi, lai verificētu atbilstību un nodrošinātu labu īstenošanu, un tie rada nevajadzīgu administratīvo slogu. Tāpēc ir lietderīgi atcelt noteikumus, kas uzliek dalībvalstīm pienākumu sagatavot šādus ziņojumus. Tā vietā atbilstības uzraudzības nolūkā būtu jāizmanto statistikas dati, kurus dalībvalstis katru gadu paziņo Komisijai.
  Tomēr dalībvalstīm pēc Komisijas pieprasījuma nevilcinoties būtu jāsniedz jebkāda informācija, kas Komisijai vajadzīga, lai novērtētu šīs direktīvas īstenošanu kopumā un tās ietekmi uz vidi un cilvēka veselību.

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Dalībvalstu paziņotie
  statistikas dati
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atbilstību tiesību aktiem par atkritumiem visās dalībvalstīs.
  Būtu jāuzlabo statistikas kvalitāte
  ,
  ticamība
  un
  salīdzināmība
  ,
  ieviešot vienotu kontaktpunktu
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  svītrojot
  novecojušās ziņošanas prasības, salīdzinoši
  novērtējot
  valstu ziņošanas metodes un
  ieviešot
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumu
  . Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par to mērķrādītāju sasniegšanu, kas noteikti
  atkritumiem veltītajos
  tiesību aktos, dalībvalstīm būtu jāizmanto
  jaunākā
  metodika, ko izstrādājusi Komisija
  un
  dalībvalstu statistikas
  biroji
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Dalībvalstu paziņotie
  statistikas dati
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atbilstību tiesību aktiem par atkritumiem visās dalībvalstīs.
  Būtu jāuzlabo statistikas kvalitāte
  ,
  ticamība
  un
  salīdzināmība
  ,
  ieviešot vienotu kontaktpunktu
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  svītrojot
  novecojušās ziņošanas prasības, salīdzinoši
  novērtējot
  valstu ziņošanas metodes un
  ieviešot
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumu
  . Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par to mērķrādītāju sasniegšanu, kas noteikti
  atkritumiem veltītajos
  tiesību aktos, dalībvalstīm būtu jāizmanto
  jaunākā
  metodika, ko izstrādājusi Komisija
  un
  dalībvalstu statistikas
  biroji
  .

| (28) | Dalībvalstu paziņotie
  dati un informācija
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atbilstību tiesību aktiem par atkritumiem visās dalībvalstīs.
  Vajadzētu panākt, ka tiek paziņoti kvalitatīvāki
  ,
  ticamāki
  un
  salīdzināmāki dati, tāpēc ir jāizstrādā vienota datu vākšanas un apstrādes metodika
  ,
  kuras pamatā ir ticami avoti, un jāievieš vienots kontaktpunkts
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  jāsvītro
  novecojušās ziņošanas prasības, salīdzinoši
  jāvērtē
  valstu ziņošanas metodes un
  jāievieš
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumi
  . Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par to mērķrādītāju sasniegšanu, kas noteikti
  atkritumu apsaimniekošanas
  tiesību aktos, dalībvalstīm būtu jāizmanto
  vienota
  metodika, ko izstrādājusi Komisija
  sadarbībā ar
  dalībvalstu statistikas
  birojiem un par atkritumu apsaimniekošanu atbildīgajām valsts iestādēm un reģionālo un vietējo pašvaldību iestādēm
  . |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstu paziņotie
  dati un informācija
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atbilstību tiesību aktiem par atkritumiem visās dalībvalstīs.
  Vajadzētu panākt, ka tiek paziņoti kvalitatīvāki
  ,
  ticamāki
  un
  salīdzināmāki dati, tāpēc ir jāizstrādā vienota datu vākšanas un apstrādes metodika
  ,
  kuras pamatā ir ticami avoti, un jāievieš vienots kontaktpunkts
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  jāsvītro
  novecojušās ziņošanas prasības, salīdzinoši
  jāvērtē
  valstu ziņošanas metodes un
  jāievieš
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumi
  . Tāpēc, sagatavojot ziņojumus par to mērķrādītāju sasniegšanu, kas noteikti
  atkritumu apsaimniekošanas
  tiesību aktos, dalībvalstīm būtu jāizmanto
  vienota
  metodika, ko izstrādājusi Komisija
  sadarbībā ar
  dalībvalstu statistikas
  birojiem un par atkritumu apsaimniekošanu atbildīgajām valsts iestādēm un reģionālo un vietējo pašvaldību iestādēm
  .

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Reizi trijos gados Komisijai, ņemot vērā dalībvalstu paziņotos datus un informāciju, būtu jāpublicē ziņojums, lai informētu Parlamentu un Padomi par to, ciktāl ir sasniegti pārstrādei noteiktie mērķrādītāji un ciktāl ir izpildīti jaunie pienākumi, kas noteikti ar šo direktīvu. Šajos trīsgades ziņojumos būtu jāanalizē arī tas, kā Direktīva 2008/98/EK kopumā ietekmē vidi un cilvēka veselību, un jāizvērtē, vai Direktīva 2008/98/EK atjaunināšanas nolūkā būtu jāgroza, lai ar to arī turpmāk varētu atbilstīgi sasniegt aprites ekonomikas mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Reizi trijos gados Komisijai, ņemot vērā dalībvalstu paziņotos datus un informāciju, būtu jāpublicē ziņojums, lai informētu Parlamentu un Padomi par to, ciktāl ir sasniegti pārstrādei noteiktie mērķrādītāji un ciktāl ir izpildīti jaunie pienākumi, kas noteikti ar šo direktīvu. Šajos trīsgades ziņojumos būtu jāanalizē arī tas, kā Direktīva 2008/98/EK kopumā ietekmē vidi un cilvēka veselību, un jāizvērtē, vai Direktīva 2008/98/EK atjaunināšanas nolūkā būtu jāgroza, lai ar to arī turpmāk varētu atbilstīgi sasniegt aprites ekonomikas mērķus.

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

28.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28b) | Lai veicinātu pienācīgu pārvaldību, izpildi, pārrobežu sadarbību un plašāku apmaiņu ar labāko praksi un inovācijām atkritumu apsaimniekošanas jomā un lai panāktu Direktīvā 2008/98/EK noteikto mērķrādītāju efektīvu un konsekventu īstenošanu, Komisijai būtu jāizveido platforma, ar ko starp Komisiju un dalībvalstīm nodrošina informācijas un labākās prakses apmaiņu par to, kā praktiski īstenot šīs direktīvas prasības. Platformas darbības rezultātiem vajadzētu būt publiski pieejamiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28b)

Lai veicinātu pienācīgu pārvaldību, izpildi, pārrobežu sadarbību un plašāku apmaiņu ar labāko praksi un inovācijām atkritumu apsaimniekošanas jomā un lai panāktu Direktīvā 2008/98/EK noteikto mērķrādītāju efektīvu un konsekventu īstenošanu, Komisijai būtu jāizveido platforma, ar ko starp Komisiju un dalībvalstīm nodrošina informācijas un labākās prakses apmaiņu par to, kā praktiski īstenot šīs direktīvas prasības. Platformas darbības rezultātiem vajadzētu būt publiski pieejamiem.

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

28.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28c) | Ir labi zināms, ka pāreja uz aprites ekonomiku un resursu efektīvāka izmantošana ir izdevīga gan no ekonomikas, gan vides viedokļa. Pasākumi, kas jāveic, lai veidotos noslēgts cikls, ir izklāstīti dažādos politikas dokumentos un priekšlikumos, sākot ar 2012. gada 17. decembrī publicēto Eiropas Resursefektivitātes platfomas (EREP) manifestu par resursu izmantošanas ziņā efektīvāku Eiropu un ar to saistībā vēlāk pieņetmajiem ieteikumiem attiecībā uz politikas īstenošanu līdz pat Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. jūnijā pieņemtajam patstāvīgajam ziņojumam par pāreju uz aprites ekonomiku un, visbeidzot, ar Komisijas 2015. gada 2. decembrī publicēto rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku. Visos šajos dokumentos ir izklāstīti pasākumi, kas neattiecas tikai uz atkritumu apsaimniekošanu vien, bet aptver pilnu ciklu, un pēc tiem būtu jāvadās, ne vien nosakot, cik vērienīgi būs Savienības atkritumu apsaimniekošanas tiesību akti, bet arī panākot vērienīgu rīcību, kas īstenojama, lai veidotos viens noslēgts cikls. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28c)

Ir labi zināms, ka pāreja uz aprites ekonomiku un resursu efektīvāka izmantošana ir izdevīga gan no ekonomikas, gan vides viedokļa. Pasākumi, kas jāveic, lai veidotos noslēgts cikls, ir izklāstīti dažādos politikas dokumentos un priekšlikumos, sākot ar 2012. gada 17. decembrī publicēto Eiropas Resursefektivitātes platfomas (EREP) manifestu par resursu izmantošanas ziņā efektīvāku Eiropu un ar to saistībā vēlāk pieņetmajiem ieteikumiem attiecībā uz politikas īstenošanu līdz pat Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. jūnijā pieņemtajam patstāvīgajam ziņojumam par pāreju uz aprites ekonomiku un, visbeidzot, ar Komisijas 2015. gada 2. decembrī publicēto rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku. Visos šajos dokumentos ir izklāstīti pasākumi, kas neattiecas tikai uz atkritumu apsaimniekošanu vien, bet aptver pilnu ciklu, un pēc tiem būtu jāvadās, ne vien nosakot, cik vērienīgi būs Savienības atkritumu apsaimniekošanas tiesību akti, bet arī panākot vērienīgu rīcību, kas īstenojama, lai veidotos viens noslēgts cikls.

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

28.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28d) | Pētniecībai un inovācijai, kā arī viedas darījumdarbības modeļiem, kurus veido, pamatojoties uz resursu efektīvu izmantošanu, ir ārkārtīgi svarīga nozīme, lai Savienībā veicinātu pāreju uz aprites ekonomiku, kur atkritumi tiek uzskatīti par jaunu resursu. Tādēļ ir svarīgi, īstenojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, ieguldīt pētniecības un inovācijas projektos, ar ko lauka izmēģinājumu rezultātā var uzskatāmi apliecināt un pārbaudīt aprites ekonomikas ilgtspēju tautsaimniecības un vides kontekstā. Ar sistēmisku pieeju, kas šiem projektiem raksturīga, tie var arī palīdzēt izstrādāt tiesību aktus, kuri veicina inovāciju un ir viegli īstenojami, jo ar šiem projektiem var noteikt, kāda ar regulējumu saistīta nenoteiktība, šķēršļi un nepilnības varētu kavēt uz resursu efektīvu izmantošanu balstītu darījumdarbības modeļu veidošanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28d)

Pētniecībai un inovācijai, kā arī viedas darījumdarbības modeļiem, kurus veido, pamatojoties uz resursu efektīvu izmantošanu, ir ārkārtīgi svarīga nozīme, lai Savienībā veicinātu pāreju uz aprites ekonomiku, kur atkritumi tiek uzskatīti par jaunu resursu. Tādēļ ir svarīgi, īstenojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, ieguldīt pētniecības un inovācijas projektos, ar ko lauka izmēģinājumu rezultātā var uzskatāmi apliecināt un pārbaudīt aprites ekonomikas ilgtspēju tautsaimniecības un vides kontekstā. Ar sistēmisku pieeju, kas šiem projektiem raksturīga, tie var arī palīdzēt izstrādāt tiesību aktus, kuri veicina inovāciju un ir viegli īstenojami, jo ar šiem projektiem var noteikt, kāda ar regulējumu saistīta nenoteiktība, šķēršļi un nepilnības varētu kavēt uz resursu efektīvu izmantošanu balstītu darījumdarbības modeļu veidošanos.

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

28.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28e) | Komisija 2015. gada 2. decembrī iesniedza ES rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku, lai palīdzētu Eiropai ātrāk īstenot šo pāreju. Tā kā Komisija ir sagatavojusi konkrētu un vērienīgu rīcības programmu ar pasākumiem, kuri attiecas uz pilnu ciklu, ir vajadzīgi papildu pasākumi raitākai pārejas procesa norisei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28e)

Komisija 2015. gada 2. decembrī iesniedza ES rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku, lai palīdzētu Eiropai ātrāk īstenot šo pāreju. Tā kā Komisija ir sagatavojusi konkrētu un vērienīgu rīcības programmu ar pasākumiem, kuri attiecas uz pilnu ciklu, ir vajadzīgi papildu pasākumi raitākai pārejas procesa norisei.

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

28.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28f) | Resursu efektīvāka izmantošana var nodrošināt būtiskus neto ieguvumus Savienības uzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm un patērētājiem un vienlaikus samazināt kopējo gada siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu. Tādēļ Komisijai līdz 2018. gada beigām būtu jāierosina galvenais resursu efektīvas izmantošanas rādītājs un tam pakārtoto rādītāju informatīvā bāze, ko varētu izmantot monitoringam attiecībā uz to, cik sekmīgi tiek īstenots mērķrādītājs līdz 2030. gadam par 30 % palielināt resursu efektīvu izmantošanu Savienības līmenī salīdzinājumā ar attiecīgo 2014. gada atsauces vērtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28f)

Resursu efektīvāka izmantošana var nodrošināt būtiskus neto ieguvumus Savienības uzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm un patērētājiem un vienlaikus samazināt kopējo gada siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu. Tādēļ Komisijai līdz 2018. gada beigām būtu jāierosina galvenais resursu efektīvas izmantošanas rādītājs un tam pakārtoto rādītāju informatīvā bāze, ko varētu izmantot monitoringam attiecībā uz to, cik sekmīgi tiek īstenots mērķrādītājs līdz 2030. gadam par 30 % palielināt resursu efektīvu izmantošanu Savienības līmenī salīdzinājumā ar attiecīgo 2014. gada atsauces vērtību.

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Lai papildinātu vai grozītu Direktīvu 2008/98/EK
  attiecībā uz 5. panta 2. punktu, 6. panta 2. punktu, 7. panta 1. punktu, 11.a panta 2. un 6. punktu, 26. pantu, 27. panta 1. un 4. punktu, 38. panta 1., 2. un 3. punktu
  , būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija sagatavošanas
  darbu laikā
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  . Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Lai papildinātu vai grozītu Direktīvu 2008/98/EK
  attiecībā uz 5. panta 2. punktu, 6. panta 2. punktu, 7. panta 1. punktu, 11.a panta 2. un 6. punktu, 26. pantu, 27. panta 1. un 4. punktu, 38. panta 1., 2. un 3. punktu
  , būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija sagatavošanas
  darbu laikā
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  . Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (29) | Lai papildinātu vai grozītu Direktīvu 2008/98/EK, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu
  attiecībā uz šādiem elementiem: |
| --- | --- |

(29)

Lai papildinātu vai grozītu Direktīvu 2008/98/EK, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu
  attiecībā uz šādiem elementiem:

| — | izsmeļoši kritēriji, pēc kuriem nosaka, ka vielas vai priekšmeti ir uzskatāmi par blakusproduktiem vai ka tie vairs nav atkritumi; |
| --- | --- |

—

izsmeļoši kritēriji, pēc kuriem nosaka, ka vielas vai priekšmeti ir uzskatāmi par blakusproduktiem vai ka tie vairs nav atkritumi;

| — | vispārējas prasības, kas dalībvalstīm jāievēro, pieņemot tehniskos noteikumus par atkritumu cikla beigu statusa noteikšanu; |
| --- | --- |

—

vispārējas prasības, kas dalībvalstīm jāievēro, pieņemot tehniskos noteikumus par atkritumu cikla beigu statusa noteikšanu;

| — | atkritumu saraksta izveidošana; |
| --- | --- |

—

atkritumu saraksta izveidošana;

| — | saskaņoti kritēriji, pēc kuriem jānosaka ražotāju iemaksas ražotāja paplašinātas atbildības shēmās, attiecīgās summas diferencējot atkarībā no tā, cik lielas izmaksas rada ražojums, kad tā kalpošanas laiks ir beidzies; |
| --- | --- |

—

saskaņoti kritēriji, pēc kuriem jānosaka ražotāju iemaksas ražotāja paplašinātas atbildības shēmās, attiecīgās summas diferencējot atkarībā no tā, cik lielas izmaksas rada ražojums, kad tā kalpošanas laiks ir beidzies;

| — | rādītāji, pēc kuriem nosaka, ciktāl ir izdevies samazināt atkritumu rašanos un cik sekmīgi ir izdevies īstenot pasākumus, ar ko novērš atkritumu rašanos; |
| --- | --- |

—

rādītāji, pēc kuriem nosaka, ciktāl ir izdevies samazināt atkritumu rašanos un cik sekmīgi ir izdevies īstenot pasākumus, ar ko novērš atkritumu rašanos;

| — | vienota metodika, tostarp kvalitātes prasību minimums, ar ko vienādi mēra pārtikas atkritumu apjomus; |
| --- | --- |

—

vienota metodika, tostarp kvalitātes prasību minimums, ar ko vienādi mēra pārtikas atkritumu apjomus;

| — | vienota metodika, tostarp kvalitātes prasību minimums, ar ko vienādi mēra jūras piesārņojumu ar atkritumiem no sauszemes avotiem; |
| --- | --- |

—

vienota metodika, tostarp kvalitātes prasību minimums, ar ko vienādi mēra jūras piesārņojumu ar atkritumiem no sauszemes avotiem;

| — | kvalitātes un darbības prasību minimums, pēc kura izvēlas atzītus operatorus, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, depozīta sistēmas un galīgās pārstrādes operatorus, cita starpā arī īpaši noteikumi par datu vākšanu, izsekojamību, verifikāciju un ziņošanu; |
| --- | --- |

—

kvalitātes un darbības prasību minimums, pēc kura izvēlas atzītus operatorus, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, depozīta sistēmas un galīgās pārstrādes operatorus, cita starpā arī īpaši noteikumi par datu vākšanu, izsekojamību, verifikāciju un ziņošanu;

| — | vienota metodika, ar ko aprēķina ar sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu pārstrādātu metālu svaru, cita starpā arī pārstrādāto metālu kvalitātes kritēriji; |
| --- | --- |

—

vienota metodika, ar ko aprēķina ar sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu pārstrādātu metālu svaru, cita starpā arī pārstrādāto metālu kvalitātes kritēriji;

| — | tehniskie kritēriji un īstenošanas procedūras Direktīvas 2008/98/EK I pielikumā norādītajām atkritumu apglabāšanas darbībām D2, D3, D4, D6, D7 un D12, un attiecīgā gadījumā nosakot aizliegumu veikt šīs darbības, ja tās neatbilst atsevišķiem ar cilvēka veselības un vides aizsardzību saistītiem kritērijiem; |
| --- | --- |

—

tehniskie kritēriji un īstenošanas procedūras Direktīvas 2008/98/EK I pielikumā norādītajām atkritumu apglabāšanas darbībām D2, D3, D4, D6, D7 un D12, un attiecīgā gadījumā nosakot aizliegumu veikt šīs darbības, ja tās neatbilst atsevišķiem ar cilvēka veselības un vides aizsardzību saistītiem kritērijiem;

| — | tehnisko standartu minimums apstrādes darbībām, kuru veikšanai ir jāsaņem atļauja saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK, ja ir konstatēts, ka šādi standarti veicinās cilvēka veselības un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

—

tehnisko standartu minimums apstrādes darbībām, kuru veikšanai ir jāsaņem atļauja saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK, ja ir konstatēts, ka šādi standarti veicinās cilvēka veselības un vides aizsardzību;

| — | standartu minimums darbībām, kuru veikšanai ir jāreģistrējas saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK, ja ir konstatēts, ka šādi standarti veicinās cilvēka veselības un vides aizsardzību vai palīdzēs novērst traucējumus iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

—

standartu minimums darbībām, kuru veikšanai ir jāreģistrējas saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK, ja ir konstatēts, ka šādi standarti veicinās cilvēka veselības un vides aizsardzību vai palīdzēs novērst traucējumus iekšējā tirgū;

| — | konkrēti norādījumi attiecībā uz to, kā izmantot formulu sadedzināšanas iekārtām atbilstoši Direktīvas 2008/98/EK II pielikuma R.1. punktam; |
| --- | --- |

—

konkrēti norādījumi attiecībā uz to, kā izmantot formulu sadedzināšanas iekārtām atbilstoši Direktīvas 2008/98/EK II pielikuma R.1. punktam;

| — | tādi elementi kā datu vākšanas un apstrādes metodika, kārtība, kādā nodrošina datu vākšanu un apkopo datu avotus, un formāts, kurus dalībvalstis izmanto, paziņojot Komisijai datus par to mērķrādītāju īstenošanu, kas noteikti, lai samazinātu pārtikas atkritumu daudzumu un jūras piesārņojumu ar atkritumiem, un kas noteikti attiecībā uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un aizbēršanu, kā arī atkritumeļļām; un |
| --- | --- |

—

tādi elementi kā datu vākšanas un apstrādes metodika, kārtība, kādā nodrošina datu vākšanu un apkopo datu avotus, un formāts, kurus dalībvalstis izmanto, paziņojot Komisijai datus par to mērķrādītāju īstenošanu, kas noteikti, lai samazinātu pārtikas atkritumu daudzumu un jūras piesārņojumu ar atkritumiem, un kas noteikti attiecībā uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, pārstrādi un aizbēršanu, kā arī atkritumeļļām; un

| — | Direktīvas 2008/98/EK I līdz V pielikuma pielāgošana, ņemot vērā zinātnes un tehnikas progresu. |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2008/98/EK I līdz V pielikuma pielāgošana, ņemot vērā zinātnes un tehnikas progresu.

Ir īpaši būtiski, lai Komisija
  , veicot
  sagatavošanas
  darbus,
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Lai nodrošinātu
  vienotus
  nosacījumus Direktīvas 2008/98/EK īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz
  9. panta 4. un 5. punktu, 33. panta 2. punktu, 35. panta 5. punktu un 37. panta 6. punktu.
  Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (19). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Lai nodrošinātu
  vienotus
  nosacījumus Direktīvas 2008/98/EK īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz
  9. panta 4. un 5. punktu, 33. panta 2. punktu, 35. panta 5. punktu un 37. panta 6. punktu.
  Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (19).

| (30) | Lai nodrošinātu
  vienādus
  nosacījumus Direktīvas 2008/98/EK īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz
  šādiem elementiem: |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu
  vienādus
  nosacījumus Direktīvas 2008/98/EK īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz
  šādiem elementiem:

| — | formāts, ko izmanto, lai paziņotu, ka ir pieņemti vai būtiski grozīti atkritumu apsaimniekošanas plāni vai programmas, kuras īstenojamas, lai novērstu atkritumu rašanos; un |
| --- | --- |

—

formāts, ko izmanto, lai paziņotu, ka ir pieņemti vai būtiski grozīti atkritumu apsaimniekošanas plāni vai programmas, kuras īstenojamas, lai novērstu atkritumu rašanos; un

| — | nosacījumu minimums, kas jāievēro, nodrošinot elektroniska bīstamo atkritumu reģistra darbību. |
| --- | --- |

—

nosacījumu minimums, kas jāievēro, nodrošinot elektroniska bīstamo atkritumu reģistra darbību.

Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (19).

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Tā kā šīs direktīvas mērķus, proti, uzlabot atkritumu apsaimniekošanu Savienībā un tādējādi palīdzēt aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, okeānu veselīgu stāvokli un jūras produktu drošumu, samazinot jūras
  piedrazojumu
  , un apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Tā kā šīs direktīvas mērķus, proti, uzlabot atkritumu apsaimniekošanu Savienībā un tādējādi palīdzēt aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, okeānu veselīgu stāvokli un jūras produktu drošumu, samazinot jūras
  piedrazojumu
  , un apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

| (33) | Tā kā šīs direktīvas mērķus, proti, uzlabot atkritumu apsaimniekošanu Savienībā un tādējādi palīdzēt aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, okeānu veselīgu stāvokli un jūras produktu drošumu, samazinot jūras
  piesārņojumu ar atkritumiem
  , un apdomīgi
  , mazākā daudzumā
  un racionāli izmantot dabas resursus visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(33)

Tā kā šīs direktīvas mērķus, proti, uzlabot atkritumu apsaimniekošanu Savienībā un tādējādi palīdzēt aizsargāt, saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, okeānu veselīgu stāvokli un jūras produktu drošumu, samazinot jūras
  piesārņojumu ar atkritumiem
  , un apdomīgi
  , mazākā daudzumā
  un racionāli izmantot dabas resursus visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

Grozījums Nr. 78

Direktīvas priekšlikums

33.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33a) | Dalībvalstīm būtu jāpanāk augsts darba aizsardzības līmenis tādās nozarēs kā ražošana, pārstrāde, remonts, sagatavošana atkārtotai izmantošanai un atkritumu apsaimniekošana, ņemot vērā riskus, kuriem darba ņēmēji ir pakļauti tieši šajās nozarēs, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šajā jomā spēkā esošie Savienības tiesību akti tiek pareizi īstenoti un piemēroti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33a)

Dalībvalstīm būtu jāpanāk augsts darba aizsardzības līmenis tādās nozarēs kā ražošana, pārstrāde, remonts, sagatavošana atkārtotai izmantošanai un atkritumu apsaimniekošana, ņemot vērā riskus, kuriem darba ņēmēji ir pakļauti tieši šajās nozarēs, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šajā jomā spēkā esošie Savienības tiesību akti tiek pareizi īstenoti un piemēroti.

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

33.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33b) | Šī direktīva ir pieņemta atbilstoši saistībām, kas izklāstītas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, un šo direktīvu vajadzētu īstenot un piemērot, ievērojot minētajā nolīgumā sniegtos norādījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33b)

Šī direktīva ir pieņemta atbilstoši saistībām, kas izklāstītas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, un šo direktīvu vajadzētu īstenot un piemērot, ievērojot minētajā nolīgumā sniegtos norādījumus.

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

1. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1) | direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

-1)

“Šajā direktīvā ir paredzēti pasākumi, lai
  aizsargātu vidi un cilvēku veselību
  ,
  novēršot
  vai
  samazinot
  atkritumu rašanās un apsaimniekošanas negatīvo ietekmi un
  palīdzot mazināt
  resursu izmantošanas vispārējo ietekmi un
  veicinot tādas izmantošanas efektivitāti
  .”;

| | “Šajā direktīvā ir paredzēti pasākumi
  vides un cilvēka veselības aizsardzībai, kas īstenojami
  , lai
  novērstu vai samazinātu atkritumu rašanos
  ,
  lai nepieļautu
  vai
  samazinātu
  atkritumu rašanās un apsaimniekošanas negatīvo ietekmi un
  lai samazinātu
  resursu izmantošanas vispārējo ietekmi un
  veicinātu resursu efektīvāku izmantošanu, un kas ir būtiski svarīgi pārejai uz aprites ekonomiku un iespējai ilgtermiņā garantēt Savienības konkurētspēju
  .”; |
| --- | --- |

“Šajā direktīvā ir paredzēti pasākumi
  vides un cilvēka veselības aizsardzībai, kas īstenojami
  , lai
  novērstu vai samazinātu atkritumu rašanos
  ,
  lai nepieļautu
  vai
  samazinātu
  atkritumu rašanās un apsaimniekošanas negatīvo ietekmi un
  lai samazinātu
  resursu izmantošanas vispārējo ietekmi un
  veicinātu resursu efektīvāku izmantošanu, un kas ir būtiski svarīgi pārejai uz aprites ekonomiku un iespējai ilgtermiņā garantēt Savienības konkurētspēju
  .”;

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 1.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “1.a | “sadzīves atkritumi” ir |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“1.a

“sadzīves atkritumi” ir

| “1.a | “sadzīves atkritumi” ir |
| --- | --- |

“1.a

“sadzīves atkritumi” ir

| a) | jaukti atkritumi un dalīti savākti atkritumi no mājsaimniecībām, tostarp |
| --- | --- |

a)

jaukti atkritumi un dalīti savākti atkritumi no mājsaimniecībām, tostarp

| a) | jaukti atkritumi un dalīti savākti atkritumi no mājsaimniecībām, tostarp |
| --- | --- |

a)

jaukti atkritumi un dalīti savākti atkritumi no mājsaimniecībām, tostarp

| | — | papīrs un kartons, stikls, metāli, plastmasa, bioloģiskie atkritumi, koksne, tekstilmateriāli, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi, bateriju un akumulatoru atkritumi; |
| --- | --- | --- |

—

papīrs un kartons, stikls, metāli, plastmasa, bioloģiskie atkritumi, koksne, tekstilmateriāli, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi, bateriju un akumulatoru atkritumi;

| | — | papīrs un kartons, stikls, metāli, plastmasa, bioloģiskie atkritumi, koksne, tekstilmateriāli, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi, bateriju un akumulatoru atkritumi; |
| --- | --- | --- |

—

papīrs un kartons, stikls, metāli, plastmasa, bioloģiskie atkritumi, koksne, tekstilmateriāli, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi, bateriju un akumulatoru atkritumi;

| | — | lielgabarīta atkritumi, tai skaitā
  sadzīves tehnika,
  matrači, mēbeles; |
| --- | --- | --- |

—

lielgabarīta atkritumi, tai skaitā
  sadzīves tehnika,
  matrači, mēbeles;

| | — | lielgabarīta atkritumi, tai skaitā matrači
  un
  mēbeles; |
| --- | --- | --- |

—

lielgabarīta atkritumi, tai skaitā matrači
  un
  mēbeles;

| | — | dārza atkritumi, tai skaitā lapas un nopļautā zāle; |
| --- | --- | --- |

—

dārza atkritumi, tai skaitā lapas un nopļautā zāle;

| | — | dārza atkritumi, tai skaitā lapas un nopļautā zāle; |
| --- | --- | --- |

—

dārza atkritumi, tai skaitā lapas un nopļautā zāle;

| b) | jaukti atkritumi un dalīti savākti atkritumi no
  citiem avotiem
  ,
  kas pēc iedabas
  ,
  sastāva
  un
  daudzuma
  ir
  pielīdzināmi
  mājsaimniecības atkritumiem; |
| --- | --- |

b)

jaukti atkritumi un dalīti savākti atkritumi no
  citiem avotiem
  ,
  kas pēc iedabas
  ,
  sastāva
  un
  daudzuma
  ir
  pielīdzināmi
  mājsaimniecības atkritumiem;

| b) | jaukti atkritumi un dalīti savākti atkritumi no
  maziem uzņēmumiem
  ,
  biroju ēkām un iestādēm
  ,
  tostarp skolām
  un
  slimnīcām, un valdības ēkām, kas veida un sastāva ziņā
  ir
  līdzīgi
  mājsaimniecības atkritumiem; |
| --- | --- |

b)

jaukti atkritumi un dalīti savākti atkritumi no
  maziem uzņēmumiem
  ,
  biroju ēkām un iestādēm
  ,
  tostarp skolām
  un
  slimnīcām, un valdības ēkām, kas veida un sastāva ziņā
  ir
  līdzīgi
  mājsaimniecības atkritumiem;

| c) | tirgus tīrīšanas atkritumi un ielu slaucīšanas atkritumi, tai skaitā saslaukas, atkritumu tvertņu saturs, parku un dārzu kopšanas atkritumi. |
| --- | --- |

c)

tirgus tīrīšanas atkritumi un ielu slaucīšanas atkritumi, tai skaitā saslaukas, atkritumu tvertņu saturs, parku un dārzu kopšanas atkritumi.

| c) | tirgus tīrīšanas atkritumi un ielu slaucīšanas atkritumi, tai skaitā saslaukas, atkritumu tvertņu saturs, parku un dārzu kopšanas atkritumi. |
| --- | --- |

c)

tirgus tīrīšanas atkritumi un ielu slaucīšanas atkritumi, tai skaitā saslaukas, atkritumu tvertņu saturs, parku un dārzu kopšanas atkritumi.

Sadzīves
  atkritumos neietilpst
  atkritumi no kanalizācijas tīkla un attīrīšanas stacijām, tostarp notekūdeņu dūņas, un būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi;”;

Sadzīves
  atkritumi nav
  atkritumi no kanalizācijas tīkla un attīrīšanas stacijām, tostarp notekūdeņu dūņas, un būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi.

Šajā direktīvā noteikto jēdziena “sadzīves atkritumi” definīciju piemēro neatkarīgi no tā, vai atkritumu apsaimniekotājs ir publiskā vai privātā sektora struktūra.”;

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | pantā iekļauj šādu 1)b punktu:








  “1.b | “komerciālie un rūpnieciskie atkritumi” ir jaukti un dalīti savākti atkritumi, kas radušies komerciālas vai rūpnieciskas darbības rezultātā un/vai komerciālos vai rūpnieciskos objektos.



  Sadzīves atkritumi, būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi un atkritumi no kanalizācijas tīkla un attīrīšanas stacijām, tostarp notekūdeņu dūņas, nav komerciālie un rūpnieciskie atkritumi;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

aa)

pantā iekļauj šādu 1)b punktu:

“1.b

Sadzīves atkritumi, būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi un atkritumi no kanalizācijas tīkla un attīrīšanas stacijām, tostarp notekūdeņu dūņas, nav komerciālie un rūpnieciskie atkritumi;”;

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 2.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.a | “nebīstamie atkritumi” ir atkritumi,
  kam nepiemīt neviena no III pielikumā minētajām bīstamajām īpašībām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a

“nebīstamie atkritumi” ir atkritumi,
  kam nepiemīt neviena no III pielikumā minētajām bīstamajām īpašībām
  ;

| 2.a | “nebīstamie atkritumi” ir atkritumi,
  uz kuriem neattiecas šā panta 2. punkts
  ; |
| --- | --- |

2.a

“nebīstamie atkritumi” ir atkritumi,
  uz kuriem neattiecas šā panta 2. punkts
  ;

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “4) | “bioloģiski atkritumi” ir bioloģiski noārdāmi dārzu un parku atkritumi, mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un veikalu pārtikas un virtuves atkritumi, tiem pielīdzināmi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi un citi
  pēc iedabas, sastāva un daudzuma pielīdzināmi
  atkritumi ar līdzīgām bioloģiskās noārdīšanās īpašībām;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“4)

“bioloģiski atkritumi” ir bioloģiski noārdāmi dārzu un parku atkritumi, mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un veikalu pārtikas un virtuves atkritumi, tiem pielīdzināmi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi un citi
  pēc iedabas, sastāva un daudzuma pielīdzināmi
  atkritumi ar līdzīgām bioloģiskās noārdīšanās īpašībām;”;

| “4) | “bioloģiski atkritumi” ir bioloģiski noārdāmi dārzu un parku atkritumi, mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un veikalu pārtikas un virtuves atkritumi, tiem pielīdzināmi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi un citi atkritumi ar līdzīgām bioloģiskās noārdīšanās
  un kompostēšanās
  īpašībām;”; |
| --- | --- |

“4)

“bioloģiski atkritumi” ir bioloģiski noārdāmi dārzu un parku atkritumi, mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un veikalu pārtikas un virtuves atkritumi, tiem pielīdzināmi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi un citi atkritumi ar līdzīgām bioloģiskās noārdīšanās
  un kompostēšanās
  īpašībām;”;

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 9. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | da) | panta 9. punktu aizstāj ar šādu punktu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

da)

panta 9. punktu aizstāj ar šādu punktu:

| “9) | “atkritumu apsaimniekošana” ir atkritumu savākšana, pārvadāšana, reģenerācija un apglabāšana, tostarp šādu darbību pārraudzība un apglabāšanas vietu aprūpe pēc to slēgšanas un arī darbības, ko veic kā tirgotājs vai starpnieks;”; |
| --- | --- |

“9)

“atkritumu apsaimniekošana” ir atkritumu savākšana, pārvadāšana, reģenerācija un apglabāšana, tostarp šādu darbību pārraudzība un apglabāšanas vietu aprūpe pēc to slēgšanas un arī darbības, ko veic kā tirgotājs vai starpnieks;”;

| | “9) | “atkritumu apsaimniekošana” ir atkritumu savākšana, pārvadāšana,
  šķirošana,
  reģenerācija un apglabāšana, tostarp šādu darbību pārraudzība un apglabāšanas vietu aprūpe pēc to slēgšanas un arī darbības, ko veic kā tirgotājs vai starpnieks;”; |
| --- | --- | --- |

“9)

“atkritumu apsaimniekošana” ir atkritumu savākšana, pārvadāšana,
  šķirošana,
  reģenerācija un apglabāšana, tostarp šādu darbību pārraudzība un apglabāšanas vietu aprūpe pēc to slēgšanas un arī darbības, ko veic kā tirgotājs vai starpnieks;”;

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 11. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | db) | panta 11. punktu aizstāj ar šādu punktu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

db)

panta 11. punktu aizstāj ar šādu punktu:

| “11) | “dalīta savākšana” ir savākšana, nošķirot atkritumu plūsmu pēc atkritumu veida un īpašībām, lai tos varētu vieglāk apstrādāt;”; |
| --- | --- |

“11)

“dalīta savākšana” ir savākšana, nošķirot atkritumu plūsmu pēc atkritumu veida un īpašībām, lai tos varētu vieglāk apstrādāt;”;

| “11) | “dalīta savākšana” ir savākšana, nošķirot atkritumu plūsmu pēc atkritumu veida un īpašībām, lai tos varētu vieglāk apstrādāt
  , jo īpaši sagatavot atkārtotai izmantošanai un pārstrādes darbībām
  ;”; |
| --- | --- |

“11)

“dalīta savākšana” ir savākšana, nošķirot atkritumu plūsmu pēc atkritumu veida un īpašībām, lai tos varētu vieglāk apstrādāt
  , jo īpaši sagatavot atkārtotai izmantošanai un pārstrādes darbībām
  ;”;

Grozījums Nr. 87

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “16) | “sagatavošana atkārtotai izmantošanai” ir reģenerācijas darbības — pārbaudīšana, tīrīšana vai remonts —, ar kurām
  atkritumi, produkti
  vai sastāvdaļas,
  ko vai nu
  savācis atzīts operators, kurš nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  , vai kas savākti depozīta sistēmā
  , sagatavo atkārtotai izmantošanai bez kādas citas priekšapstrādes;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“16)

“sagatavošana atkārtotai izmantošanai” ir reģenerācijas darbības — pārbaudīšana, tīrīšana vai remonts —, ar kurām
  atkritumi, produkti
  vai sastāvdaļas,
  ko vai nu
  savācis atzīts operators, kurš nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  , vai kas savākti depozīta sistēmā
  , sagatavo atkārtotai izmantošanai bez kādas citas priekšapstrādes;”;

| “16) | “sagatavošana atkārtotai izmantošanai” ir reģenerācijas darbības — pārbaudīšana, tīrīšana vai remonts —, ar kurām
  produktus
  vai sastāvdaļas,
  kas kļuvuši par atkritumiem un ko
  savācis atzīts operators, kurš nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, sagatavo atkārtotai izmantošanai bez kādas citas priekšapstrādes;”; |
| --- | --- |

“16)

“sagatavošana atkārtotai izmantošanai” ir reģenerācijas darbības — pārbaudīšana, tīrīšana vai remonts —, ar kurām
  produktus
  vai sastāvdaļas,
  kas kļuvuši par atkritumiem un ko
  savācis atzīts operators, kurš nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, sagatavo atkārtotai izmantošanai bez kādas citas priekšapstrādes;”;

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 16.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ea) | pantā iekļauj šādu 16)a punktu:










  “16)a | “operators, kurš nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai” ir uzņēmums, kas apsaimnieko atkritumus un darbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai saistītā procesa ķēdē, ievērojot attiecīgos noteikumus;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ea)

pantā iekļauj šādu 16)a punktu:

“16)a

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 16.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | eb) | pantā iekļauj šādu 16)b punktu:










  “16)b | “atjaunošana” ir process, kurā ar atkārtotas izmantošanas, atjaunināšanas un sastāvdaļu nomaiņas palīdzību panāk, ka produkts ir gandrīz nelietotā stāvoklī;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

eb)

pantā iekļauj šādu 16)b punktu:

“16)b

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – ec apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 17. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ec) | panta 17. punktu aizstāj ar šādu punktu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

ec)

panta 17. punktu aizstāj ar šādu punktu:

| “17) | “pārstrāde” ir jebkāda reģenerācijas darbība, kurā atkritumu materiālus pārstrādā produktos, materiālos vai vielās to
  sākotnējam
  vai
  citam nolūkam
  .
  Jēdzienā ir ietverta organisku materiālu
  pārstrāde, bet
  nav ietverta
  enerģijas reģenerācija un
  iestrāde
  materiālos,
  ko lietos
  kā
  kurināmo
  vai aizbēršanai;”; |
| --- | --- |

“17)

“pārstrāde” ir jebkāda reģenerācijas darbība, kurā atkritumu materiālus pārstrādā produktos, materiālos vai vielās to
  sākotnējam
  vai
  citam nolūkam
  .
  Jēdzienā ir ietverta organisku materiālu
  pārstrāde, bet
  nav ietverta
  enerģijas reģenerācija un
  iestrāde
  materiālos,
  ko lietos
  kā
  kurināmo
  vai aizbēršanai;”;

| “17) | “pārstrāde” ir jebkāda reģenerācijas darbība, kurā atkritumu materiālus pārstrādā produktos, materiālos vai vielās
  izmantošanai
  to
  sākotnējā
  vai
  citā nolūkā
  .
  Tā cita starpā ir organiskā
  pārstrāde, bet
  tā nav
  enerģijas reģenerācija un
  pārstrādāšana
  materiālos,
  kas jāizmanto
  kā
  kurināmais
  vai aizbēršanai;”; |
| --- | --- |

“17)

“pārstrāde” ir jebkāda reģenerācijas darbība, kurā atkritumu materiālus pārstrādā produktos, materiālos vai vielās
  izmantošanai
  to
  sākotnējā
  vai
  citā nolūkā
  .
  Tā cita starpā ir organiskā
  pārstrāde, bet
  tā nav
  enerģijas reģenerācija un
  pārstrādāšana
  materiālos,
  kas jāizmanto
  kā
  kurināmais
  vai aizbēršanai;”;

Grozījums Nr. 91

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – ed apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – - 17.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ed) | pantā iekļauj šādu - 17)a punktu:










  “-17)a | “organiskā pārstrāde” ir atkritumu bioloģiski noārdāmo sastāvdaļu pārstrāde aerobās vai anaerobās noārdīšanās procesā, kuras rezultātā iegūst produktus, materiālus vai vielas; mehāniska bioloģiskā apstrāde un apglabāšana poligonā nav organiskās pārstrādes veids;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ed)

pantā iekļauj šādu - 17)a punktu:

“-17)a

Grozījums Nr. 92

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – f apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 17.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “17)a | “galīgās pārstrādes process” ir pārstrādes process, kas sākas tad, kad vairs nav nepieciešama nekāda
  mehāniska
  šķirošana un atkritumu materiāli
  nonāk ražošanas procesā un
  tiek faktiski pārstrādāti produktos, materiālos vai vielās;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“17)a

“galīgās pārstrādes process” ir pārstrādes process, kas sākas tad, kad vairs nav nepieciešama nekāda
  mehāniska
  šķirošana un atkritumu materiāli
  nonāk ražošanas procesā un
  tiek faktiski pārstrādāti produktos, materiālos vai vielās;”;

| “17)a | “galīgās pārstrādes process” ir pārstrādes process, kas sākas tad, kad vairs nav nepieciešama nekāda šķirošana un atkritumu materiāli tiek faktiski pārstrādāti produktos, materiālos vai vielās;”; |
| --- | --- |

“17)a

“galīgās pārstrādes process” ir pārstrādes process, kas sākas tad, kad vairs nav nepieciešama nekāda šķirošana un atkritumu materiāli tiek faktiski pārstrādāti produktos, materiālos vai vielās;”;

Grozījums Nr. 93

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – f apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 17.b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “17)b | “aizbēršana” ir
  jebkādas
  reģenerācijas
  darbības
  , kad piemērotus atkritumus izmanto izrakumu aizbēršanai vai inženiertehniskām vajadzībām ainavu veidošanā vai būvniecībā tā vietā, lai izmantotu citus materiālus, kuri nav atkritumi un kuri pretējā gadījumā tiktu izmantoti šim mērķim;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“17)b

“aizbēršana” ir
  jebkādas
  reģenerācijas
  darbības
  , kad piemērotus atkritumus izmanto izrakumu aizbēršanai vai inženiertehniskām vajadzībām ainavu veidošanā vai būvniecībā tā vietā, lai izmantotu citus materiālus, kuri nav atkritumi un kuri pretējā gadījumā tiktu izmantoti šim mērķim;”;

| “17)b | “aizbēršana” ir
  jebkāda
  reģenerācijas
  darbība, kas nav pārstrāde
  , kad piemērotus
  nebīstamus inertos atkritumus vai citus nebīstamus
  atkritumus izmanto izrakumu aizbēršanai vai inženiertehniskām vajadzībām ainavu veidošanā vai būvniecībā tā vietā, lai izmantotu citus materiālus, kuri nav atkritumi un kuri pretējā gadījumā tiktu izmantoti šim mērķim
  , un kad šādus nebīstamus atkritumus izmanto tikai tādā daudzumā, kāds ir nepieciešams izrakumu aizbēršanai vai inženiertehniskām vajadzībām
  ;”; |
| --- | --- |

“17)b

“aizbēršana” ir
  jebkāda
  reģenerācijas
  darbība, kas nav pārstrāde
  , kad piemērotus
  nebīstamus inertos atkritumus vai citus nebīstamus
  atkritumus izmanto izrakumu aizbēršanai vai inženiertehniskām vajadzībām ainavu veidošanā vai būvniecībā tā vietā, lai izmantotu citus materiālus, kuri nav atkritumi un kuri pretējā gadījumā tiktu izmantoti šim mērķim
  , un kad šādus nebīstamus atkritumus izmanto tikai tādā daudzumā, kāds ir nepieciešams izrakumu aizbēršanai vai inženiertehniskām vajadzībām
  ;”;

Grozījums Nr. 94

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 17.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | pantā iekļauj šādu 17)c punktu:










  “17)c | “atšķaidīšana” ir atkritumu sajaukšana ar vienu vai vairākiem citiem materiāliem vai atkritumiem, lai, ķīmiski nepārveidojot, samazinātu vienas vai vairāku atkritumos esošo sastāvdaļu koncentrāciju un tā panāktu, ka atšķaidītos atkritumus var nosūtīt apstrādei vai pārstrādei, kas nebūtu atļauts, ja atkritumi nebūtu atšķaidīti;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

fa)

pantā iekļauj šādu 17)c punktu:

“17)c

Grozījums Nr. 95

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 20.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fb) | pantam pievieno šādu 20)a punktu:










  “20)a | “dekontaminācija” ir jebkāda darbība, ar ko no atkritumiem nošķir nevēlamas bīstamas sastāvdaļas vai piesārņotājus vai tos apstrādā, lai iznīcinātu;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

fb)

pantam pievieno šādu 20)a punktu:

“20)a

Grozījums Nr. 96

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 20.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fc) | pantam pievieno šādu 20)b punktu:










  “20)b | “šķirošana” ir jebkāda atkritumu apsaimniekošanas darbība, ar ko savāktos atkritumus sadala dažādās kategorijās vai apakškategorijās;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

fc)

pantam pievieno šādu 20)b punktu:

“20)b

Grozījums Nr. 97

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – fd apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 20.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fd) | pantam pievieno šādu 20)c punktu:










  “20)c | “drazas” ir sabiedriskās vietās izmesti mazizmēra atkritumi, kas vidē nonākuši tīšas vai nolaidīgas rīcības rezultātā;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

fd)

pantam pievieno šādu 20)c punktu:

“20)c

Grozījums Nr. 98

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – fe apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 20.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fe) | pantam pievieno šādu 20)d punktu:










  “20)d | “pārtikas atkritumi” ir pārtika gan ēdamā, gan neēdamā stāvoklī, kas paredzēta cilvēku uzturam un kas izņemta no ražošanas vai aprites ķēdes, cita starpā arī primārās ražošanas, apstrādes, gatavā produkta izgatavošanas, transportēšanas, uzglabāšanas, mazumtirdzniecības un patērēšanas posmā, lai to izmestu, ja vien tas nav pārtikas zudums primārās ražošanas procesā;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

fe)

pantam pievieno šādu 20)d punktu:

“20)d

Grozījums Nr. 99

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – ff apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

3. pants – 20.e punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ff) | pantam pievieno šādu 20)e punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ff)

pantam pievieno šādu 20)e punktu:

| “20)e | “atkritumu atlikums” ir atkritumi, kuri rodas apstrādes vai reģenerācijas, cita starpā arī pārstrādes, darbību rezultātā un kuru turpmāka reģenerācija vairs nav iespējama, un kuri tāpēc ir jāapglabā;”; |
| --- | --- |

“20)e

Grozījums Nr. 101

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

4. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2a) | direktīvas 4. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

2a)

“2.   Piemērojot 1. punktā minēto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu iespējas, kas sniedz videi nekaitīgāko rezultātu. Tas var nozīmēt
  hierarhijas neattiecināšanu
  uz konkrētiem atkritumiem, ja to var pamatot ar apsvērumiem par aprites ciklu, ņemot vērā šādu atkritumu
  radīšanas
  un apsaimniekošanas vispārējo ietekmi.”;

| | “2.   Piemērojot 1. punktā minēto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu iespējas, kas sniedz videi nekaitīgāko rezultātu. Tas var nozīmēt
  , ka hierarhiju neattiecina
  uz konkrētiem atkritumiem, ja to var pamatot ar apsvērumiem par aprites ciklu, ņemot vērā šādu atkritumu
  rašanās
  un apsaimniekošanas vispārējo ietekmi
  . Tas var arī nozīmēt, ka dažus atkritumus drīkst apstrādāt tikai pēc dekontaminācijas procesa.”; |
| --- | --- |

“2.   Piemērojot 1. punktā minēto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu iespējas, kas sniedz videi nekaitīgāko rezultātu. Tas var nozīmēt
  , ka hierarhiju neattiecina
  uz konkrētiem atkritumiem, ja to var pamatot ar apsvērumiem par aprites ciklu, ņemot vērā šādu atkritumu
  rašanās
  un apsaimniekošanas vispārējo ietekmi
  . Tas var arī nozīmēt, ka dažus atkritumus drīkst apstrādāt tikai pēc dekontaminācijas procesa.”;

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2008/98/EK

4. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “3.   Dalībvalstis izmanto piemērotus
  ekonomiskus
  instrumentus,
  lai rosinātu
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu.” | “3.   Dalībvalstis izmanto piemērotus
  ekonomiskos
  instrumentus
  un veic arī citus pasākumus
  ,
  ar ko rosina
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu.
  Tie var būt arī IVa pielikumā norādītie instrumenti un pasākumi, ar ko veicina 29. pantā minēto programmu īstenošanu, kuras izstrādātas, lai novērstu atkritumu rašanos, un atbalsta darbības, kas īstenojamas, lai sasniegtu 11. panta 2. punktā noteiktos mērķus attiecībā uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un attiecībā uz pārstrādi, un šādu instrumentu un pasākumu mērķis ir panākt otrreizējo izejvielu maksimālu izmantošanu un izlīdzināt atšķirības starp neapstrādātu izejvielu izmaksām.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“3.   Dalībvalstis izmanto piemērotus
  ekonomiskus
  instrumentus,
  lai rosinātu
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu.”

“3.   Dalībvalstis izmanto piemērotus
  ekonomiskos
  instrumentus
  un veic arī citus pasākumus
  ,
  ar ko rosina
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu.
  Tie var būt arī IVa pielikumā norādītie instrumenti un pasākumi, ar ko veicina 29. pantā minēto programmu īstenošanu, kuras izstrādātas, lai novērstu atkritumu rašanos, un atbalsta darbības, kas īstenojamas, lai sasniegtu 11. panta 2. punktā noteiktos mērķus attiecībā uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un attiecībā uz pārstrādi, un šādu instrumentu un pasākumu mērķis ir panākt otrreizējo izejvielu maksimālu izmantošanu un izlīdzināt atšķirības starp neapstrādātu izejvielu izmaksām.”;

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2008/98/EK

4. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Dalībvalstis par konkrētajiem instrumentiem, kas ieviesti saskaņā ar šo punktu, Komisijai ziņo līdz [18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam reizi
  piecos
  gados.”; | “Dalībvalstis par konkrētajiem instrumentiem, kas ieviesti saskaņā ar šo punktu, Komisijai ziņo līdz [18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam reizi
  trijos
  gados.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“Dalībvalstis par konkrētajiem instrumentiem, kas ieviesti saskaņā ar šo punktu, Komisijai ziņo līdz [18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam reizi
  piecos
  gados.”;

piecos

“Dalībvalstis par konkrētajiem instrumentiem, kas ieviesti saskaņā ar šo punktu, Komisijai ziņo līdz [18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam reizi
  trijos
  gados.”;

trijos

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

4. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3a) | direktīvas 4. pantam pievieno šādu 3.a punktu:


  “3.a   
  Dalībvalstis izveido nodevu sistēmas, lai nodrošinātu finansējumu sadzīves atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrai, kas ir nepieciešama šīs direktīvas īstenošanai.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3a)

3a)

direktīvas 4. pantam pievieno šādu 3.a punktu:

“3.a   
  Dalībvalstis izveido nodevu sistēmas, lai nodrošinātu finansējumu sadzīves atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrai, kas ir nepieciešama šīs direktīvas īstenošanai.”;

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.b punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

4. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3b) | direktīvas 4. pantam pievieno šādu 3.b punktu:


  “3.b   
  Dalībvalstis piemēro atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, lai veicinātu pāreju uz aprites ekonomiku. Tādēļ dalībvalstis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013

   (1a)

  atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju piemēro ikreiz, kad piešķir no Savienības saņemto finansējumu, un investīcijas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā nodrošina, dodot priekšroku darbībām, ar ko novērš atkritumu rašanos un nodrošina to atkārtotu izmantošanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3b)

3b)

direktīvas 4. pantam pievieno šādu 3.b punktu:

“3.b   
  Dalībvalstis piemēro atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, lai veicinātu pāreju uz aprites ekonomiku. Tādēļ dalībvalstis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013

   (1a)

  atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju piemēro ikreiz, kad piešķir no Savienības saņemto finansējumu, un investīcijas atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā nodrošina, dodot priekšroku darbībām, ar ko novērš atkritumu rašanos un nodrošina to atkārtotu izmantošanu, sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādi.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.c punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

4.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3c) | direktīvā iekļauj šādu 4.a pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3c)

3c)

direktīvā iekļauj šādu 4.a pantu:

“4.a pants

“4.a pants

Pārtikas atkritumu apsaimniekošanas hierarhija

Pārtikas atkritumu apsaimniekošanas hierarhija

1.   
  Tiesību aktos un politikas nostādnēs, kuru mērķis ir novērst pārtikas atkritumu rašanos un nodrošināt to apsaimniekošanu, piemēro tieši pārtikas atkritumiem paredzētu apsaimniekošanas hierarhiju ar šādu prioritāro secību:

| a) | novērš pārtikas atkritumu rašanos; |
| --- | --- |

a)

novērš pārtikas atkritumu rašanos;

novērš pārtikas atkritumu rašanos;

| b) | neiznīcina ēdamus pārtikas produktus, priekšroku dodot to izmantošanai cilvēku uzturā, nevis dzīvnieku barošanai un pārstrādāšanai nepārtikas precēs; |
| --- | --- |

b)

neiznīcina ēdamus pārtikas produktus, priekšroku dodot to izmantošanai cilvēku uzturā, nevis dzīvnieku barošanai un pārstrādāšanai nepārtikas precēs;

neiznīcina ēdamus pārtikas produktus, priekšroku dodot to izmantošanai cilvēku uzturā, nevis dzīvnieku barošanai un pārstrādāšanai nepārtikas precēs;

| c) | veic organisko pārstrādi; |
| --- | --- |

c)

veic organisko pārstrādi;

veic organisko pārstrādi;

| d) | reģenerācijas procesā iegūst enerģiju; |
| --- | --- |

d)

reģenerācijas procesā iegūst enerģiju;

reģenerācijas procesā iegūst enerģiju;

| e) | atkritumus apglabā. |
| --- | --- |

e)

atkritumus apglabā.

atkritumus apglabā.

2.   
  Dalībvalstis nodrošina stimulus pasākumiem, ar ko novērš pārtikas atkritumu rašanos, piemēram, iedibina brīvprātīgas vienošanās, sekmē pārtikas produktu ziedošanu vai vajadzības gadījumā attiecīgi veic finansiālus vai fiskālus pasākumus.”;

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “1.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka
  vielas vai priekšmetus, kas radušies tādā ražošanas procesā, kura galvenais mērķis nav saražot šādu vielu vai priekšmetu, neuzskata par atkritumiem, bet gan par blakusproduktiem, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:”; | “1.   Vielas vai priekšmetus, kas radušies tādā ražošanas procesā, kura galvenais mērķis nav saražot šādu vielu vai priekšmetu, neuzskata par atkritumiem, bet gan par blakusproduktiem, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“1.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka
  vielas vai priekšmetus, kas radušies tādā ražošanas procesā, kura galvenais mērķis nav saražot šādu vielu vai priekšmetu, neuzskata par atkritumiem, bet gan par blakusproduktiem, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:”;

“1.   Vielas vai priekšmetus, kas radušies tādā ražošanas procesā, kura galvenais mērķis nav saražot šādu vielu vai priekšmetu, neuzskata par atkritumiem, bet gan par blakusproduktiem, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:”;

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai
  noteiktu
  sīkus kritērijus,
  kā
  1. punktā paredzētos nosacījumus
  piemērot
  konkrētām vielām vai priekšmetiem.”; | “2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai
  šo direktīvu papildinātu, nosakot
  sīkus kritērijus,
  pēc kuriem
  1. punktā paredzētos nosacījumus
  piemēro
  konkrētām vielām vai priekšmetiem.
  Izstrādājot šos sīkos kritērijus, Komisija dod priekšroku esošajai rūpnieciskās simbiozes praksei, kas ir replicējama.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai
  noteiktu
  sīkus kritērijus,
  kā
  1. punktā paredzētos nosacījumus
  piemērot
  konkrētām vielām vai priekšmetiem.”;

“2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai
  šo direktīvu papildinātu, nosakot
  sīkus kritērijus,
  pēc kuriem
  1. punktā paredzētos nosacījumus
  piemēro
  konkrētām vielām vai priekšmetiem.
  Izstrādājot šos sīkos kritērijus, Komisija dod priekšroku esošajai rūpnieciskās simbiozes praksei, kas ir replicējama.”;

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | pantā iekļauj šādu 2.a punktu:



  “2.a   
  Ja kritēriji nav noteikti Savienības līmenī saskaņā ar 2. punktā izklāstīto procedūru, dalībvalstis, skatot katru gadījumu atsevišķi, var noteikt sīkus kritērijus, pēc kuriem 1. punktā paredzētos nosacījumus piemēro konkrētām vielām vai priekšmetiem, vajadzības gadījumā nosakot arī piesārņotāju robežvērtības.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

pantā iekļauj šādu 2.a punktu:

pantā iekļauj šādu 2.a punktu:

“2.a   
  Ja kritēriji nav noteikti Savienības līmenī saskaņā ar 2. punktā izklāstīto procedūru, dalībvalstis, skatot katru gadījumu atsevišķi, var noteikt sīkus kritērijus, pēc kuriem 1. punktā paredzētos nosacījumus piemēro konkrētām vielām vai priekšmetiem, vajadzības gadījumā nosakot arī piesārņotāju robežvērtības.”;

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “3.   
  Dalībvalstis par atbilstīgi 1. punktam pieņemtajiem tehniskajiem noteikumiem
  Komisijai paziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2015/1535/EK (
  2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā

   (*1)

  , ja tas ir prasīts minētajā direktīvā
  .”; | “3.   
  Par tehniskajiem noteikumiem, kas pieņemti, ievērojot šā panta 2.a punktu, dalībvalstis
  Komisijai paziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/1535 (*2). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“3.   
  Dalībvalstis par atbilstīgi 1. punktam pieņemtajiem tehniskajiem noteikumiem
  Komisijai paziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2015/1535/EK (
  2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā

   (*1)

  , ja tas ir prasīts minētajā direktīvā
  .”;

“3.   
  Par tehniskajiem noteikumiem, kas pieņemti, ievērojot šā panta 2.a punktu, dalībvalstis
  Komisijai paziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/1535 (*2).

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts – i punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts – i punkts

Direktīva 2008/98/EK

6. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka reģenerētus atkritumus vairs neuzskata par atkritumiem, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:”; | “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  pārstrādātus vai kā citādi
  reģenerētus atkritumus vairs neuzskata par atkritumiem, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“1.   Dalībvalstis nodrošina, ka reģenerētus atkritumus vairs neuzskata par atkritumiem, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:”;

“1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  pārstrādātus vai kā citādi
  reģenerētus atkritumus vairs neuzskata par atkritumiem, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:”;

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai
  noteiktu
  sīkus kritērijus,
  kā
  1. punktā paredzētos nosacījumus
  piemērot
  konkrētiem atkritumiem. Vajadzības gadījumā
  šajos sīkajos kritērijos ir ietvertas
  piesārņotāju robežvērtības un ņemta vērā vielas vai priekšmeta jebkāda iespējamā negatīvā ietekme uz vidi.”; | “2.   Komisija
  , pamatojoties uz situācijas monitoringu dalībvalstīs,
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai
  šo direktīvu papildinātu, nosakot
  sīkus kritērijus,
  pēc kuriem
  1. punktā paredzētos nosacījumus
  piemēro
  konkrētiem atkritumiem. Vajadzības gadījumā
  šie sīkie kritēriji ietver
  piesārņotāju robežvērtības un
  tajos ir
  ņemta vērā vielas vai priekšmeta jebkāda iespējamā negatīvā ietekme uz
  cilvēka veselību un/vai
  vidi.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai
  noteiktu
  sīkus kritērijus,
  kā
  1. punktā paredzētos nosacījumus
  piemērot
  konkrētiem atkritumiem. Vajadzības gadījumā
  šajos sīkajos kritērijos ir ietvertas
  piesārņotāju robežvērtības un ņemta vērā vielas vai priekšmeta jebkāda iespējamā negatīvā ietekme uz vidi.”;

“2.   Komisija
  , pamatojoties uz situācijas monitoringu dalībvalstīs,
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai
  šo direktīvu papildinātu, nosakot
  sīkus kritērijus,
  pēc kuriem
  1. punktā paredzētos nosacījumus
  piemēro
  konkrētiem atkritumiem. Vajadzības gadījumā
  šie sīkie kritēriji ietver
  piesārņotāju robežvērtības un
  tajos ir
  ņemta vērā vielas vai priekšmeta jebkāda iespējamā negatīvā ietekme uz
  cilvēka veselību un/vai
  vidi.”;

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “3.   Atkritumus,
  ko vairs neuzskata par atkritumiem
  saskaņā ar 1. punktu, var
  uzskatīt par sagatavotiem atkārtotai izmantošanai
  ,
  pārstrādātiem vai reģenerētiem
  ,
  kad aprēķina to mērķrādītāju izpildi
  ,
  kas paredzēti attiecīgi
  šajā direktīvā, Direktīvās 94/62/EK, 2000/53/EK, 2006/66/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/19/ES(*), ja tie ir sagatavoti atkārtotai izmantošanai,
  pārstrādāti
  vai
  reģenerēti saskaņā ar minētajām direktīvām
  .”; | “3.   Atkritumus,
  kas
  saskaņā ar 1. punktu
  vairs nav atkritumi
  , var
  ņemt vērā, kad aprēķina
  ,
  ciktāl ir sasniegti mērķrādītāji
  ,
  kuri attiecībā uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  ,
  pārstrādi vai reģenerāciju ir noteikti
  šajā direktīvā, Direktīvās 94/62/EK, 2000/53/EK, 2006/66/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/19/ES(*), ja tie
  attiecīgi
  ir sagatavoti atkārtotai izmantošanai
  vai ir veikta to pārstrāde vai reģenerācija. Ja atkritumus vairs neuzskata par atkritumiem, tad par šādu atkritumu masu var ziņot, ka tā ir pārstrādāta, ja vielas vai materiāli, kas vairs nav atkritumi, tiks pārstrādāti, bet ne enerģijas reģenerācijai un pārstrādāšanai materiālos, kurus izmantos kā kurināmo vai aizbēršanai.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“3.   Atkritumus,
  ko vairs neuzskata par atkritumiem
  saskaņā ar 1. punktu, var
  uzskatīt par sagatavotiem atkārtotai izmantošanai
  ,
  pārstrādātiem vai reģenerētiem
  ,
  kad aprēķina to mērķrādītāju izpildi
  ,
  kas paredzēti attiecīgi
  šajā direktīvā, Direktīvās 94/62/EK, 2000/53/EK, 2006/66/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/19/ES(*), ja tie ir sagatavoti atkārtotai izmantošanai,
  pārstrādāti
  vai
  reģenerēti saskaņā ar minētajām direktīvām
  .”;

“3.   Atkritumus,
  kas
  saskaņā ar 1. punktu
  vairs nav atkritumi
  , var
  ņemt vērā, kad aprēķina
  ,
  ciktāl ir sasniegti mērķrādītāji
  ,
  kuri attiecībā uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  ,
  pārstrādi vai reģenerāciju ir noteikti
  šajā direktīvā, Direktīvās 94/62/EK, 2000/53/EK, 2006/66/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/19/ES(*), ja tie
  attiecīgi
  ir sagatavoti atkārtotai izmantošanai
  vai ir veikta to pārstrāde vai reģenerācija. Ja atkritumus vairs neuzskata par atkritumiem, tad par šādu atkritumu masu var ziņot, ka tā ir pārstrādāta, ja vielas vai materiāli, kas vairs nav atkritumi, tiks pārstrādāti, bet ne enerģijas reģenerācijai un pārstrādāšanai materiālos, kurus izmantos kā kurināmo vai aizbēršanai.”;

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

6. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “3.a   
  Ja kritēriji nav noteikti Savienības līmenī saskaņā ar 2. punktā izklāstīto procedūru, dalībvalstis var noteikt sīkus kritērijus, pēc kuriem 1. punktā paredzētos nosacījumus piemēro konkrētiem atkritumiem, nosakot arī piesārņotāju robežvērtības.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“3.a   
  Ja kritēriji nav noteikti Savienības līmenī saskaņā ar 2. punktā izklāstīto procedūru, dalībvalstis var noteikt sīkus kritērijus, pēc kuriem 1. punktā paredzētos nosacījumus piemēro konkrētiem atkritumiem, nosakot arī piesārņotāju robežvērtības.”;

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

6. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “3.b   
  Ja šādi kritēriji nav noteikti arī valsts līmenī, tad dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atkritumi, kas apstrādāti reģenerācijas procesā, vairs netiek uzskatīti par atkritumiem, ja tie atbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kuru izpildi attiecīgajai valsts kompetentajai iestādei katrā atsevišķā gadījumā vajadzētu verificēt.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“3.b   
  Ja šādi kritēriji nav noteikti arī valsts līmenī, tad dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atkritumi, kas apstrādāti reģenerācijas procesā, vairs netiek uzskatīti par atkritumiem, ja tie atbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kuru izpildi attiecīgajai valsts kompetentajai iestādei katrā atsevišķā gadījumā vajadzētu verificēt.”;

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

6. pants – 3.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “3.c   
  Lai būtu nodrošināta konsekvence iekšējā tirgū, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai šo direktīvu papildinātu, nosakot vispārējas prasības, kas dalībvalstīm jāievēro, pieņemot tehniskos noteikumus atbilstoši šā panta 3.a un 3.b punktam.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“3.c   
  Lai būtu nodrošināta konsekvence iekšējā tirgū, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai šo direktīvu papildinātu, nosakot vispārējas prasības, kas dalībvalstīm jāievēro, pieņemot tehniskos noteikumus atbilstoši šā panta 3.a un 3.b punktam.”;

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “4.   Dalībvalstis
  par atbilstīgi 1
  . 
  punktam pieņemtajiem tehniskajiem noteikumiem
  Komisijai paziņo saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvu 2015/1535/EK
  , ja tas ir prasīts minētajā direktīvā
  .”; | “4.   
  Par tehniskajiem noteikumiem, kas pieņemti, ievērojot šā panta 3
  .
  a un 3.b punktu,
  dalībvalstis Komisijai paziņo saskaņā ar Direktīvu 2015/1535/EK.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“4.   Dalībvalstis
  par atbilstīgi 1
  . 
  punktam pieņemtajiem tehniskajiem noteikumiem
  Komisijai paziņo saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvu 2015/1535/EK
  , ja tas ir prasīts minētajā direktīvā
  .”;

“4.   
  Par tehniskajiem noteikumiem, kas pieņemti, ievērojot šā panta 3
  .
  a un 3.b punktu,
  dalībvalstis Komisijai paziņo saskaņā ar Direktīvu 2015/1535/EK.”;

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 6. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

7. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Bīstamos atkritumus nevar pārklasificēt par nebīstamiem atkritumiem, atšķaidot vai sajaucot atkritumus
  ar mērķi
  piesārņotājvielu sākotnējo koncentrāciju
  samazināt
  līdz līmenim, kas
  ir zemāks par
  bīstamo atkritumu definēšanai noteikto robežvērtību.”;

| | “4.   Bīstamos atkritumus nevar pārklasificēt par nebīstamiem atkritumiem
  un to bīstamo īpašību maiņu nevar panākt
  , atšķaidot vai sajaucot atkritumus
  , lai
  piesārņotājvielu sākotnējo koncentrāciju
  samazinātu
  līdz līmenim, kas
  nepārsniedz
  bīstamo atkritumu definēšanai
  vai bīstamas īpašības konstatēšanai
  noteikto robežvērtību.”; |
| --- | --- |

“4.   Bīstamos atkritumus nevar pārklasificēt par nebīstamiem atkritumiem
  un to bīstamo īpašību maiņu nevar panākt
  , atšķaidot vai sajaucot atkritumus
  , lai
  piesārņotājvielu sākotnējo koncentrāciju
  samazinātu
  līdz līmenim, kas
  nepārsniedz
  bīstamo atkritumu definēšanai
  vai bīstamas īpašības konstatēšanai
  noteikto robežvērtību.”;

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

8. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -a) | panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-a)

-a)

panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“1.   Lai veicinātu atkritumu atkārtotu izmantošanu un
  rašanās novēršanu
  , pārstrādi un atkritumu
  citādu reģenerāciju
  , dalībvalstis
  veic ar
  tiesību
  aktiem saistītus
  un citus pasākumus,
  lai nodrošinātu
  , ka katrai fiziskai vai juridiskai personai, kura profesionālos nolūkos projektē, ražo un apstrādā, pārdod vai importē produktus (produkta ražotājs) ir ražotāja paplašināta atbildība.”;

| | “1.   Lai veicinātu atkritumu atkārtotu izmantošanu un
  novērstu atkritumu rašanos
  ,
  kā arī veicinātu
  pārstrādi un
  citas
  atkritumu
  reģenerācijas darbības
  , dalībvalstis
  pieņem
  tiesību
  aktus
  un
  veic arī
  citus pasākumus,
  ar ko nodrošina
  , ka katrai fiziskai vai juridiskai personai, kura profesionālos nolūkos projektē, ražo un apstrādā, pārdod vai importē produktus (produkta ražotājs) ir ražotāja paplašināta atbildība.”; |
| --- | --- |

“1.   Lai veicinātu atkritumu atkārtotu izmantošanu un
  novērstu atkritumu rašanos
  ,
  kā arī veicinātu
  pārstrādi un
  citas
  atkritumu
  reģenerācijas darbības
  , dalībvalstis
  pieņem
  tiesību
  aktus
  un
  veic arī
  citus pasākumus,
  ar ko nodrošina
  , ka katrai fiziskai vai juridiskai personai, kura profesionālos nolūkos projektē, ražo un apstrādā, pārdod vai importē produktus (produkta ražotājs) ir ražotāja paplašināta atbildība.”;

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

8. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šādi pasākumi var ietvert arī ražotāja paplašinātās atbildības shēmu izveidi, kur definēts, kādi ir produktu ražotāju pienākumi rīkoties un finansiālas saistības. | Šādi pasākumi var ietvert arī ražotāja paplašinātās atbildības shēmu izveidi,
  kas ietver ražotāja paplašinātas atbildības individuālu vai kolektīvu izpildi. Šādas shēmas sastāv no noteikumu kopuma,
  kur definēts, kādi ir produktu ražotāju pienākumi rīkoties un
  /vai
  finansiālas saistības
  , paplašinot ražotāja atbildību uz produkta aprites cikla posmu pēc patērētāja. Dalībvalstis izveido šādas shēmas vismaz attiecībā uz iepakojumu, kā definēts Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1. punktā, elektriskajām un elektroniskajām iekārtām, kā definēts Direktīvas 2012/19/ES 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, baterijām un akumulatoriem, kā definēts Direktīvas 2006/66/EK 3. panta 1. punktā, un nolietotiem transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas 2000/53/EK 2. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šādi pasākumi var ietvert arī ražotāja paplašinātās atbildības shēmu izveidi, kur definēts, kādi ir produktu ražotāju pienākumi rīkoties un finansiālas saistības.

Šādi pasākumi var ietvert arī ražotāja paplašinātās atbildības shēmu izveidi,
  kas ietver ražotāja paplašinātas atbildības individuālu vai kolektīvu izpildi. Šādas shēmas sastāv no noteikumu kopuma,
  kur definēts, kādi ir produktu ražotāju pienākumi rīkoties un
  /vai
  finansiālas saistības
  , paplašinot ražotāja atbildību uz produkta aprites cikla posmu pēc patērētāja. Dalībvalstis izveido šādas shēmas vismaz attiecībā uz iepakojumu, kā definēts Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1. punktā, elektriskajām un elektroniskajām iekārtām, kā definēts Direktīvas 2012/19/ES 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, baterijām un akumulatoriem, kā definēts Direktīvas 2006/66/EK 3. panta 1. punktā, un nolietotiem transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas 2000/53/EK 2. panta 2. punktā.

kas ietver ražotāja paplašinātas atbildības individuālu vai kolektīvu izpildi. Šādas shēmas sastāv no noteikumu kopuma,

/vai

, paplašinot ražotāja atbildību uz produkta aprites cikla posmu pēc patērētāja. Dalībvalstis izveido šādas shēmas vismaz attiecībā uz iepakojumu, kā definēts Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1. punktā, elektriskajām un elektroniskajām iekārtām, kā definēts Direktīvas 2012/19/ES 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, baterijām un akumulatoriem, kā definēts Direktīvas 2006/66/EK 3. panta 1. punktā, un nolietotiem transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas 2000/53/EK 2. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

8. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

2.   Dalībvalstis
  var veikt
  piemērotus pasākumus, lai veicinātu tādu produktu projektēšanu, kas mazina to ietekmi uz vidi un atkritumu radīšanu ražošanas un produktu tālākas izmantošanas gaitā, kā arī lai nodrošinātu par atkritumiem kļuvušu produktu reģenerāciju un apglabāšanu saskaņā ar 4. un 13. pantu.

| | “2.   Dalībvalstis
  veic
  piemērotus pasākumus, lai veicinātu
  , ka ražotāji uzlabo
  tādu produktu
  un produktu sastāvdaļu
  projektēšanu, kas
  uzlabo resursefektivitāti,
  mazina to ietekmi uz vidi un atkritumu radīšanu ražošanas un produktu tālākas izmantošanas gaitā, kā arī lai nodrošinātu par atkritumiem kļuvušu produktu reģenerāciju un apglabāšanu saskaņā ar 4. un 13. pantu.”; |
| --- | --- |

“2.   Dalībvalstis
  veic
  piemērotus pasākumus, lai veicinātu
  , ka ražotāji uzlabo
  tādu produktu
  un produktu sastāvdaļu
  projektēšanu, kas
  uzlabo resursefektivitāti,
  mazina to ietekmi uz vidi un atkritumu radīšanu ražošanas un produktu tālākas izmantošanas gaitā, kā arī lai nodrošinātu par atkritumiem kļuvušu produktu reģenerāciju un apglabāšanu saskaņā ar 4. un 13. pantu.”;

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

8. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šādi pasākumi
  cita starpā var sekmēt
  tādu produktu izstrādi, ražošanu un pārdošanu, kas piemēroti vairākkārtējai lietošanai, kas ir tehniski izturīgi un kas, kļuvuši par atkritumiem,
  ir piemēroti, lai tos sagatavotu
  atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādātu
  nolūkā sekmēt atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas pareizu īstenošanu. Pasākumos ņem vērā produktu radīto ietekmi visā to aprites ciklā. | Šādi pasākumi
  sekmē
  tādu produktu
  un materiālu
  izstrādi, ražošanu un pārdošanu, kas piemēroti vairākkārtējai lietošanai, kas ir tehniski izturīgi un
  viegli remontējami un
  kas, kļuvuši par atkritumiem,
  pēc sagatavošanas
  atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādes ir piemēroti laišanai tirgū
  nolūkā sekmēt atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas pareizu īstenošanu. Pasākumos ņem vērā produktu radīto ietekmi visā to aprites ciklā
  , tostarp attiecīgā gadījumā vairākkārtējas pārstrādes potenciālu un atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šādi pasākumi
  cita starpā var sekmēt
  tādu produktu izstrādi, ražošanu un pārdošanu, kas piemēroti vairākkārtējai lietošanai, kas ir tehniski izturīgi un kas, kļuvuši par atkritumiem,
  ir piemēroti, lai tos sagatavotu
  atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādātu
  nolūkā sekmēt atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas pareizu īstenošanu. Pasākumos ņem vērā produktu radīto ietekmi visā to aprites ciklā.

cita starpā var sekmēt

ir piemēroti, lai tos sagatavotu

pārstrādātu

Šādi pasākumi
  sekmē
  tādu produktu
  un materiālu
  izstrādi, ražošanu un pārdošanu, kas piemēroti vairākkārtējai lietošanai, kas ir tehniski izturīgi un
  viegli remontējami un
  kas, kļuvuši par atkritumiem,
  pēc sagatavošanas
  atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādes ir piemēroti laišanai tirgū
  nolūkā sekmēt atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas pareizu īstenošanu. Pasākumos ņem vērā produktu radīto ietekmi visā to aprites ciklā
  , tostarp attiecīgā gadījumā vairākkārtējas pārstrādes potenciālu un atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju
  .

sekmē

un materiālu

viegli remontējami un

pēc sagatavošanas

pārstrādes ir piemēroti laišanai tirgū

, tostarp attiecīgā gadījumā vairākkārtējas pārstrādes potenciālu un atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

8. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | iekļauj šādu punktu:



  “2.a   
  Dalībvalstis par pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 1. un 2. punktu, Komisijai paziņo līdz [ierakstīt datumu — 36 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam reizi trijos gados. Komisija publicē saņemtos paziņojumus.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

“2.a   
  Dalībvalstis par pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 1. un 2. punktu, Komisijai paziņo līdz [ierakstīt datumu — 36 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un pēc tam reizi trijos gados. Komisija publicē saņemtos paziņojumus.”;

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

8. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bb) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

bb)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

4.   Ražotāja paplašinātu atbildību piemēro, neskarot atbildību par atkritumu apsaimniekošanu, kas paredzēta 15. panta 1. punktā
  , un neskarot spēkā esošos īpašos tiesību aktus atkritumu plūsmu un produktu jomā
  .

| | “4.   Ražotāja paplašinātu atbildību piemēro, neskarot atbildību par atkritumu apsaimniekošanu, kas paredzēta 15. panta 1. punktā.
  Noteikumi, kas minēti 8. un 8.a pantā, neskar noteikumus attiecībā uz ražotāja paplašinātu atbildību, kas ietverti citos Savienības tiesību aktos.”; |
| --- | --- |

“4.   Ražotāja paplašinātu atbildību piemēro, neskarot atbildību par atkritumu apsaimniekošanu, kas paredzēta 15. panta 1. punktā.
  Noteikumi, kas minēti 8. un 8.a pantā, neskar noteikumus attiecībā uz ražotāja paplašinātu atbildību, kas ietverti citos Savienības tiesību aktos.”;

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

8. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  organizē
  informācijas
  apmaiņu
  starp dalībvalstīm un ražotāja atbildības shēmu dalībniekiem par 8.a pantā noteikto prasību praktisko izpildi un paraugpraksi, lai nodrošinātu ražotāja paplašinātās atbildības shēmu pienācīgu pārvaldību un pārrobežu sadarbību. Te cita starpā ietilpst informācijas apmaiņa par ražotāju atbildības organizāciju organizatoriskajiem aspektiem un uzraudzību, atkritumu apsaimniekotāju atlasi un piedrazošanas novēršanu. Komisija publicē informācijas apmaiņas rezultātus. | 5.   
  Ne vēlāk kā ... [ievietot datumu — 6 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]
  Komisija
  izveido platformu
  informācijas
  apmaiņai
  starp dalībvalstīm
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām, reģionālajām un vietējām pašvaldībām
  un ražotāja atbildības shēmu dalībniekiem par 8.a pantā noteikto prasību praktisko izpildi un paraugpraksi, lai nodrošinātu ražotāja paplašinātās atbildības shēmu pienācīgu pārvaldību un pārrobežu sadarbību
  un iekšējā tirgus netraucētu darbību
  . Te cita starpā ietilpst informācijas apmaiņa par ražotāju atbildības organizāciju organizatoriskajiem aspektiem un uzraudzību,
  saskaņotu kritēriju izstrādi attiecībā uz 8.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajām finanšu iemaksām,
  atkritumu apsaimniekotāju atlasi
  un atkritumu rašanās
  un piedrazošanas novēršanu. Komisija publicē informācijas apmaiņas rezultātus
  un var sniegt vadlīnijas par attiecīgiem aspektiem
  . |
| | Ne vēlāk kā ... [ievietot datumu — 12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā], pamatojoties uz pētījumu un ņemot vērā ieguldījumu no platformas, Komisija pieņem vadlīnijas attiecībā uz to, kā noteikt 8.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētās finanšu iemaksas. Lai nodrošinātu saskaņotību iekšējā tirgū, Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot saskaņotus kritērijus, kas dalībvalstīm jāievēro, nosakot 8.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētās finanšu iemaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija
  organizē
  informācijas
  apmaiņu
  starp dalībvalstīm un ražotāja atbildības shēmu dalībniekiem par 8.a pantā noteikto prasību praktisko izpildi un paraugpraksi, lai nodrošinātu ražotāja paplašinātās atbildības shēmu pienācīgu pārvaldību un pārrobežu sadarbību. Te cita starpā ietilpst informācijas apmaiņa par ražotāju atbildības organizāciju organizatoriskajiem aspektiem un uzraudzību, atkritumu apsaimniekotāju atlasi un piedrazošanas novēršanu. Komisija publicē informācijas apmaiņas rezultātus.

5.   
  Ne vēlāk kā ... [ievietot datumu — 6 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]
  Komisija
  izveido platformu
  informācijas
  apmaiņai
  starp dalībvalstīm
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām, reģionālajām un vietējām pašvaldībām
  un ražotāja atbildības shēmu dalībniekiem par 8.a pantā noteikto prasību praktisko izpildi un paraugpraksi, lai nodrošinātu ražotāja paplašinātās atbildības shēmu pienācīgu pārvaldību un pārrobežu sadarbību
  un iekšējā tirgus netraucētu darbību
  . Te cita starpā ietilpst informācijas apmaiņa par ražotāju atbildības organizāciju organizatoriskajiem aspektiem un uzraudzību,
  saskaņotu kritēriju izstrādi attiecībā uz 8.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajām finanšu iemaksām,
  atkritumu apsaimniekotāju atlasi
  un atkritumu rašanās
  un piedrazošanas novēršanu. Komisija publicē informācijas apmaiņas rezultātus
  un var sniegt vadlīnijas par attiecīgiem aspektiem
  .

Ne vēlāk kā ... [ievietot datumu — 12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā], pamatojoties uz pētījumu un ņemot vērā ieguldījumu no platformas, Komisija pieņem vadlīnijas attiecībā uz to, kā noteikt 8.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētās finanšu iemaksas. Lai nodrošinātu saskaņotību iekšējā tirgū, Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot saskaņotus kritērijus, kas dalībvalstīm jāievēro, nosakot 8.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētās finanšu iemaksas.

Ne vēlāk kā ... [ievietot datumu — 12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā], pamatojoties uz pētījumu un ņemot vērā ieguldījumu no platformas, Komisija pieņem vadlīnijas attiecībā uz to, kā noteikt 8.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētās finanšu iemaksas. Lai nodrošinātu saskaņotību iekšējā tirgū, Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot saskaņotus kritērijus, kas dalībvalstīm jāievēro, nosakot 8.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētās finanšu iemaksas.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ražotāja paplašinātas atbildības shēmām izvirzītās vispārīgās prasības | Ražotāja paplašinātas atbildības shēmām izvirzītās vispārīgās
  minimālās
  prasības |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ražotāja paplašinātas atbildības shēmām izvirzītās vispārīgās prasības

Ražotāja paplašinātas atbildības shēmām izvirzītās vispārīgās
  minimālās
  prasības

minimālās

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 1. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | skaidri nosaka, kādi uzdevumi un atbildība ir produktu ražotājiem, kas laiž preces Savienības tirgū, organizācijām, kas to vārdā realizē ražotāja paplašināto atbildību, publiskiem vai privātiem atkritumu apsaimniekotājiem, pašvaldībām un — attiecīgā gadījumā — atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

skaidri nosaka, kādi uzdevumi un atbildība ir produktu ražotājiem, kas laiž preces Savienības tirgū, organizācijām, kas to vārdā realizē ražotāja paplašināto atbildību, publiskiem vai privātiem atkritumu apsaimniekotājiem, pašvaldībām un — attiecīgā gadījumā — atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai;

| — | skaidri nosaka, kādi uzdevumi un atbildība ir
  visiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp
  produktu ražotājiem, kas laiž preces Savienības tirgū, organizācijām, kas to vārdā realizē ražotāja paplašināto atbildību
  kolektīvo shēmu ietvaros
  , publiskiem vai privātiem atkritumu apsaimniekotājiem,
  izplatītājiem, reģionālām un vietējām
  pašvaldībām un — attiecīgā gadījumā —
  atkārtotas izmantošanas un remontu tīkliem, sociālās ekonomikas uzņēmumiem un
  atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai; |
| --- | --- |

—

skaidri nosaka, kādi uzdevumi un atbildība ir
  visiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp
  produktu ražotājiem, kas laiž preces Savienības tirgū, organizācijām, kas to vārdā realizē ražotāja paplašināto atbildību
  kolektīvo shēmu ietvaros
  , publiskiem vai privātiem atkritumu apsaimniekotājiem,
  izplatītājiem, reģionālām un vietējām
  pašvaldībām un — attiecīgā gadījumā —
  atkārtotas izmantošanas un remontu tīkliem, sociālās ekonomikas uzņēmumiem un
  atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai;

visiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp

kolektīvo shēmu ietvaros

izplatītājiem, reģionālām un vietējām

atkārtotas izmantošanas un remontu tīkliem, sociālās ekonomikas uzņēmumiem un

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 1. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | nosaka izmērāmus atkritumu apsaimniekošanas mērķrādītājus saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tiecoties sasniegt vismaz tos kvantitatīvos mērķrādītājus, kas attiecas uz shēmu un ir nosprausti šajā direktīvā, Direktīvā 94/62/EK, Direktīvā 2000/53/EK, Direktīvā 2006/66/EK un Direktīvā 2012/19/ES; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

nosaka izmērāmus atkritumu apsaimniekošanas mērķrādītājus saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tiecoties sasniegt vismaz tos kvantitatīvos mērķrādītājus, kas attiecas uz shēmu un ir nosprausti šajā direktīvā, Direktīvā 94/62/EK, Direktīvā 2000/53/EK, Direktīvā 2006/66/EK un Direktīvā 2012/19/ES;

| — | nosaka izmērāmus
  atkritumu samazināšanas mērķrādītājus un
  atkritumu apsaimniekošanas mērķrādītājus saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tiecoties sasniegt vismaz tos kvantitatīvos mērķrādītājus, kas attiecas uz shēmu un ir nosprausti šajā direktīvā, Direktīvā 94/62/EK, Direktīvā 2000/53/EK, Direktīvā 2006/66/EK un Direktīvā 2012/19/ES; |
| --- | --- |

—

nosaka izmērāmus
  atkritumu samazināšanas mērķrādītājus un
  atkritumu apsaimniekošanas mērķrādītājus saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, tiecoties sasniegt vismaz tos kvantitatīvos mērķrādītājus, kas attiecas uz shēmu un ir nosprausti šajā direktīvā, Direktīvā 94/62/EK, Direktīvā 2000/53/EK, Direktīvā 2006/66/EK un Direktīvā 2012/19/ES;

atkritumu samazināšanas mērķrādītājus un

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 1. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | izveido ziņošanas sistēmu, lai ievāktu datus par produktiem, ko Savienības tirgū laiduši ražotāji, uz kuriem attiecas ražotāja paplašināta atbildība. Ziņošanas sistēma nodrošina, ka tad, kad šie produkti ir kļuvušu par atkritumiem, tiek ievākti dati par šo atkritumu savākšanu un apstrādi, attiecīgā gadījumā norādot arī atkritumu materiālu plūsmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

izveido ziņošanas sistēmu, lai ievāktu datus par produktiem, ko Savienības tirgū laiduši ražotāji, uz kuriem attiecas ražotāja paplašināta atbildība. Ziņošanas sistēma nodrošina, ka tad, kad šie produkti ir kļuvušu par atkritumiem, tiek ievākti dati par šo atkritumu savākšanu un apstrādi, attiecīgā gadījumā norādot arī atkritumu materiālu plūsmas;

| — | izveido ziņošanas sistēmu, lai ievāktu
  ticamus un precīzus
  datus par produktiem, ko Savienības tirgū laiduši ražotāji, uz kuriem attiecas ražotāja paplašināta atbildība. Ziņošanas sistēma nodrošina, ka tad, kad šie produkti ir kļuvušu par atkritumiem, tiek ievākti
  ticami un precīzi
  dati par šo atkritumu savākšanu un apstrādi, attiecīgā gadījumā norādot arī atkritumu materiālu plūsmas; |
| --- | --- |

—

izveido ziņošanas sistēmu, lai ievāktu
  ticamus un precīzus
  datus par produktiem, ko Savienības tirgū laiduši ražotāji, uz kuriem attiecas ražotāja paplašināta atbildība. Ziņošanas sistēma nodrošina, ka tad, kad šie produkti ir kļuvušu par atkritumiem, tiek ievākti
  ticami un precīzi
  dati par šo atkritumu savākšanu un apstrādi, attiecīgā gadījumā norādot arī atkritumu materiālu plūsmas;

ticamus un precīzus

ticami un precīzi

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 1. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret produktu ražotājiem un pret mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret produktu ražotājiem un pret mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| — | nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret produktu ražotājiem
  , kā arī pret savākšanas, transporta un pārstrādes pakalpojumu sniedzējiem
  un pret mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret produktu ražotājiem
  , kā arī pret savākšanas, transporta un pārstrādes pakalpojumu sniedzējiem
  un pret mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

, kā arī pret savākšanas, transporta un pārstrādes pakalpojumu sniedzējiem

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumu īpašnieki, kuriem domātas saskaņā ar 8. panta 1. punktu izveidotās ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, tiek informēti par pieejamām atkritumu savākšanas sistēmām un piedrazošanas novēršanu. Dalībvalstis arī veic pasākumus, lai rosinātu atkritumu īpašniekus
  iesaistīties
  jau izveidotajās dalītās savākšanas sistēmās, konkrētāk, pēc vajadzības rada ekonomiskus stimulus vai regulējumu. | 2.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumu īpašnieki, kuriem domātas saskaņā ar 8. panta 1. punktu izveidotās ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, tiek informēti par pieejamām
  atpakaļpieņemšanas sistēmām, atkārtotas izmantošanas un remontu tīkliem, atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  atkritumu savākšanas sistēmām un piedrazošanas novēršanu. Dalībvalstis arī veic pasākumus, lai rosinātu atkritumu īpašniekus
  uzņemties atbildību nogādāt savus atkritumus
  jau izveidotajās dalītās savākšanas sistēmās, konkrētāk, pēc vajadzības rada ekonomiskus stimulus vai regulējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumu īpašnieki, kuriem domātas saskaņā ar 8. panta 1. punktu izveidotās ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, tiek informēti par pieejamām atkritumu savākšanas sistēmām un piedrazošanas novēršanu. Dalībvalstis arī veic pasākumus, lai rosinātu atkritumu īpašniekus
  iesaistīties
  jau izveidotajās dalītās savākšanas sistēmās, konkrētāk, pēc vajadzības rada ekonomiskus stimulus vai regulējumu.

2.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumu īpašnieki, kuriem domātas saskaņā ar 8. panta 1. punktu izveidotās ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, tiek informēti par pieejamām
  atpakaļpieņemšanas sistēmām, atkārtotas izmantošanas un remontu tīkliem, atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  atkritumu savākšanas sistēmām un piedrazošanas novēršanu. Dalībvalstis arī veic pasākumus, lai rosinātu atkritumu īpašniekus
  uzņemties atbildību nogādāt savus atkritumus
  jau izveidotajās dalītās savākšanas sistēmās, konkrētāk, pēc vajadzības rada ekonomiskus stimulus vai regulējumu.

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ir ar skaidri definētu ģeogrāfisko, produktu un materiālu aptvērumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ir ar skaidri definētu ģeogrāfisko, produktu un materiālu aptvērumu;

| a) | ir ar skaidri definētu ģeogrāfisko, produktu un materiālu aptvērumu
  , kas pamatojas uz tirdzniecības apgabalu un neaprobežojas ar tām šo apgabalu teritorijām, kurās atkritumu vākšana un apsaimniekošana ir ienesīga
  ; |
| --- | --- |

a)

ir ar skaidri definētu ģeogrāfisko, produktu un materiālu aptvērumu
  , kas pamatojas uz tirdzniecības apgabalu un neaprobežojas ar tām šo apgabalu teritorijām, kurās atkritumu vākšana un apsaimniekošana ir ienesīga
  ;

, kas pamatojas uz tirdzniecības apgabalu un neaprobežojas ar tām šo apgabalu teritorijām, kurās atkritumu vākšana un apsaimniekošana ir ienesīga

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | ir ar vajadzīgajiem darbības un finansiālajiem līdzekļiem, lai pildītu ražotāja paplašinātas atbildības saistības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

ir ar vajadzīgajiem darbības un finansiālajiem līdzekļiem, lai pildītu ražotāja paplašinātas atbildības saistības;

| b) | ir ar vajadzīgajiem darbības un
  /vai
  finansiālajiem līdzekļiem, lai pildītu ražotāja paplašinātas atbildības saistības; |
| --- | --- |

b)

ir ar vajadzīgajiem darbības un
  /vai
  finansiālajiem līdzekļiem, lai pildītu ražotāja paplašinātas atbildības saistības;

/vai

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 3. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ražotāju finanšu
  iemaksām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ražotāju finanšu
  iemaksām
  ;

iemaksām

| — | kolektīvo shēmu ietvaros
  ražotāju finanšu
  iemaksai par pārdotajām vienībām vai par tonnu tirgū laistā produkta
  ; |
| --- | --- |

—

kolektīvo shēmu ietvaros
  ražotāju finanšu
  iemaksai par pārdotajām vienībām vai par tonnu tirgū laistā produkta
  ;

kolektīvo shēmu ietvaros

iemaksai par pārdotajām vienībām vai par tonnu tirgū laistā produkta

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 3. punkts – d apakšpunkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | atkritumu apsaimniekotāju atlases procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

atkritumu apsaimniekotāju atlases procedūru.

| — | kolektīvo shēmu ietvaros
  atkritumu apsaimniekotāju atlases procedūru; |
| --- | --- |

—

kolektīvo shēmu ietvaros
  atkritumu apsaimniekotāju atlases procedūru;

kolektīvo shēmu ietvaros

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 3. punkts – d apakšpunkts – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | atkritumu samazināšanas mērķu un atkritumu apsaimniekošanas mērķu, kas minēti 1. punkta otrajā ievilkumā, sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

atkritumu samazināšanas mērķu un atkritumu apsaimniekošanas mērķu, kas minēti 1. punkta otrajā ievilkumā, sasniegšanu.

atkritumu samazināšanas mērķu un atkritumu apsaimniekošanas mērķu, kas minēti 1. punkta otrajā ievilkumā, sasniegšanu.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 4. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa un 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | sedz visas atkritumu apsaimniekošanas izmaksas par produktiem, ko ražotājs laiž Savienības tirgū, tostarp
  par visiem šādiem elementiem
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

sedz visas atkritumu apsaimniekošanas izmaksas par produktiem, ko ražotājs laiž Savienības tirgū, tostarp
  par visiem šādiem elementiem
  :

par visiem šādiem elementiem

| a) | sedz visas atkritumu apsaimniekošanas izmaksas par produktiem, ko ražotājs laiž Savienības tirgū, tostarp
  šādas
  : |
| --- | --- |

a)

sedz visas atkritumu apsaimniekošanas izmaksas par produktiem, ko ražotājs laiž Savienības tirgū, tostarp
  šādas
  :

šādas

| | — | izmaksas par dalītu savākšanu, šķirošanu un apstrādi, kas vajadzīga, lai
  sasniegtu 1. punkta otrajā ievilkumā minētos
  atkritumu
  apsaimniekošanas mērķrādītājus
  , ņemot vērā ieņēmumus no produktu atkārtotas izmantošanas vai pārdošanas par otrreizējo izejvielu; |
| --- | --- | --- |

—

izmaksas par dalītu savākšanu, šķirošanu un apstrādi, kas vajadzīga, lai
  sasniegtu 1. punkta otrajā ievilkumā minētos
  atkritumu
  apsaimniekošanas mērķrādītājus
  , ņemot vērā ieņēmumus no produktu atkārtotas izmantošanas vai pārdošanas par otrreizējo izejvielu;

sasniegtu 1. punkta otrajā ievilkumā minētos

apsaimniekošanas mērķrādītājus

| | — | izmaksas par dalītu savākšanu, šķirošanu
  , transportu
  un apstrādi, kas vajadzīga, lai
  nodrošinātu pareizu
  atkritumu
  apsaimniekošanu
  , ņemot vērā ieņēmumus no produktu atkārtotas izmantošanas vai pārdošanas par otrreizējo izejvielu; |
| --- | --- | --- |

—

izmaksas par dalītu savākšanu, šķirošanu
  , transportu
  un apstrādi, kas vajadzīga, lai
  nodrošinātu pareizu
  atkritumu
  apsaimniekošanu
  , ņemot vērā ieņēmumus no produktu atkārtotas izmantošanas vai pārdošanas par otrreizējo izejvielu;

, transportu

nodrošinātu pareizu

apsaimniekošanu

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | tiek diferencētas atkarībā no atsevišķu produktu vai līdzīgu produktu grupu reālajām izmaksām kalpošanas laika beigās, jo īpaši ņemot vērā to atkārtotu izmantojamību un pārstrādājamību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

tiek diferencētas atkarībā no atsevišķu produktu vai līdzīgu produktu grupu reālajām izmaksām kalpošanas laika beigās, jo īpaši ņemot vērā to atkārtotu izmantojamību un pārstrādājamību;

| b) | kolektīvo shēmu ietvaros
  tiek diferencētas atkarībā no atsevišķu produktu vai līdzīgu produktu grupu reālajām izmaksām kalpošanas laika beigās, jo īpaši ņemot vērā to
  izturību, remontējamību,
  atkārtotu izmantojamību un pārstrādājamību
  un bīstamu vielu klātbūtni, līdz ar to izmantojot aprites cikla pieeju un pielāgojoties prasībām, kas noteiktas attiecīgajos Savienības tiesību aktos, un, ja iespējams, pamatojoties uz saskaņotiem kritērijiem, lai nodrošinātu vienmērīgu iekšējā tirgus darbību
  ; |
| --- | --- |

b)

kolektīvo shēmu ietvaros
  tiek diferencētas atkarībā no atsevišķu produktu vai līdzīgu produktu grupu reālajām izmaksām kalpošanas laika beigās, jo īpaši ņemot vērā to
  izturību, remontējamību,
  atkārtotu izmantojamību un pārstrādājamību
  un bīstamu vielu klātbūtni, līdz ar to izmantojot aprites cikla pieeju un pielāgojoties prasībām, kas noteiktas attiecīgajos Savienības tiesību aktos, un, ja iespējams, pamatojoties uz saskaņotiem kritērijiem, lai nodrošinātu vienmērīgu iekšējā tirgus darbību
  ;

kolektīvo shēmu ietvaros

izturību, remontējamību,

un bīstamu vielu klātbūtni, līdz ar to izmantojot aprites cikla pieeju un pielāgojoties prasībām, kas noteiktas attiecīgajos Savienības tiesību aktos, un, ja iespējams, pamatojoties uz saskaņotiem kritērijiem, lai nodrošinātu vienmērīgu iekšējā tirgus darbību

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 4. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | balstās uz optimizētām sniegto pakalpojumu izmaksām, ja par uzdevumu izpildi ražotāja paplašinātas atbildības shēmas vārdā ir atbildīgi publiski atkritumu apsaimniekotāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

balstās uz optimizētām sniegto pakalpojumu izmaksām, ja par uzdevumu izpildi ražotāja paplašinātas atbildības shēmas vārdā ir atbildīgi publiski atkritumu apsaimniekotāji.

| c) | balstās uz optimizētām sniegto pakalpojumu izmaksām, ja par uzdevumu izpildi ražotāja paplašinātas atbildības shēmas vārdā ir atbildīgi publiski atkritumu apsaimniekotāji.
  Optimizētās sniegto pakalpojumu izmaksas ir pārredzamas un atspoguļo izmaksas, kas rodas, publiskajiem atkritumu apsaimniekošanas operatoriem veicot darbības uzdevumus paplašināto ražotāja atbildības shēmu vārdā. |
| --- | --- |

c)

balstās uz optimizētām sniegto pakalpojumu izmaksām, ja par uzdevumu izpildi ražotāja paplašinātas atbildības shēmas vārdā ir atbildīgi publiski atkritumu apsaimniekotāji.
  Optimizētās sniegto pakalpojumu izmaksas ir pārredzamas un atspoguļo izmaksas, kas rodas, publiskajiem atkritumu apsaimniekošanas operatoriem veicot darbības uzdevumus paplašināto ražotāja atbildības shēmu vārdā.

Optimizētās sniegto pakalpojumu izmaksas ir pārredzamas un atspoguļo izmaksas, kas rodas, publiskajiem atkritumu apsaimniekošanas operatoriem veicot darbības uzdevumus paplašināto ražotāja atbildības shēmu vārdā.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis izveido piemērotu uzraudzības un izpildes satvaru nolūkā nodrošināt, ka produktu ražotāji pilda savas ražotāja paplašinātas atbildības saistības, ka finansiālie līdzekļi tiek pienācīgi izmantoti un ka visi shēmā iesaistītie dalībnieki ziņo ticamus datus. | Dalībvalstis izveido piemērotu uzraudzības un izpildes satvaru nolūkā nodrošināt, ka produktu ražotāji pilda savas ražotāja paplašinātas atbildības saistības,
  tostarp tālpārdošanas gadījumā,
  ka finansiālie līdzekļi tiek pienācīgi izmantoti un ka visi shēmā iesaistītie dalībnieki ziņo ticamus datus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis izveido piemērotu uzraudzības un izpildes satvaru nolūkā nodrošināt, ka produktu ražotāji pilda savas ražotāja paplašinātas atbildības saistības, ka finansiālie līdzekļi tiek pienācīgi izmantoti un ka visi shēmā iesaistītie dalībnieki ziņo ticamus datus.

Dalībvalstis izveido piemērotu uzraudzības un izpildes satvaru nolūkā nodrošināt, ka produktu ražotāji pilda savas ražotāja paplašinātas atbildības saistības,
  tostarp tālpārdošanas gadījumā,
  ka finansiālie līdzekļi tiek pienācīgi izmantoti un ka visi shēmā iesaistītie dalībnieki ziņo ticamus datus.

tostarp tālpārdošanas gadījumā,

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 5. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja dalībvalsts teritorijā
  ražotāja paplašinātās atbildības
  saistības ražotāju vārdā pilda vairākas organizācijas
  ,
  dalībvalsts izveido neatkarīgu iestādi
  , kas
  pārrauga ražotāja paplašinātas atbildības saistību pildīšanu
  . | Dalībvalstis izraugās vai izveido neatkarīgu iestādi, kas pārrauga
  ražotāja paplašinātās atbildības
  saistību pildīšanu un jo īpaši pārliecinās par to
  ,
  vai ražotāja paplašinātas atbildības organizācijas ievēro šajā direktīvā paredzētās prasības
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja dalībvalsts teritorijā
  ražotāja paplašinātās atbildības
  saistības ražotāju vārdā pilda vairākas organizācijas
  ,
  dalībvalsts izveido neatkarīgu iestādi
  , kas
  pārrauga ražotāja paplašinātas atbildības saistību pildīšanu
  .

Ja dalībvalsts teritorijā

saistības ražotāju vārdā pilda vairākas organizācijas

dalībvalsts izveido neatkarīgu iestādi

pārrauga ražotāja paplašinātas atbildības saistību pildīšanu

Dalībvalstis izraugās vai izveido neatkarīgu iestādi, kas pārrauga
  ražotāja paplašinātās atbildības
  saistību pildīšanu un jo īpaši pārliecinās par to
  ,
  vai ražotāja paplašinātas atbildības organizācijas ievēro šajā direktīvā paredzētās prasības
  .

Dalībvalstis izraugās vai izveido neatkarīgu iestādi, kas pārrauga

saistību pildīšanu un jo īpaši pārliecinās par to

vai ražotāja paplašinātas atbildības organizācijas ievēro šajā direktīvā paredzētās prasības

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2008/98/EK

8.a pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalstis izveido platformu, lai nodrošinātu, ka noris regulārs dialogs starp ieinteresētajām personām, kas iesaistītas ražotāja paplašinātās atbildības saistību pildīšanā, tai skaitā starp publiskiem vai privātiem atkritumu apsaimniekotājiem, pašvaldībām un — attiecīgā gadījumā — atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai. | 6.   Dalībvalstis
  izraugās vai
  izveido platformu, lai nodrošinātu, ka noris regulārs dialogs starp
  visām
  ieinteresētajām personām, kas iesaistītas ražotāja paplašinātās atbildības saistību pildīšanā, tai skaitā starp
  ražotājiem un izplatītājiem,
  publiskiem vai privātiem atkritumu apsaimniekotājiem
  , sociālās ekonomikas dalībniekiem
  , pašvaldībām
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un — attiecīgā gadījumā —
  remonta un atkārtotas izmantošanas tīkliem un
  atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Dalībvalstis izveido platformu, lai nodrošinātu, ka noris regulārs dialogs starp ieinteresētajām personām, kas iesaistītas ražotāja paplašinātās atbildības saistību pildīšanā, tai skaitā starp publiskiem vai privātiem atkritumu apsaimniekotājiem, pašvaldībām un — attiecīgā gadījumā — atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai.

6.   Dalībvalstis
  izraugās vai
  izveido platformu, lai nodrošinātu, ka noris regulārs dialogs starp
  visām
  ieinteresētajām personām, kas iesaistītas ražotāja paplašinātās atbildības saistību pildīšanā, tai skaitā starp
  ražotājiem un izplatītājiem,
  publiskiem vai privātiem atkritumu apsaimniekotājiem
  , sociālās ekonomikas dalībniekiem
  , pašvaldībām
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un — attiecīgā gadījumā —
  remonta un atkārtotas izmantošanas tīkliem un
  atzītiem operatoriem, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “-1.
     
  Lai veicinātu atkritumu rašanās novēršanu, dalībvalstis cenšas sasniegt vismaz šādus mērķus: |
| | a) | ievērojami samazināt atkritumu rašanos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“-1.
     
  Lai veicinātu atkritumu rašanās novēršanu, dalībvalstis cenšas sasniegt vismaz šādus mērķus:

a)

ievērojami samazināt atkritumu rašanos;

ievērojami samazināt atkritumu rašanos;

| b) | atkritumu radīšanu atsaistīt no ekonomiskās izaugsmes; |
| --- | --- |

b)

atkritumu radīšanu atsaistīt no ekonomiskās izaugsmes;

atkritumu radīšanu atsaistīt no ekonomiskās izaugsmes;

| c) | pakāpeniski aizstāt vielas, kas rada lielas bažas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā, ja ir pieejamas piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas, kuras ir ekonomiski un tehniski īstenojamas; |
| --- | --- |

c)

pakāpeniski aizstāt vielas, kas rada lielas bažas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā, ja ir pieejamas piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas, kuras ir ekonomiski un tehniski īstenojamas;

pakāpeniski aizstāt vielas, kas rada lielas bažas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā, ja ir pieejamas piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas, kuras ir ekonomiski un tehniski īstenojamas;

| d) | Savienības mērķi samazināt pārtikas atkritumus par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada pamatlīmeni; |
| --- | --- |

d)

Savienības mērķi samazināt pārtikas atkritumus par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada pamatlīmeni;

Savienības mērķi samazināt pārtikas atkritumus par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada pamatlīmeni;

| e) | Savienības mērķi samazināt jūras piedrazojumu par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada pamatlīmeni.”; |
| --- | --- |

e)

Savienības mērķi samazināt jūras piedrazojumu par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada pamatlīmeni.”;

Savienības mērķi samazināt jūras piedrazojumu par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada pamatlīmeni.”;

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Dalībvalstis veic atkritumu rašanās novēršanas pasākumus. Ar šiem pasākumiem: | 1.   
  Lai sasniegtu - 1. punktā noteiktos mērķus, dalībvalstis veic vismaz šādus pasākumus
  : |
| — | tiek rosināts izmantot resursefektīvus
  ,
  izturīgus
  ,
  remontējamus
  un
  pārstrādājamus produktus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Dalībvalstis veic atkritumu rašanās novēršanas pasākumus. Ar šiem pasākumiem:

1.   
  Lai sasniegtu - 1. punktā noteiktos mērķus, dalībvalstis veic vismaz šādus pasākumus
  :

—

tiek rosināts izmantot resursefektīvus
  ,
  izturīgus
  ,
  remontējamus
  un
  pārstrādājamus produktus
  ;

tiek rosināts izmantot resursefektīvus

izturīgus

remontējamus

pārstrādājamus produktus

| — | veicina un atbalsta ilgtspējīgus ražošanas un patēriņa modeļus un resursefektīvu
  ,
  izturīgu
  ,
  remontējamu, viegli koplietojamu, atkārtoti izmantojamu
  un
  pārstrādājamu produktu izmantošanu
  ; |
| --- | --- |

—

veicina un atbalsta ilgtspējīgus ražošanas un patēriņa modeļus un resursefektīvu
  ,
  izturīgu
  ,
  remontējamu, viegli koplietojamu, atkārtoti izmantojamu
  un
  pārstrādājamu produktu izmantošanu
  ;

veicina un atbalsta ilgtspējīgus ražošanas un patēriņa modeļus un resursefektīvu

izturīgu

remontējamu, viegli koplietojamu, atkārtoti izmantojamu

pārstrādājamu produktu izmantošanu

| — | attur no tā, ka tirgū tiek laisti produkti ar plānotu novecošanos; |
| --- | --- |

—

attur no tā, ka tirgū tiek laisti produkti ar plānotu novecošanos;

attur no tā, ka tirgū tiek laisti produkti ar plānotu novecošanos;

| — | tiek apzināti
  un
  aptverti produkti
  , kas ir galvenie tādu izejvielu avoti, kuru nozīme Savienības ekonomikā ir ļoti liela un ar kuru apgādi saistās augsts risks, ar mērķi novērst šādu materiālu kļūšanu par atkritumiem; |
| --- | --- |

—

tiek apzināti
  un
  aptverti produkti
  , kas ir galvenie tādu izejvielu avoti, kuru nozīme Savienības ekonomikā ir ļoti liela un ar kuru apgādi saistās augsts risks, ar mērķi novērst šādu materiālu kļūšanu par atkritumiem;

tiek apzināti

aptverti produkti

| — | apzina
  un
  aptver produktus
  , kas ir galvenie tādu izejvielu avoti, kuru nozīme Savienības ekonomikā ir ļoti liela un ar kuru apgādi saistās augsts risks, ar mērķi novērst šādu materiālu kļūšanu par atkritumiem; |
| --- | --- |

—

apzina
  un
  aptver produktus
  , kas ir galvenie tādu izejvielu avoti, kuru nozīme Savienības ekonomikā ir ļoti liela un ar kuru apgādi saistās augsts risks, ar mērķi novērst šādu materiālu kļūšanu par atkritumiem;

apzina

aptver produktus

| — | tiek rosināts izveidot sistēmas
  , kas veicina
  atkārtotu izmantošanu
  ,
  tostarp jo īpaši attiecībā uz elektriskām
  un
  elektroniskām iekārtām
  ,
  tekstilmateriāliem un mēbelēm
  ; |
| --- | --- |

—

tiek rosināts izveidot sistēmas
  , kas veicina
  atkārtotu izmantošanu
  ,
  tostarp jo īpaši attiecībā uz elektriskām
  un
  elektroniskām iekārtām
  ,
  tekstilmateriāliem un mēbelēm
  ;

tiek rosināts izveidot sistēmas

atkārtotu izmantošanu

tostarp jo īpaši attiecībā uz elektriskām

elektroniskām iekārtām

tekstilmateriāliem un mēbelēm

| — | stimulē produktu aprites cikla pagarināšanu, ja tas ir videi labvēlīgi, un atbalsta tādu sistēmu izveidi
  , kas veicina
  produktu remontu
  ,
  atkārtotu izmantošanu, otrreizēju ražošanu
  un
  atjaunināšanas darbības
  ,
  kā minēts 9.a pantā
  ; |
| --- | --- |

—

stimulē produktu aprites cikla pagarināšanu, ja tas ir videi labvēlīgi, un atbalsta tādu sistēmu izveidi
  , kas veicina
  produktu remontu
  ,
  atkārtotu izmantošanu, otrreizēju ražošanu
  un
  atjaunināšanas darbības
  ,
  kā minēts 9.a pantā
  ;

stimulē produktu aprites cikla pagarināšanu, ja tas ir videi labvēlīgi, un atbalsta tādu sistēmu izveidi

produktu remontu

atkārtotu izmantošanu, otrreizēju ražošanu

atjaunināšanas darbības

kā minēts 9.a pantā

| — | tiek samazināta
  atkritumu
  rašanās
  procesos, kas saistīti ar rūpniecisko ražošanu, minerālu ieguvi, būvniecību un nojaukšanu, ņemot vērā labākos pieejamos tehniskos paņēmienus; |
| --- | --- |

—

tiek samazināta
  atkritumu
  rašanās
  procesos, kas saistīti ar rūpniecisko ražošanu, minerālu ieguvi, būvniecību un nojaukšanu, ņemot vērā labākos pieejamos tehniskos paņēmienus;

tiek samazināta

rašanās

| — | samazina
  atkritumu
  rašanos
  procesos, kas saistīti ar rūpniecisko ražošanu,
  izgatavošanu,
  minerālu ieguvi, būvniecību un nojaukšanu,
  tostarp izmantojot tādus līdzekļus kā pirmsnojaukšanas revīzijas, un procesos, kas saistīti ar tirdzniecību un pakalpojumiem,
  ņemot vērā labākos pieejamos tehniskos paņēmienus
  un labāko praksi
  ; |
| --- | --- |

—

samazina
  atkritumu
  rašanos
  procesos, kas saistīti ar rūpniecisko ražošanu,
  izgatavošanu,
  minerālu ieguvi, būvniecību un nojaukšanu,
  tostarp izmantojot tādus līdzekļus kā pirmsnojaukšanas revīzijas, un procesos, kas saistīti ar tirdzniecību un pakalpojumiem,
  ņemot vērā labākos pieejamos tehniskos paņēmienus
  un labāko praksi
  ;

samazina

rašanos

izgatavošanu,

tostarp izmantojot tādus līdzekļus kā pirmsnojaukšanas revīzijas, un procesos, kas saistīti ar tirdzniecību un pakalpojumiem,

un labāko praksi

| — | tiek samazināta
  pārtikas atkritumu
  rašanās primārajā ražošanā, pārstrādē un izgatavošanā, mazumtirdzniecībā un citos pārtikas sadales kanālos, restorānos un sabiedriskajā ēdināšanā, kā arī mājsaimniecībās. |
| --- | --- |

—

tiek samazināta
  pārtikas atkritumu
  rašanās primārajā ražošanā, pārstrādē un izgatavošanā, mazumtirdzniecībā un citos pārtikas sadales kanālos, restorānos un sabiedriskajā ēdināšanā, kā arī mājsaimniecībās.

tiek samazināta

rašanās primārajā ražošanā, pārstrādē un izgatavošanā, mazumtirdzniecībā un citos pārtikas sadales kanālos, restorānos un sabiedriskajā ēdināšanā, kā arī mājsaimniecībās.

| — | kopumā samazina
  pārtikas atkritumu
  rašanos; |
| --- | --- |

—

kopumā samazina
  pārtikas atkritumu
  rašanos;

kopumā samazina

rašanos;

| — | samazina pārtikas zudumus visā piegādes ķēdē, tostarp primārajā ražošanā, transportēšanā un uzglabāšanā; |
| --- | --- |

—

samazina pārtikas zudumus visā piegādes ķēdē, tostarp primārajā ražošanā, transportēšanā un uzglabāšanā;

samazina pārtikas zudumus visā piegādes ķēdē, tostarp primārajā ražošanā, transportēšanā un uzglabāšanā;

| — | novērš piedrazošanu, identificējot produktus, kas ir galvenie piedrazojuma avoti dabas vidē, tostarp jūras vidē, un veic pasākumus, lai samazinātu piedrazošanu no šiem avotiem; |
| --- | --- |

—

novērš piedrazošanu, identificējot produktus, kas ir galvenie piedrazojuma avoti dabas vidē, tostarp jūras vidē, un veic pasākumus, lai samazinātu piedrazošanu no šiem avotiem;

novērš piedrazošanu, identificējot produktus, kas ir galvenie piedrazojuma avoti dabas vidē, tostarp jūras vidē, un veic pasākumus, lai samazinātu piedrazošanu no šiem avotiem;

| — | nodrošina, ka par vielām, kas rada ļoti lielas bažas, piegādes ķēdē tiek sniegta informācija patērētājiem un atkritumu apstrādes operatoriem; |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka par vielām, kas rada ļoti lielas bažas, piegādes ķēdē tiek sniegta informācija patērētājiem un atkritumu apstrādes operatoriem;

nodrošina, ka par vielām, kas rada ļoti lielas bažas, piegādes ķēdē tiek sniegta informācija patērētājiem un atkritumu apstrādes operatoriem;

| — | izstrādā un atbalsta informācijas kampaņas nolūkā vairot izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar atkritumu rašanās un piedrazošanas novēršanu. |
| --- | --- |

—

izstrādā un atbalsta informācijas kampaņas nolūkā vairot izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar atkritumu rašanās un piedrazošanas novēršanu.

izstrādā un atbalsta informācijas kampaņas nolūkā vairot izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar atkritumu rašanās un piedrazošanas novēršanu.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis uzrauga un novērtē atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu. Tālab tās izmanto piemērotus kvalitatīvos vai kvantitatīvos rādītājus un mērķrādītājus, jo īpaši attiecībā uz sadzīves atkritumu daudzumu (uz vienu iedzīvotāju), ko likvidē vai izmanto enerģijas reģenerācijai. | 2.   Dalībvalstis uzrauga un novērtē atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu. Tālab tās izmanto piemērotus kvalitatīvos vai kvantitatīvos rādītājus un mērķrādītājus, jo īpaši attiecībā uz
  radīto sadzīves atkritumu daudzumu un to
  sadzīves atkritumu daudzumu (uz vienu iedzīvotāju), ko likvidē vai izmanto enerģijas reģenerācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis uzrauga un novērtē atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu. Tālab tās izmanto piemērotus kvalitatīvos vai kvantitatīvos rādītājus un mērķrādītājus, jo īpaši attiecībā uz sadzīves atkritumu daudzumu (uz vienu iedzīvotāju), ko likvidē vai izmanto enerģijas reģenerācijai.

2.   Dalībvalstis uzrauga un novērtē atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu. Tālab tās izmanto piemērotus kvalitatīvos vai kvantitatīvos rādītājus un mērķrādītājus, jo īpaši attiecībā uz
  radīto sadzīves atkritumu daudzumu un to
  sadzīves atkritumu daudzumu (uz vienu iedzīvotāju), ko likvidē vai izmanto enerģijas reģenerācijai.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot rādītājus, ar kuriem mēra sekmes atkritumu rašanās novēršanā un attiecībā uz šī panta 1. punktā minētajiem atkritumu rašanās novēršanas pasākumiem. Šos deleģētos aktus pieņem 18 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a   
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot rādītājus, ar kuriem mēra sekmes atkritumu rašanās novēršanā un attiecībā uz šī panta 1. punktā minētajiem atkritumu rašanās novēršanas pasākumiem. Šos deleģētos aktus pieņem 18 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis uzrauga un novērtē pārtikas atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu, veicot pārtikas atkritumu mērījumus, kuru pamatā ir saskaņā ar
  4
  .
  punktu noteiktās metodikas
  . | 3.   Dalībvalstis uzrauga un novērtē pārtikas atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu, veicot pārtikas atkritumu
  līmeņu
  mērījumus, kuru pamatā ir
  vienota metodika. Līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot metodiku, tostarp kvalitātes prasību minimumu, vienotai pārtikas atkritumu līmeņu mērīšanai. Šajā metodikā ņem vērā atkritumu rašanās novēršanas pasākumus, kas īstenoti, izmantojot ziedojumus vai citus veidus, kā nepieļaut pārtikas kļūšanu par atkritumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis uzrauga un novērtē pārtikas atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu, veicot pārtikas atkritumu mērījumus, kuru pamatā ir saskaņā ar
  4
  .
  punktu noteiktās metodikas
  .

3.   Dalībvalstis uzrauga un novērtē pārtikas atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanu, veicot pārtikas atkritumu
  līmeņu
  mērījumus, kuru pamatā ir
  vienota metodika. Līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot metodiku, tostarp kvalitātes prasību minimumu, vienotai pārtikas atkritumu līmeņu mērīšanai. Šajā metodikā ņem vērā atkritumu rašanās novēršanas pasākumus, kas īstenoti, izmantojot ziedojumus vai citus veidus, kā nepieļaut pārtikas kļūšanu par atkritumiem.

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim izvērtē iespēju noteikt saistošus Savienības mēroga pārtikas atkritumu rašanās novēršanas mērķus, kas jāsasniedz līdz 2025. gadam un 2030. gadam, pamatojoties uz aprēķiniem saskaņā ar vienotu metodi, atbilstīgi 3. punkta nosacījumiem. Šajā nolūkā Komisija sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a   
  Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim izvērtē iespēju noteikt saistošus Savienības mēroga pārtikas atkritumu rašanās novēršanas mērķus, kas jāsasniedz līdz 2025. gadam un 2030. gadam, pamatojoties uz aprēķiniem saskaņā ar vienotu metodi, atbilstīgi 3. punkta nosacījumiem. Šajā nolūkā Komisija sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b   
  Dalībvalstis uzrauga un novērtē, kā tiek īstenoti sauszemes pasākumi jūras piedrazošanas novēršanai, veicot sauszemes avotu jūras piedrazojuma līmeņu mērījumus, kuru pamatā ir vienota metodika. Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 38.a pantu, lai izveidotu metodiku, tostarp minimālās kvalitātes prasības, vienotiem mērījumiem par sauszemes avotu jūras piedrazojuma līmeņiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b   
  Dalībvalstis uzrauga un novērtē, kā tiek īstenoti sauszemes pasākumi jūras piedrazošanas novēršanai, veicot sauszemes avotu jūras piedrazojuma līmeņu mērījumus, kuru pamatā ir vienota metodika. Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 38.a pantu, lai izveidotu metodiku, tostarp minimālās kvalitātes prasības, vienotiem mērījumiem par sauszemes avotu jūras piedrazojuma līmeņiem.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 3.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.c   
  Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim izvērtē iespēju izveidot Savienības mēroga atkritumu rašanās novēršanas mērķus, kas jāsasniedz līdz 2025. gadam un 2030. gadam, pamatojoties uz kopēju rādītāju, ko aprēķina, izmantojot sadzīves atkritumu daudzumu uz vienu iedzīvotāju. Šajā nolūkā Komisija sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.c   
  Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim izvērtē iespēju izveidot Savienības mēroga atkritumu rašanās novēršanas mērķus, kas jāsasniedz līdz 2025. gadam un 2030. gadam, pamatojoties uz kopēju rādītāju, ko aprēķina, izmantojot sadzīves atkritumu daudzumu uz vienu iedzīvotāju. Šajā nolūkā Komisija sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu rādītājus, ar kuriem mēra atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanas sekmes kopumā. Lai nodrošinātu, ka pārtikas atkritumu līmeņa mērījumi ir vienveidīgi, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka kopīgu metodiku, tostarp kvalitātes prasību minimumu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu rādītājus, ar kuriem mēra atkritumu rašanās novēršanas pasākumu īstenošanas sekmes kopumā. Lai nodrošinātu, ka pārtikas atkritumu līmeņa mērījumi ir vienveidīgi, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka kopīgu metodiku, tostarp kvalitātes prasību minimumu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 2008/98/EK

9. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Katru gadu Eiropas Vides aģentūra publicē pārskatu, kurā aprakstīta atkritumu rašanās novēršanas dinamika katrā dalībvalstī un Eiropas Savienībā kopumā, tostarp atkritumu rašanās atsaistīšana no ekonomiskās izaugsmes un pāreja uz aprites ekonomiku. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   
  Katru gadu Eiropas Vides aģentūra publicē pārskatu, kurā aprakstīta atkritumu rašanās novēršanas dinamika katrā dalībvalstī un Eiropas Savienībā kopumā, tostarp atkritumu rašanās atsaistīšana no ekonomiskās izaugsmes un pāreja uz aprites ekonomiku.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a)

9.a)

iekļauj šādu pantu:

“9.a pants

“9.a pants

Atkārtota izmantošana

Atkārtota izmantošana

1.   
  Dalībvalstis atbalsta tādu sistēmu izveidi, kas veicina atkārtotas izmantošanas darbības un produktu aprites cikla pagarināšanu, ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta produktu kvalitāte un nekaitīgums.

2.   
  Dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu produktu atkārtotu izmantošanu, jo īpaši to produktu, kas satur ievērojamu daudzumu kritiski svarīgu izejvielu. Šie pasākumi var ietvert pamudinājumu izveidot un atbalstu atzītiem atkārtotas izmantošanas tīkliem, depozīta-atmaksāšanas un nodošanas-uzpildīšanas shēmas un stimulus produktu pārstrādāšanai, atjaunošanai un pārveidošanai.

Dalībvalstis izmanto ekonomiskus instrumentus un pasākumus un var noteikt kvantitatīvus mērķus.

Dalībvalstis izmanto ekonomiskus instrumentus un pasākumus un var noteikt kvantitatīvus mērķus.

3.   
  Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkārtotas izmantošanas operatoriem ir piekļuve rokasgrāmatām, rezerves daļām, tehniskai informācijai vai citiem instrumentiem, iekārtām vai programmatūrai, kas vajadzīga produktu atkārtotai izmantošanai, neskarot intelektuālā īpašuma tiesības.”;

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.b punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

9.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.b) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.b)

9.b)

iekļauj šādu pantu:

“9.b pants

“9.b pants

Apmaiņas platformas

Apmaiņas platformas

1.   
  Komisija aktīvi veicina apmaiņas platformas kā darījumdarbības modeli. Komisija izveido ciešu saikni starp šīm platformām un sadarbīgās ekonomikas jaunajām vadlīnijām un pēta visus iespējamos pasākumus to stimulēšanai, tostarp ražotāja paplašinātu atbildību, publisko iepirkumu un ekodizainu.

2.   
  Dalībvalstis atbalsta tādu sistēmu izveidi, kuras veicina apmaiņas platformas visās nozarēs.”;

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.c punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

10. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.c) | direktīvas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

9.c)

9.c)

direktīvas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   
  Ja nepieciešams saskaņot ar
  1.
  punktu
  un
  vienkāršot
  vai
  uzlabot
  reģenerāciju, atkritumus savāc atsevišķi
  , ja tas no tehniskā, ekoloģiskā
  un
  ekonomiskā viedokļa praktiski izdarāms, un tos
  nejauc ar citiem atkritumiem vai citu materiālu, kam ir atšķirīgas īpašības.

“2.   
  Lai panāktu atbilstību
  1.
  punkta prasībām
  un
  vienkāršotu
  vai
  uzlabotu
  reģenerāciju, atkritumus savāc atsevišķi un nejauc ar citiem atkritumiem vai citu materiālu, kam ir atšķirīgas īpašības.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis var izslēgt mazapdzīvotus apgabalus, ja tiek pierādīts, ka dalīta vākšana nedod kopumā labvēlīgāko rezultātu attiecībā uz vidi, ņemot vērā aprites cikla skatījumu.

Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis var izslēgt mazapdzīvotus apgabalus, ja tiek pierādīts, ka dalīta vākšana nedod kopumā labvēlīgāko rezultātu attiecībā uz vidi, ņemot vērā aprites cikla skatījumu.

Dalībvalstis paziņo Komisijai par savu nodomu izmantot šo izņēmumu. Komisija izskata šo paziņojumu un novērtē, vai izņēmums ir pamatots, ņemot vērā šīs direktīvas mērķus. Ja Komisija nav izteikusi iebildumus deviņu mēnešu laikā pēc paziņošanas, izņēmumu uzskata par piešķirtu. Ja Komisija iebilst, tā pieņem lēmumu un attiecīgi informē dalībvalsti.”;

Dalībvalstis paziņo Komisijai par savu nodomu izmantot šo izņēmumu. Komisija izskata šo paziņojumu un novērtē, vai izņēmums ir pamatots, ņemot vērā šīs direktīvas mērķus. Ja Komisija nav izteikusi iebildumus deviņu mēnešu laikā pēc paziņošanas, izņēmumu uzskata par piešķirtu. Ja Komisija iebilst, tā pieņem lēmumu un attiecīgi informē dalībvalsti.”;

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.d punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

10. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.d) | direktīvas 10. pantā pievieno šādu punktu:


  “2.a   
  Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumus, kas savākti dalīti saskaņā ar 11. panta 1. punktu un 22. pantu, nepieņem sadedzināšanas iekārtās, izņemot atlikumu, kas rodas šādu atkritumu šķirošanā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.d)

9.d)

direktīvas 10. pantā pievieno šādu punktu:

“2.a   
  Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumus, kas savākti dalīti saskaņā ar 11. panta 1. punktu un 22. pantu, nepieņem sadedzināšanas iekārtās, izņemot atlikumu, kas rodas šādu atkritumu šķirošanā.”

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.e punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.e punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

10. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.e) | direktīvas 10. pantā pievieno šādu punktu:


  “2.b   
  Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai attiecīgos gadījumos bīstamos atkritumus pirms reģenerācijas dekontaminētu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.e)

9.e)

direktīvas 10. pantā pievieno šādu punktu:

“2.b   
  Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai attiecīgos gadījumos bīstamos atkritumus pirms reģenerācijas dekontaminētu.”

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – –a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – –a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – Virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -a) | virsrakstu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-a)

-a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

Atkārtota izmantošana
  un
  pārstrāde

Atkārtota izmantošana

pārstrāde

“Sagatavošana atkārtotai izmantošanai
  un
  pārstrādei”;

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis
  vajadzības gadījumā
  veic pasākumus, lai veicinātu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  konkrētāk,
  veicina
  atkārtotas izmantošanas
  un
  remontu tīklu izveidi
  un
  atbalstīšanu
  , atvieglo šādu tīklu piekļuvi atkritumu vākšanas punktiem
  un
  veicina ekonomisku instrumentu, iepirkuma kritēriju, kvantitatīvu mērķu vai citus pasākumu izmantošanu. | 1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  cita starpā
  veicina
  to, ka veidojas
  un
  tiek atbalstīti operatori, kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  un
  šādu operatoru tīkli, jo īpaši, ja šie operatori darbojas kā sociālie uzņēmumi
  , atvieglo šādu
  atzītu operatoru un
  tīklu piekļuvi atkritumu vākšanas punktiem
  , kā arī
  veicina ekonomisku instrumentu, iepirkuma kritēriju, kvantitatīvu mērķu vai citus pasākumu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis
  vajadzības gadījumā
  veic pasākumus, lai veicinātu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  konkrētāk,
  veicina
  atkārtotas izmantošanas
  un
  remontu tīklu izveidi
  un
  atbalstīšanu
  , atvieglo šādu tīklu piekļuvi atkritumu vākšanas punktiem
  un
  veicina ekonomisku instrumentu, iepirkuma kritēriju, kvantitatīvu mērķu vai citus pasākumu izmantošanu.

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  cita starpā
  veicina
  to, ka veidojas
  un
  tiek atbalstīti operatori, kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  un
  šādu operatoru tīkli, jo īpaši, ja šie operatori darbojas kā sociālie uzņēmumi
  , atvieglo šādu
  atzītu operatoru un
  tīklu piekļuvi atkritumu vākšanas punktiem
  , kā arī
  veicina ekonomisku instrumentu, iepirkuma kritēriju, kvantitatīvu mērķu vai citus pasākumu izmantošanu.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu kvalitatīvu pārstrādi, un tālab ievieš atkritumu dalītās savākšanas sistēmas,
  ja tas ir tehniskā, vidiskā un ekonomiskā ziņā praktiski iespējami un lietderīgi
  , lai izpildītu nepieciešamos kvalitātes standartus attiecīgajās pārstrādes nozarēs
  un sasniegtu 2. punktā noteiktos mērķrādītājus
  . | Dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu kvalitatīvu pārstrādi, un tālab ievieš atkritumu dalītās savākšanas sistēmas,
  kā minēts 10. panta 2. punktā
  , lai izpildītu nepieciešamos kvalitātes standartus attiecīgajās pārstrādes nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu kvalitatīvu pārstrādi, un tālab ievieš atkritumu dalītās savākšanas sistēmas,
  ja tas ir tehniskā, vidiskā un ekonomiskā ziņā praktiski iespējami un lietderīgi
  , lai izpildītu nepieciešamos kvalitātes standartus attiecīgajās pārstrādes nozarēs
  un sasniegtu 2. punktā noteiktos mērķrādītājus
  .

ja tas ir tehniskā, vidiskā un ekonomiskā ziņā praktiski iespējami un lietderīgi

un sasniegtu 2. punktā noteiktos mērķrādītājus

Dalībvalstis veic pasākumus, lai veicinātu kvalitatīvu pārstrādi, un tālab ievieš atkritumu dalītās savākšanas sistēmas,
  kā minēts 10. panta 2. punktā
  , lai izpildītu nepieciešamos kvalitātes standartus attiecīgajās pārstrādes nozarēs.

kā minēts 10. panta 2. punktā

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:




  “Dalībvalstis izmanto reglamentējošos un ekonomiskos instrumentus, lai stimulētu otrreizējo izejvielu izmantošanu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:

panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:

“Dalībvalstis izmanto reglamentējošos un ekonomiskos instrumentus, lai stimulētu otrreizējo izejvielu izmantošanu.”;

“Dalībvalstis izmanto reglamentējošos un ekonomiskos instrumentus, lai stimulētu otrreizējo izejvielu izmantošanu.”;

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Ievērojot 10. panta 2. punktu, līdz 2015. gadam izveido atsevišķas savākšanas sistēmu vismaz papīram, metālam, plastmasai un stiklam.”

| | “Ievērojot 10. panta 2. punktu, līdz 2015. gadam izveido atsevišķas savākšanas sistēmu vismaz papīram, metālam, plastmasai un stiklam.
  Turklāt dalībvalstis līdz 2020. gadam izveido obligātu atsevišķas savākšanas sistēmu tekstilizstrādājumiem.”; |
| --- | --- |

“Ievērojot 10. panta 2. punktu, līdz 2015. gadam izveido atsevišķas savākšanas sistēmu vismaz papīram, metālam, plastmasai un stiklam.
  Turklāt dalībvalstis līdz 2020. gadam izveido obligātu atsevišķas savākšanas sistēmu tekstilizstrādājumiem.”;

Turklāt dalībvalstis līdz 2020. gadam izveido obligātu atsevišķas savākšanas sistēmu tekstilizstrādājumiem.”;

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 1. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis veic pasākumus, lai
  veicinātu
  būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu
  šķirošanas sistēmas
  vismaz attiecībā uz šādiem materiāliem: koksne,
  pildvielas
  , metāls, stikls un apmetums. | Dalībvalstis veic pasākumus, lai
  nodrošinātu
  būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu
  šķirošanu
  vismaz attiecībā uz šādiem materiāliem: koksne,
  minerālu frakcijas (betons, ķieģeļi, flīzes un keramika)
  , metāls,
  plastmasa, ģipsis,
  stikls un apmetums.
  Dalībvalstis var izmantot IVa pielikumā uzskaitītos pasākumus. |
| | Dalībvalstis stimulē pirmsnojaukšanas revīzijas, lai samazinātu piesārņotāju vai citu nevēlamu vielu saturu būvgružos un ēku nojaukšanas atkritumos un tādējādi veicinātu kvalitatīvu pārstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis veic pasākumus, lai
  veicinātu
  būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu
  šķirošanas sistēmas
  vismaz attiecībā uz šādiem materiāliem: koksne,
  pildvielas
  , metāls, stikls un apmetums.

veicinātu

šķirošanas sistēmas

pildvielas

Dalībvalstis veic pasākumus, lai
  nodrošinātu
  būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu
  šķirošanu
  vismaz attiecībā uz šādiem materiāliem: koksne,
  minerālu frakcijas (betons, ķieģeļi, flīzes un keramika)
  , metāls,
  plastmasa, ģipsis,
  stikls un apmetums.
  Dalībvalstis var izmantot IVa pielikumā uzskaitītos pasākumus.

nodrošinātu

šķirošanu

minerālu frakcijas (betons, ķieģeļi, flīzes un keramika)

plastmasa, ģipsis,

Dalībvalstis var izmantot IVa pielikumā uzskaitītos pasākumus.

Dalībvalstis stimulē pirmsnojaukšanas revīzijas, lai samazinātu piesārņotāju vai citu nevēlamu vielu saturu būvgružos un ēku nojaukšanas atkritumos un tādējādi veicinātu kvalitatīvu pārstrādi.

Dalībvalstis stimulē pirmsnojaukšanas revīzijas, lai samazinātu piesārņotāju vai citu nevēlamu vielu saturu būvgružos un ēku nojaukšanas atkritumos un tādējādi veicinātu kvalitatīvu pārstrādi.

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 1. punkts – 4.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:




  “Dalībvalstis īsteno pasākumus, lai veicinātu komerciālo un rūpniecisko atkritumu šķirošanas sistēmas vismaz attiecībā uz šādiem materiāliem: metāls, plastmasa, papīrs un kartons, bioloģiskie atkritumi, stikls un koks.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:

panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:

“Dalībvalstis īsteno pasākumus, lai veicinātu komerciālo un rūpniecisko atkritumu šķirošanas sistēmas vismaz attiecībā uz šādiem materiāliem: metāls, plastmasa, papīrs un kartons, bioloģiskie atkritumi, stikls un koks.”;

“Dalībvalstis īsteno pasākumus, lai veicinātu komerciālo un rūpniecisko atkritumu šķirošanas sistēmas vismaz attiecībā uz šādiem materiāliem: metāls, plastmasa, papīrs un kartons, bioloģiskie atkritumi, stikls un koks.”;

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bb) | panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

bb)

panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

Lai sasniegtu atbilstību šīs direktīvas mērķiem un Eiropā veidotu
  pārstrādājošu sabiedrību
  ar augstu resursu efektivitātes līmeni, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu šādus mērķus:

pārstrādājošu sabiedrību

| | “Lai sasniegtu atbilstību šīs direktīvas mērķiem un Eiropā veidotu
  aprites ekonomiku
  ar augstu resursu efektivitātes līmeni, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu šādus mērķus:”; |
| --- | --- |

“Lai sasniegtu atbilstību šīs direktīvas mērķiem un Eiropā veidotu
  aprites ekonomiku
  ar augstu resursu efektivitātes līmeni, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu šādus mērķus:”;

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | līdz 2025. gadam atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināt vismaz līdz 60 % pēc masas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

līdz 2025. gadam atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināt vismaz līdz 60 % pēc masas;

| c) | līdz 2025. gadam atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināt vismaz līdz 60 % pēc masas
  no kopējiem radītajiem sadzīves atkritumiem, tostarp vismaz 3 % no atkārtotai izmantošanai sagatavotajiem sadzīves atkritumiem
  ; |
| --- | --- |

c)

līdz 2025. gadam atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināt vismaz līdz 60 % pēc masas
  no kopējiem radītajiem sadzīves atkritumiem, tostarp vismaz 3 % no atkārtotai izmantošanai sagatavotajiem sadzīves atkritumiem
  ;

no kopējiem radītajiem sadzīves atkritumiem, tostarp vismaz 3 % no atkārtotai izmantošanai sagatavotajiem sadzīves atkritumiem

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | līdz 2030. gadam atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināt vismaz līdz
  65
  % pēc masas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

līdz 2030. gadam atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināt vismaz līdz
  65
  % pēc masas.

65

| d) | līdz 2030. gadam atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināt vismaz līdz
  70
   % pēc masas
  no kopējiem radītajiem sadzīves atkritumiem, tostarp vismaz 5 % no atkārtotai izmantošanai sagatavotajiem sadzīves atkritumiem; |
| --- | --- |

d)

līdz 2030. gadam atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielināt vismaz līdz
  70
   % pēc masas
  no kopējiem radītajiem sadzīves atkritumiem, tostarp vismaz 5 % no atkārtotai izmantošanai sagatavotajiem sadzīves atkritumiem;

70

no kopējiem radītajiem sadzīves atkritumiem, tostarp vismaz 5 % no atkārtotai izmantošanai sagatavotajiem sadzīves atkritumiem;

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Igaunijai, Grieķijai, Horvātijai, Latvijai, Maltai, Rumānijai un Slovākijai var papildus dot vēl piecus gadus 2. punkta c) un d) apakšpunktā norādīto mērķu sasniegšanai. Dalībvalstis par nodomu izmantot šo noteikumu Komisijai paziņo ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms attiecīgajiem
  2. punkta c)
  un d)
  apakšpunktā
  noteiktajiem termiņiem. Ja termiņš ir pagarināts, dalībvalsts veic attiecīgos pasākumus, lai atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielinātu līdz vismaz 50 % un 60 % pēc masas attiecīgi līdz 2025. un 2030. gadam. | 3.   
  Dalībvalsts
  var
  pieprasīt termiņa pagarinājumu uz pieciem gadiem, lai sasniegtu
  2. punkta c) apakšpunktā
  minēto mērķi
  ,
  ja tā atbilst šādiem nosacījumiem: |
| | a) | tā sagatavoja atkārtotai izmantošanai un pārstrādāja mazāk nekā 20 % sadzīves atkritumu 2013. gadā un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Igaunijai, Grieķijai, Horvātijai, Latvijai, Maltai, Rumānijai un Slovākijai var papildus dot vēl piecus gadus 2. punkta c) un d) apakšpunktā norādīto mērķu sasniegšanai. Dalībvalstis par nodomu izmantot šo noteikumu Komisijai paziņo ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms attiecīgajiem
  2. punkta c)
  un d)
  apakšpunktā
  noteiktajiem termiņiem. Ja termiņš ir pagarināts, dalībvalsts veic attiecīgos pasākumus, lai atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu apjomu palielinātu līdz vismaz 50 % un 60 % pēc masas attiecīgi līdz 2025. un 2030. gadam.

3.   
  Dalībvalsts
  var
  pieprasīt termiņa pagarinājumu uz pieciem gadiem, lai sasniegtu
  2. punkta c) apakšpunktā
  minēto mērķi
  ,
  ja tā atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

tā sagatavoja atkārtotai izmantošanai un pārstrādāja mazāk nekā 20 % sadzīves atkritumu 2013. gadā un

tā sagatavoja atkārtotai izmantošanai un pārstrādāja mazāk nekā 20 % sadzīves atkritumu 2013. gadā un

| b) | tā nav iekļauta to dalībvalstu sarakstā, kuras ir pakļautas riskam nesasniegt saskaņā ar 11.b panta 2. punkta b) apakšpunktu izvirzīto mērķi sagatavot atkārtotai izmantošanai un pārstrādāt vismaz 50 % sadzīves atkritumu līdz 2025. gadam. |
| --- | --- |

b)

tā nav iekļauta to dalībvalstu sarakstā, kuras ir pakļautas riskam nesasniegt saskaņā ar 11.b panta 2. punkta b) apakšpunktu izvirzīto mērķi sagatavot atkārtotai izmantošanai un pārstrādāt vismaz 50 % sadzīves atkritumu līdz 2025. gadam.

tā nav iekļauta to dalībvalstu sarakstā, kuras ir pakļautas riskam nesasniegt saskaņā ar 11.b panta 2. punkta b) apakšpunktu izvirzīto mērķi sagatavot atkārtotai izmantošanai un pārstrādāt vismaz 50 % sadzīves atkritumu līdz 2025. gadam.

Dalībvalsts iesniedz Komisijai pieprasījumu piešķirt šādu pagarinājumu ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms termiņa, kas noteikts 2. punkta c) apakšpunktā, bet ne pirms 11.b pantā minētā ziņojuma publicēšanas saistībā ar šajā punktā paredzētā mērķa sasniegšanu.

Dalībvalsts iesniedz Komisijai pieprasījumu piešķirt šādu pagarinājumu ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms termiņa, kas noteikts 2. punkta c) apakšpunktā, bet ne pirms 11.b pantā minētā ziņojuma publicēšanas saistībā ar šajā punktā paredzētā mērķa sasniegšanu.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Paziņojumam
  pievieno īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka mērķi tiks sasniegti pirms jaunā termiņa.
  Plānā
  ietver arī detalizētu paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku un šo pasākumu gaidāmās ietekmes novērtējumu. | Pagarināšanas pieprasījumam
  pievieno īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka mērķi tiks sasniegti pirms jaunā termiņa.
  Plānu izstrādā, par pamatu ņemot esošos atkritumu apsaimniekošanas plānus, un tajā
  ietver arī detalizētu paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku un šo pasākumu gaidāmās ietekmes novērtējumu. |
| | Turklāt trešajā daļā minētais plāns atbilst vismaz šādām prasībām: |
| | a) | tajā ir izmantoti atbilstoši ekonomiskie instrumenti, lai sniegtu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai, kā minēts šīs direktīvas 4. panta 1. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Paziņojumam
  pievieno īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka mērķi tiks sasniegti pirms jaunā termiņa.
  Plānā
  ietver arī detalizētu paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku un šo pasākumu gaidāmās ietekmes novērtējumu.

Paziņojumam

Plānā

Pagarināšanas pieprasījumam
  pievieno īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka mērķi tiks sasniegti pirms jaunā termiņa.
  Plānu izstrādā, par pamatu ņemot esošos atkritumu apsaimniekošanas plānus, un tajā
  ietver arī detalizētu paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku un šo pasākumu gaidāmās ietekmes novērtējumu.

Pagarināšanas pieprasījumam

Plānu izstrādā, par pamatu ņemot esošos atkritumu apsaimniekošanas plānus, un tajā

Turklāt trešajā daļā minētais plāns atbilst vismaz šādām prasībām:

Turklāt trešajā daļā minētais plāns atbilst vismaz šādām prasībām:

a)

tajā ir izmantoti atbilstoši ekonomiskie instrumenti, lai sniegtu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai, kā minēts šīs direktīvas 4. panta 1. punktā;

tajā ir izmantoti atbilstoši ekonomiskie instrumenti, lai sniegtu stimulus atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai, kā minēts šīs direktīvas 4. panta 1. punktā;

| b) | tas liecina par efektīvu un lietderīgu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu un citu pasākumu izlietojumu ar uzskatāmām ilgtermiņa investīcijām, ar kurām finansē atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstību, kas nepieciešama attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanai; |
| --- | --- |

b)

tas liecina par efektīvu un lietderīgu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu un citu pasākumu izlietojumu ar uzskatāmām ilgtermiņa investīcijām, ar kurām finansē atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstību, kas nepieciešama attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanai;

tas liecina par efektīvu un lietderīgu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu un citu pasākumu izlietojumu ar uzskatāmām ilgtermiņa investīcijām, ar kurām finansē atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstību, kas nepieciešama attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanai;

| c) | tas paredz augstas kvalitātes statistiku un sagatavo skaidras prognozes par atkritumu apsaimniekošanas spējām un to, cik daudz ir paveikts, lai sasniegtu mērķrādītājus, kas minēti šīs direktīvas 11. panta 2. punktā, Direktīvas 94/62/EK 6. panta 1. punktā un Direktīvas 1999/31/EK 5. panta 2.a, 2.b un 2.c punktā; |
| --- | --- |

c)

tas paredz augstas kvalitātes statistiku un sagatavo skaidras prognozes par atkritumu apsaimniekošanas spējām un to, cik daudz ir paveikts, lai sasniegtu mērķrādītājus, kas minēti šīs direktīvas 11. panta 2. punktā, Direktīvas 94/62/EK 6. panta 1. punktā un Direktīvas 1999/31/EK 5. panta 2.a, 2.b un 2.c punktā;

tas paredz augstas kvalitātes statistiku un sagatavo skaidras prognozes par atkritumu apsaimniekošanas spējām un to, cik daudz ir paveikts, lai sasniegtu mērķrādītājus, kas minēti šīs direktīvas 11. panta 2. punktā, Direktīvas 94/62/EK 6. panta 1. punktā un Direktīvas 1999/31/EK 5. panta 2.a, 2.b un 2.c punktā;

| d) | tajā ir izklāstīta atkritumu rašanāsnovēršanas programma, kā minēts šīs direktīvas 29. pantā. |
| --- | --- |

d)

tajā ir izklāstīta atkritumu rašanāsnovēršanas programma, kā minēts šīs direktīvas 29. pantā.

tajā ir izklāstīta atkritumu rašanāsnovēršanas programma, kā minēts šīs direktīvas 29. pantā.

Komisija novērtē, vai ceturtās daļas a) līdz d) apakšpunktā izklāstītās prasības ir izpildītas. Ja Komisija neiebilst pret iesniegto plānu piecu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas dienas, pagarinājuma pieprasījumu uzskata par pieņemtu.

Komisija novērtē, vai ceturtās daļas a) līdz d) apakšpunktā izklāstītās prasības ir izpildītas. Ja Komisija neiebilst pret iesniegto plānu piecu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas dienas, pagarinājuma pieprasījumu uzskata par pieņemtu.

Ja Komisija iebilst pret iesniegto plānu, tā pieprasa attiecīgajai dalībvalstij divu mēnešu laikā no šo iebildumu saņemšanas dienas iesniegt pārskatītu plānu.

Ja Komisija iebilst pret iesniegto plānu, tā pieprasa attiecīgajai dalībvalstij divu mēnešu laikā no šo iebildumu saņemšanas dienas iesniegt pārskatītu plānu.

Komisija izvērtē pārskatīto plānu divu mēnešu laikā no tā saņemšanas brīža un rakstiski apstiprina vai noraida pagarinājuma pieprasījumu. Ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu minētajā termiņā, pagarināšanas pieprasījumu uzskata par apstiprinātu.

Komisija izvērtē pārskatīto plānu divu mēnešu laikā no tā saņemšanas brīža un rakstiski apstiprina vai noraida pagarinājuma pieprasījumu. Ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu minētajā termiņā, pagarināšanas pieprasījumu uzskata par apstiprinātu.

Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par savu lēmumu rezultātiem divu mēnešu laikā pēc šo lēmumu pieņemšanas.

Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par savu lēmumu rezultātiem divu mēnešu laikā pēc šo lēmumu pieņemšanas.

Ja pirmajā daļā minētais pagarinājums ir piešķirts, bet dalībvalsts nesagatavo atkārtotai izmantošanai un nepārstrādā vismaz 50 % no sadzīves atkritumiem līdz 2025. gadam, pagarinājums tiek uzskatīts par automātiski anulētu.

Ja pirmajā daļā minētais pagarinājums ir piešķirts, bet dalībvalsts nesagatavo atkārtotai izmantošanai un nepārstrādā vismaz 50 % no sadzīves atkritumiem līdz 2025. gadam, pagarinājums tiek uzskatīts par automātiski anulētu.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Dalībvalsts var pieprasīt termiņa pagarinājumu uz pieciem gadiem, lai sasniegtu 2. punkta d) apakšpunktā minēto mērķi, ja tā atbilst šādiem nosacījumiem: |
| | a) | tā atbilst nosacījumiem, kas minēti 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a   
  Dalībvalsts var pieprasīt termiņa pagarinājumu uz pieciem gadiem, lai sasniegtu 2. punkta d) apakšpunktā minēto mērķi, ja tā atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

tā atbilst nosacījumiem, kas minēti 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, un

tā atbilst nosacījumiem, kas minēti 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, un

| b) | tā nav iekļauta to dalībvalstu sarakstā, kuras ir pakļautas riskam nesasniegt saskaņā ar 11.b panta 2. punkta b) apakšpunktu izvirzīto mērķi sagatavot atkārtotai izmantošanai un pārstrādāt vismaz 60 % sadzīves atkritumu līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

b)

tā nav iekļauta to dalībvalstu sarakstā, kuras ir pakļautas riskam nesasniegt saskaņā ar 11.b panta 2. punkta b) apakšpunktu izvirzīto mērķi sagatavot atkārtotai izmantošanai un pārstrādāt vismaz 60 % sadzīves atkritumu līdz 2030. gadam.

tā nav iekļauta to dalībvalstu sarakstā, kuras ir pakļautas riskam nesasniegt saskaņā ar 11.b panta 2. punkta b) apakšpunktu izvirzīto mērķi sagatavot atkārtotai izmantošanai un pārstrādāt vismaz 60 % sadzīves atkritumu līdz 2030. gadam.

Lai pieprasītu šī panta pirmajā daļā minēto pagarinājumu, dalībvalsts iesniedz Komisijai pieprasījumu saskaņā ar šī panta 3. punktu vismaz 24 mēnešus pirms šī panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzētā termiņa, bet ne pirms 11.b pantā minētā ziņojuma publicēšanas saistībā ar šajā punktā paredzētā mērķa sasniegšanu.

Lai pieprasītu šī panta pirmajā daļā minēto pagarinājumu, dalībvalsts iesniedz Komisijai pieprasījumu saskaņā ar šī panta 3. punktu vismaz 24 mēnešus pirms šī panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzētā termiņa, bet ne pirms 11.b pantā minētā ziņojuma publicēšanas saistībā ar šajā punktā paredzētā mērķa sasniegšanu.

Ja šāds pagarinājums ir piešķirts, bet dalībvalsts nesagatavo atkārtotai izmantošanai un nepārstrādā vismaz 60 % no sadzīves atkritumiem līdz 2030. gadam, pagarinājums tiek uzskatīts par automātiski anulētu.

Ja šāds pagarinājums ir piešķirts, bet dalībvalsts nesagatavo atkārtotai izmantošanai un nepārstrādā vismaz 60 % no sadzīves atkritumiem līdz 2030. gadam, pagarinājums tiek uzskatīts par automātiski anulētu.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Vēlākais līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija izskata 2. punkta d) apakšpunktā noteikto mērķrādītāju, lai to palielinātu
  un apsvērtu mērķrādītāju noteikšanu citām atkritumu plūsmām
  . Tālab Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno [tiesību akta] priekšlikumu. | 4.   Vēlākais līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija izskata 2. punkta d) apakšpunktā noteikto mērķrādītāju, lai to palielinātu
  , ņemot vērā labāko praksi un pasākumus, ko dalībvalstis izmanto šī mērķrādītāja sasniegšanai
  . Tālab Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno [tiesību akta] priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Vēlākais līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija izskata 2. punkta d) apakšpunktā noteikto mērķrādītāju, lai to palielinātu
  un apsvērtu mērķrādītāju noteikšanu citām atkritumu plūsmām
  . Tālab Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno [tiesību akta] priekšlikumu.

4.   Vēlākais līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija izskata 2. punkta d) apakšpunktā noteikto mērķrādītāju, lai to palielinātu
  , ņemot vērā labāko praksi un pasākumus, ko dalībvalstis izmanto šī mērķrādītāja sasniegšanai
  . Tālab Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno [tiesību akta] priekšlikumu.

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a   
  Komisija izvērtē iespēju noteikt atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un pārstrādes mērķrādītājus, ko piemēro komerciālajiem atkritumiem, nebīstamiem rūpnieciskiem atkritumiem un citām atkritumu plūsmām un kas jāsasniedz līdz 2025. un 2030. gadam. Šajā nolūkā Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a   
  Komisija izvērtē iespēju noteikt atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un pārstrādes mērķrādītājus, ko piemēro komerciālajiem atkritumiem, nebīstamiem rūpnieciskiem atkritumiem un citām atkritumu plūsmām un kas jāsasniedz līdz 2025. un 2030. gadam. Šajā nolūkā Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – e apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

11. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b   
  Komisija izvērtē iespēju noteikt atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un pārstrādes mērķrādītājus, ko piemēro būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem un kas jāsasniedz līdz 2025. un 2030. gadam. Šajā nolūkā Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b   
  Komisija izvērtē iespēju noteikt atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai un pārstrādes mērķrādītājus, ko piemēro būvgružiem un ēku nojaukšanas atkritumiem un kas jāsasniedz līdz 2025. un 2030. gadam. Šajā nolūkā Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai aprēķinātu, vai 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā noteiktie mērķrādītāji ir sasniegti: | 1.   Lai aprēķinātu, vai 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā noteiktie mērķrādītāji ir sasniegti: |
| a) | pārstrādāto sadzīves atkritumu
  masa ir
  atkritumu ielaides
  masa
  galīgās pārstrādes procesā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai aprēķinātu, vai 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā noteiktie mērķrādītāji ir sasniegti:

1.   Lai aprēķinātu, vai 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā noteiktie mērķrādītāji ir sasniegti:

a)

pārstrādāto sadzīves atkritumu
  masa ir
  atkritumu ielaides
  masa
  galīgās pārstrādes procesā;

masa ir

masa

| a) | pārstrādāto sadzīves atkritumu
  masu aprēķina kā
  atkritumu ielaides
  masu
  galīgās pārstrādes procesā
  attiecīgajā gadā
  ; |
| --- | --- |

a)

pārstrādāto sadzīves atkritumu
  masu aprēķina kā
  atkritumu ielaides
  masu
  galīgās pārstrādes procesā
  attiecīgajā gadā
  ;

masu aprēķina kā

masu

attiecīgajā gadā

| b) | atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu
  masa ir
  sadzīves atkritumu
  masa
  , kurus reģenerējis vai savācis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un kuri ir pārbaudīti, iztīrīti un saremontēti, lai tos būtu iespējams izmantot atkārtoti bez tālākas šķirošanas vai priekšapstrādes; |
| --- | --- |

b)

atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu
  masa ir
  sadzīves atkritumu
  masa
  , kurus reģenerējis vai savācis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un kuri ir pārbaudīti, iztīrīti un saremontēti, lai tos būtu iespējams izmantot atkārtoti bez tālākas šķirošanas vai priekšapstrādes;

masa ir

masa

| b) | atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu
  masu aprēķina kā
  sadzīves atkritumu
  masu
  , kurus
  attiecīgajā gadā
  reģenerējis vai savācis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un kuri ir pārbaudīti, iztīrīti un saremontēti, lai tos būtu iespējams izmantot atkārtoti bez tālākas šķirošanas vai priekšapstrādes. |
| --- | --- |

b)

atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu
  masu aprēķina kā
  sadzīves atkritumu
  masu
  , kurus
  attiecīgajā gadā
  reģenerējis vai savācis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un kuri ir pārbaudīti, iztīrīti un saremontēti, lai tos būtu iespējams izmantot atkārtoti bez tālākas šķirošanas vai priekšapstrādes.

masu aprēķina kā

masu

attiecīgajā gadā

| c) | dalībvalstis te var iekļaut produktus un sastāvdaļas, ko atkārtotai izmantošanai sagatavojis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vai depozīta sistēmas. Lai aprēķinātu atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu koriģēto rādītāju, kurā ņemta vērā atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un sastāvdaļu masa, dalībvalstis izmanto operatoru sniegtus verificētus datus un VI pielikumā norādīto formulu. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis te var iekļaut produktus un sastāvdaļas, ko atkārtotai izmantošanai sagatavojis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vai depozīta sistēmas. Lai aprēķinātu atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu koriģēto rādītāju, kurā ņemta vērā atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un sastāvdaļu masa, dalībvalstis izmanto operatoru sniegtus verificētus datus un VI pielikumā norādīto formulu.

dalībvalstis te var iekļaut produktus un sastāvdaļas, ko atkārtotai izmantošanai sagatavojis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vai depozīta sistēmas. Lai aprēķinātu atkārtotai izmantošanai sagatavoto un pārstrādāto sadzīves atkritumu koriģēto rādītāju, kurā ņemta vērā atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un sastāvdaļu masa, dalībvalstis izmanto operatoru sniegtus verificētus datus un VI pielikumā norādīto formulu.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.a pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a   
  Komisija līdz 2018 gada 31. decembrim pieprasa Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz labāko paraugpraksi, izstrādāt Eiropas kvalitātes standartus gan atkritumu materiāliem, kas nonāk galīgās pārstrādes procesā, gan otrreizējām izejvielām, jo īpaši attiecībā uz plastmasu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a   
  Komisija līdz 2018 gada 31. decembrim pieprasa Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz labāko paraugpraksi, izstrādāt Eiropas kvalitātes standartus gan atkritumu materiāliem, kas nonāk galīgās pārstrādes procesā, gan otrreizējām izejvielām, jo īpaši attiecībā uz plastmasu.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus
  VI pielikuma
  1. punkta
  b
  ) un
  c
  ) apakšpunkta piemērošanai, Komisija saskaņā ar 38.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko nosaka kvalitātes un darbības prasību minimumu, lai varētu noteikt, kas ir atzīti operatori, kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  un
  atzītas depozīta sistēmas, tostarp nosaka konkrētus noteikumus par datu vākšanu, verifikāciju un ziņošanu. | 2.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 1. punkta
  a
  ) un
  b
  ) apakšpunkta piemērošanai, Komisija saskaņā ar 38.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko nosaka kvalitātes un darbības prasību minimumu, lai varētu noteikt, kas ir atzīti operatori, kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, atzītas depozīta sistēmas
  un galīgās pārstrādes operatori
  , tostarp nosaka konkrētus noteikumus par datu vākšanu
  , izsekojamību
  , verifikāciju un ziņošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus
  VI pielikuma
  1. punkta
  b
  ) un
  c
  ) apakšpunkta piemērošanai, Komisija saskaņā ar 38.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko nosaka kvalitātes un darbības prasību minimumu, lai varētu noteikt, kas ir atzīti operatori, kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  un
  atzītas depozīta sistēmas, tostarp nosaka konkrētus noteikumus par datu vākšanu, verifikāciju un ziņošanu.

2.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 1. punkta
  a
  ) un
  b
  ) apakšpunkta piemērošanai, Komisija saskaņā ar 38.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko nosaka kvalitātes un darbības prasību minimumu, lai varētu noteikt, kas ir atzīti operatori, kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, atzītas depozīta sistēmas
  un galīgās pārstrādes operatori
  , tostarp nosaka konkrētus noteikumus par datu vākšanu
  , izsekojamību
  , verifikāciju un ziņošanu.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, par šķirošanas rezultātā iegūto atkritumu masu var ziņot kā par pārstrādātu sadzīves atkritumu masu ar šādiem nosacījumiem: | 3.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka tiek glabāts dokumentēts produktu un materiālu svars, tos izvadot (“izvade”) no reģenerācijas vai pārstrādes iekārtas vai iekārtas, kurā veic sagatavošanu atkārtotai izmantošanai. |
| a) | šķirošanas rezultātā iegūtie atkritumi nonāk galīgās pārstrādes procesā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, par šķirošanas rezultātā iegūto atkritumu masu var ziņot kā par pārstrādātu sadzīves atkritumu masu ar šādiem nosacījumiem:

3.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka tiek glabāts dokumentēts produktu un materiālu svars, tos izvadot (“izvade”) no reģenerācijas vai pārstrādes iekārtas vai iekārtas, kurā veic sagatavošanu atkārtotai izmantošanai.

a)

šķirošanas rezultātā iegūtie atkritumi nonāk galīgās pārstrādes procesā;

šķirošanas rezultātā iegūtie atkritumi nonāk galīgās pārstrādes procesā;

| b) | tādu materiālu vai vielu masa, kas galīgajā pārstrādes procesā nenonāk, bet gan tiek apglabāti vai izmantoti enerģijas reģenerācijai, nesasniedz 10 % no kopējās masas, par ko ziņots kā par pārstrādātu. |
| --- | --- |

b)

tādu materiālu vai vielu masa, kas galīgajā pārstrādes procesā nenonāk, bet gan tiek apglabāti vai izmantoti enerģijas reģenerācijai, nesasniedz 10 % no kopējās masas, par ko ziņots kā par pārstrādātu.

tādu materiālu vai vielu masa, kas galīgajā pārstrādes procesā nenonāk, bet gan tiek apglabāti vai izmantoti enerģijas reģenerācijai, nesasniedz 10 % no kopējās masas, par ko ziņots kā par pārstrādātu.

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.a pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Dalībvalstis
  izveido efektīvu sadzīves atkritumu kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu, lai nodrošinātu, ka
  ir izpildīti 3
  .
  punkta a) un b) apakšpunktā
  paredzētie
  nosacījumi
  . Šāda sistēma var būt vai nu elektroniski reģistri, kas izveidoti saskaņā ar 35. panta 4. punktu, vai šķirotajiem atkritumiem izvirzīto kvalitātes prasību tehniskās specifikācijas vai jebkāds līdzvērtīgs pasākumus, ar ko nodrošina par pārstrādātajiem atkritumiem ievākto datu ticamību un pareizību. | 4.   
  Saskaņā ar 2. punktu dalībvalstis
  izveido efektīvu sadzīves atkritumu kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu, lai nodrošinātu, ka
  tiek ievēroti 1
  . 
  punktā
  paredzētie
  noteikumi
  . Šāda sistēma var būt vai nu elektroniski reģistri, kas izveidoti saskaņā ar 35. panta 4. punktu, vai šķirotajiem atkritumiem izvirzīto kvalitātes prasību tehniskās specifikācijas vai jebkāds līdzvērtīgs pasākumus, ar ko nodrošina par pārstrādātajiem atkritumiem ievākto datu ticamību un pareizību.
  Dalībvalstis informē Komisiju par izvēlēto kvalitātes kontroles un izsekojamības metodi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Dalībvalstis
  izveido efektīvu sadzīves atkritumu kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu, lai nodrošinātu, ka
  ir izpildīti 3
  .
  punkta a) un b) apakšpunktā
  paredzētie
  nosacījumi
  . Šāda sistēma var būt vai nu elektroniski reģistri, kas izveidoti saskaņā ar 35. panta 4. punktu, vai šķirotajiem atkritumiem izvirzīto kvalitātes prasību tehniskās specifikācijas vai jebkāds līdzvērtīgs pasākumus, ar ko nodrošina par pārstrādātajiem atkritumiem ievākto datu ticamību un pareizību.

4.   
  Saskaņā ar 2. punktu dalībvalstis
  izveido efektīvu sadzīves atkritumu kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu, lai nodrošinātu, ka
  tiek ievēroti 1
  . 
  punktā
  paredzētie
  noteikumi
  . Šāda sistēma var būt vai nu elektroniski reģistri, kas izveidoti saskaņā ar 35. panta 4. punktu, vai šķirotajiem atkritumiem izvirzīto kvalitātes prasību tehniskās specifikācijas vai jebkāds līdzvērtīgs pasākumus, ar ko nodrošina par pārstrādātajiem atkritumiem ievākto datu ticamību un pareizību.
  Dalībvalstis informē Komisiju par izvēlēto kvalitātes kontroles un izsekojamības metodi.

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.a pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā noteiktie mērķrādītāji ir sasniegti, dalībvalstis var ņemt vērā sakarā ar sadedzināšanu pārstrādāto metālu daudzumu proporcionāli sadedzināto sadzīves atkritumu īpatsvaram ar nosacījumu, ka pārstrādātie metāli atbilst noteiktām kvalitātes prasībām. | 5.   Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā noteiktie mērķrādītāji ir sasniegti, dalībvalstis var
  , pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi šā panta 6. punktā minēto deleģēto aktu,
  ņemt vērā sakarā ar sadedzināšanu
  vai līdzsadedzināšanu
  pārstrādāto metālu daudzumu proporcionāli sadedzināto
  vai līdzsadedzināto
  sadzīves atkritumu īpatsvaram ar nosacījumu, ka pārstrādātie metāli atbilst noteiktām kvalitātes prasībām
  un ka atkritumi ir šķiroti pirms sadedzināšanas vai ir ievērots pienākums izveidot atsevišķu savākšanu papīram, metālam, plastmasai, stiklam un bioatkritumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā noteiktie mērķrādītāji ir sasniegti, dalībvalstis var ņemt vērā sakarā ar sadedzināšanu pārstrādāto metālu daudzumu proporcionāli sadedzināto sadzīves atkritumu īpatsvaram ar nosacījumu, ka pārstrādātie metāli atbilst noteiktām kvalitātes prasībām.

5.   Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 11. panta 3. punktā noteiktie mērķrādītāji ir sasniegti, dalībvalstis var
  , pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi šā panta 6. punktā minēto deleģēto aktu,
  ņemt vērā sakarā ar sadedzināšanu
  vai līdzsadedzināšanu
  pārstrādāto metālu daudzumu proporcionāli sadedzināto
  vai līdzsadedzināto
  sadzīves atkritumu īpatsvaram ar nosacījumu, ka pārstrādātie metāli atbilst noteiktām kvalitātes prasībām
  un ka atkritumi ir šķiroti pirms sadedzināšanas vai ir ievērots pienākums izveidot atsevišķu savākšanu papīram, metālam, plastmasai, stiklam un bioatkritumiem
  .

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.a pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 5. punkta piemērošanai, Komisija saskaņā ar 38.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko nosaka kopīgu metodiku, kā aprēķināt sakarā ar sadedzināšanu pārstrādāto metālu masu, tostarp kvalitātes kritērijus pārstrādātajiem metāliem. | 6.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 5. punkta piemērošanai, Komisija saskaņā ar 38.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko nosaka kopīgu metodiku, kā aprēķināt sakarā ar sadedzināšanu
  vai līdzsadedzināšanu
  pārstrādāto metālu masu, tostarp kvalitātes kritērijus pārstrādātajiem metāliem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 5. punkta piemērošanai, Komisija saskaņā ar 38.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko nosaka kopīgu metodiku, kā aprēķināt sakarā ar sadedzināšanu pārstrādāto metālu masu, tostarp kvalitātes kritērijus pārstrādātajiem metāliem.

6.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 5. punkta piemērošanai, Komisija saskaņā ar 38.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko nosaka kopīgu metodiku, kā aprēķināt sakarā ar sadedzināšanu
  vai līdzsadedzināšanu
  pārstrādāto metālu masu, tostarp kvalitātes kritērijus pārstrādātajiem metāliem.

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.b pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija vēlākais trīs gadus pirms 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā
  un 3.
  punktā noteiktajiem termiņiem sadarbībā ar Eiropas Vides aģentūru sagatavo ziņojumu par virzību uz minētājos noteikumos izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanu. | 1.   Komisija vēlākais trīs gadus pirms 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā
  , 11. panta 3. un 3.a punktā un 21. panta 1.a
  punktā noteiktajiem termiņiem sadarbībā ar Eiropas Vides aģentūru sagatavo ziņojumu par virzību uz minētājos noteikumos izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija vēlākais trīs gadus pirms 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā
  un 3.
  punktā noteiktajiem termiņiem sadarbībā ar Eiropas Vides aģentūru sagatavo ziņojumu par virzību uz minētājos noteikumos izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanu.

1.   Komisija vēlākais trīs gadus pirms 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā
  , 11. panta 3. un 3.a punktā un 21. panta 1.a
  punktā noteiktajiem termiņiem sadarbībā ar Eiropas Vides aģentūru sagatavo ziņojumu par virzību uz minētājos noteikumos izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanu.

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.b pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | paraugprakses piemērus, ko izmanto visā Savienībā un kas var palīdzēt virzībā uz mērķrādītāju sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

paraugprakses piemērus, ko izmanto visā Savienībā un kas var palīdzēt virzībā uz mērķrādītāju sasniegšanu.

paraugprakses piemērus, ko izmanto visā Savienībā un kas var palīdzēt virzībā uz mērķrādītāju sasniegšanu.

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Direktīva 2008/98/EK

11.b pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Attiecīgā gadījumā 1. punktā minētajos ziņojumos pievēršas arī citu šīs direktīvas prasību īstenošanai, piemēram, lai prognozētu to mērķvērtību sasniegšanu, kas iekļautas 29. pantā minētajās atkritumu rašanās novēršanas programmās, un procentuālo daļu un daudzumu uz vienu iedzīvotāju tiem sadzīves atkritumiem, ko apglabā un ko izmanto enerģijas reģenerācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a   
  Attiecīgā gadījumā 1. punktā minētajos ziņojumos pievēršas arī citu šīs direktīvas prasību īstenošanai, piemēram, lai prognozētu to mērķvērtību sasniegšanu, kas iekļautas 29. pantā minētajās atkritumu rašanās novēršanas programmās, un procentuālo daļu un daudzumu uz vienu iedzīvotāju tiem sadzīves atkritumiem, ko apglabā un ko izmanto enerģijas reģenerācijai.

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

12. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a) | direktīvas 12. pantā pievieno šādu punktu:


  “1.a   
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gadam apglabāto sadzīves atkritumu daudzums ir samazināts tiktāl, ka tas veido ne vairāk kā 10 % no radušos sadzīves atkritumu kopējā apjoma.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a)

12.a)

direktīvas 12. pantā pievieno šādu punktu:

“1.a   
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gadam apglabāto sadzīves atkritumu daudzums ir samazināts tiktāl, ka tas veido ne vairāk kā 10 % no radušos sadzīves atkritumu kopējā apjoma.”

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.b punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

12. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.b) | direktīvas 12. pantā pievieno šādu punktu:


  “1.b   
  Komisija pārskata I pielikumā uzskaitītās apglabāšanas darbības. Ņemot vērā minēto pārskatīšanu, Komisija pieņem deleģētos aktus, kuri papildina šo direktīvu, nosakot tehniskos kritērijus un īstenošanas procedūras atkritumu apglabāšanas darbībām D2, D3, D4, D6, D7 un D12. Attiecīgā gadījumā šajos deleģētajos aktos nosaka aizliegumu atkritumu apglabāšanas darbībām, kas neatbilst 13. pantā paredzētajām prasībām.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.b)

12.b)

direktīvas 12. pantā pievieno šādu punktu:

“1.b   
  Komisija pārskata I pielikumā uzskaitītās apglabāšanas darbības. Ņemot vērā minēto pārskatīšanu, Komisija pieņem deleģētos aktus, kuri papildina šo direktīvu, nosakot tehniskos kritērijus un īstenošanas procedūras atkritumu apglabāšanas darbībām D2, D3, D4, D6, D7 un D12. Attiecīgā gadījumā šajos deleģētajos aktos nosaka aizliegumu atkritumu apglabāšanas darbībām, kas neatbilst 13. pantā paredzētajām prasībām.”

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.c punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

12. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.c) | direktīvas 12. pantam pievieno šādu punktu:


  “1.c   
  Dalībvalstis veic īpašus pasākumus, lai nepieļautu atkritumu apglabāšanu gan tieši, gan netieši jūras vidē. Dalībvalstis par šī punkta īstenošanai ieviestajiem pasākumiem ziņo Komisijai 18 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un pēc tam ik pēc diviem gadiem. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija sešu mēnešu laikā publicē divgadu ziņojumu.




  Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu kārtību un rādītājus attiecībā uz šī punkta īstenošanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.c)

12.c)

direktīvas 12. pantam pievieno šādu punktu:

“1.c   
  Dalībvalstis veic īpašus pasākumus, lai nepieļautu atkritumu apglabāšanu gan tieši, gan netieši jūras vidē. Dalībvalstis par šī punkta īstenošanai ieviestajiem pasākumiem ziņo Komisijai 18 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un pēc tam ik pēc diviem gadiem. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija sešu mēnešu laikā publicē divgadu ziņojumu.

Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu kārtību un rādītājus attiecībā uz šī punkta īstenošanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.d punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

15. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.d) | direktīvas 15. pantam pievieno šādu punktu:


  “4.a   
  Saskaņā ar Direktīvu 2014/24/ES dalībvalstis var veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumu apsaimniekošanas operatoru atlases procedūra, ko īsteno vietējās iestādes un organizācijas, kuras produktu ražotāja vārdā īsteno ražotāja paplašinātu atbildību, ietver sociālās klauzulas nolūkā atbalstīt sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu un platformu lomu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.d)

12.d)

direktīvas 15. pantam pievieno šādu punktu:

“4.a   
  Saskaņā ar Direktīvu 2014/24/ES dalībvalstis var veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka atkritumu apsaimniekošanas operatoru atlases procedūra, ko īsteno vietējās iestādes un organizācijas, kuras produktu ražotāja vārdā īsteno ražotāja paplašinātu atbildību, ietver sociālās klauzulas nolūkā atbalstīt sociālo un uz solidaritāti balstīto uzņēmumu un platformu lomu.”;

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.e punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.e punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

18. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.e) | direktīvas 18. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

12.e)

12.e)

direktīvas 18. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   Ja bīstami atkritumi ir sajaukti pretēji 1. punktam,
  tad pēc tehniskiem un saimnieciskiem realizējamības kritērijiem
  ,
  ja iespējams un nepieciešams
  ,
  veic
  atdalīšanu,
  lai ievērotu 13. pantu
  .

| | “3.   Ja bīstami atkritumi ir sajaukti pretēji 1. punktam,
  dalībvalstis nodrošina, ka
  ,
  neskarot 36. pantu
  ,
  šo
  atdalīšanu
  veic
  ,
  kur tas ir tehniski iespējams
  .


  Ja atdalīšana nav tehniski iespējama, jauktos atkritumus apstrādā iekārtā, kurā atļauta šāda maisījuma, kā arī atsevišķu šā maisījuma komponentu apstrāde.” |
| --- | --- |

“3.   Ja bīstami atkritumi ir sajaukti pretēji 1. punktam,
  dalībvalstis nodrošina, ka
  ,
  neskarot 36. pantu
  ,
  šo
  atdalīšanu
  veic
  ,
  kur tas ir tehniski iespējams
  .

Ja atdalīšana nav tehniski iespējama, jauktos atkritumus apstrādā iekārtā, kurā atļauta šāda maisījuma, kā arī atsevišķu šā maisījuma komponentu apstrāde.”

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.f punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.f punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

20. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.f) | direktīvas 20. pantā iekļauj šādu daļu:



  “Dalībvalstis līdz 2020. gada 1. janvārim izveido atsevišķas atkritumu savākšanas un pieņemšanas sistēmas mājsaimniecību radītajiem bīstamajiem atkritumiem, lai nodrošinātu, ka tiek veikta pareiza bīstamo atkritumu apstrāde un ka šie atkritumi nepiesārņo citas sadzīves atkritumu plūsmas.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.f)

12.f)

direktīvas 20. pantā iekļauj šādu daļu:

“Dalībvalstis līdz 2020. gada 1. janvārim izveido atsevišķas atkritumu savākšanas un pieņemšanas sistēmas mājsaimniecību radītajiem bīstamajiem atkritumiem, lai nodrošinātu, ka tiek veikta pareiza bīstamo atkritumu apstrāde un ka šie atkritumi nepiesārņo citas sadzīves atkritumu plūsmas.”;

“Dalībvalstis līdz 2020. gada 1. janvārim izveido atsevišķas atkritumu savākšanas un pieņemšanas sistēmas mājsaimniecību radītajiem bīstamajiem atkritumiem, lai nodrošinātu, ka tiek veikta pareiza bīstamo atkritumu apstrāde un ka šie atkritumi nepiesārņo citas sadzīves atkritumu plūsmas.”;

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.g punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.g punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

20. pants – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.g) | direktīvas 20. pantā iekļauj šādu daļu:



  “Līdz ... [18 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisija izstrādā vadlīnijas, lai palīdzētu un atvieglotu dalībvalstīm vākt un droši apsaimniekot mājsaimniecībās radītos bīstamos atkritumus.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.g)

12.g)

direktīvas 20. pantā iekļauj šādu daļu:

“Līdz ... [18 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisija izstrādā vadlīnijas, lai palīdzētu un atvieglotu dalībvalstīm vākt un droši apsaimniekot mājsaimniecībās radītos bīstamos atkritumus.”;

“Līdz ... [18 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisija izstrādā vadlīnijas, lai palīdzētu un atvieglotu dalībvalstīm vākt un droši apsaimniekot mājsaimniecībās radītos bīstamos atkritumus.”;

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.h punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.h punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

21. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.h) | direktīvas 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

12.h)

12.h)

direktīvas 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| a) | ja tas ir tehniski realizējams
  , atkritumeļļas savāc atsevišķi
  ; |
| --- | --- |

a)

ja tas ir tehniski realizējams
  , atkritumeļļas savāc atsevišķi
  ;

, atkritumeļļas savāc atsevišķi

| | “a) | atkritumeļļas savāc atsevišķi;”; |
| --- | --- | --- |

“a)

atkritumeļļas savāc atsevišķi;”;

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.i punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.i punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

21. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.i) | direktīvas 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

12.i)

12.i)

direktīvas 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| c) | ja tas ir tehniski realizējams un ekonomiski pamatoti,
  atkritumeļļas ar dažādām īpašībām nesajauc un atkritumeļļas nesajauc ar cita veida atkritumiem vai vielām, ja šāda sajaukšana traucē to
  apstrādi
  . |
| --- | --- |

c)

ja tas ir tehniski realizējams un ekonomiski pamatoti,
  atkritumeļļas ar dažādām īpašībām nesajauc un atkritumeļļas nesajauc ar cita veida atkritumiem vai vielām, ja šāda sajaukšana traucē to
  apstrādi
  .

ja tas ir tehniski realizējams un ekonomiski pamatoti,

apstrādi

| | “c) | atkritumeļļas ar dažādām īpašībām nesajauc un atkritumeļļas nesajauc ar cita veida atkritumiem vai vielām, ja šāda sajaukšana traucē to
  reģenerācijai
  .”; |
| --- | --- | --- |

“c)

atkritumeļļas ar dažādām īpašībām nesajauc un atkritumeļļas nesajauc ar cita veida atkritumiem vai vielām, ja šāda sajaukšana traucē to
  reģenerācijai
  .”;

reģenerācijai

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.j punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.j punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

21. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.j) | direktīvas 21. pantā iekļauj šādu punktu:


  “1.a   
  Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai panāktu, ka līdz 2025. gadam atkritumeļļu reģenerācija palielinās vismaz līdz 85 % no radītā atkritumeļļu apjoma.




  Atkritumeļļas, kas nosūtītas uz citu dalībvalsti ar mērķi veikt reģenerāciju šajā citā dalībvalstī, mērķrādītāju sasniegšanā var ieskaitīt tikai tā dalībvalsts, kurā minētās atkritumeļļas tika savāktas, un ja ir izpildītas Regulas (EK) Nr. 1013/2006 attiecīgās prasības par bīstamo atkritumu pārrobežu sūtījumiem.




  Atkritumeļļas, kas eksportētas no Savienības, lai reģenerētu, sagatavotu atkārtotai izmantošanai vai pārstrādātu, mērķrādītāju sasniegšanā var ieskaitīt tikai tā dalībvalsts, kurā tās tika savāktas, un ja eksportētājs var atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1013/2006 pierādīt, ka atkritumu sūtījums atbilst minētās regulas prasībām un ka atkritumeļļu reģenerācija ārpus Savienības ir notikusi atbilstīgi nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi prasībām attiecīgajos Savienības tiesību aktos vides jomā.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.j)

12.j)

direktīvas 21. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   
  Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai panāktu, ka līdz 2025. gadam atkritumeļļu reģenerācija palielinās vismaz līdz 85 % no radītā atkritumeļļu apjoma.

Atkritumeļļas, kas nosūtītas uz citu dalībvalsti ar mērķi veikt reģenerāciju šajā citā dalībvalstī, mērķrādītāju sasniegšanā var ieskaitīt tikai tā dalībvalsts, kurā minētās atkritumeļļas tika savāktas, un ja ir izpildītas Regulas (EK) Nr. 1013/2006 attiecīgās prasības par bīstamo atkritumu pārrobežu sūtījumiem.

Atkritumeļļas, kas eksportētas no Savienības, lai reģenerētu, sagatavotu atkārtotai izmantošanai vai pārstrādātu, mērķrādītāju sasniegšanā var ieskaitīt tikai tā dalībvalsts, kurā tās tika savāktas, un ja eksportētājs var atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1013/2006 pierādīt, ka atkritumu sūtījums atbilst minētās regulas prasībām un ka atkritumeļļu reģenerācija ārpus Savienības ir notikusi atbilstīgi nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi prasībām attiecīgajos Savienības tiesību aktos vides jomā.”;

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.k punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.k punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

21. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.k) | direktīvas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

12.k)

12.k)

direktīvas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Lai
  atkritumeļļas savāktu atsevišķi un atbilstoši apstrādātu
  , dalībvalstis saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem var piemērot papildu pasākumus, piemēram tehniskas prasības, ražotāja atbildību, ekonomiskus instrumentus vai brīvprātīgas vienošanās.

| | “2.   Lai
  izpildītu 1. un 1.a punktā paredzētos pienākumus
  , dalībvalstis saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem var piemērot papildu pasākumus, piemēram tehniskas prasības, ražotāja atbildību, ekonomiskus instrumentus vai brīvprātīgas vienošanās.”; |
| --- | --- |

“2.   Lai
  izpildītu 1. un 1.a punktā paredzētos pienākumus
  , dalībvalstis saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem var piemērot papildu pasākumus, piemēram tehniskas prasības, ražotāja atbildību, ekonomiskus instrumentus vai brīvprātīgas vienošanās.”;

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.l punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.l punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

21. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.l) | direktīvas 21. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

12.l)

12.l)

direktīvas 21. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   
  Ja atkritumeļļas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir jāreģenerē,
  dalībvalstis var
  norādīt, ka šādas atkritumeļļas reģenerē, ja tas ir tehniski realizējams un
  gadījumos, kad piemērojams Regulas (EK) Nr. 1013/2006 11. un 12. pants, ierobežot atkritumeļļu pārrobežu sūtījumus no savas teritorijas uz sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām, lai dotu priekšroku atkritumeļļu reģenerācijai.

| | “3.   Dalībvalstis var gadījumos, kad piemērojams Regulas (EK) Nr. 1013/2006 11. un 12. pants, ierobežot atkritumeļļu pārrobežu sūtījumus no savas teritorijas uz sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām, lai dotu priekšroku atkritumeļļu reģenerācijai.”; |
| --- | --- |

“3.   Dalībvalstis var gadījumos, kad piemērojams Regulas (EK) Nr. 1013/2006 11. un 12. pants, ierobežot atkritumeļļu pārrobežu sūtījumus no savas teritorijas uz sadedzināšanas vai līdzsadedzināšanas iekārtām, lai dotu priekšroku atkritumeļļu reģenerācijai.”;

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Direktīva 2008/98/EK

22. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina bioloģisko atkritumu dalīto savākšanu
  , ja tas ir tehniskā, vidiskā
  un
  ekonomiskā ziņā praktiski iespējami un lietderīgi, lai nodrošinātu attiecīgos komposta kvalitātes standartus un sasniegtu 11.
   panta 2. 
  punkta a), c) un d) apakšpunktā un 3. punktā noteiktos mērķrādītājus
  . | 1. | Dalībvalstis nodrošina bioloģisko atkritumu dalīto savākšanu
  to rašanās vietā
  un
  saskaņā ar 10.
  panta 2. 
  punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina bioloģisko atkritumu dalīto savākšanu
  , ja tas ir tehniskā, vidiskā
  un
  ekonomiskā ziņā praktiski iespējami un lietderīgi, lai nodrošinātu attiecīgos komposta kvalitātes standartus un sasniegtu 11.
   panta 2. 
  punkta a), c) un d) apakšpunktā un 3. punktā noteiktos mērķrādītājus
  .

, ja tas ir tehniskā, vidiskā

ekonomiskā ziņā praktiski iespējami un lietderīgi, lai nodrošinātu attiecīgos komposta kvalitātes standartus un sasniegtu 11.

punkta a), c) un d) apakšpunktā un 3. punktā noteiktos mērķrādītājus

1.

Dalībvalstis nodrošina bioloģisko atkritumu dalīto savākšanu
  to rašanās vietā
  un
  saskaņā ar 10.
  panta 2. 
  punktu
  .

to rašanās vietā

saskaņā ar 10.

punktu

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Direktīva 2008/98/EK

22. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a   
  Dalībvalstis veicina kompostēšanu mājsaimniecībās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a   
  Dalībvalstis veicina kompostēšanu mājsaimniecībās.

Grozījums Nr. 237

Grozījums Nr. 237

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Direktīva 2008/98/EK

22. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tās pēc vajadzības
  un saskaņā ar 4. un 13.
  pantu veic pasākumus
  ,
  lai veicinātu: | 2.   
  Dalībvalstis veic pasākumus, tostarp ievieš izsekojamības shēmas
  un
  ar ielaidi, kā arī rezultātu saistītas kvalitātes nodrošināšanas shēmas,
  saskaņā ar 4. un 13. pantu
  , lai nodrošinātu bioatkritumu organisko pārstrādi tādā veidā
  ,
  ka tiek nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis un rezultāts atbilst attiecīgiem augstiem kvalitātes standartiem. |
| a) | bioloģisko atkritumu pārstrādi, tostarp kompostēšanu un sadalīšanos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tās pēc vajadzības
  un saskaņā ar 4. un 13.
  pantu veic pasākumus
  ,
  lai veicinātu:

Tās pēc vajadzības

pantu veic pasākumus

lai veicinātu:

2.   
  Dalībvalstis veic pasākumus, tostarp ievieš izsekojamības shēmas
  un
  ar ielaidi, kā arī rezultātu saistītas kvalitātes nodrošināšanas shēmas,
  saskaņā ar 4. un 13. pantu
  , lai nodrošinātu bioatkritumu organisko pārstrādi tādā veidā
  ,
  ka tiek nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis un rezultāts atbilst attiecīgiem augstiem kvalitātes standartiem.

a)

bioloģisko atkritumu pārstrādi, tostarp kompostēšanu un sadalīšanos;

bioloģisko atkritumu pārstrādi, tostarp kompostēšanu un sadalīšanos;

| b) | bioloģisku atkritumu apstrādi, ar ko nodrošinātu augstu vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

b)

bioloģisku atkritumu apstrādi, ar ko nodrošinātu augstu vides aizsardzības līmeni;

bioloģisku atkritumu apstrādi, ar ko nodrošinātu augstu vides aizsardzības līmeni;

| c) | no bioloģiskiem atkritumiem ražotu, videi nekaitīgu materiālu izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

no bioloģiskiem atkritumiem ražotu, videi nekaitīgu materiālu izmantošanu.

no bioloģiskiem atkritumiem ražotu, videi nekaitīgu materiālu izmantošanu.

Grozījums Nr. 242

Grozījums Nr. 242

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Direktīva 2008/98/EK

22. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Pārstrādāto bioloģisko atkritumu masu saprot kā atkritumu masu, kas konkrētajā gadā tiek iekļauta organiskās pārstrādes procesā. |
| | Par tādu materiālu vai vielu masu, kas galīgajā pārstrādes procesā nenonāk, bet gan tiek apglabāti vai izmantoti enerģijas reģenerācijai, netiek ziņots kā par pārstrādātu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a   
  Pārstrādāto bioloģisko atkritumu masu saprot kā atkritumu masu, kas konkrētajā gadā tiek iekļauta organiskās pārstrādes procesā.

Par tādu materiālu vai vielu masu, kas galīgajā pārstrādes procesā nenonāk, bet gan tiek apglabāti vai izmantoti enerģijas reģenerācijai, netiek ziņots kā par pārstrādātu.

Par tādu materiālu vai vielu masu, kas galīgajā pārstrādes procesā nenonāk, bet gan tiek apglabāti vai izmantoti enerģijas reģenerācijai, netiek ziņots kā par pārstrādātu.

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Direktīva 2008/98/EK

22. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b   
  Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim ierosina grozījumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2150/2002

   (1a)

  , lai ieviestu Eiropas atkritumu kodus sadzīves bioatkritumiem, kas dalītā veidā savākti izcelsmes vietā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b   
  Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim ierosina grozījumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2150/2002

   (1a)

  , lai ieviestu Eiropas atkritumu kodus sadzīves bioatkritumiem, kas dalītā veidā savākti izcelsmes vietā.

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Direktīva 2008/98/EK

22. pants – 2.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.c   
  Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim pieprasa Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz labāko paraugpraksi, izstrādāt Eiropas kvalitātes standartus bioloģiskajiem atkritumiem, kas nonāk organiskās pārstrādes procesos komposta vai digestāta ieguvei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.c   
  Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim pieprasa Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz labāko paraugpraksi, izstrādāt Eiropas kvalitātes standartus bioloģiskajiem atkritumiem, kas nonāk organiskās pārstrādes procesos komposta vai digestāta ieguvei.

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

24. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a) | direktīvas 24. panta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a)

13.a)

direktīvas 24. panta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| b) | atkritumu reģenerācija. |
| --- | --- |

b)

atkritumu reģenerācija.

| | “b) | nebīstamu
  atkritumu reģenerācija.”; |
| --- | --- | --- |

“b)

nebīstamu
  atkritumu reģenerācija.”;

nebīstamu

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

Direktīva 2008/98/EK

26. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis var kompetentās iestādes atbrīvot no pienākuma uzturēt to uzņēmumu vai organizāciju reģistrus, kas savāc un/vai pārvadā ne vairāk par 20 t nebīstamo atkritumu gadā. | Dalībvalstis var kompetentās iestādes atbrīvot no pienākuma uzturēt to uzņēmumu vai organizāciju reģistrus, kas savāc un/vai pārvadā ne vairāk par 20 t nebīstamo atkritumu gadā
  un ne vairāk par 2 t bīstamo atkritumu gadā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis var kompetentās iestādes atbrīvot no pienākuma uzturēt to uzņēmumu vai organizāciju reģistrus, kas savāc un/vai pārvadā ne vairāk par 20 t nebīstamo atkritumu gadā.

Dalībvalstis var kompetentās iestādes atbrīvot no pienākuma uzturēt to uzņēmumu vai organizāciju reģistrus, kas savāc un/vai pārvadā ne vairāk par 20 t nebīstamo atkritumu gadā
  un ne vairāk par 2 t bīstamo atkritumu gadā
  .

un ne vairāk par 2 t bīstamo atkritumu gadā

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

Direktīva 2008/98/EK

26. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai koriģētu nebīstamo atkritumu robeždaudzumus. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai koriģētu nebīstamo atkritumu robeždaudzumus.

Komisija var pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, lai koriģētu nebīstamo atkritumu robeždaudzumus.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, ar kuriem paredz minimālos tehniskos standartus apstrādes darbībām, kam saskaņā ar 23. pantu vajadzīga atļauja, ja ir pierādījumi, ka šādi minimālie standarti nāks par labu cilvēka veselības un vides aizsardzībai. | 1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, ar kuriem paredz minimālos tehniskos standartus
  visām
  apstrādes darbībām,
  jo īpaši atkritumu dalītai savākšanai, šķirošanai un pārstrādei,
  kam saskaņā ar 23. pantu vajadzīga atļauja, ja ir pierādījumi, ka šādi minimālie standarti nāks par labu cilvēka veselības un vides aizsardzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, ar kuriem paredz minimālos tehniskos standartus apstrādes darbībām, kam saskaņā ar 23. pantu vajadzīga atļauja, ja ir pierādījumi, ka šādi minimālie standarti nāks par labu cilvēka veselības un vides aizsardzībai.

1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu, ar kuriem paredz minimālos tehniskos standartus
  visām
  apstrādes darbībām,
  jo īpaši atkritumu dalītai savākšanai, šķirošanai un pārstrādei,
  kam saskaņā ar 23. pantu vajadzīga atļauja, ja ir pierādījumi, ka šādi minimālie standarti nāks par labu cilvēka veselības un vides aizsardzībai.

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

Direktīva 2008/98/EK

28. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | pasākumi, lai apkarotu visa veida piedrazošanu un satīrītu visa veida drazas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

pasākumi, lai apkarotu visa veida piedrazošanu un satīrītu visa veida drazas.

| f) | pasākumi, lai apkarotu
  un novērstu
  visa veida piedrazošanu un satīrītu visa veida drazas. |
| --- | --- |

f)

pasākumi, lai apkarotu
  un novērstu
  visa veida piedrazošanu un satīrītu visa veida drazas.

un novērstu

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts – iia punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts – iia punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

28. pants – 3. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iia) | pievieno šādu punktu:







  “fa) | pietiekamas finansējuma iespējas vietējām pašvaldībām, lai veicinātu atkritumu rašanās novēršanu un izstrādātu optimālas dalītas savākšanas shēmas un infrastruktūru nolūkā izpildīt šajā direktīvā noteiktos mērķus.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iia)

iia)

pievieno šādu punktu:

“fa)

pietiekamas finansējuma iespējas vietējām pašvaldībām, lai veicinātu atkritumu rašanās novēršanu un izstrādātu optimālas dalītas savākšanas shēmas un infrastruktūru nolūkā izpildīt šajā direktīvā noteiktos mērķus.”;

pietiekamas finansējuma iespējas vietējām pašvaldībām, lai veicinātu atkritumu rašanās novēršanu un izstrādātu optimālas dalītas savākšanas shēmas un infrastruktūru nolūkā izpildīt šajā direktīvā noteiktos mērķus.”;

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

28. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Atkritumu apsaimniekošanas plāni ir saskanīgi ar Direktīvas 94/62/EK 14. pantā noteiktajām atkritumu apsaimniekošanas plānošanas prasībām, šīs direktīvas 11. panta 2.
  un 3.
  punktā noteiktajiem mērķrādītājiem un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. | 5.   Atkritumu apsaimniekošanas plāni ir saskanīgi ar Direktīvas 94/62/EK 14. pantā noteiktajām atkritumu apsaimniekošanas plānošanas prasībām, šīs direktīvas 11. panta 2. punktā noteiktajiem mērķrādītājiem un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Atkritumu apsaimniekošanas plāni ir saskanīgi ar Direktīvas 94/62/EK 14. pantā noteiktajām atkritumu apsaimniekošanas plānošanas prasībām, šīs direktīvas 11. panta 2.
  un 3.
  punktā noteiktajiem mērķrādītājiem un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā noteiktajām prasībām.

5.   Atkritumu apsaimniekošanas plāni ir saskanīgi ar Direktīvas 94/62/EK 14. pantā noteiktajām atkritumu apsaimniekošanas plānošanas prasībām, šīs direktīvas 11. panta 2. punktā noteiktajiem mērķrādītājiem un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

29. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis izveido atkritumu rašanās novēršanas programmas, kurās paredzēti atkritumu rašanās novēršanas pasākumi saskaņā ar
  1., 4
  .
  un 9
  .
  pantu
  . | 1.   
  Lai sekmētu vismaz 1. pantā, 4. pantā un 9. panta - 1. punktā minēto mērķu sasniegšanu,
  dalībvalstis izveido atkritumu rašanās novēršanas programmas, kurās paredzēti atkritumu rašanās novēršanas pasākumi saskaņā ar
  9
  .
  panta 1
  .
  punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis izveido atkritumu rašanās novēršanas programmas, kurās paredzēti atkritumu rašanās novēršanas pasākumi saskaņā ar
  1., 4
  .
  un 9
  .
  pantu
  .

1.   
  Lai sekmētu vismaz 1. pantā, 4. pantā un 9. panta - 1. punktā minēto mērķu sasniegšanu,
  dalībvalstis izveido atkritumu rašanās novēršanas programmas, kurās paredzēti atkritumu rašanās novēršanas pasākumi saskaņā ar
  9
  .
  panta 1
  .
  punktu
  .

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

29. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

Tādas programmas attiecīgi ietver vai nu 28. pantā paredzētajos atkritumu apsaimniekošanas plānos vai citās vides politikas programmās, vai arī tās darbojas kā atsevišķas programmas. Ja katru tādu programmu ietver atkritumu apsaimniekošanas plānā vai citās programmās, atkritumu rašanās novēršanas pasākumus skaidri identificē.

| | “Tādas programmas attiecīgi ietver vai nu 28. pantā paredzētajos atkritumu apsaimniekošanas plānos vai citās vides politikas programmās, vai arī tās darbojas kā atsevišķas programmas. Ja katru tādu programmu ietver atkritumu apsaimniekošanas plānā vai citās programmās, atkritumu rašanās novēršanas
  mērķus un
  pasākumus skaidri identificē.” |
| --- | --- |

“Tādas programmas attiecīgi ietver vai nu 28. pantā paredzētajos atkritumu apsaimniekošanas plānos vai citās vides politikas programmās, vai arī tās darbojas kā atsevišķas programmas. Ja katru tādu programmu ietver atkritumu apsaimniekošanas plānā vai citās programmās, atkritumu rašanās novēršanas
  mērķus un
  pasākumus skaidri identificē.”

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

29. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

2.   Šā panta 1. punktā
  paredzētajās
  programmās
  izklāsta
  atkritumu rašanās novēršanas pasākumu
  mērķus
  . Dalībvalstis apraksta
  spēkā esošos atkritumu rašanās novēršanas pasākumus
  un izvērtē IV pielikumā minēto pasākumu piemēru vai citu attiecīgu pasākumu lietderību.

| | “2.   Šā panta 1. punktā
  minētajās
  programmās
  dalībvalstis apraksta vismaz 9. panta 1. punktā minēto
  atkritumu rašanās novēršanas pasākumu
  īstenošanu un to, kā tie ir palīdzējuši sasniegt 9. panta - 1. punktā noteikto mērķu sasniegšanu
  . Dalībvalstis
  attiecīgā gadījumā
  apraksta
  IVa pielikumā uzskaitīto instrumentu un pasākumu ieguldījumu
  un izvērtē IV pielikumā minēto pasākumu piemēru vai citu attiecīgu pasākumu lietderību.” |
| --- | --- |

“2.   Šā panta 1. punktā
  minētajās
  programmās
  dalībvalstis apraksta vismaz 9. panta 1. punktā minēto
  atkritumu rašanās novēršanas pasākumu
  īstenošanu un to, kā tie ir palīdzējuši sasniegt 9. panta - 1. punktā noteikto mērķu sasniegšanu
  . Dalībvalstis
  attiecīgā gadījumā
  apraksta
  IVa pielikumā uzskaitīto instrumentu un pasākumu ieguldījumu
  un izvērtē IV pielikumā minēto pasākumu piemēru vai citu attiecīgu pasākumu lietderību.”

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – ac apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – ac apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

29. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ac) | iekļauj šādu punktu:



  “2.a   
  Dalībvalstis savās atkritumu rašanās novēršanas programmās, kas minētas šajā pantā, iekļauj specifiskas pārtikas atkritumu rašanās novēršanas programmas.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ac)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

“2.a   
  Dalībvalstis savās atkritumu rašanās novēršanas programmās, kas minētas šajā pantā, iekļauj specifiskas pārtikas atkritumu rašanās novēršanas programmas.”;

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 17.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

30. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 17.a) | direktīvas 30. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

17.a)

17.a)

direktīvas 30. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Eiropas Vides aģentūra
  gada ziņojumā
  iekļauj pārskatu par attīstību atkritumu rašanās novēršanas programmu pabeigšanā un īstenošanā.

| | “2.   Eiropas Vides aģentūra
  reizi divos gados publicē ziņojumu, kurā
  iekļauj pārskatu par attīstību atkritumu rašanās novēršanas programmu pabeigšanā un īstenošanā
  un katrā dalībvalstī un Savienībā kopumā paveikto minēto programmu mērķu sasniegšanā, tostarp atkritumu rašanās atsaistīšanā no ekonomiskās izaugsmes un pārejā uz aprites ekonomiku
  .”; |
| --- | --- |

“2.   Eiropas Vides aģentūra
  reizi divos gados publicē ziņojumu, kurā
  iekļauj pārskatu par attīstību atkritumu rašanās novēršanas programmu pabeigšanā un īstenošanā
  un katrā dalībvalstī un Savienībā kopumā paveikto minēto programmu mērķu sasniegšanā, tostarp atkritumu rašanās atsaistīšanā no ekonomiskās izaugsmes un pārejā uz aprites ekonomiku
  .”;

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 19. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 19. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2008/98/EK

35. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis izveido elektronisku reģistru vai koordinētus reģistrus, kuros reģistrē datus par 1. punktā minētajiem bīstamajiem atkritumiem un kuri aptver visu attiecīgās dalībvalsts ģeogrāfisko teritoriju. Dalībvalstis
  var
  šādus reģistrus
  izveidot arī
  par
  citām atkritumu plūsmām, jo īpaši tādām
  atkritumu plūsmām, attiecībā uz kurām Savienības tiesību aktos ir noteikti mērķrādītāji. Dalībvalstis izmanto datus par atkritumiem, ko tām paziņojuši rūpniecības uzņēmumi Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006(*). | 4.   Dalībvalstis izveido elektronisku reģistru vai koordinētus reģistrus,
  vai arī izmanto jau iepriekš izveidotus elektroniskus reģistrus vai koordinētus reģistrus,
  kuros reģistrē datus par 1. punktā minētajiem bīstamajiem atkritumiem un kuri aptver visu attiecīgās dalībvalsts ģeogrāfisko teritoriju. Dalībvalstis šādus reģistrus
  izveido vismaz
  par
  tām
  atkritumu plūsmām, attiecībā uz kurām Savienības tiesību aktos ir noteikti mērķrādītāji. Dalībvalstis izmanto datus par atkritumiem, ko tām paziņojuši rūpniecības uzņēmumi Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006(*). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis izveido elektronisku reģistru vai koordinētus reģistrus, kuros reģistrē datus par 1. punktā minētajiem bīstamajiem atkritumiem un kuri aptver visu attiecīgās dalībvalsts ģeogrāfisko teritoriju. Dalībvalstis
  var
  šādus reģistrus
  izveidot arī
  par
  citām atkritumu plūsmām, jo īpaši tādām
  atkritumu plūsmām, attiecībā uz kurām Savienības tiesību aktos ir noteikti mērķrādītāji. Dalībvalstis izmanto datus par atkritumiem, ko tām paziņojuši rūpniecības uzņēmumi Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006(*).

4.   Dalībvalstis izveido elektronisku reģistru vai koordinētus reģistrus,
  vai arī izmanto jau iepriekš izveidotus elektroniskus reģistrus vai koordinētus reģistrus,
  kuros reģistrē datus par 1. punktā minētajiem bīstamajiem atkritumiem un kuri aptver visu attiecīgās dalībvalsts ģeogrāfisko teritoriju. Dalībvalstis šādus reģistrus
  izveido vismaz
  par
  tām
  atkritumu plūsmām, attiecībā uz kurām Savienības tiesību aktos ir noteikti mērķrādītāji. Dalībvalstis izmanto datus par atkritumiem, ko tām paziņojuši rūpniecības uzņēmumi Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006(*).

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2008/98/EK

37. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 11. panta 2. punkta a) līdz d)
  apakšpunkta
  un 3.
  punkta īstenošanu
  par katru kalendāro gadu. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski
  18 mēnešos
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 6. punktu. Pirmoreiz ziņo par laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. | 1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par
  9. panta - 1. punktā,
  11. panta 2. punkta a) līdz d) 
  apakšpunktā un 3.
  un 3.
  a punktā un 21. pantā noteikto mērķrādītāju sasniegšanā paveikto
  par katru kalendāro gadu. Šos datus dalībvalstis
  vāc un apstrādā saskaņā ar vienoto metodiku, kas minēta šā panta 6. punktā, un
  paziņo elektroniski
  12 mēnešu laikā
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 6. punktu.
  Par 11. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā un 3. un 3.a punktā minēto mērķu sasniegšanu
  pirmoreiz ziņo par laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 11. panta 2. punkta a) līdz d)
  apakšpunkta
  un 3.
  punkta īstenošanu
  par katru kalendāro gadu. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski
  18 mēnešos
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 6. punktu. Pirmoreiz ziņo par laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par
  9. panta - 1. punktā,
  11. panta 2. punkta a) līdz d) 
  apakšpunktā un 3.
  un 3.
  a punktā un 21. pantā noteikto mērķrādītāju sasniegšanā paveikto
  par katru kalendāro gadu. Šos datus dalībvalstis
  vāc un apstrādā saskaņā ar vienoto metodiku, kas minēta šā panta 6. punktā, un
  paziņo elektroniski
  12 mēnešu laikā
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 6. punktu.
  Par 11. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā un 3. un 3.a punktā minēto mērķu sasniegšanu
  pirmoreiz ziņo par laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2008/98/EK

37. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Dalībvalstis reizi divos gados Komisijai ziņo datus par 9. panta 4. punkta īstenošanu. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski 18 mēnešos pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 6. punktu. Pirmoreiz ziņo par laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Dalībvalstis reizi divos gados Komisijai ziņo datus par 9. panta 4. punkta īstenošanu. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski 18 mēnešos pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 6. punktu. Pirmoreiz ziņo par laikposmu no 2020. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2008/98/EK

37. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Lai pārbaudītu atbilstību 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktam, sadzīves atkritumu apjomu, kas sagatavots atkārtotai izmantošanai, paziņo atsevišķi no pārstrādāto atkritumu apjoma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a   
  Lai pārbaudītu atbilstību 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktam, sadzīves atkritumu apjomu, kas sagatavots atkārtotai izmantošanai, paziņo atsevišķi no pārstrādāto atkritumu apjoma.

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2008/98/EK

37. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija caurskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs caurskatīšanas rezultātiem. Ziņojumā
  ietver
  datu vākšanas
  organizatoriskā aspekta
  , datu
  avotu
  un
  dalībvalstu izmantotās metodikas, kā arī minēto
  datu
  pilnīguma
  ,
  ticamības
  ,
  savlaicīguma
  un
  konsekvences novērtējumu
  . Šis novērtējums var ietvert konkrētus ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ziņojumu sagatavo
  ik
  pēc
  trim gadiem
  . | 5.   Komisija caurskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs caurskatīšanas rezultātiem.
  Līdz brīdim, kad tiek pieņemts 6. punktā minētais deleģētais akts,
  ziņojumā
  novērtē
  datu vākšanas
  organizēšanu
  , datu
  avotus
  un
  izmantoto metodiku dalībvalstīs. Komisija jebkurā gadījumā novērtē šo
  datu
  pilnīgumu
  ,
  ticamību
  ,
  savlaicīgumu
  un
  konsekvenci
  . Šis novērtējums var ietvert konkrētus ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ziņojumu sagatavo
  deviņus mēnešus pēc pirmās dalībvalstu datu paziņošanas un
  pēc
  tam reizi trijos gados
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija caurskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs caurskatīšanas rezultātiem. Ziņojumā
  ietver
  datu vākšanas
  organizatoriskā aspekta
  , datu
  avotu
  un
  dalībvalstu izmantotās metodikas, kā arī minēto
  datu
  pilnīguma
  ,
  ticamības
  ,
  savlaicīguma
  un
  konsekvences novērtējumu
  . Šis novērtējums var ietvert konkrētus ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ziņojumu sagatavo
  ik
  pēc
  trim gadiem
  .

5.   Komisija caurskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs caurskatīšanas rezultātiem.
  Līdz brīdim, kad tiek pieņemts 6. punktā minētais deleģētais akts,
  ziņojumā
  novērtē
  datu vākšanas
  organizēšanu
  , datu
  avotus
  un
  izmantoto metodiku dalībvalstīs. Komisija jebkurā gadījumā novērtē šo
  datu
  pilnīgumu
  ,
  ticamību
  ,
  savlaicīgumu
  un
  konsekvenci
  . Šis novērtējums var ietvert konkrētus ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ziņojumu sagatavo
  deviņus mēnešus pēc pirmās dalībvalstu datu paziņošanas un
  pēc
  tam reizi trijos gados
  .

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2008/98/EK

37. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a   
  Ziņojumā, kas minēts 5. punktā, Komisija iekļauj informāciju par šīs direktīvas īstenošanu kopumā un novērtē tās ietekmi uz cilvēku veselību un vidi. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumu pārskatīt šo direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a   
  Ziņojumā, kas minēts 5. punktā, Komisija iekļauj informāciju par šīs direktīvas īstenošanu kopumā un novērtē tās ietekmi uz cilvēku veselību un vidi. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumu pārskatīt šo direktīvu.

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

1. pants – 1. daļa – 21. punkts

Direktīva 2008/98/EK

37. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, ar
  kuriem nosaka formātu datu paziņošanai saskaņā ar saskaņā ar 1.
  un
  2. punktu un ziņojuma sagatavošanai
  par aizbēršanu
  . Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru. | 6.   Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus
  saskaņā
  ar
  38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vienotu datu vākšanas
  un
  apstrādes metodiku, datu vākšanas organizēšanu, datu avotus un noteikumus par formātu datu paziņošanai
  saskaņā ar
  1
  .
  punktu un ziņojumam par sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un
  par aizbēršanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, ar
  kuriem nosaka formātu datu paziņošanai saskaņā ar saskaņā ar 1.
  un
  2. punktu un ziņojuma sagatavošanai
  par aizbēršanu
  . Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru.

6.   Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus
  saskaņā
  ar
  38.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu, nosakot vienotu datu vākšanas
  un
  apstrādes metodiku, datu vākšanas organizēšanu, datu avotus un noteikumus par formātu datu paziņošanai
  saskaņā ar
  1
  .
  punktu un ziņojumam par sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un
  par aizbēršanu.

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 21.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

37.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 21.a) | iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

21.a)

21.a)

iekļauj šādu pantu:

“37.a pants

“37.a pants

Aprites ekonomikas satvars

Aprites ekonomikas satvars

Lai atbalstītu šīs direktīvas 1. pantā minētos pasākumus un ne vēlāk kā līdz 2018. gada 31. decembrim Komisija:

Lai atbalstītu šīs direktīvas 1. pantā minētos pasākumus un ne vēlāk kā līdz 2018. gada 31. decembrim Komisija:

| a) | sagatavo ziņojumu, kurā novērtē nepieciešamību pēc Savienības mērķrādītājiem, jo īpaši pēc Savienības resursefektivitātes mērķrādītāja, kā arī pēc transversāliem regulatīvajiem pasākumiem ilgtspējīga patēriņa un ražošanas jomā. Vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu: |
| --- | --- |

a)

sagatavo ziņojumu, kurā novērtē nepieciešamību pēc Savienības mērķrādītājiem, jo īpaši pēc Savienības resursefektivitātes mērķrādītāja, kā arī pēc transversāliem regulatīvajiem pasākumiem ilgtspējīga patēriņa un ražošanas jomā. Vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu:

sagatavo ziņojumu, kurā novērtē nepieciešamību pēc Savienības mērķrādītājiem, jo īpaši pēc Savienības resursefektivitātes mērķrādītāja, kā arī pēc transversāliem regulatīvajiem pasākumiem ilgtspējīga patēriņa un ražošanas jomā. Vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu:

| b) | sagatavo ziņojumu par saskanību starp Savienības tiesiskajiem regulējumiem attiecībā uz produktiem, atkritumiem un ķīmiskajām vielām, lai noteiktu šķēršļus, kas kavē pāreju uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

b)

sagatavo ziņojumu par saskanību starp Savienības tiesiskajiem regulējumiem attiecībā uz produktiem, atkritumiem un ķīmiskajām vielām, lai noteiktu šķēršļus, kas kavē pāreju uz aprites ekonomiku;

sagatavo ziņojumu par saskanību starp Savienības tiesiskajiem regulējumiem attiecībā uz produktiem, atkritumiem un ķīmiskajām vielām, lai noteiktu šķēršļus, kas kavē pāreju uz aprites ekonomiku;

| c) | sagatavo ziņojumu, lai identificētu mijiedarbību starp tiesību aktiem, kas var kavēt sinerģiju attīstību starp dažādām nozarēm un novērst blakusproduktu turpmāku izmantošanu un atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādāšanu specifiskiem lietojumiem. Šim ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu vai norādes par to, kā novērst konstatētos šķēršļus un pilnībā izmantot blakusproduktu un otrreizējo izejvielu tirgus potenciālu; |
| --- | --- |

c)

sagatavo ziņojumu, lai identificētu mijiedarbību starp tiesību aktiem, kas var kavēt sinerģiju attīstību starp dažādām nozarēm un novērst blakusproduktu turpmāku izmantošanu un atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādāšanu specifiskiem lietojumiem. Šim ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu vai norādes par to, kā novērst konstatētos šķēršļus un pilnībā izmantot blakusproduktu un otrreizējo izejvielu tirgus potenciālu;

sagatavo ziņojumu, lai identificētu mijiedarbību starp tiesību aktiem, kas var kavēt sinerģiju attīstību starp dažādām nozarēm un novērst blakusproduktu turpmāku izmantošanu un atkritumu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādāšanu specifiskiem lietojumiem. Šim ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu vai norādes par to, kā novērst konstatētos šķēršļus un pilnībā izmantot blakusproduktu un otrreizējo izejvielu tirgus potenciālu;

| d) | iesniedz visaptverošu pārskatu par Savienības ekodizaina tiesību aktiem ar mērķi paplašināt to darbības jomu, iekļaujot visas galvenās produktu grupas, tostarp ar enerģiju nesaistītu produktu grupas, un pakāpeniski iekļaujot attiecīgās resursefektivitātes iezīmes obligātajās prasībās produktu izstrādei, kā arī pielāgojot ekomarķējuma noteikumus.”; |
| --- | --- |

d)

iesniedz visaptverošu pārskatu par Savienības ekodizaina tiesību aktiem ar mērķi paplašināt to darbības jomu, iekļaujot visas galvenās produktu grupas, tostarp ar enerģiju nesaistītu produktu grupas, un pakāpeniski iekļaujot attiecīgās resursefektivitātes iezīmes obligātajās prasībās produktu izstrādei, kā arī pielāgojot ekomarķējuma noteikumus.”;

iesniedz visaptverošu pārskatu par Savienības ekodizaina tiesību aktiem ar mērķi paplašināt to darbības jomu, iekļaujot visas galvenās produktu grupas, tostarp ar enerģiju nesaistītu produktu grupas, un pakāpeniski iekļaujot attiecīgās resursefektivitātes iezīmes obligātajās prasībās produktu izstrādei, kā arī pielāgojot ekomarķējuma noteikumus.”;

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 21.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 21.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

38. pants – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 21.a) | direktīvas 38. panta virsrakstu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

21.a)

21.a)

direktīvas 38. panta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Interpretācija un pielāgošana tehnikas attīstībai”

| | “
  Informācijas apmaiņa un paraugprakses apmaiņa,
  interpretācija un pielāgošana tehnikas attīstībai” |
| --- | --- |

“
  Informācijas apmaiņa un paraugprakses apmaiņa,
  interpretācija un pielāgošana tehnikas attīstībai”

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22. punkts

1. pants – 1. daļa – 22. punkts

Direktīva 2008/98/EK

38. pants – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | - 1.
     
  Komisija izveido platformu regulārai un strukturētai apmaiņai ar informāciju un paraugpraksi starp Komisiju un dalībvalstīm, tostarp ar reģionālajām un pašvaldību iestādēm, par šīs direktīvas prasību praktisku īstenošanu ar mērķi nodrošināt pienācīgu pārvaldību, izpildi, pārrobežu sadarbību un paraugprakses un inovāciju izplatīšanu atkritumu apsaimniekošanas jomā. |
| | Jo īpaši šo platformu izmanto, lai: |
| | — | apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz instrumentiem un stimuliem, ko izmanto saskaņā ar 4. panta 3. punktu, lai veicinātu 4. pantā noteikto mērķu sasniegšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

- 1.
     
  Komisija izveido platformu regulārai un strukturētai apmaiņai ar informāciju un paraugpraksi starp Komisiju un dalībvalstīm, tostarp ar reģionālajām un pašvaldību iestādēm, par šīs direktīvas prasību praktisku īstenošanu ar mērķi nodrošināt pienācīgu pārvaldību, izpildi, pārrobežu sadarbību un paraugprakses un inovāciju izplatīšanu atkritumu apsaimniekošanas jomā.

Jo īpaši šo platformu izmanto, lai:

Jo īpaši šo platformu izmanto, lai:

—

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz instrumentiem un stimuliem, ko izmanto saskaņā ar 4. panta 3. punktu, lai veicinātu 4. pantā noteikto mērķu sasniegšanu;

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz instrumentiem un stimuliem, ko izmanto saskaņā ar 4. panta 3. punktu, lai veicinātu 4. pantā noteikto mērķu sasniegšanu;

| — | apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz pasākumiem, kas noteikti 8. panta 1. un 2. punktā; |
| --- | --- |

—

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz pasākumiem, kas noteikti 8. panta 1. un 2. punktā;

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz pasākumiem, kas noteikti 8. panta 1. un 2. punktā;

| — | apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz profilaksi un tādu sistēmu izveidi, kas veicina atkārtotas izmantošanas darbības un aprites cikla pagarināšanu; |
| --- | --- |

—

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz profilaksi un tādu sistēmu izveidi, kas veicina atkārtotas izmantošanas darbības un aprites cikla pagarināšanu;

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz profilaksi un tādu sistēmu izveidi, kas veicina atkārtotas izmantošanas darbības un aprites cikla pagarināšanu;

| — | apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz pienākumu īstenošanu saistībā ar dalīto vākšanu; |
| --- | --- |

—

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz pienākumu īstenošanu saistībā ar dalīto vākšanu;

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz pienākumu īstenošanu saistībā ar dalīto vākšanu;

| — | apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz instrumentiem un stimuliem 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 21. pantā noteikto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

—

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz instrumentiem un stimuliem 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 21. pantā noteikto mērķu sasniegšanai;

apmainītos ar informāciju un paraugpraksi attiecībā uz instrumentiem un stimuliem 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā un 21. pantā noteikto mērķu sasniegšanai;

| — | apmainītos ar paraugpraksi attiecībā uz pasākumu un sistēmu izstrādi sadzīves atkritumu plūsmu izsekošanai no šķirošanas līdz galīgās pārstrādes procesam, kas ir būtiski svarīgi, lai kontrolētu atkritumu kvalitāti un izmērītu zudumus atkritumu plūsmās un pārstrādes procesos. |
| --- | --- |

—

apmainītos ar paraugpraksi attiecībā uz pasākumu un sistēmu izstrādi sadzīves atkritumu plūsmu izsekošanai no šķirošanas līdz galīgās pārstrādes procesam, kas ir būtiski svarīgi, lai kontrolētu atkritumu kvalitāti un izmērītu zudumus atkritumu plūsmās un pārstrādes procesos.

apmainītos ar paraugpraksi attiecībā uz pasākumu un sistēmu izstrādi sadzīves atkritumu plūsmu izsekošanai no šķirošanas līdz galīgās pārstrādes procesam, kas ir būtiski svarīgi, lai kontrolētu atkritumu kvalitāti un izmērītu zudumus atkritumu plūsmās un pārstrādes procesos.

Komisija šīs informācijas un paraugprakses apmaiņas rezultātus dara publiski pieejamus.

Komisija šīs informācijas un paraugprakses apmaiņas rezultātus dara publiski pieejamus.

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22. punkts

1. pants – 1. daļa – 22. punkts

Direktīva 2008/98/EK

38. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  var izstrādāt
  vadlīnijas, kā interpretēt reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas. | Komisija
  izstrādā
  vadlīnijas, kā interpretēt
  atkritumu, sadzīves atkritumu, to rašanās novēršanas, atkārtotas izmantošanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai,
  reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija
  var izstrādāt
  vadlīnijas, kā interpretēt reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas.

var izstrādāt

Komisija
  izstrādā
  vadlīnijas, kā interpretēt
  atkritumu, sadzīves atkritumu, to rašanās novēršanas, atkārtotas izmantošanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai,
  reģenerācijas un apglabāšanas definīcijas.

izstrādā

atkritumu, sadzīves atkritumu, to rašanās novēršanas, atkārtotas izmantošanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai,

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22. punkts

1. pants – 1. daļa – 22. punkts

Direktīva 2008/98/EK

38. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija ir pilnvarota pieņemt VI pielikuma grozīšanai vajadzīgos deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Komisija ir pilnvarota pieņemt VI pielikuma grozīšanai vajadzīgos deleģētos aktus saskaņā ar 38.a pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 23. punkts

1. pants – 1. daļa – 23. punkts

Direktīva 2008/98/EK

38.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Uz neierobežotu laiku pēc [šīs regulas stāšanās spēkā datums] Komisiju pilnvaro pieņemt 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. panta 1. punktā,
  11
  .a panta 2. un 6. punktā,
  26
  .
  pantā
  , 27. panta 1. un 4. punktā, 38. panta 1.
  , 2.
  un
  3
  . punktā minētos deleģētos tiesību aktus. | 2.   Uz neierobežotu laiku pēc [šīs regulas stāšanās spēkā datums] Komisiju pilnvaro pieņemt 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. 
  un 4.
   punktā, 7. panta 1. 
  punktā, 8. panta 5.
   punktā,
  9. panta 2
  .a
  , 3. un 3.a punktā, 11.a
   panta 2. un 6. punktā,
  12
  . 
  panta 1.b punktā
  , 27. panta 1. un 4. punktā
  , 37. panta 6. punktā un
  38. panta 1. un
  2
  . punktā minētos deleģētos tiesību aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Uz neierobežotu laiku pēc [šīs regulas stāšanās spēkā datums] Komisiju pilnvaro pieņemt 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. panta 1. punktā,
  11
  .a panta 2. un 6. punktā,
  26
  .
  pantā
  , 27. panta 1. un 4. punktā, 38. panta 1.
  , 2.
  un
  3
  . punktā minētos deleģētos tiesību aktus.

2.   Uz neierobežotu laiku pēc [šīs regulas stāšanās spēkā datums] Komisiju pilnvaro pieņemt 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. 
  un 4.
   punktā, 7. panta 1. 
  punktā, 8. panta 5.
   punktā,
  9. panta 2
  .a
  , 3. un 3.a punktā, 11.a
   panta 2. un 6. punktā,
  12
  . 
  panta 1.b punktā
  , 27. panta 1. un 4. punktā
  , 37. panta 6. punktā un
  38. panta 1. un
  2
  . punktā minētos deleģētos tiesību aktus.

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 23. punkts

1. pants – 1. daļa – 23. punkts

Direktīva 2008/98/EK

38.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. panta 1. punktā,
  11
  .a panta 2. un 6. punktā,
  26
  .
  pantā
  , 27. panta 1. un 4. punktā, 38. panta 1.
  , 2.
  un
  3
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. 
  un 4.
   punktā, 7. panta 1. 
  punktā, 8. panta 5.
   punktā,
  9. panta 2
  .a
  , 3. un 3.a punktā, 11.a
   panta 2. un 6. punktā,
  12
  . 
  panta 1.b punktā
  , 27. panta 1. un 4. 
  punktā, 37. panta 6. punktā un
  38. panta 1. un
  2
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. panta 1. punktā,
  11
  .a panta 2. un 6. punktā,
  26
  .
  pantā
  , 27. panta 1. un 4. punktā, 38. panta 1.
  , 2.
  un
  3
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 5. panta 2. punktā, 6. panta 2. 
  un 4.
   punktā, 7. panta 1. 
  punktā, 8. panta 5.
   punktā,
  9. panta 2
  .a
  , 3. un 3.a punktā, 11.a
   panta 2. un 6. punktā,
  12
  . 
  panta 1.b punktā
  , 27. panta 1. un 4. 
  punktā, 37. panta 6. punktā un
  38. panta 1. un
  2
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 23. punkts

1. pants – 1. daļa – 23. punkts

Direktīva 2008/98/EK

38.a pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a   
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 23. punkts

1. pants – 1. daļa – 23. punkts

Direktīva 2008/98/EK

38.a pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu, 6. panta 2. punktu, 7. panta 1. punktu, 11.a panta 2. un 6. punktu,
  26
  .
  pantu
  , 27. panta 1. un 4. punktu, 38. panta 1.
  , 2.
  un
  3
  . punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc informācijas saņemšanas nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu, 6. panta 2
  . un 4
  . punktu, 7. panta 1. 
  punktu, 8. panta 5. punktu, 9. panta 2.a, 3. un 3.a
   punktu, 11.a panta 2. un 6. punktu,
  12
  . 
  panta 1.b punktu
  , 27. panta 1. un 4. 
  punktu, 37. panta 6.
   punktu
  un
  38. panta 1. un
  2
  . punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc informācijas saņemšanas nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu, 6. panta 2. punktu, 7. panta 1. punktu, 11.a panta 2. un 6. punktu,
  26
  .
  pantu
  , 27. panta 1. un 4. punktu, 38. panta 1.
  , 2.
  un
  3
  . punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc informācijas saņemšanas nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu, 6. panta 2
  . un 4
  . punktu, 7. panta 1. 
  punktu, 8. panta 5. punktu, 9. panta 2.a, 3. un 3.a
   punktu, 11.a panta 2. un 6. punktu,
  12
  . 
  panta 1.b punktu
  , 27. panta 1. un 4. 
  punktu, 37. panta 6.
   punktu
  un
  38. panta 1. un
  2
  . punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc informācijas saņemšanas nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 24.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 24.a punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

II pielikums – R13 a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 24.a) | direktīvas II pielikumā iekļauj šādu punktu:









  “R13 a: | sagatavošana atkārtotai izmantošanai.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24.a)

24.a)

direktīvas II pielikumā iekļauj šādu punktu:

“R13 a:

“R13 a:

sagatavošana atkārtotai izmantošanai.”;

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 24.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 24.b punkts (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

IV a pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 24.b) | saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu iekļauj VIa pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24.b)

24.b)

saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu iekļauj VIa pielikumu.

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 25. punkts

1. pants – 1. daļa – 25. punkts

Direktīva 2008/98/EK

VI pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 25) | saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu pievieno VI pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

25)

saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu pievieno VI pielikumu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

Direktīva 2008/98/EK

VI pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atkārtotai izmantošanai sagatavotu produktu un komponentu aprēķināšanas metode 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkta un 11. panta 3. punkta vajadzībām | svītrots |
| Lai aprēķinātu pārstrādes un sagatavošanas atkārtotai izmantošanai koriģēto rādītāju saskaņā ar 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu un 11. panta 3. punktu, dalībvalstis izmanto šādu formulu: | |
| E: koriģētais pārstrādes un atkārtotas izmantošanas rādītājs konkrētajā gadā; | |
| A: pārstrādāto vai atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu masa konkrētajā gadā; | |
| R: atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu masa konkrētajā gadā; | |
| P: radušos sadzīves atkritumu masa konkrētajā gadā. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkārtotai izmantošanai sagatavotu produktu un komponentu aprēķināšanas metode 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkta un 11. panta 3. punkta vajadzībām

Atkārtotai izmantošanai sagatavotu produktu un komponentu aprēķināšanas metode 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkta un 11. panta 3. punkta vajadzībām

svītrots

svītrots

Lai aprēķinātu pārstrādes un sagatavošanas atkārtotai izmantošanai koriģēto rādītāju saskaņā ar 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu un 11. panta 3. punktu, dalībvalstis izmanto šādu formulu:

Lai aprēķinātu pārstrādes un sagatavošanas atkārtotai izmantošanai koriģēto rādītāju saskaņā ar 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu un 11. panta 3. punktu, dalībvalstis izmanto šādu formulu:

Formula

E: koriģētais pārstrādes un atkārtotas izmantošanas rādītājs konkrētajā gadā;

E: koriģētais pārstrādes un atkārtotas izmantošanas rādītājs konkrētajā gadā;

A: pārstrādāto vai atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu masa konkrētajā gadā;

A: pārstrādāto vai atkārtotai izmantošanai sagatavoto sadzīves atkritumu masa konkrētajā gadā;

R: atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu masa konkrētajā gadā;

R: atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu masa konkrētajā gadā;

P: radušos sadzīves atkritumu masa konkrētajā gadā.

P: radušos sadzīves atkritumu masa konkrētajā gadā.

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

-I pielikums (jauns)

-I pielikums (jauns)

Direktīva 2008/98/EK

IV a pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -I pielikums |
| | Iekļauj šādu IVa pielikumu: |
| | “IVa pielikums |
| | Indikatīvs saraksts ar instrumentiem, kuri veicina pāreju uz aprites ekonomiku |
| | 1. | Ekonomikas instrumenti: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-I pielikums

-I pielikums

Iekļauj šādu IVa pielikumu:

Iekļauj šādu IVa pielikumu:

“IVa pielikums

“IVa pielikums

Indikatīvs saraksts ar instrumentiem, kuri veicina pāreju uz aprites ekonomiku

Indikatīvs saraksts ar instrumentiem, kuri veicina pāreju uz aprites ekonomiku

1.

Ekonomikas instrumenti:

| 1.1. | pakāpeniska atkritumu poligona nodokļu un/vai maksu palielināšana par visu kategoriju atkritumiem (sadzīves, inertie, citi); |
| --- | --- |

1.1.

pakāpeniska atkritumu poligona nodokļu un/vai maksu palielināšana par visu kategoriju atkritumiem (sadzīves, inertie, citi);

| 1.2. | atkritumu sadedzināšanas nodokļu un/vai maksu ieviešana vai paaugstināšana; |
| --- | --- |

1.2.

atkritumu sadedzināšanas nodokļu un/vai maksu ieviešana vai paaugstināšana;

| 1.3. | “maksā, kad izmet” sistēmu ieviešana; |
| --- | --- |

1.3.

“maksā, kad izmet” sistēmu ieviešana;

| 1.4. | pasākumi, kurus veic, lai panāktu, ka gan izveidotās, gan topošās ražotāja atbildības shēmas kļūst izmaksu ziņā lietderīgākas; |
| --- | --- |

1.4.

pasākumi, kurus veic, lai panāktu, ka gan izveidotās, gan topošās ražotāja atbildības shēmas kļūst izmaksu ziņā lietderīgākas;

| 1.5. | finansiālas un/vai operacionālas ražotāja atbildības jomas paplašināšana, iekļaujot jaunas atkritumu plūsmas; |
| --- | --- |

1.5.

finansiālas un/vai operacionālas ražotāja atbildības jomas paplašināšana, iekļaujot jaunas atkritumu plūsmas;

| 1.6. | ekonomiski stimuli vietējām pašvaldībām veicināt atkritumu rašanās novēršanu un izstrādāt un izvērst dalītas savākšanas shēmas; |
| --- | --- |

1.6.

ekonomiski stimuli vietējām pašvaldībām veicināt atkritumu rašanās novēršanu un izstrādāt un izvērst dalītas savākšanas shēmas;

| 1.7. | pasākumi atkārtotas izmantošanas nozares attīstības atbalstam; |
| --- | --- |

1.7.

pasākumi atkārtotas izmantošanas nozares attīstības atbalstam;

| 1.8. | pasākumi, ar ko ierobežo subsīdijas, kuras neatbilst atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai; |
| --- | --- |

1.8.

pasākumi, ar ko ierobežo subsīdijas, kuras neatbilst atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai;

| 2. | citi pasākumi: |
| --- | --- |

2.

citi pasākumi:

| 2.1. | ilgtspējīgs publiskais iepirkums, ar ko veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; |
| --- | --- |

2.1.

ilgtspējīgs publiskais iepirkums, ar ko veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu;

| 2.2. | tehniskie un fiskālie pasākumi, ar ko atbalsta atkārtoti izmantotu produktu un pārstrādātu (tostarp kompostētu) materiālu tirgu attīstību, kā arī uzlabo pārstrādātu materiālu kvalitāti; |
| --- | --- |

2.2.

tehniskie un fiskālie pasākumi, ar ko atbalsta atkārtoti izmantotu produktu un pārstrādātu (tostarp kompostētu) materiālu tirgu attīstību, kā arī uzlabo pārstrādātu materiālu kvalitāti;

| 2.3. | labāko pieejamo metožu ieviešana atkritumu apstrādē ar mērķi tehniski un ekonomiski pamatotos gadījumos atdalīt vielas, kas rada ļoti lielas bažas; |
| --- | --- |

2.3.

labāko pieejamo metožu ieviešana atkritumu apstrādē ar mērķi tehniski un ekonomiski pamatotos gadījumos atdalīt vielas, kas rada ļoti lielas bažas;

| 2.4. | pasākumi, ar ko palielina sabiedrības informētību par to, kā pareizi apsaimniekot atkritumus un mazāk piedrazot vidi, tostarp ad hoc kampaņas nolūkā panākt atkritumu samazināšanos to rašanās vietā un plašu līdzdalību dalītas savākšanas shēmās; |
| --- | --- |

2.4.

pasākumi, ar ko palielina sabiedrības informētību par to, kā pareizi apsaimniekot atkritumus un mazāk piedrazot vidi, tostarp ad hoc kampaņas nolūkā panākt atkritumu samazināšanos to rašanās vietā un plašu līdzdalību dalītas savākšanas shēmās;

| 2.5. | pasākumi, ar ko nodrošina pienācīgu koordināciju, tostarp ar digitāliem līdzekļiem, starp visām kompetentajām publiskā sektora iestādēm, kuras iesaistītas atkritumu apsaimniekošanā, un ar ko nodrošina citu galveno ieinteresēto personu līdzdalību; |
| --- | --- |

2.5.

pasākumi, ar ko nodrošina pienācīgu koordināciju, tostarp ar digitāliem līdzekļiem, starp visām kompetentajām publiskā sektora iestādēm, kuras iesaistītas atkritumu apsaimniekošanā, un ar ko nodrošina citu galveno ieinteresēto personu līdzdalību;

| 2.6. | Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošana attiecīgo mērķu sasniegšanai vajadzīgās atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstības finansēšanai.”. |
| --- | --- |

2.6.

Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošana attiecīgo mērķu sasniegšanai vajadzīgās atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstības finansēšanai.”.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0034/2017).

1

(1a)  
  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0266.

1a

Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0266.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

14

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

14

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(1a)  
  Komisijas Lēmums 2014/955/ES (2014. gada 18. decembris), ar ko groza Lēmumu 2000/532/EK par atkritumu sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK (OV L 370, 30.12.2014., 44. lpp.).

1a

Komisijas Lēmums 2014/955/ES (2014. gada 18. decembris), ar ko groza Lēmumu 2000/532/EK par atkritumu sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK (OV L 370, 30.12.2014., 44. lpp.).

(1b)  
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1357/2014 (2014. gada 18. decembris), ar ko aizstāj III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 365, 19.12.2014., 89. lpp.).

1b

Komisijas Regula (ES) Nr. 1357/2014 (2014. gada 18. decembris), ar ko aizstāj III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 365, 19.12.2014., 89. lpp.).

(17)  COM(2008)0699 un COM(2014)297.

17

(17)  COM(2008)0699 un COM(2014)0297.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

19

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

19

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).”;

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).”;

(*1)  

  OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.

*1

OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.

(*2)  
  Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).”;

*2

Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).”;

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2150/2002 (2002. gada 25. novembris) par atkritumu statistiku (OV L 332, 9.12.2002., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2150/2002 (2002. gada 25. novembris) par atkritumu statistiku (OV L 332, 9.12.2002., 1. lpp.).

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Atkritumu poligoni ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/31)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Tā kā Savienība ir atkarīga no izejvielu importa un ievērojams dabas resursu daudzums īstermiņā tiks strauji izsmelts, viens no galvenajiem uzdevumiem ir atgūt pēc iespējas vairāk resursu Savienībā un veicināt pāreju uz aprites ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Tā kā Savienība ir atkarīga no izejvielu importa un ievērojams dabas resursu daudzums īstermiņā tiks strauji izsmelts, viens no galvenajiem uzdevumiem ir atgūt pēc iespējas vairāk resursu Savienībā un veicināt pāreju uz aprites ekonomiku.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

-1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1a) | Atkritumu apsaimniekošana ir jāpārveido par ilgtspējīgu materiālu apsaimniekošanu. To var panākt, pārskatot Atkritumu poligonu direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1a)

Atkritumu apsaimniekošana ir jāpārveido par ilgtspējīgu materiālu apsaimniekošanu. To var panākt, pārskatot Atkritumu poligonu direktīvu.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Lai aizsargātu, saglabātu un uzlabotu vides kvalitāti, aizsargātu cilvēka veselību, nodrošinātu dabas resursu apdomīgu un racionālu izmantošanu un ekonomikā veicinātu pilnīgākus aprites ciklus, būtu jāuzlabo atkritumu apsaimniekošana Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Lai aizsargātu, saglabātu un uzlabotu vides kvalitāti, aizsargātu cilvēka veselību, nodrošinātu dabas resursu apdomīgu un racionālu izmantošanu un ekonomikā veicinātu pilnīgākus aprites ciklus, būtu jāuzlabo atkritumu apsaimniekošana Savienībā.

| (1) | Lai aizsargātu, saglabātu un uzlabotu vides kvalitāti, aizsargātu cilvēka veselību, nodrošinātu dabas resursu apdomīgu un racionālu izmantošanu un ekonomikā veicinātu pilnīgākus aprites ciklus, būtu jāuzlabo atkritumu apsaimniekošana Savienībā
  , palielinot energoefektivitāti un samazinot Savienības atkarību no resursiem
  . |
| --- | --- |

(1)

Lai aizsargātu, saglabātu un uzlabotu vides kvalitāti, aizsargātu cilvēka veselību, nodrošinātu dabas resursu apdomīgu un racionālu izmantošanu un ekonomikā veicinātu pilnīgākus aprites ciklus, būtu jāuzlabo atkritumu apsaimniekošana Savienībā
  , palielinot energoefektivitāti un samazinot Savienības atkarību no resursiem
  .

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Aprites ekonomikā vajadzētu īstenot noteikumus, kas precīzi formulēti Septītajā vides rīcības programmā, kurā pausts aicinājums izstrādāt netoksiskus materiālu aprites ciklus, lai pārstrādātos atkritumus Savienībā varētu izmantot kā svarīgu un uzticamu avotu izejmateriālu ieguvei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Aprites ekonomikā vajadzētu īstenot noteikumus, kas precīzi formulēti Septītajā vides rīcības programmā, kurā pausts aicinājums izstrādāt netoksiskus materiālu aprites ciklus, lai pārstrādātos atkritumus Savienībā varētu izmantot kā svarīgu un uzticamu avotu izejmateriālu ieguvei.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Padomes Direktīvas 1999/31/EK (14) mērķrādītāji, kas nosaka ierobežojumus attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos, būtu
  jāgroza
  , lai tie labāk atspoguļotu Savienības apņemšanos virzīties uz aprites ekonomiku un sekmīgi turpināt Izejvielu iniciatīvas īstenošanu (15), samazinot tādu atkritumu apglabāšanu, kas paredzēti nebīstamo atkritumu poligoniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Padomes Direktīvas 1999/31/EK (14) mērķrādītāji, kas nosaka ierobežojumus attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos, būtu
  jāgroza
  , lai tie labāk atspoguļotu Savienības apņemšanos virzīties uz aprites ekonomiku un sekmīgi turpināt Izejvielu iniciatīvas īstenošanu (15), samazinot tādu atkritumu apglabāšanu, kas paredzēti nebīstamo atkritumu poligoniem.

| (2) | Padomes Direktīvas 1999/31/EK (14) mērķrādītāji, kas nosaka ierobežojumus attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos, būtu
  jāpadara stingrāki
  , lai tie labāk atspoguļotu Savienības apņemšanos virzīties uz aprites ekonomiku un sekmīgi turpināt Izejvielu iniciatīvas īstenošanu (15),
  pakāpeniski līdz minimumam
  samazinot tādu atkritumu apglabāšanu, kas paredzēti nebīstamo atkritumu poligoniem.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to var panākt ar integrētu politiku, kas garantē atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas stabilu piemērošanu, sekmē pāreju uz darbībām, ar kurām var novērst atkritumu rašanos un sniegt iespējas atkritumus izmantot atkārtoti un pārstrādāt, un nepieļauj, ka atkritumu apglabāšanu poligonos nomaina atkritumu sadedzināšana. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Direktīvas 1999/31/EK (14) mērķrādītāji, kas nosaka ierobežojumus attiecībā uz atkritumu apglabāšanu poligonos, būtu
  jāpadara stingrāki
  , lai tie labāk atspoguļotu Savienības apņemšanos virzīties uz aprites ekonomiku un sekmīgi turpināt Izejvielu iniciatīvas īstenošanu (15),
  pakāpeniski līdz minimumam
  samazinot tādu atkritumu apglabāšanu, kas paredzēti nebīstamo atkritumu poligoniem.
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to var panākt ar integrētu politiku, kas garantē atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas stabilu piemērošanu, sekmē pāreju uz darbībām, ar kurām var novērst atkritumu rašanos un sniegt iespējas atkritumus izmantot atkārtoti un pārstrādāt, un nepieļauj, ka atkritumu apglabāšanu poligonos nomaina atkritumu sadedzināšana.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Lai nodrošinātu lielāku konsekvenci tiesību aktos par atkritumiem, definīcijas Direktīvā 1999/31/EK būtu jāsaskaņo ar definīcijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (16). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Lai nodrošinātu lielāku konsekvenci tiesību aktos par atkritumiem, definīcijas Direktīvā 1999/31/EK būtu jāsaskaņo ar definīcijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (16).

| (4) | Lai nodrošinātu lielāku konsekvenci tiesību aktos par atkritumiem, definīcijas Direktīvā 1999/31/EK
  attiecīgā gadījumā
  būtu jāsaskaņo ar definīcijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (16). |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu lielāku konsekvenci tiesību aktos par atkritumiem, definīcijas Direktīvā 1999/31/EK
  attiecīgā gadījumā
  būtu jāsaskaņo ar definīcijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (16).

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Vairāk
  ierobežojot
  atkritumu apglabāšanu poligonos
  un to
  sākot
  jau no dalītās
  savākšanas
  atkritumu
  (piemēram, plastmasas, metālu, stikla, papīra, bioloģisko atkritumu) plūsmām,
  tiktu gūti acīmredzami vidiskie
  ,
  ekonomiskie
  un
  sociālie labumi. Poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma ierobežojumu īstenošanā būtu jāņem vērā dalītā veidā savākto
  atkritumu
  atliku pārstrādes vai cita veida reģenerācijas tehniskā, vidiskā un ekonomiskā lietderība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Vairāk
  ierobežojot
  atkritumu apglabāšanu poligonos
  un to
  sākot
  jau no dalītās
  savākšanas
  atkritumu
  (piemēram, plastmasas, metālu, stikla, papīra, bioloģisko atkritumu) plūsmām,
  tiktu gūti acīmredzami vidiskie
  ,
  ekonomiskie
  un
  sociālie labumi. Poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma ierobežojumu īstenošanā būtu jāņem vērā dalītā veidā savākto
  atkritumu
  atliku pārstrādes vai cita veida reģenerācijas tehniskā, vidiskā un ekonomiskā lietderība
  .

| (5) | Vairāk
  ierobežot
  atkritumu apglabāšanu poligonos, sākot
  ar atkritumu dalītas
  savākšanas (piemēram, plastmasas, metālu, stikla, papīra, bioloģisko atkritumu) plūsmām,
  neapšaubāmi būtu izdevīgi no vides
  ,
  ekonomikas
  un
  sabiedrības viedokļa, tā cenšoties panākt, ka poligonos nonāk tikai atkritumu atlikums. Ilgtermiņa ieguldījumiem infrastruktūrā, pētniecībā un inovācijā būs izšķiroša nozīme, lai samazinātu
  atkritumu
  atlikumu, kas veidojas atkritumu dalītas savākšanas rezultātā un ko pašlaik nedz tehnisku, nedz ar vidi vai ekonomiku saistītu apsvērumu dēļ nav iespējams pārstrādāt vai kā citādi reģenerēt
  . |
| --- | --- |

(5)

Vairāk
  ierobežot
  atkritumu apglabāšanu poligonos, sākot
  ar atkritumu dalītas
  savākšanas (piemēram, plastmasas, metālu, stikla, papīra, bioloģisko atkritumu) plūsmām,
  neapšaubāmi būtu izdevīgi no vides
  ,
  ekonomikas
  un
  sabiedrības viedokļa, tā cenšoties panākt, ka poligonos nonāk tikai atkritumu atlikums. Ilgtermiņa ieguldījumiem infrastruktūrā, pētniecībā un inovācijā būs izšķiroša nozīme, lai samazinātu
  atkritumu
  atlikumu, kas veidojas atkritumu dalītas savākšanas rezultātā un ko pašlaik nedz tehnisku, nedz ar vidi vai ekonomiku saistītu apsvērumu dēļ nav iespējams pārstrādāt vai kā citādi reģenerēt
  .

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Politiska un sabiedriska iniciatīva turpmāk ierobežot atkritumu apglabāšanu poligonos, tā īstenojot dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu aprites ekonomikā, būtu jāveido, ņemot vērā Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā noteikto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un stingri piemērojot pieeju, kuras prioritāte ir nepieļaut atkritumu rašanos un ievērot piesardzības principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Politiska un sabiedriska iniciatīva turpmāk ierobežot atkritumu apglabāšanu poligonos, tā īstenojot dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu aprites ekonomikā, būtu jāveido, ņemot vērā Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā noteikto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un stingri piemērojot pieeju, kuras prioritāte ir nepieļaut atkritumu rašanos un ievērot piesardzības principu.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Liela daļa no sadzīves atkritumiem ir bioloģiski noārdāmi sadzīves atkritumi. Neapstrādātu bioloģiski
  noārdāmo
  atkritumu apglabāšana poligonos rada ievērojamu negatīvu ietekmi uz vidi, kas izpaužas kā siltumnīcefekta gāzu emisijas un virszemes ūdeņu, gruntsūdeņu, augsnes un gaisa piesārņojums. Lai gan Direktīva 1999/31/EK jau paredz mērķrādītājus attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu novirzīšanu no poligoniem, ir lietderīgi ieviest jaunus ierobežojumus par bioloģiski noārdāmu atkritumu apglabāšanu poligonos, aizliedzot apglabāt tādus bioloģiski noārdāmos atkritumus, kas
  dalītā veidā savākti
  saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 22. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Liela daļa no sadzīves atkritumiem ir bioloģiski noārdāmi sadzīves atkritumi. Neapstrādātu bioloģiski
  noārdāmo
  atkritumu apglabāšana poligonos rada ievērojamu negatīvu ietekmi uz vidi, kas izpaužas kā siltumnīcefekta gāzu emisijas un virszemes ūdeņu, gruntsūdeņu, augsnes un gaisa piesārņojums. Lai gan Direktīva 1999/31/EK jau paredz mērķrādītājus attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu novirzīšanu no poligoniem, ir lietderīgi ieviest jaunus ierobežojumus par bioloģiski noārdāmu atkritumu apglabāšanu poligonos, aizliedzot apglabāt tādus bioloģiski noārdāmos atkritumus, kas
  dalītā veidā savākti
  saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 22. pantu.

| (6) | Liela daļa no sadzīves atkritumiem ir bioloģiski noārdāmi sadzīves atkritumi. Neapstrādātu bioloģiski
  noārdāmu
  atkritumu apglabāšana poligonos rada ievērojamu negatīvu ietekmi uz vidi, kas izpaužas kā siltumnīcefekta gāzu emisijas un virszemes ūdeņu, gruntsūdeņu, augsnes un gaisa piesārņojums. Lai gan Direktīva 1999/31/EK jau paredz mērķrādītājus attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu novirzīšanu no poligoniem, ir lietderīgi ieviest jaunus ierobežojumus par bioloģiski noārdāmu atkritumu apglabāšanu poligonos, aizliedzot apglabāt tādus bioloģiski noārdāmos atkritumus, kas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 22. pantu
  ir jāsavāc dalītā veidā
  . |
| --- | --- |

(6)

Liela daļa no sadzīves atkritumiem ir bioloģiski noārdāmi sadzīves atkritumi. Neapstrādātu bioloģiski
  noārdāmu
  atkritumu apglabāšana poligonos rada ievērojamu negatīvu ietekmi uz vidi, kas izpaužas kā siltumnīcefekta gāzu emisijas un virszemes ūdeņu, gruntsūdeņu, augsnes un gaisa piesārņojums. Lai gan Direktīva 1999/31/EK jau paredz mērķrādītājus attiecībā uz bioloģiski noārdāmo atkritumu novirzīšanu no poligoniem, ir lietderīgi ieviest jaunus ierobežojumus par bioloģiski noārdāmu atkritumu apglabāšanu poligonos, aizliedzot apglabāt tādus bioloģiski noārdāmos atkritumus, kas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 22. pantu
  ir jāsavāc dalītā veidā
  .

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Daudzas dalībvalstis vēl nav pilnībā izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. Poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma
  samazināšanas mērķrādītāju noteikšana
  vēl vairāk veicinās
  dalītu savākšanu
  ,
  šķirošanu
  un
  pārstrādi
  un novērsīs to, ka potenciāli pārstrādājamas izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
  zemākajos līmeņos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Daudzas dalībvalstis vēl nav pilnībā izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. Poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma
  samazināšanas mērķrādītāju noteikšana
  vēl vairāk veicinās
  dalītu savākšanu
  ,
  šķirošanu
  un
  pārstrādi
  un novērsīs to, ka potenciāli pārstrādājamas izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
  zemākajos līmeņos
  .

| (7) | Daudzas dalībvalstis vēl nav pilnībā izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru.
  Precīzu un vērienīgu mērķrādītāju noteikšana attiecībā uz
  poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma
  samazināšanu
  vēl vairāk veicinās
  investīcijas dalītas savākšanas
  ,
  šķirošanas
  un
  pārstrādes iekārtās
  un novērsīs to, ka potenciāli pārstrādājamas izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
  zemākajā līmenī
  . |
| --- | --- |

(7)

Daudzas dalībvalstis vēl nav pilnībā izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru.
  Precīzu un vērienīgu mērķrādītāju noteikšana attiecībā uz
  poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma
  samazināšanu
  vēl vairāk veicinās
  investīcijas dalītas savākšanas
  ,
  šķirošanas
  un
  pārstrādes iekārtās
  un novērsīs to, ka potenciāli pārstrādājamas izejvielas neizmantotas paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas
  zemākajā līmenī
  .

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Atkritumu apglabāšana poligonos ir pakāpeniski jāsamazina, lai tādā veidā novērstu negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un lai nodrošinātu
  to
  , ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas gaitā un atbilstoši tās hierarhijai.
  Šādas samazināšanas gaitā būtu jāvairās no pārmērīgi lielas
  atkritumu
  atliku
  apstrādes
  jaudas radīšanas,
  piemēram, enerģijas
  reģenerācijā vai zemākas pakāpes mehāniski bioloģiskajā neapstrādātu sadzīves atkritumu apstrādē
  , jo
  tas
  varētu
  apdraudēt
  Savienības
  mērķus attiecībā uz ilgtermiņa gatavošanos
  Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā
  noteikto sadzīves atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanai. Līdzīgā veidā un
  lai
  novērstu
  kaitīgu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi,
  kaut
  arī
  dalībvalstīm
  būtu
  jāveic visi vajadzīgie pasākumi
  , lai
  nodrošinātu to
  , ka
  poligonos apglabā tikai apstrādātus atkritumus
  ,
  šā pienākuma ievērošanas rezultātā nevajadzētu radīt jaudas pārpalikumu
  sadzīves atkritumu
  atliku apstrādē
  . Turklāt, lai nodrošinātu konsekvenci starp Direktīvas 2008/98/EK 11. panta mērķrādītājiem un šīs direktīvas 5. panta mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu, kā arī lai nodrošinātu minēto mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgās infrastruktūras un ieguldījumu plānošanas saskaņotību, dalībvalstīm, kurām var piešķirt papildu laiku, lai tās sasniegtu sadzīves atkritumu pārstrādes mērķrādītājus, pienāktos arī papildu laiks, lai sasniegtu šajā direktīvā paredzēto 2030. gada mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Atkritumu apglabāšana poligonos ir pakāpeniski jāsamazina, lai tādā veidā novērstu negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un lai nodrošinātu
  to
  , ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas gaitā un atbilstoši tās hierarhijai.
  Šādas samazināšanas gaitā būtu jāvairās no pārmērīgi lielas
  atkritumu
  atliku
  apstrādes
  jaudas radīšanas,
  piemēram, enerģijas
  reģenerācijā vai zemākas pakāpes mehāniski bioloģiskajā neapstrādātu sadzīves atkritumu apstrādē
  , jo
  tas
  varētu
  apdraudēt
  Savienības
  mērķus attiecībā uz ilgtermiņa gatavošanos
  Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā
  noteikto sadzīves atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanai. Līdzīgā veidā un
  lai
  novērstu
  kaitīgu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi,
  kaut
  arī
  dalībvalstīm
  būtu
  jāveic visi vajadzīgie pasākumi
  , lai
  nodrošinātu to
  , ka
  poligonos apglabā tikai apstrādātus atkritumus
  ,
  šā pienākuma ievērošanas rezultātā nevajadzētu radīt jaudas pārpalikumu
  sadzīves atkritumu
  atliku apstrādē
  . Turklāt, lai nodrošinātu konsekvenci starp Direktīvas 2008/98/EK 11. panta mērķrādītājiem un šīs direktīvas 5. panta mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu, kā arī lai nodrošinātu minēto mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgās infrastruktūras un ieguldījumu plānošanas saskaņotību, dalībvalstīm, kurām var piešķirt papildu laiku, lai tās sasniegtu sadzīves atkritumu pārstrādes mērķrādītājus, pienāktos arī papildu laiks, lai sasniegtu šajā direktīvā paredzēto 2030. gada mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu.

| (8) | Atkritumu apglabāšana poligonos ir pakāpeniski jāsamazina
  līdz minimumam
  , lai tādā veidā novērstu negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un lai nodrošinātu, ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas gaitā un atbilstoši tās hierarhijai
  , kas noteikta Direktīvā 2008/98/EK
  .
  Lai pakāpeniski līdz minimumam samazinātu poligonos apglabājamo atkritumu daudzumu, atkritumu apsaimniekošana daudzās dalībvalstīs ir būtiski jāmaina. Ar labāku statistiku par atkritumu vākšanu un apstrādi un ar iespēju labāk izsekot atkritumu plūsmām vajadzētu panākt, ka neveidojas pārāk liela
  atkritumu
  atlikuma
  apstrādes
  jauda (
  piemēram, enerģijas
  reģenerācijas ceļā)
  , jo
  tādējādi
  varētu
  mazināties iespēja īstenot
  Savienības
  ilgtermiņa sagatavošanās pasākumus saistībā ar sadzīves atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķrādītājiem, kas noteikti
  Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā
  . Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, kas nodrošina atkritumu apglabāšanu poligonos tikai pēc attiecīgas apstrādes, tomēr,
  lai
  nepieļautu
  kaitīgu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi,
  tāpat
  arī būtu
  jāpanāk, ka šā pienākuma izpildes rezultātā neveidojas pārāk liela sadzīves atkritumu atlikuma apstrādes jauda. Tā kā dažās dalībvalstīs neseno investīciju rezultātā ir radusies pārāk liela enerģijas reģenerācijas jauda vai ir izveidota mehāniski bioloģiskā apstrāde, ir svarīgi panākt, lai atkritumu apsaimniekotājiem un dalībvalstīm būtu skaidrs, ka ir jāizvairās no investīcijām, kas nav savienojamas ar Atkritumu poligonu direktīvā un Atkritumu pamatdirektīvā noteiktajiem ilgtermiņa mērķiem. Tāpēc, veicot sagatavošanās pasākumus saistībā ar sadzīves atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķrādītājiem, kas noteikti Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā, varētu apsvērt iespēju ierobežot sadzīves atkritumu sadedzināšanu.
  Turklāt, lai nodrošinātu konsekvenci starp Direktīvas 2008/98/EK 11. panta mērķrādītājiem un šīs direktīvas 5. panta mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu, kā arī lai nodrošinātu minēto mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgās infrastruktūras un ieguldījumu plānošanas saskaņotību, dalībvalstīm, kurām var piešķirt papildu laiku, lai tās sasniegtu sadzīves atkritumu pārstrādes mērķrādītājus, pienāktos arī papildu laiks, lai sasniegtu šajā direktīvā paredzēto 2030. gada mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu. |
| --- | --- |

(8)

Atkritumu apglabāšana poligonos ir pakāpeniski jāsamazina
  līdz minimumam
  , lai tādā veidā novērstu negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un lai nodrošinātu, ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas gaitā un atbilstoši tās hierarhijai
  , kas noteikta Direktīvā 2008/98/EK
  .
  Lai pakāpeniski līdz minimumam samazinātu poligonos apglabājamo atkritumu daudzumu, atkritumu apsaimniekošana daudzās dalībvalstīs ir būtiski jāmaina. Ar labāku statistiku par atkritumu vākšanu un apstrādi un ar iespēju labāk izsekot atkritumu plūsmām vajadzētu panākt, ka neveidojas pārāk liela
  atkritumu
  atlikuma
  apstrādes
  jauda (
  piemēram, enerģijas
  reģenerācijas ceļā)
  , jo
  tādējādi
  varētu
  mazināties iespēja īstenot
  Savienības
  ilgtermiņa sagatavošanās pasākumus saistībā ar sadzīves atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķrādītājiem, kas noteikti
  Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā
  . Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, kas nodrošina atkritumu apglabāšanu poligonos tikai pēc attiecīgas apstrādes, tomēr,
  lai
  nepieļautu
  kaitīgu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi,
  tāpat
  arī būtu
  jāpanāk, ka šā pienākuma izpildes rezultātā neveidojas pārāk liela sadzīves atkritumu atlikuma apstrādes jauda. Tā kā dažās dalībvalstīs neseno investīciju rezultātā ir radusies pārāk liela enerģijas reģenerācijas jauda vai ir izveidota mehāniski bioloģiskā apstrāde, ir svarīgi panākt, lai atkritumu apsaimniekotājiem un dalībvalstīm būtu skaidrs, ka ir jāizvairās no investīcijām, kas nav savienojamas ar Atkritumu poligonu direktīvā un Atkritumu pamatdirektīvā noteiktajiem ilgtermiņa mērķiem. Tāpēc, veicot sagatavošanās pasākumus saistībā ar sadzīves atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķrādītājiem, kas noteikti Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā un Direktīvas 1999/31/EK 5. pantā, varētu apsvērt iespēju ierobežot sadzīves atkritumu sadedzināšanu.
  Turklāt, lai nodrošinātu konsekvenci starp Direktīvas 2008/98/EK 11. panta mērķrādītājiem un šīs direktīvas 5. panta mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu, kā arī lai nodrošinātu minēto mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgās infrastruktūras un ieguldījumu plānošanas saskaņotību, dalībvalstīm, kurām var piešķirt papildu laiku, lai tās sasniegtu sadzīves atkritumu pārstrādes mērķrādītājus, pienāktos arī papildu laiks, lai sasniegtu šajā direktīvā paredzēto 2030. gada mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Lai palīdzētu sasniegt šajā direktīvā noteiktos mērķus un sekmētu pāreju uz aprites ekonomiku, Komisijai vajadzētu veicināt koordināciju un informācijas un labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un starp dažādām ekonomikas nozarēm. Šādu apmaiņu varētu veicināt, izveidojot komunikācijas platformas, kas palielinātu informētību par jauniem rūpnieciskiem risinājumiem un sniegtu pilnīgāku priekšstatu par pieejamo jaudu un kas palīdzētu veidot saikni starp atkritumu apsaimniekošanas nozari un citām nozarēm un arī sekmētu rūpniecisko simbiozi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Lai palīdzētu sasniegt šajā direktīvā noteiktos mērķus un sekmētu pāreju uz aprites ekonomiku, Komisijai vajadzētu veicināt koordināciju un informācijas un labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un starp dažādām ekonomikas nozarēm. Šādu apmaiņu varētu veicināt, izveidojot komunikācijas platformas, kas palielinātu informētību par jauniem rūpnieciskiem risinājumiem un sniegtu pilnīgāku priekšstatu par pieejamo jaudu un kas palīdzētu veidot saikni starp atkritumu apsaimniekošanas nozari un citām nozarēm un arī sekmētu rūpniecisko simbiozi.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Komisijai būtu jāveicina koordinēšana, kā arī informācijas un labākās prakses apmaiņa gan starp dalībvalstīm, gan starp reģionālajām un jo īpaši vietējām pašvaldībām, iesaistot visas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp sociālos partnerus, kā arī vides un patērētāju tiesību aizsardzības organizācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Komisijai būtu jāveicina koordinēšana, kā arī informācijas un labākās prakses apmaiņa gan starp dalībvalstīm, gan starp reģionālajām un jo īpaši vietējām pašvaldībām, iesaistot visas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp sociālos partnerus, kā arī vides un patērētāju tiesību aizsardzības organizācijas.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

8.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8c) | Lai pienācīgi īstenotu šīs direktīvas mērķus un nodrošinātu to izpildi, ir jāpanāk, ka vietējās pašvaldības, kuru teritorijā atrodas atkritumu poligoni, tiek atzītas par svarīgām ieinteresētajām personām, jo tās tieši jūt atkritumu poligonu izmantošanas sekas. Tādēļ būtu jānodrošina, lai atsevišķu vietējo pašvaldību vai vairākām pašvaldībām kopīgās teritorijās, kurās paredzēts izveidot atkritumu poligonus, vispirms būtu īstenots atklātas un demokrātiskas sabiedriskās apspriešanas process un lai vietējiem iedzīvotājiem būtu izveidoti atbilstoši kompensācijas mehānismi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8c)

Lai pienācīgi īstenotu šīs direktīvas mērķus un nodrošinātu to izpildi, ir jāpanāk, ka vietējās pašvaldības, kuru teritorijā atrodas atkritumu poligoni, tiek atzītas par svarīgām ieinteresētajām personām, jo tās tieši jūt atkritumu poligonu izmantošanas sekas. Tādēļ būtu jānodrošina, lai atsevišķu vietējo pašvaldību vai vairākām pašvaldībām kopīgās teritorijās, kurās paredzēts izveidot atkritumu poligonus, vispirms būtu īstenots atklātas un demokrātiskas sabiedriskās apspriešanas process un lai vietējiem iedzīvotājiem būtu izveidoti atbilstoši kompensācijas mehānismi.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

8.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8d) | Komisijai būtu jāgarantē, ka ikviens atkritumu poligons Savienībā tiek pārbaudīts, lai nodrošinātu Savienības un dalībvalstu tiesību aktu pareizu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8d)

Komisijai būtu jāgarantē, ka ikviens atkritumu poligons Savienībā tiek pārbaudīts, lai nodrošinātu Savienības un dalībvalstu tiesību aktu pareizu īstenošanu.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai nodrošinātu labāku, savlaicīgāku un vienotāku šīs direktīvas īstenošanu un prognozētu īstenošanas nepilnības, būtu jāievieš agrīnas brīdināšanas sistēma, kas ļautu konstatēt trūkumus un rīkoties, pirms pienācis mērķrādītāju sasniegšanas termiņš. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai nodrošinātu labāku, savlaicīgāku un vienotāku šīs direktīvas īstenošanu un prognozētu īstenošanas nepilnības, būtu jāievieš agrīnas brīdināšanas sistēma, kas ļautu konstatēt trūkumus un rīkoties, pirms pienācis mērķrādītāju sasniegšanas termiņš.

| (9) | Lai nodrošinātu labāku, savlaicīgāku un vienotāku šīs direktīvas īstenošanu un prognozētu īstenošanas nepilnības, būtu jāievieš agrīnas brīdināšanas sistēma, kas ļautu konstatēt trūkumus un rīkoties, pirms pienācis mērķrādītāju sasniegšanas termiņš
  , un būtu jāveicina labākās prakses apmaiņa starp dažādām ieinteresētajām personām
  . |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu labāku, savlaicīgāku un vienotāku šīs direktīvas īstenošanu un prognozētu īstenošanas nepilnības, būtu jāievieš agrīnas brīdināšanas sistēma, kas ļautu konstatēt trūkumus un rīkoties, pirms pienācis mērķrādītāju sasniegšanas termiņš
  , un būtu jāveicina labākās prakses apmaiņa starp dažādām ieinteresētajām personām
  .

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Dalībvalstu paziņotie
  statistikas dati
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atkritumu jomā pieņemto tiesību aktu izpildi visās dalībvalstīs.
  Statistikas kvalitāte
  ,
  uzticamība
  un
  salīdzināmība būtu jāuzlabo
  ,
  ieviešot vienotu kontaktpunktu
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  svītrojot
  novecojušās
  prasības par ziņošanu
  , salīdzinoši
  novērtējot
  valstu
  izmantoto
  ziņošanas
  metodiku
  un
  ieviešot
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumu
  .
  Atkritumu apsaimniekošanas jomā paziņoto statistikas datu ticamība
  ir ārkārtīgi
  svarīga
  sekmīgai [tiesību aktu] īstenošanai un
  dalībvalstu sniegto datu salīdzināmības nodrošināšanai
  . Tāpēc
  būtu jāprasa, lai dalībvalstis
  , kad tās sagatavo ziņojumus par atbilstību Direktīvas 1999/31/EK mērķrādītājiem,
  izmantotu jaunāko metodiku
  , ko izstrādājusi Komisija
  un
  dalībvalstu statistikas
  biroji
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Dalībvalstu paziņotie
  statistikas dati
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atkritumu jomā pieņemto tiesību aktu izpildi visās dalībvalstīs.
  Statistikas kvalitāte
  ,
  uzticamība
  un
  salīdzināmība būtu jāuzlabo
  ,
  ieviešot vienotu kontaktpunktu
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  svītrojot
  novecojušās
  prasības par ziņošanu
  , salīdzinoši
  novērtējot
  valstu
  izmantoto
  ziņošanas
  metodiku
  un
  ieviešot
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumu
  .
  Atkritumu apsaimniekošanas jomā paziņoto statistikas datu ticamība
  ir ārkārtīgi
  svarīga
  sekmīgai [tiesību aktu] īstenošanai un
  dalībvalstu sniegto datu salīdzināmības nodrošināšanai
  . Tāpēc
  būtu jāprasa, lai dalībvalstis
  , kad tās sagatavo ziņojumus par atbilstību Direktīvas 1999/31/EK mērķrādītājiem,
  izmantotu jaunāko metodiku
  , ko izstrādājusi Komisija
  un
  dalībvalstu statistikas
  biroji
  .

| (11) | Dalībvalstu paziņotie
  dati un informācija
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atkritumu jomā pieņemto tiesību aktu izpildi visās dalībvalstīs.
  Vajadzētu panākt
  ,
  ka tiek paziņoti kvalitatīvāki, ticamāki
  un
  salīdzināmāki dati, tāpēc ir jāizstrādā vienota datu vākšanas un apstrādes metodika
  ,
  kuras pamatā ir ticami avoti, un jāievieš vienots kontaktpunkts
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  jāsvītro
  novecojušās
  ziņošanas prasības
  , salīdzinoši
  jāvērtē
  valstu ziņošanas
  metodes
  un
  jāievieš
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumi
  .
  Ticami statistikas datu paziņojumi par atkritumu apsaimniekošanu
  ir ārkārtīgi
  svarīgi
  sekmīgai [tiesību aktu] īstenošanai un
  iespējai salīdzināt dalībvalstu sniegtos datus
  . Tāpēc
  dalībvalstīm
  , kad tās sagatavo ziņojumus par atbilstību Direktīvas 1999/31/EK mērķrādītājiem,
  būtu jāizmanto vienota metodika
  , ko izstrādājusi Komisija
  sadarbībā ar
  dalībvalstu statistikas
  birojiem un par atkritumu apsaimniekošanu atbildīgajām valsts iestādēm
  . |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstu paziņotie
  dati un informācija
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt atkritumu jomā pieņemto tiesību aktu izpildi visās dalībvalstīs.
  Vajadzētu panākt
  ,
  ka tiek paziņoti kvalitatīvāki, ticamāki
  un
  salīdzināmāki dati, tāpēc ir jāizstrādā vienota datu vākšanas un apstrādes metodika
  ,
  kuras pamatā ir ticami avoti, un jāievieš vienots kontaktpunkts
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  jāsvītro
  novecojušās
  ziņošanas prasības
  , salīdzinoši
  jāvērtē
  valstu ziņošanas
  metodes
  un
  jāievieš
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumi
  .
  Ticami statistikas datu paziņojumi par atkritumu apsaimniekošanu
  ir ārkārtīgi
  svarīgi
  sekmīgai [tiesību aktu] īstenošanai un
  iespējai salīdzināt dalībvalstu sniegtos datus
  . Tāpēc
  dalībvalstīm
  , kad tās sagatavo ziņojumus par atbilstību Direktīvas 1999/31/EK mērķrādītājiem,
  būtu jāizmanto vienota metodika
  , ko izstrādājusi Komisija
  sadarbībā ar
  dalībvalstu statistikas
  birojiem un par atkritumu apsaimniekošanu atbildīgajām valsts iestādēm
  .

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lai
  papildinātu vai
  grozītu Direktīvu 1999/31/EK
  un jo īpaši lai tās pielikumus pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai
  , būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  attiecībā uz 16
  . pantu pieņemt tiesību aktus
  saskaņā
  ar
  Līguma 290. pantu.
  Īpaši
  svarīgi
  ir
  tas
  , lai Komisija
  sagatavošanas darbu laikā
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
  Komisijai, kad tā sagatavo un izstrādā deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei
  . Grozījumi pielikumos būtu jāveic saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem principiem. Tālab attiecībā uz II pielikumu Komisijai būtu jāņem vērā II pielikumā noteiktie testēšanas un pieņemšanas kritēriju vispārīgie principi un vispārīgās procedūras. Turklāt attiecībā uz katru poligonu klasi būtu jānosaka konkrēti kritēriji un testēšanas metodes un tām atbilstīgas robežvērtības, tostarp vajadzības gadījumā katrā klasē izdalot īpaša veida poligonus un aptverot arī pazemes krātuves. Komisijai
  vajadzības
  gadījumā divu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā būtu
  jāpasver
  iespēja pieņemt ar direktīvas pielikumiem saistītos kontroles, paraugu ņemšanas un analīzes metožu standartizācijas priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Lai
  papildinātu vai
  grozītu Direktīvu 1999/31/EK
  un jo īpaši lai tās pielikumus pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai
  , būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  attiecībā uz 16
  . pantu pieņemt tiesību aktus
  saskaņā
  ar
  Līguma 290. pantu.
  Īpaši
  svarīgi
  ir
  tas
  , lai Komisija
  sagatavošanas darbu laikā
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
  Komisijai, kad tā sagatavo un izstrādā deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei
  . Grozījumi pielikumos būtu jāveic saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem principiem. Tālab attiecībā uz II pielikumu Komisijai būtu jāņem vērā II pielikumā noteiktie testēšanas un pieņemšanas kritēriju vispārīgie principi un vispārīgās procedūras. Turklāt attiecībā uz katru poligonu klasi būtu jānosaka konkrēti kritēriji un testēšanas metodes un tām atbilstīgas robežvērtības, tostarp vajadzības gadījumā katrā klasē izdalot īpaša veida poligonus un aptverot arī pazemes krātuves. Komisijai
  vajadzības
  gadījumā divu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā būtu
  jāpasver
  iespēja pieņemt ar direktīvas pielikumiem saistītos kontroles, paraugu ņemšanas un analīzes metožu standartizācijas priekšlikumus.

| (12) | Lai grozītu Direktīvu 1999/31/EK, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  saskaņā ar Līguma 290
  . pantu pieņemt tiesību aktus, ar
  ko direktīvas pielikumus pielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai.
  Ir īpaši
  būtiski
  , lai Komisija
  , veicot sagatavošanas darbus,
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti


  2016.


  gada 13. aprīļa


  Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  . Grozījumi pielikumos būtu jāveic saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem principiem. Tālab attiecībā uz II pielikumu Komisijai būtu jāņem vērā II pielikumā noteiktie testēšanas un pieņemšanas kritēriju vispārīgie principi un vispārīgās procedūras. Turklāt attiecībā uz katru poligonu klasi būtu jānosaka konkrēti kritēriji un testēšanas metodes un tām atbilstīgas robežvērtības, tostarp vajadzības gadījumā katrā klasē izdalot īpaša veida poligonus un aptverot arī pazemes krātuves. Komisijai
  attiecīgā
  gadījumā divu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā būtu
  attiecīgi jāapsver
  iespēja pieņemt ar direktīvas pielikumiem saistītos kontroles, paraugu ņemšanas un analīzes metožu standartizācijas priekšlikumus. |
| --- | --- |

(12)

Lai grozītu Direktīvu 1999/31/EK, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  saskaņā ar Līguma 290
  . pantu pieņemt tiesību aktus, ar
  ko direktīvas pielikumus pielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai.
  Ir īpaši
  būtiski
  , lai Komisija
  , veicot sagatavošanas darbus,
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti


  2016.


  gada 13. aprīļa


  Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  . Grozījumi pielikumos būtu jāveic saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem principiem. Tālab attiecībā uz II pielikumu Komisijai būtu jāņem vērā II pielikumā noteiktie testēšanas un pieņemšanas kritēriju vispārīgie principi un vispārīgās procedūras. Turklāt attiecībā uz katru poligonu klasi būtu jānosaka konkrēti kritēriji un testēšanas metodes un tām atbilstīgas robežvērtības, tostarp vajadzības gadījumā katrā klasē izdalot īpaša veida poligonus un aptverot arī pazemes krātuves. Komisijai
  attiecīgā
  gadījumā divu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā būtu
  attiecīgi jāapsver
  iespēja pieņemt ar direktīvas pielikumiem saistītos kontroles, paraugu ņemšanas un analīzes metožu standartizācijas priekšlikumus.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 1999/31/EK īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz
  3. panta 3. punktu
  ,
  I pielikuma 3.5. punktu un II pielikuma 5. punktu
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 1999/31/EK īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz
  3. panta 3. punktu
  ,
  I pielikuma 3.5. punktu un II pielikuma 5. punktu
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17).

| (13) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 1999/31/EK īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras
  definēt nebīstamo atkritumu apglabāšanu, noteikt metodi, kas jāizmanto poligonu caurlaidības koeficienta noteikšanai konkrētos apstākļos, un izstrādāt Eiropas standartu
  attiecībā uz
  atkritumu paraugu ņemšanu
  ,
  jo saistībā ar paraugu ņemšanu var rasties nopietnas problēmas reprezentativitātes un tehnisko paņēmienu ziņā, ņemot vērā to, cik neviendabīgi ir dažādu veidu atkritumi
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17). |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 1999/31/EK īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras
  definēt nebīstamo atkritumu apglabāšanu, noteikt metodi, kas jāizmanto poligonu caurlaidības koeficienta noteikšanai konkrētos apstākļos, un izstrādāt Eiropas standartu
  attiecībā uz
  atkritumu paraugu ņemšanu
  ,
  jo saistībā ar paraugu ņemšanu var rasties nopietnas problēmas reprezentativitātes un tehnisko paņēmienu ziņā, ņemot vērā to, cik neviendabīgi ir dažādu veidu atkritumi
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17).

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek izstrādāti plāni par to, kā ilgtspējīgā veidā reģenerēt atkritumu poligonus un teritorijas, kurās atkritumu poligoni ir radījuši kaitējumu, un kā šādus poligonus un teritorijas ilgtspējīgi izmantot citiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek izstrādāti plāni par to, kā ilgtspējīgā veidā reģenerēt atkritumu poligonus un teritorijas, kurās atkritumu poligoni ir radījuši kaitējumu, un kā šādus poligonus un teritorijas ilgtspējīgi izmantot citiem mērķiem.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

16.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16b) | Šī direktīva ir pieņemta atbilstoši saistībām, kas izklāstītas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, un šo direktīvu vajadzētu īstenot un piemērot, ievērojot minētajā nolīgumā sniegtos norādījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16b)

Šī direktīva ir pieņemta atbilstoši saistībām, kas izklāstītas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, un šo direktīvu vajadzētu īstenot un piemērot, ievērojot minētajā nolīgumā sniegtos norādījumus.

Grozījums Nr. 52/rev

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

1. pants – 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | 1. pantā iekļauj šādu punktu:




  “-1.
     
  Rīcība, ar ko pakāpeniski panāk, ka atkritumi, kurus var pārstrādāt un no kuriem var atgūt izejmateriālus, vairs netiek apglabāti poligonos, ir viens no galvenajiem nosacījumiem, lai Savienība spētu pāriet uz aprites ekonomiku.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

“-1.
     
  Rīcība, ar ko pakāpeniski panāk, ka atkritumi, kurus var pārstrādāt un no kuriem var atgūt izejmateriālus, vairs netiek apglabāti poligonos, ir viens no galvenajiem nosacījumiem, lai Savienība spētu pāriet uz aprites ekonomiku.”

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa– 1. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa– 1. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 1999/31/EK

2. pants – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | “piemēro “atkritumu”, “sadzīves atkritumu”, “bīstamu atkritumu”, “atkritumu radītāja”, “atkritumu īpašnieka”, “atkritumu apsaimniekošanas”, “dalītas savākšanas”, “reģenerācijas”, “pārstrādes” un “apglabāšanas” definīcijas, kas sniegtas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (*1) 3. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

“piemēro “atkritumu”, “sadzīves atkritumu”, “bīstamu atkritumu”, “atkritumu radītāja”, “atkritumu īpašnieka”, “atkritumu apsaimniekošanas”, “dalītas savākšanas”, “reģenerācijas”, “pārstrādes” un “apglabāšanas” definīcijas, kas sniegtas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (*1) 3. pantā;

*1

| a) | “piemēro “atkritumu”, “sadzīves atkritumu”, “bīstamu atkritumu”,
  “nebīstamu atkritumu”,
  “atkritumu radītāja”, “atkritumu īpašnieka”, “atkritumu apsaimniekošanas”, “dalītas savākšanas”, “reģenerācijas”, “pārstrādes” un “apglabāšanas” definīcijas, kas sniegtas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (*2) 3. pantā; |
| --- | --- |

a)

“piemēro “atkritumu”, “sadzīves atkritumu”, “bīstamu atkritumu”,
  “nebīstamu atkritumu”,
  “atkritumu radītāja”, “atkritumu īpašnieka”, “atkritumu apsaimniekošanas”, “dalītas savākšanas”, “reģenerācijas”, “pārstrādes” un “apglabāšanas” definīcijas, kas sniegtas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (*2) 3. pantā;

“nebīstamu atkritumu”,

*2

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – -aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – -aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

2. pants – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | iekļauj šādu aa) punktu:








  “aa) | “atkritumu atlikums” ir atkritumi, kuri rodas apstrādes vai reģenerācijas, arī pārstrādes, darbību rezultātā un kuru turpmāka reģenerācija vairs nav iespējama, un kuri tāpēc ir jāapglabā;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

iekļauj šādu aa) punktu:

iekļauj šādu aa) punktu:

“aa)

“atkritumu atlikums” ir atkritumi, kuri rodas apstrādes vai reģenerācijas, arī pārstrādes, darbību rezultātā un kuru turpmāka reģenerācija vairs nav iespējama, un kuri tāpēc ir jāapglabā;”;

“atkritumu atlikums” ir atkritumi, kuri rodas apstrādes vai reģenerācijas, arī pārstrādes, darbību rezultātā un kuru turpmāka reģenerācija vairs nav iespējama, un kuri tāpēc ir jāapglabā;”;

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

2. pants – m punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | panta m punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

panta m punktu groza šādi:

panta m punktu groza šādi:

| “m) | “bioloģiski
  sadalāmi
  atkritumi”
  nozīmē jebkurus atkritumus
  ,
  kas var sadalīties anaerobi vai aerobi, piemēram
  ,
  pārtikas un dārza atkritumus, papīru un kartonu
  ;”; |
| --- | --- |

“m)

“bioloģiski
  sadalāmi
  atkritumi”
  nozīmē jebkurus atkritumus
  ,
  kas var sadalīties anaerobi vai aerobi, piemēram
  ,
  pārtikas un dārza atkritumus, papīru un kartonu
  ;”;

sadalāmi

nozīmē jebkurus atkritumus

kas var sadalīties anaerobi vai aerobi, piemēram

pārtikas un dārza atkritumus, papīru un kartonu

| | “m) | “bioloģiski
  noārdāmi
  atkritumi”
  ir pārtikas un dārza atkritumi
  ,
  papīrs, kartons, koksne un citi atkritumi
  ,
  kuri var anaerobi vai aerobi noārdīties
  ;”; |
| --- | --- | --- |

“m)

“bioloģiski
  noārdāmi
  atkritumi”
  ir pārtikas un dārza atkritumi
  ,
  papīrs, kartons, koksne un citi atkritumi
  ,
  kuri var anaerobi vai aerobi noārdīties
  ;”;

noārdāmi

ir pārtikas un dārza atkritumi

papīrs, kartons, koksne un citi atkritumi

kuri var anaerobi vai aerobi noārdīties

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

3. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1a) | direktīvas 3. panta 3. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1a)

1a)

direktīvas 3. panta 3. punktu groza šādi:

“3.   Neskarot Direktīvu 75/442/EEK, dalībvalstis pēc izvēles var
  deklarēt
  , ka šīs direktīvas I pielikuma 2., 3.1., 3.2. un 3.3. punktu var neattiecināt uz tādu atkritumu apglabāšanu, kuri ir nebīstami atkritumi, kas jānosaka saskaņā ar šīs direktīvas 17. pantu izveidotajai komitejai, kuri nav inerti atkritumi un kuri rodas, ģeoloģiski izpētot un iegūstot, apstrādājot un glabājot minerālu resursus, kā arī karjeru darbībā, un kurus apglabā,
  novēršot
  vides piesārņojumu un kaitējumu cilvēku veselībai.”;

| | “3.   Neskarot Direktīvu 75/442/EEK, dalībvalstis pēc izvēles var
  paziņot
  , ka šīs direktīvas I pielikuma 2., 3.1., 3.2. un 3.3. punktu var neattiecināt uz tādu atkritumu apglabāšanu, kuri ir nebīstami atkritumi, kas jānosaka saskaņā ar šīs direktīvas 17. pantu izveidotajai komitejai, kuri nav inerti atkritumi un kuri rodas, ģeoloģiski izpētot un iegūstot, apstrādājot un glabājot minerālu resursus, kā arī karjeru darbībā, un kurus apglabā,
  nepieļaujot
  vides piesārņojumu un kaitējumu cilvēku veselībai
  . Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka, kas ir nebīstamu atkritumu apglabāšana. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  .”; |
| --- | --- |

“3.   Neskarot Direktīvu 75/442/EEK, dalībvalstis pēc izvēles var
  paziņot
  , ka šīs direktīvas I pielikuma 2., 3.1., 3.2. un 3.3. punktu var neattiecināt uz tādu atkritumu apglabāšanu, kuri ir nebīstami atkritumi, kas jānosaka saskaņā ar šīs direktīvas 17. pantu izveidotajai komitejai, kuri nav inerti atkritumi un kuri rodas, ģeoloģiski izpētot un iegūstot, apstrādājot un glabājot minerālu resursus, kā arī karjeru darbībā, un kurus apglabā,
  nepieļaujot
  vides piesārņojumu un kaitējumu cilvēku veselībai
  . Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka, kas ir nebīstamu atkritumu apglabāšana. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  .”;

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

5. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-a)

-a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   “Dalībvalstis ne vēlāk kā divus gadus pēc 18. panta 1. punktā noteiktās dienas nosaka valsts stratēģiju
  poligonos apglabājamo
  bioloģiski
  sadalāmo atkritumu apjoma samazināšanai
  un informē Komisiju par šo stratēģiju. Šajā stratēģijā būtu jāiekļauj pasākumi 2. punktā noteikto mērķu sasniegšanai, īpaši ar pārstrādi, kompostēšanu, biogāzes ražošanu vai
  materiālu/
  enerģijas reģenerāciju. Komisija 30 
  mēnešos
  pēc 18. panta 1. punktā noteiktās dienas iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā apkopotas valstu stratēģijas.”;

| | 1.   “Dalībvalstis ne vēlāk kā divus gadus pēc 18. panta 1. punktā noteiktās dienas
  sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kas atbildīgas par atkritumu apsaimniekošanu,
  nosaka valsts stratēģiju
  , ar kuru iecerēts pakāpeniski panākt, ka
  bioloģiski
  noārdāmi atkritumi poligonos vairs netiek apglabāti,
  un informē Komisiju par šo stratēģiju. Šajā stratēģijā būtu jāiekļauj pasākumi 2. punktā noteikto mērķu sasniegšanai, īpaši ar pārstrādi, kompostēšanu, biogāzes ražošanu
  , materiālu reģenerāciju
  vai 
  — ja neviena no jau minētajām darbībām nav iespējama —
  enerģijas reģenerāciju. Komisija 30 
  mēnešu laikā
  pēc 18. panta 1. punktā noteiktās dienas iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā apkopotas valstu stratēģijas.”; |
| --- | --- |

1.   “Dalībvalstis ne vēlāk kā divus gadus pēc 18. panta 1. punktā noteiktās dienas
  sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kas atbildīgas par atkritumu apsaimniekošanu,
  nosaka valsts stratēģiju
  , ar kuru iecerēts pakāpeniski panākt, ka
  bioloģiski
  noārdāmi atkritumi poligonos vairs netiek apglabāti,
  un informē Komisiju par šo stratēģiju. Šajā stratēģijā būtu jāiekļauj pasākumi 2. punktā noteikto mērķu sasniegšanai, īpaši ar pārstrādi, kompostēšanu, biogāzes ražošanu
  , materiālu reģenerāciju
  vai 
  — ja neviena no jau minētajām darbībām nav iespējama —
  enerģijas reģenerāciju. Komisija 30 
  mēnešu laikā
  pēc 18. panta 1. punktā noteiktās dienas iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā apkopotas valstu stratēģijas.”;

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 1999/31/EK

5. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “f) | atkritumus, kas dalītā veidā savākti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 1. punktu un 22. pantu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“f)

atkritumus, kas dalītā veidā savākti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 1. punktu un 22. pantu.”;

| “f) | atkritumus, kas dalītā veidā savākti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 1. punktu un 22. pantu
  , un iepakojumu un izlietoto iepakojumu, kā definēts Direktīvas 94/62/EK 3. pantā
  .”; |
| --- | --- |

“f)

atkritumus, kas dalītā veidā savākti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 1. punktu un 22. pantu
  , un iepakojumu un izlietoto iepakojumu, kā definēts Direktīvas 94/62/EK 3. pantā
  .”;

, un iepakojumu un izlietoto iepakojumu, kā definēts Direktīvas 94/62/EK 3. pantā

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 1999/31/EK

5. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   “Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  to
  , ka līdz 2030. gadam poligonos apglabāto sadzīves atkritumu daudzums ir samazināts tiktāl, ka
  tas veido līdz 10 %
  no radušos sadzīves atkritumu kopējā
  apjoma
  .”; | 5.   “Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gadam poligonos apglabāto sadzīves atkritumu daudzums ir samazināts tiktāl, ka
  vairs nepārsniedz 5 %
  no radušos sadzīves atkritumu kopējā
  daudzuma
  .”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   “Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
  to
  , ka līdz 2030. gadam poligonos apglabāto sadzīves atkritumu daudzums ir samazināts tiktāl, ka
  tas veido līdz 10 %
  no radušos sadzīves atkritumu kopējā
  apjoma
  .”;

5.   “Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gadam poligonos apglabāto sadzīves atkritumu daudzums ir samazināts tiktāl, ka
  vairs nepārsniedz 5 %
  no radušos sadzīves atkritumu kopējā
  daudzuma
  .”;

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 1999/31/EK

5. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “5.a   
  Līdz 2030. gada 31. decembrim dalībvalstis panāk, ka nebīstamu atkritumu poligonos tiek pieņemts tikai sadzīves atkritumu atlikums.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“5.a   
  Līdz 2030. gada 31. decembrim dalībvalstis panāk, ka nebīstamu atkritumu poligonos tiek pieņemts tikai sadzīves atkritumu atlikums.”;

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 1999/31/EK

5. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “
  Igaunijai, Grieķijai, Horvātijai, Latvijai, Maltai, Rumānijai un Slovākijai var papildus dot vēl piecus gadus
  5. punktā minētā mērķrādītāja sasniegšanai
  . Dalībvalstis par nodomu izmantot šo noteikumu Komisijai paziņo ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms 5. punktā noteiktā termiņa. Ja termiņš ir pagarināts, dalībvalsts veic attiecīgos pasākumus, lai līdz 2030. gadam poligonos apglabāto sadzīves atkritumu daudzumu samazinātu tiktāl, ka tas veido līdz 20 % no radušos sadzīves atkritumu kopējā apjoma.”; | “
  Dalībvalsts
  5. punktā minētā mērķrādītāja sasniegšanai
  var pieprasīt termiņa pagarinājumu uz pieciem gadiem
  ,
  ja tā 2013
  . 
  gadā poligonos ir apglabājusi vairāk nekā 65
   %
  no saviem sadzīves atkritumiem
  . |
| | Lai saņemtu šo termiņa pagarinājumu, dalībvalsts līdz 2028. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai attiecīgu pieprasījumu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“
  Igaunijai, Grieķijai, Horvātijai, Latvijai, Maltai, Rumānijai un Slovākijai var papildus dot vēl piecus gadus
  5. punktā minētā mērķrādītāja sasniegšanai
  . Dalībvalstis par nodomu izmantot šo noteikumu Komisijai paziņo ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms 5. punktā noteiktā termiņa. Ja termiņš ir pagarināts, dalībvalsts veic attiecīgos pasākumus, lai līdz 2030. gadam poligonos apglabāto sadzīves atkritumu daudzumu samazinātu tiktāl, ka tas veido līdz 20 % no radušos sadzīves atkritumu kopējā apjoma.”;

Igaunijai, Grieķijai, Horvātijai, Latvijai, Maltai, Rumānijai un Slovākijai var papildus dot vēl piecus gadus

. Dalībvalstis par nodomu izmantot šo noteikumu Komisijai paziņo ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms 5. punktā noteiktā termiņa. Ja termiņš ir pagarināts, dalībvalsts veic attiecīgos pasākumus, lai līdz 2030. gadam poligonos apglabāto sadzīves atkritumu daudzumu samazinātu tiktāl, ka tas veido līdz 20 % no radušos sadzīves atkritumu kopējā apjoma.”;

“
  Dalībvalsts
  5. punktā minētā mērķrādītāja sasniegšanai
  var pieprasīt termiņa pagarinājumu uz pieciem gadiem
  ,
  ja tā 2013
  . 
  gadā poligonos ir apglabājusi vairāk nekā 65
   %
  no saviem sadzīves atkritumiem
  .

Dalībvalsts

var pieprasīt termiņa pagarinājumu uz pieciem gadiem

ja tā 2013

gadā poligonos ir apglabājusi vairāk nekā 65

no saviem sadzīves atkritumiem

Lai saņemtu šo termiņa pagarinājumu, dalībvalsts līdz 2028. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai attiecīgu pieprasījumu.”;

Lai saņemtu šo termiņa pagarinājumu, dalībvalsts līdz 2028. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai attiecīgu pieprasījumu.”;

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 1999/31/EK

5. pants – 6. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “
  Paziņojumam
  pievieno īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kas veicami, lai nodrošinātu
  mērķrādītāju
  sasniegšanu līdz
  jaunajam termiņam
  .
  Plānā
  ietver arī detalizētu paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku un šo pasākumu gaidāmās ietekmes novērtējumu.”; | “
  Termiņa pagarinājuma pieprasījumam
  pievieno īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kas veicami, lai nodrošinātu
  mērķrādītāja
  sasniegšanu līdz
  jaunā termiņa beigām
  .
  Plānu izstrādā, pamatojoties uz esošo atkritumu apsaimniekošanas plānu novērtējumu, un tajā
  ietver arī detalizētu paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku un šo pasākumu gaidāmās ietekmes novērtējumu. |
| | Turklāt šā punkta trešajā daļā minētais plāns atbilst vismaz šādām prasībām: |
| | a) | tajā ir izmantoti atbilstoši ekonomiskie instrumenti, ar ko veicināt atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, kā norādīts Direktīvas 2008/98/EK 4. panta 1. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“
  Paziņojumam
  pievieno īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kas veicami, lai nodrošinātu
  mērķrādītāju
  sasniegšanu līdz
  jaunajam termiņam
  .
  Plānā
  ietver arī detalizētu paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku un šo pasākumu gaidāmās ietekmes novērtējumu.”;

Paziņojumam

mērķrādītāju

jaunajam termiņam

Plānā

“
  Termiņa pagarinājuma pieprasījumam
  pievieno īstenošanas plānu, kurā izklāstīti pasākumi, kas veicami, lai nodrošinātu
  mērķrādītāja
  sasniegšanu līdz
  jaunā termiņa beigām
  .
  Plānu izstrādā, pamatojoties uz esošo atkritumu apsaimniekošanas plānu novērtējumu, un tajā
  ietver arī detalizētu paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku un šo pasākumu gaidāmās ietekmes novērtējumu.

Termiņa pagarinājuma pieprasījumam

mērķrādītāja

jaunā termiņa beigām

Plānu izstrādā, pamatojoties uz esošo atkritumu apsaimniekošanas plānu novērtējumu, un tajā

Turklāt šā punkta trešajā daļā minētais plāns atbilst vismaz šādām prasībām:

Turklāt šā punkta trešajā daļā minētais plāns atbilst vismaz šādām prasībām:

a)

tajā ir izmantoti atbilstoši ekonomiskie instrumenti, ar ko veicināt atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, kā norādīts Direktīvas 2008/98/EK 4. panta 1. punktā;

tajā ir izmantoti atbilstoši ekonomiskie instrumenti, ar ko veicināt atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, kā norādīts Direktīvas 2008/98/EK 4. panta 1. punktā;

| b) | tas liecina par struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu efektīvu un lietderīgu izlietojumu ar uzskatāmām ilgtermiņa investīcijām, kuru mērķis ir finansēt atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstību, kas nepieciešama attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanai; |
| --- | --- |

b)

tas liecina par struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu efektīvu un lietderīgu izlietojumu ar uzskatāmām ilgtermiņa investīcijām, kuru mērķis ir finansēt atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstību, kas nepieciešama attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanai;

tas liecina par struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu efektīvu un lietderīgu izlietojumu ar uzskatāmām ilgtermiņa investīcijām, kuru mērķis ir finansēt atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras attīstību, kas nepieciešama attiecīgo mērķrādītāju sasniegšanai;

| c) | ar to nodrošina kvalitatīvu statistiku un var precīzi prognozēt atkritumu apsaimniekošanas jaudu un to, ciktāl ir izdevies sasniegt mērķrādītājus, kas noteikti šā panta 5. punktā, Direktīvas 94/62/EK 5. un 6. pantā un Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

ar to nodrošina kvalitatīvu statistiku un var precīzi prognozēt atkritumu apsaimniekošanas jaudu un to, ciktāl ir izdevies sasniegt mērķrādītājus, kas noteikti šā panta 5. punktā, Direktīvas 94/62/EK 5. un 6. pantā un Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punktā;

ar to nodrošina kvalitatīvu statistiku un var precīzi prognozēt atkritumu apsaimniekošanas jaudu un to, ciktāl ir izdevies sasniegt mērķrādītājus, kas noteikti šā panta 5. punktā, Direktīvas 94/62/EK 5. un 6. pantā un Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punktā;

| d) | tajā ir izklāstītas programmas, ar ko novērš atkritumu rašanos, kā norādīts Direktīvas 2008/98/EK 29. pantā. |
| --- | --- |

d)

tajā ir izklāstītas programmas, ar ko novērš atkritumu rašanos, kā norādīts Direktīvas 2008/98/EK 29. pantā.

tajā ir izklāstītas programmas, ar ko novērš atkritumu rašanos, kā norādīts Direktīvas 2008/98/EK 29. pantā.

Komisija izvērtē, vai ir izpildītas šā punkta ceturtās daļas a) līdz d) apakšpunktā noteiktās prasības.

Komisija izvērtē, vai ir izpildītas šā punkta ceturtās daļas a) līdz d) apakšpunktā noteiktās prasības.

Ja Komisija neiebilst pret iesniegto plānu piecu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas dienas, termiņa pagarinājuma pieprasījumu uzskata par pieņemtu.

Ja Komisija neiebilst pret iesniegto plānu piecu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas dienas, termiņa pagarinājuma pieprasījumu uzskata par pieņemtu.

Ja Komisija pret iesniegto plānu pauž vienu vai vairākus iebildumus, tā pieprasa, lai attiecīgā dalībvalsts divu mēnešu laikā pēc iebildumu saņemšanas dienas iesniegtu Komisijai pārskatītu plānu.

Ja Komisija pret iesniegto plānu pauž vienu vai vairākus iebildumus, tā pieprasa, lai attiecīgā dalībvalsts divu mēnešu laikā pēc iebildumu saņemšanas dienas iesniegtu Komisijai pārskatītu plānu.

Divu mēnešu laikā pēc pārskatītā plāna saņemšanas dienas Komisija to izvērtē un rakstiski apstiprina vai noraida termiņa pagarinājuma pieprasījumu. Ja Komisija šajā termiņā nav pieņēmusi lēmumu, termiņa pagarinājuma pieprasījumu uzskata par pieņemtu.

Divu mēnešu laikā pēc pārskatītā plāna saņemšanas dienas Komisija to izvērtē un rakstiski apstiprina vai noraida termiņa pagarinājuma pieprasījumu. Ja Komisija šajā termiņā nav pieņēmusi lēmumu, termiņa pagarinājuma pieprasījumu uzskata par pieņemtu.

Komisija divu mēnešu laikā pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas dienas par to informē Padomi un Eiropas Parlamentu.”;

Komisija divu mēnešu laikā pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas dienas par to informē Padomi un Eiropas Parlamentu.”;

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 1999/31/EK

5. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “7.   Vēlākais līdz
  2024
  . gada 31. decembrim Komisija
  izskata 5. punktā noteikto
  mērķrādītāju
  , lai to samazinātu
  un
  ieviestu
  ierobežojumus attiecībā uz tādu nebīstamu atkritumu apglabāšanu, kas nav sadzīves atkritumi. Tālab Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno
  [tiesību akta]
  priekšlikumu.”; | “7.   „Vēlākais līdz
  2018
  . gada 31. decembrim Komisija
  apsver iespēju ieviest
  mērķrādītāju un ierobežojumus attiecībā uz tādu nebīstamu atkritumu apglabāšanu, kas nav sadzīves atkritumi. Tālab Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno
  likumdošanas
  priekšlikumu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“7.   Vēlākais līdz
  2024
  . gada 31. decembrim Komisija
  izskata 5. punktā noteikto
  mērķrādītāju
  , lai to samazinātu
  un
  ieviestu
  ierobežojumus attiecībā uz tādu nebīstamu atkritumu apglabāšanu, kas nav sadzīves atkritumi. Tālab Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno
  [tiesību akta]
  priekšlikumu.”;

“7.   „Vēlākais līdz
  2018
  . gada 31. decembrim Komisija
  apsver iespēju ieviest
  mērķrādītāju un ierobežojumus attiecībā uz tādu nebīstamu atkritumu apglabāšanu, kas nav sadzīves atkritumi. Tālab Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno
  likumdošanas
  priekšlikumu.”;

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

5. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | direktīvas 5. pantam pievieno šādu 7.a punktu:



  “7.a   
  Komisija rūpīgāk izvērtē, vai ir pamats ierosināt tiesisko regulējumu, ar ko veicina izejvielu ieguvi poligonos, lai ļautu atgūt otrreizējus izejmateriālus, kuri ir pieejami esošajos poligonos. Dalībvalstis līdz 2025. gada 31. decembrim veic esošo poligonu kartēšanu, norādot, kādas tām ir iespējas veicināt izejvielu ieguvi poligonos, un apmainās ar šo informāciju.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

direktīvas 5. pantam pievieno šādu 7.a punktu:

direktīvas 5. pantam pievieno šādu 7.a punktu:

“7.a   
  Komisija rūpīgāk izvērtē, vai ir pamats ierosināt tiesisko regulējumu, ar ko veicina izejvielu ieguvi poligonos, lai ļautu atgūt otrreizējus izejmateriālus, kuri ir pieejami esošajos poligonos. Dalībvalstis līdz 2025. gada 31. decembrim veic esošo poligonu kartēšanu, norādot, kādas tām ir iespējas veicināt izejvielu ieguvi poligonos, un apmainās ar šo informāciju.”;

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 1999/31/EK

5.a pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “2.   Šā panta 1. punktā
  minētajā ziņojumā
  iekļauj:”; | “2.   Šā panta 1. punktā
  minētais ziņojums ir publiski pieejams un tajā
  iekļauj:”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“2.   Šā panta 1. punktā
  minētajā ziņojumā
  iekļauj:”;

“2.   Šā panta 1. punktā
  minētais ziņojums ir publiski pieejams un tajā
  iekļauj:”;

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 1999/31/EK

5.a pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “ba) | labākās prakses piemērus, kura tiek īstenota visā Savienībā un pēc kuras var vadīties, lai pakāpeniski sasniegtu 5. pantā noteiktos mērķrādītājus.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“ba)

labākās prakses piemērus, kura tiek īstenota visā Savienībā un pēc kuras var vadīties, lai pakāpeniski sasniegtu 5. pantā noteiktos mērķrādītājus.”;

labākās prakses piemērus, kura tiek īstenota visā Savienībā un pēc kuras var vadīties, lai pakāpeniski sasniegtu 5. pantā noteiktos mērķrādītājus.”;

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

5.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3a) | pievieno šādu 5.b pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3a)

3a)

pievieno šādu 5.b pantu:

“5.b pants

“5.b pants

Labākās prakses un informācijas apmaiņa

Labākās prakses un informācijas apmaiņa

Komisija izveido platformu, ar ko starp Komisiju un dalībvalstīm nodrošina regulāru un strukturētu apmaiņu ar labāko praksi un informāciju par šīs direktīvas prasību īstenošanu praksē. Šāda apmaiņa palīdzēs nodrošināt atbilstošu pārvaldību, izpildi, pārrobežu sadarbību un labākās prakses apmaiņu, piemēram, inovācijas darījumu un salīdzinošas izvērtēšanas ziņā. Turklāt platforma stimulēs līderus un dos iespēju vienā paņēmienā pavirzīties uz priekšu pa vairākiem posmiem. Komisija nodrošina, lai platformas darbības rezultāti būtu publiski pieejami.”;

Komisija izveido platformu, ar ko starp Komisiju un dalībvalstīm nodrošina regulāru un strukturētu apmaiņu ar labāko praksi un informāciju par šīs direktīvas prasību īstenošanu praksē. Šāda apmaiņa palīdzēs nodrošināt atbilstošu pārvaldību, izpildi, pārrobežu sadarbību un labākās prakses apmaiņu, piemēram, inovācijas darījumu un salīdzinošas izvērtēšanas ziņā. Turklāt platforma stimulēs līderus un dos iespēju vienā paņēmienā pavirzīties uz priekšu pa vairākiem posmiem. Komisija nodrošina, lai platformas darbības rezultāti būtu publiski pieejami.”;

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.b punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

6. pants – a punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3b) | direktīvas 6. panta a) punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3b)

3b)

direktīvas 6. panta a) punktu groza šādi:

| “a) | poligonos nonāktu tikai apstrādāti atkritumi. Šo noteikumu nevar attiecināt uz inertiem atkritumiem, kuru apstrāde nav tehniski iespējama, un uz
  jebkuriem
  atkritumiem, kuru apstrāde, mazinot atkritumu apjomu vai draudus cilvēku veselībai vai videi, nav lietderīga no 1. pantā noteikto šīs direktīvas mērķu viedokļa;”; |
| --- | --- |

“a)

poligonos nonāktu tikai apstrādāti atkritumi. Šo noteikumu nevar attiecināt uz inertiem atkritumiem, kuru apstrāde nav tehniski iespējama, un uz
  jebkuriem
  atkritumiem, kuru apstrāde, mazinot atkritumu apjomu vai draudus cilvēku veselībai vai videi, nav lietderīga no 1. pantā noteikto šīs direktīvas mērķu viedokļa;”;

jebkuriem

| | “a) | poligonos nonāktu tikai apstrādāti atkritumi. Šo noteikumu nevar attiecināt uz inertiem atkritumiem, kuru apstrāde nav tehniski iespējama, un uz
  citiem
  atkritumiem, kuru apstrāde, mazinot atkritumu apjomu vai draudus cilvēku veselībai vai videi, nav lietderīga no 1. pantā noteikto šīs direktīvas mērķu viedokļa
  , ja vien attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka tiek sasniegti šīs direktīvas 5. panta 2. punktā noteiktie samazināšanas mērķrādītāji un Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā noteiktie pārstrādes mērķrādītāji
  ;”; |
| --- | --- | --- |

“a)

poligonos nonāktu tikai apstrādāti atkritumi. Šo noteikumu nevar attiecināt uz inertiem atkritumiem, kuru apstrāde nav tehniski iespējama, un uz
  citiem
  atkritumiem, kuru apstrāde, mazinot atkritumu apjomu vai draudus cilvēku veselībai vai videi, nav lietderīga no 1. pantā noteikto šīs direktīvas mērķu viedokļa
  , ja vien attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka tiek sasniegti šīs direktīvas 5. panta 2. punktā noteiktie samazināšanas mērķrādītāji un Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā noteiktie pārstrādes mērķrādītāji
  ;”;

citiem

, ja vien attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka tiek sasniegti šīs direktīvas 5. panta 2. punktā noteiktie samazināšanas mērķrādītāji un Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā noteiktie pārstrādes mērķrādītāji

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 1999/31/EK

6. pants – a punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4) | direktīvas 6. panta a) punktā pievieno šādu
  teikumu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4)

direktīvas 6. panta a) punktā pievieno šādu
  teikumu
  :

teikumu

| 4) | direktīvas 6. panta a) punktā pievieno šādu
  daļu
  : |
| --- | --- |

4)

direktīvas 6. panta a) punktā pievieno šādu
  daļu
  :

daļu

| | “Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, kas veikti saskaņā ar šo punktu, netraucē sasniegt Direktīvas 2008/98/EK mērķus, jo īpaši
  par
  lielāku
  sagatavošanu
  atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādi
  , kā noteikts minētās direktīvas 11. pantā.”; |
| --- | --- |

“Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, kas veikti saskaņā ar šo punktu, netraucē sasniegt Direktīvas 2008/98/EK mērķus, jo īpaši
  par
  lielāku
  sagatavošanu
  atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādi
  , kā noteikts minētās direktīvas 11. pantā.”;

| | “Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, kas veikti saskaņā ar šo punktu, netraucē sasniegt Direktīvas 2008/98/EK mērķus, jo īpaši
  attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un uz
  lielāku
  sagatavošanos
  atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādei
  , kā noteikts minētās direktīvas 11. pantā.”; |
| --- | --- |

“Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, kas veikti saskaņā ar šo punktu, netraucē sasniegt Direktīvas 2008/98/EK mērķus, jo īpaši
  attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un uz
  lielāku
  sagatavošanos
  atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādei
  , kā noteikts minētās direktīvas 11. pantā.”;

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 1999/31/EK

15. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 5. panta 2. un 5. punkta īstenošanu katrā kalendārajā gadā. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski
  18 mēnešos
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 5. punktu. Pirmoreiz ziņo par laikposmu no [šīs direktīvas transponēšanas gads + 1 gads] 1. janvāra līdz [šīs direktīvas transponēšanas gads + 1 gads] 31. decembrim.”; | “1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 5. panta 2. un 5. punkta īstenošanu katrā kalendārajā gadā. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski
  12 mēnešu laikā
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 5. punktu.
  Attiecībā uz 5. panta 5. punktā noteikto mērķrādītāju
  pirmoreiz ziņo par laikposmu no [šīs direktīvas transponēšanas gads + 1 gads] 1. janvāra līdz [šīs direktīvas transponēšanas gads + 1 gads] 31. decembrim.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 5. panta 2. un 5. punkta īstenošanu katrā kalendārajā gadā. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski
  18 mēnešos
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 5. punktu. Pirmoreiz ziņo par laikposmu no [šīs direktīvas transponēšanas gads + 1 gads] 1. janvāra līdz [šīs direktīvas transponēšanas gads + 1 gads] 31. decembrim.”;

“1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 5. panta 2. un 5. punkta īstenošanu katrā kalendārajā gadā. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski
  12 mēnešu laikā
  pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. Datus paziņo formātā, kuru Komisija noteikusi saskaņā ar 5. punktu.
  Attiecībā uz 5. panta 5. punktā noteikto mērķrādītāju
  pirmoreiz ziņo par laikposmu no [šīs direktīvas transponēšanas gads + 1 gads] 1. janvāra līdz [šīs direktīvas transponēšanas gads + 1 gads] 31. decembrim.”;

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 6.a punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

15.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6a) | iekļauj šādu 15.a pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6a)

6a)

iekļauj šādu 15.a pantu:

“15.a pants

“15.a pants

Instrumenti, ar ko veicina pāreju uz pilnīgākas aprites ekonomiku

Instrumenti, ar ko veicina pāreju uz pilnīgākas aprites ekonomiku

Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis izmanto atbilstošus ekonomiskos instrumentus un veic citus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu. Tie var būt arī instrumenti un pasākumi, kas norādīti Direktīvas 2008/98/EK IVa pielikumā.”;

Lai veiksmīgāk sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķus, dalībvalstis izmanto atbilstošus ekonomiskos instrumentus un veic citus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu. Tie var būt arī instrumenti un pasākumi, kas norādīti Direktīvas 2008/98/EK IVa pielikumā.”;

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 6.b punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

15.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6b) | iekļauj šādu 15.b pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6b)

6b)

iekļauj šādu 15.b pantu:

“15.b pants

“15.b pants

Poligonu caurlaidības koeficienta noteikšana

Poligonu caurlaidības koeficienta noteikšana

Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka un apstiprina metodi, kas jāizmanto poligona caurlaidības koeficienta noteikšanai konkrētā poligona vietā un visā poligona teritorijā kopumā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka un apstiprina metodi, kas jāizmanto poligona caurlaidības koeficienta noteikšanai konkrētā poligona vietā un visā poligona teritorijā kopumā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 6.c punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

15.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6c) | iekļauj šādu 15.c pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6c)

6c)

iekļauj šādu 15.c pantu:

“15.c pants

“15.c pants

Atkritumu paraugu ņemšanas Eiropas standarts

Atkritumu paraugu ņemšanas Eiropas standarts

Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka atkritumu paraugu ņemšanas Eiropas standartu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Kamēr minētie īstenošanas akti nav pieņemti, dalībvalstis var piemērot valsts standartus un procedūras.”;

Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka atkritumu paraugu ņemšanas Eiropas standartu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Kamēr minētie īstenošanas akti nav pieņemti, dalībvalstis var piemērot valsts standartus un procedūras.”;

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Direktīva 1999/31/EK

17.a pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a   
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

I pielikums – 3.5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9a) | direktīvas I pielikuma 3.5. punktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9a)

9a)

direktīvas I pielikuma 3.5. punktu svītro;

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.b punkts (jauns)

Direktīva 1999/31/EK

II pielikums – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9b) | direktīvas II pielikuma 5. punktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9b)

9b)

direktīvas II pielikuma 5. punktu svītro;

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0031/2017).

1

(14)  Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīļa) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

14

(15)  COM(2008)0699 un COM(2014)0297.

15

(14)  Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīļa) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

14

(15)  COM(2008)0699 un COM(2014)0297.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

16

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

17

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

17

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).”;

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).”;

*2

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Iepakojums un izlietotais iepakojums ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/32)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Ņemot vērā Eiropas Savienības atkarību no izejvielu importa, ievērojama daudzuma dabas resursu straujo izsīkšanu īsā laikā, viens no galvenajiem izaicinājumiem ir Savienībā atgūt pēc iespējas vairāk resursu un uzlabot pāreju uz aprites ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Ņemot vērā Eiropas Savienības atkarību no izejvielu importa, ievērojama daudzuma dabas resursu straujo izsīkšanu īsā laikā, viens no galvenajiem izaicinājumiem ir Savienībā atgūt pēc iespējas vairāk resursu un uzlabot pāreju uz aprites ekonomiku.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

-1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1a) | Atkritumu apsaimniekošana būtu jāpārveido par materiālu ilgtspējīgu pārvaldību. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/62/EK pārskatīšana

   (1a)

  šajā sakarā piedāvā iespēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1a)

Atkritumu apsaimniekošana būtu jāpārveido par materiālu ilgtspējīgu pārvaldību. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/62/EK pārskatīšana

   (1a)

  šajā sakarā piedāvā iespēju.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Lai aizsargātu
  ,
  saglabātu
  un
  uzlabotu
  vides kvalitāti,
  aizsargātu
  cilvēka veselību,
  nodrošinātu
  dabas resursu apdomīgu un
  racionālu
  izmantošanu un
  ekonomikā veicinātu pilnīgākus
  aprites
  ciklus
  ,
  būtu jāuzlabo atkritumu apsaimniekošana Savienībā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Lai aizsargātu
  ,
  saglabātu
  un
  uzlabotu
  vides kvalitāti,
  aizsargātu
  cilvēka veselību,
  nodrošinātu
  dabas resursu apdomīgu un
  racionālu
  izmantošanu un
  ekonomikā veicinātu pilnīgākus
  aprites
  ciklus
  ,
  būtu jāuzlabo atkritumu apsaimniekošana Savienībā
  .

| (1) | Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt
  ,
  saglabāt
  un
  uzlabot
  vides kvalitāti,
  aizsargāt
  cilvēka veselību,
  nodrošināt
  dabas resursu apdomīgu un
  efektīvu
  izmantošanu
  , popularizēt aprites ekonomikas principus, paplašināt atjaunojamās enerģijas izplatību, palielināt energoefektivitāti, samazināt Savienības atkarību no importētiem resursiem, radot jaunas ekonomiskās iespējas
  un
  ilgtermiņa konkurētspēju. Lai ekonomiku patiešām padarītu par aprites ekonomiku, ir nepieciešams veikt papildu pasākumus attiecībā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, pievēršoties visam produktu aprites ciklam tādā veidā, kas saglabā resursus un noslēdz aprites loku. Resursu efektīvāka izmantošana nodrošinātu arī būtiskus neto ieguvumus Savienības uzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm un patērētājiem
  ,
  vienlaikus samazinot kopējās gada siltumnīcefekta gāzu emisijas
  . |
| --- | --- |

(1)

Atkritumu apsaimniekošana Savienībā būtu jāuzlabo ar mērķi aizsargāt
  ,
  saglabāt
  un
  uzlabot
  vides kvalitāti,
  aizsargāt
  cilvēka veselību,
  nodrošināt
  dabas resursu apdomīgu un
  efektīvu
  izmantošanu
  , popularizēt aprites ekonomikas principus, paplašināt atjaunojamās enerģijas izplatību, palielināt energoefektivitāti, samazināt Savienības atkarību no importētiem resursiem, radot jaunas ekonomiskās iespējas
  un
  ilgtermiņa konkurētspēju. Lai ekonomiku patiešām padarītu par aprites ekonomiku, ir nepieciešams veikt papildu pasākumus attiecībā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, pievēršoties visam produktu aprites ciklam tādā veidā, kas saglabā resursus un noslēdz aprites loku. Resursu efektīvāka izmantošana nodrošinātu arī būtiskus neto ieguvumus Savienības uzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm un patērētājiem
  ,
  vienlaikus samazinot kopējās gada siltumnīcefekta gāzu emisijas
  .

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Politiskam un sociālam stimulam, kas veicina reģenerāciju un pārstrādi kā aprites ekonomikas dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas veidu, būtu jāievēro atkritumu apsaimniekošanas hierarhija, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā

   (1a)

  , un stingri jāpiemēro pieeja, saskaņā ar kuru preventīva darbība ir svarīgāka nekā pārstrāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Politiskam un sociālam stimulam, kas veicina reģenerāciju un pārstrādi kā aprites ekonomikas dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas veidu, būtu jāievēro atkritumu apsaimniekošanas hierarhija, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā

   (1a)

  , un stingri jāpiemēro pieeja, saskaņā ar kuru preventīva darbība ir svarīgāka nekā pārstrāde.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Iepakojuma un izlietotā iepakojuma izmešana un neatbilstīga apglabāšana negatīvi ietekmē gan jūras vidi, gan Savienības ekonomiku, kā arī rada nevajadzīgus riskus sabiedrības veselībai. Daudzi no pludmalēs visbiežāk atrodamiem priekšmetiem ir izlietotais iepakojums, kuram ir ilgtermiņa ietekme uz vidi, kā arī ietekme uz tūrismu un sabiedrības iespējām baudīt šīs dabas teritorijas. Turklāt izlietotais iepakojums, kas nonāk jūras vidē, maina atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas prioritāro secību, jo īpaši pirms atkritumu neatbilstīgās apglabāšanas, neļaujot tos sagatavot atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citām reģenerācijas darbībām. Lai samazinātu izlietotā iepakojuma nesamērīgo daļu jūras atkritumos, būtu jānosaka saistošs mērķis, ko pastiprinātu dalībvalstu mērķtiecīgi pieņemti pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Iepakojuma un izlietotā iepakojuma izmešana un neatbilstīga apglabāšana negatīvi ietekmē gan jūras vidi, gan Savienības ekonomiku, kā arī rada nevajadzīgus riskus sabiedrības veselībai. Daudzi no pludmalēs visbiežāk atrodamiem priekšmetiem ir izlietotais iepakojums, kuram ir ilgtermiņa ietekme uz vidi, kā arī ietekme uz tūrismu un sabiedrības iespējām baudīt šīs dabas teritorijas. Turklāt izlietotais iepakojums, kas nonāk jūras vidē, maina atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas prioritāro secību, jo īpaši pirms atkritumu neatbilstīgās apglabāšanas, neļaujot tos sagatavot atkārtotai izmantošanai, pārstrādei un citām reģenerācijas darbībām. Lai samazinātu izlietotā iepakojuma nesamērīgo daļu jūras atkritumos, būtu jānosaka saistošs mērķis, ko pastiprinātu dalībvalstu mērķtiecīgi pieņemti pasākumi.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Lai labāk atspoguļotu Savienības mērķi virzīties uz aprites ekonomiku,
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 94/62/EK (13) mērķrādītāji par iepakojuma un izlietotā iepakojuma reģenerāciju un pārstrādi būtu jāgroza, palielinot
  atkārtotai izmantošanai sagatavojamo un
  pārstrādājamo izlietotā iepakojuma daudzumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Lai labāk atspoguļotu Savienības mērķi virzīties uz aprites ekonomiku,
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 94/62/EK (13) mērķrādītāji par iepakojuma un izlietotā iepakojuma reģenerāciju un pārstrādi būtu jāgroza, palielinot
  atkārtotai izmantošanai sagatavojamo un
  pārstrādājamo izlietotā iepakojuma daudzumu.

| (2) | Lai labāk atspoguļotu Savienības mērķi virzīties uz aprites ekonomiku, Direktīvas 94/62/EK mērķrādītāji par iepakojuma un izlietotā iepakojuma reģenerāciju un pārstrādi būtu jāgroza, palielinot pārstrādājamo izlietotā iepakojuma daudzumu. |
| --- | --- |

(2)

Lai labāk atspoguļotu Savienības mērķi virzīties uz aprites ekonomiku, Direktīvas 94/62/EK mērķrādītāji par iepakojuma un izlietotā iepakojuma reģenerāciju un pārstrādi būtu jāgroza, palielinot pārstrādājamo izlietotā iepakojuma daudzumu.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Būtu jānosaka atsevišķi kvantitatīvi atkārtotas izmantošanas mērķrādītāji, ko dalībvalstīm būtu jācenšas sasniegt, lai popularizētu atkārtoti izmantojamu iepakojumu, vienlaikus sekmējot darbvietu radīšanu un resursu taupību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Būtu jānosaka atsevišķi kvantitatīvi atkārtotas izmantošanas mērķrādītāji, ko dalībvalstīm būtu jācenšas sasniegt, lai popularizētu atkārtoti izmantojamu iepakojumu, vienlaikus sekmējot darbvietu radīšanu un resursu taupību.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | Biežāka iepakojuma atkārtota izmantošana var samazināt kopējās izmaksas piegādes ķēdē un izlietotā iepakojuma ietekmi uz vidi. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz ieviest tirgū atkārtoti izmantojamu iepakojumu, kas ir pārstrādājams tā izmantošanas cikla beigās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Biežāka iepakojuma atkārtota izmantošana var samazināt kopējās izmaksas piegādes ķēdē un izlietotā iepakojuma ietekmi uz vidi. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz ieviest tirgū atkārtoti izmantojamu iepakojumu, kas ir pārstrādājams tā izmantošanas cikla beigās.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

2.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2c) | Dažās situācijās, piemēram, sabiedriskajā ēdināšanā, vienreizējas lietošanas iepakojums ir nepieciešams, lai garantētu pārtikas higiēnu un patērētāju veselību un drošību. Dalībvalstīm tas būtu jāņem vērā, izstrādājot profilakses pasākumus, un jāveicina plašāka piekļuve šāda iepakojuma pārstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2c)

Dažās situācijās, piemēram, sabiedriskajā ēdināšanā, vienreizējas lietošanas iepakojums ir nepieciešams, lai garantētu pārtikas higiēnu un patērētāju veselību un drošību. Dalībvalstīm tas būtu jāņem vērā, izstrādājot profilakses pasākumus, un jāveicina plašāka piekļuve šāda iepakojuma pārstrādei.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Turklāt, lai nodrošinātu lielāku konsekvenci tiesību aktos par atkritumiem, definīcijas Direktīvā 94/62/EK būtu jāsaskaņo ar definīcijām
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā 2008/98/EK (14), kura attiecas uz atkritumiem vispārīgā nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Turklāt, lai nodrošinātu lielāku konsekvenci tiesību aktos par atkritumiem, definīcijas Direktīvā 94/62/EK būtu jāsaskaņo ar definīcijām
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā 2008/98/EK (14), kura attiecas uz atkritumiem vispārīgā nozīmē.

| (3) | Turklāt, lai nodrošinātu lielāku konsekvenci tiesību aktos par atkritumiem,
  neskarot iepakojuma un izlietota iepakojuma specifiku, attiecīgos gadījumos
  definīcijas Direktīvā 94/62/EK būtu jāsaskaņo ar definīcijām Direktīvā 2008/98/EK, kura attiecas uz atkritumiem vispārīgā nozīmē. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt, lai nodrošinātu lielāku konsekvenci tiesību aktos par atkritumiem,
  neskarot iepakojuma un izlietota iepakojuma specifiku, attiecīgos gadījumos
  definīcijas Direktīvā 94/62/EK būtu jāsaskaņo ar definīcijām Direktīvā 2008/98/EK, kura attiecas uz atkritumiem vispārīgā nozīmē.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Vēl vairāk palielinot Direktīvas 94/62/EK mērķrādītājus par izlietotā iepakojuma
  sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādi, tiktu gūti acīmredzami vidiskie, ekonomiskie un sociālie labumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Vēl vairāk palielinot Direktīvas 94/62/EK mērķrādītājus par izlietotā iepakojuma
  sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādi, tiktu gūti acīmredzami vidiskie, ekonomiskie un sociālie labumi.

| (4) | Vēl vairāk palielinot Direktīvas 94/62/EK mērķrādītājus par izlietotā iepakojuma pārstrādi, tiktu gūti acīmredzami vidiskie, ekonomiskie un sociālie labumi. |
| --- | --- |

(4)

Vēl vairāk palielinot Direktīvas 94/62/EK mērķrādītājus par izlietotā iepakojuma pārstrādi, tiktu gūti acīmredzami vidiskie, ekonomiskie un sociālie labumi.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Atkritumu rašanās novēršana ir efektīvākais veids, kā uzlabot resursu efektivitāti, samazināt atkritumu ietekmi uz vidi un veicināt augstas kvalitātes pārstrādātus materiālus. Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm būtu jāpieņem aprites cikla pieeja, lai mazinātu produktu ietekmi uz vidi. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai radītu stimulus ieviest atkārtoti izmantojamu iepakojumu un panākt pārstrādājama iepakojuma patēriņa un pārmērīga iepakojuma izmantošanas samazinājumu. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu izmantot atbilstīgus ekonomikas instrumentus un citus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izmantot tos, kas uzskaitīti Direktīvas 2008/98/EK IVa pielikumā. Turklāt atkritumu rašanās novēršanas pasākumiem nevajadzētu apdraudēt iepakojuma kā higiēnas vai patērētāju drošības uzturēšanas līdzekli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Atkritumu rašanās novēršana ir efektīvākais veids, kā uzlabot resursu efektivitāti, samazināt atkritumu ietekmi uz vidi un veicināt augstas kvalitātes pārstrādātus materiālus. Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm būtu jāpieņem aprites cikla pieeja, lai mazinātu produktu ietekmi uz vidi. Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai radītu stimulus ieviest atkārtoti izmantojamu iepakojumu un panākt pārstrādājama iepakojuma patēriņa un pārmērīga iepakojuma izmantošanas samazinājumu. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu izmantot atbilstīgus ekonomikas instrumentus un citus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izmantot tos, kas uzskaitīti Direktīvas 2008/98/EK IVa pielikumā. Turklāt atkritumu rašanās novēršanas pasākumiem nevajadzētu apdraudēt iepakojuma kā higiēnas vai patērētāju drošības uzturēšanas līdzekli.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Dalībvalstīm vajadzētu ieviest atbilstošus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, jo īpaši finansiālus un fiskālus stimulus, kas nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto izlietotā iepakojuma rašanās novēršanu un pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu, piemēram, maksu par atkritumu poligonu izmantošanu un atkritumu sadedzināšanu, “maksā par izmesto” shēmas, ražotāja lielākas atbildības shēmas un stimulus pašvaldībām. Šiem pasākumiem vajadzētu būt daļai no izlietotā iepakojuma rašanās novēršanas programmām visās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Dalībvalstīm vajadzētu ieviest atbilstošus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu, jo īpaši finansiālus un fiskālus stimulus, kas nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto izlietotā iepakojuma rašanās novēršanu un pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu, piemēram, maksu par atkritumu poligonu izmantošanu un atkritumu sadedzināšanu, “maksā par izmesto” shēmas, ražotāja lielākas atbildības shēmas un stimulus pašvaldībām. Šiem pasākumiem vajadzētu būt daļai no izlietotā iepakojuma rašanās novēršanas programmām visās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

4.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4c) | Pārliecinošā vairākumā gadījumu iepakojuma piedāvājumu un izvēli nosaka nevis galapatērētājs, bet gan ražotājs. Ar ražotāja paplašinātas atbildības shēmām var nepieļaut izlietotā iepakojuma veidošanos un arī ieviest sistēmas, kas garantēs, ka patērētājiem, citiem galalietotājiem vai atkritumu plūsmā tiks nodrošināta izlietotā un/vai atkritumos nonākušā iepakojuma pieņemšana atpakaļ un/vai savākšana un ka savākto iepakojumu un/vai izlietoto iepakojumu var izmantot atkārtoti vai reģenerēt, cita starpā arī pārstrādājot. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4c)

Pārliecinošā vairākumā gadījumu iepakojuma piedāvājumu un izvēli nosaka nevis galapatērētājs, bet gan ražotājs. Ar ražotāja paplašinātas atbildības shēmām var nepieļaut izlietotā iepakojuma veidošanos un arī ieviest sistēmas, kas garantēs, ka patērētājiem, citiem galalietotājiem vai atkritumu plūsmā tiks nodrošināta izlietotā un/vai atkritumos nonākušā iepakojuma pieņemšana atpakaļ un/vai savākšana un ka savākto iepakojumu un/vai izlietoto iepakojumu var izmantot atkārtoti vai reģenerēt, cita starpā arī pārstrādājot.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

4.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4d) | Lai veicinātu izlietotā iepakojuma rašanās novēršanu un samazinātu tā ietekmi uz vidi, vienlaikus veicinot augstas kvalitātes materiālu pārstrādi, būtu jāpārskata šīs direktīvas II pielikuma pamatprasības un vajadzības gadījumā tās jāmaina, lai stiprinātu tās prasības, kas uzlabos iepakojuma atkārtotas izmantošanas un augstas kvalitātes pārstrādes sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4d)

Lai veicinātu izlietotā iepakojuma rašanās novēršanu un samazinātu tā ietekmi uz vidi, vienlaikus veicinot augstas kvalitātes materiālu pārstrādi, būtu jāpārskata šīs direktīvas II pielikuma pamatprasības un vajadzības gadījumā tās jāmaina, lai stiprinātu tās prasības, kas uzlabos iepakojuma atkārtotas izmantošanas un augstas kvalitātes pārstrādes sistēmu.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

4.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4e) | Dalībvalstu stratēģijās būtu jāparedz sabiedrības informēšana, izmantojot dažādus stimulus un priekšrocības, ko sniedz no pārstrādātiem atkritumiem izgatavoti produkti, un tādējādi veicinot investīcijas pārstrādātu produktu ražošanas nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4e)

Dalībvalstu stratēģijās būtu jāparedz sabiedrības informēšana, izmantojot dažādus stimulus un priekšrocības, ko sniedz no pārstrādātiem atkritumiem izgatavoti produkti, un tādējādi veicinot investīcijas pārstrādātu produktu ražošanas nozarē.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

4.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4f) | Ilgtspējīgas bioekonomikas veicināšana var palīdzēt samazināt Eiropas atkarību no importētām izejvielām. Tirdzniecības nosacījumu bioloģiskas izcelsmes pārstrādājamiem un kompostējamiem bioloģiski noārdāmiem iepakojumiem uzlabošana un to spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana, kas kavē minēto materiālu izmantošanu, sniedz iespēju sekmēt turpmāku pētniecību un inovāciju un aizstāt fosilā kurināmā izejvielas ar atjaunojamiem resursiem iepakojuma ražošanai, ja tas ir izdevīgi no aprites cikla perspektīvas, un atbalstīt turpmāku bioloģisko pārstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4f)

Ilgtspējīgas bioekonomikas veicināšana var palīdzēt samazināt Eiropas atkarību no importētām izejvielām. Tirdzniecības nosacījumu bioloģiskas izcelsmes pārstrādājamiem un kompostējamiem bioloģiski noārdāmiem iepakojumiem uzlabošana un to spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana, kas kavē minēto materiālu izmantošanu, sniedz iespēju sekmēt turpmāku pētniecību un inovāciju un aizstāt fosilā kurināmā izejvielas ar atjaunojamiem resursiem iepakojuma ražošanai, ja tas ir izdevīgi no aprites cikla perspektīvas, un atbalstīt turpmāku bioloģisko pārstrādi.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Pamazām palielinot pašreizējos mērķrādītājus
  par
  izlietotā iepakojuma
  sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādi, būtu jānodrošina
  tas
  , ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas
  gaitā
  un atbilstoši tās hierarhijai. Šādā veidā būtu jānodrošina tas, ka vērtīgi materiāli, kas atrodami atkritumos, atgriežas atpakaļ Eiropas ekonomikā, tādējādi sekmējot Izejvielu iniciatīvas (15) īstenošanu un aprites ekonomikas izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Pamazām palielinot pašreizējos mērķrādītājus
  par
  izlietotā iepakojuma
  sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un
  pārstrādi, būtu jānodrošina
  tas
  , ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas
  gaitā
  un atbilstoši tās hierarhijai. Šādā veidā būtu jānodrošina tas, ka vērtīgi materiāli, kas atrodami atkritumos, atgriežas atpakaļ Eiropas ekonomikā, tādējādi sekmējot Izejvielu iniciatīvas (15) īstenošanu un aprites ekonomikas izveidi.

| (5) | Pamazām palielinot pašreizējos mērķrādītājus
  , kas noteikti attiecībā uz
  izlietotā iepakojuma pārstrādi, būtu jānodrošina, ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas
  procesā
  un atbilstoši tās hierarhijai. Šādā veidā būtu jānodrošina tas, ka vērtīgi materiāli, kas atrodami atkritumos, atgriežas atpakaļ Eiropas ekonomikā, tādējādi sekmējot Izejvielu iniciatīvas (15) īstenošanu un aprites ekonomikas izveidi
  , nesamazinot pārtikas nekaitīguma, patērētāju veselības un materiālu, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, prasības
  . |
| --- | --- |

(5)

Pamazām palielinot pašreizējos mērķrādītājus
  , kas noteikti attiecībā uz
  izlietotā iepakojuma pārstrādi, būtu jānodrošina, ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas
  procesā
  un atbilstoši tās hierarhijai. Šādā veidā būtu jānodrošina tas, ka vērtīgi materiāli, kas atrodami atkritumos, atgriežas atpakaļ Eiropas ekonomikā, tādējādi sekmējot Izejvielu iniciatīvas (15) īstenošanu un aprites ekonomikas izveidi
  , nesamazinot pārtikas nekaitīguma, patērētāju veselības un materiālu, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, prasības
  .

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Aprites ekonomikā būtu jāīsteno Septītās vides rīcības programmas precīzi noteikumi, kuros pausts aicinājums izstrādāt materiālu aprites netoksiskus ciklus tā, lai pārstrādātos atkritumus Savienībā varētu izmantot kā būtisku un uzticami izmantojamu izejmateriālu avotu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Aprites ekonomikā būtu jāīsteno Septītās vides rīcības programmas precīzi noteikumi, kuros pausts aicinājums izstrādāt materiālu aprites netoksiskus ciklus tā, lai pārstrādātos atkritumus Savienībā varētu izmantot kā būtisku un uzticami izmantojamu izejmateriālu avotu.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Tiklīdz pārstrādātais materiāls, kuram pēc īpašu atkritumu cikla beigu statusa kritēriju izpildes vai arī pēc šā materiāla iekļaušanas jaunā produktā piešķirts atkritumu cikla beigu statuss, no jauna tiek iekļauts ekonomikā, tam ir pilnībā jāatbilst Savienības ķīmisko vielu tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Tiklīdz pārstrādātais materiāls, kuram pēc īpašu atkritumu cikla beigu statusa kritēriju izpildes vai arī pēc šā materiāla iekļaušanas jaunā produktā piešķirts atkritumu cikla beigu statuss, no jauna tiek iekļauts ekonomikā, tam ir pilnībā jāatbilst Savienības ķīmisko vielu tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Mājsaimniecību izlietotais iepakojums un komerciālā un rūpnieciskā sektora izmantotais iepakojums būtiski atšķiras. Lai iegūtu skaidru un precīzu ieskatu abās plūsmās, dalībvalstīm par tām būtu jāziņo atsevišķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Mājsaimniecību izlietotais iepakojums un komerciālā un rūpnieciskā sektora izmantotais iepakojums būtiski atšķiras. Lai iegūtu skaidru un precīzu ieskatu abās plūsmās, dalībvalstīm par tām būtu jāziņo atsevišķi.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Daudzas dalībvalstis vēl nav pilnībā izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. Tāpēc ir būtiski noteikt skaidrus politikas mērķus un tādā veidā
  novērst
  to, ka
  pārstrādājamas izejvielas neizmantotas
  paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas zemākajos līmeņos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Daudzas dalībvalstis vēl nav pilnībā izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru. Tāpēc ir būtiski noteikt skaidrus politikas mērķus un tādā veidā
  novērst
  to, ka
  pārstrādājamas izejvielas neizmantotas
  paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas zemākajos līmeņos.

| (6) | Daudzas dalībvalstis vēl nav pilnībā izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru
  , kas paredzēta pārstrādei
  . Tāpēc ir būtiski noteikt skaidrus politikas mērķus
  attiecībā uz tādu atkritumu apsaimniekošanas objektu un iekārtu būvniecību, kas vajadzīgi, lai novērstu atkritumu rašanos un nodrošinātu atkritumu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi,
  un tādā veidā
  nepieļaut
  to, ka
  pārstrādājami materiāli
  paliek
  neizmantoti
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas zemākajos līmeņos
  , un būtiski ir arī noteikt stimulus investīcijām inovatīvā atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā, kas paredzēta pārstrādei
  . |
| --- | --- |

(6)

Daudzas dalībvalstis vēl nav pilnībā izveidojušas nepieciešamo atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūru
  , kas paredzēta pārstrādei
  . Tāpēc ir būtiski noteikt skaidrus politikas mērķus
  attiecībā uz tādu atkritumu apsaimniekošanas objektu un iekārtu būvniecību, kas vajadzīgi, lai novērstu atkritumu rašanos un nodrošinātu atkritumu atkārtotu izmantošanu un pārstrādi,
  un tādā veidā
  nepieļaut
  to, ka
  pārstrādājami materiāli
  paliek
  neizmantoti
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas zemākajos līmeņos
  , un būtiski ir arī noteikt stimulus investīcijām inovatīvā atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā, kas paredzēta pārstrādei
  .

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Lai palīdzētu sasniegt šīs direktīvas mērķus un sekmētu pāreju uz aprites ekonomiku, Komisijai būtu jāveicina koordinācija un informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm un dažādām ekonomikas nozarēm. Šādu apmaiņu varētu atvieglot, izveidojot komunikācijas platformas, kas varētu uzlabot informētību par jauniem rūpnieciskiem risinājumiem un sniegtu pilnīgāku priekšstatu par pieejamām spējām, kuras palīdzētu veidot saikni starp atkritumu apsaimniekošanas nozari un citām nozarēm un arī atbalstītu rūpniecisko simbiozi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Lai palīdzētu sasniegt šīs direktīvas mērķus un sekmētu pāreju uz aprites ekonomiku, Komisijai būtu jāveicina koordinācija un informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm un dažādām ekonomikas nozarēm. Šādu apmaiņu varētu atvieglot, izveidojot komunikācijas platformas, kas varētu uzlabot informētību par jauniem rūpnieciskiem risinājumiem un sniegtu pilnīgāku priekšstatu par pieejamām spējām, kuras palīdzētu veidot saikni starp atkritumu apsaimniekošanas nozari un citām nozarēm un arī atbalstītu rūpniecisko simbiozi.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Ja Direktīvā 2008/98/EK un 1999/31/EK paredzētie pārstrādes un poligonos apglabājamo atkritumu mērķrādītāji tiek skatīti kopā, Direktīvā 94/62/EK paredzētie Savienības mērķrādītāji par enerģijas reģenerāciju
  un
  izlietotā iepakojuma
  pārstrādi
  vairs nav vajadzīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Ja Direktīvā 2008/98/EK un 1999/31/EK paredzētie pārstrādes un poligonos apglabājamo atkritumu mērķrādītāji tiek skatīti kopā, Direktīvā 94/62/EK paredzētie Savienības mērķrādītāji par enerģijas reģenerāciju
  un
  izlietotā iepakojuma
  pārstrādi
  vairs nav vajadzīgi.

| (7) | Ja
  Padomes
  Direktīvā 2008/98/EK un 1999/31/EK (1a) paredzētie pārstrādes un poligonos apglabājamo atkritumu mērķrādītāji tiek skatīti kopā, Direktīvā 94/62/EK paredzētie Savienības mērķrādītāji par enerģijas reģenerāciju
  no
  izlietotā iepakojuma vairs nav vajadzīgi. |
| --- | --- |

(7)

Ja
  Padomes
  Direktīvā 2008/98/EK un 1999/31/EK (1a) paredzētie pārstrādes un poligonos apglabājamo atkritumu mērķrādītāji tiek skatīti kopā, Direktīvā 94/62/EK paredzētie Savienības mērķrādītāji par enerģijas reģenerāciju
  no
  izlietotā iepakojuma vairs nav vajadzīgi.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Šī direktīva nosaka ilgtermiņa mērķus Savienības atkritumu apsaimniekošanai un dod uzņēmējiem un dalībvalstīm skaidru ievirzi attiecībā uz
  ieguldījumiem
  , kas
  vajadzīgi
  , lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus.
  Kad dalībvalstis izstrādā
  atkritumu apsaimniekošanas stratēģijas un
  plāno ieguldījumus
  atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā,
  tām
  būtu saprātīgi jāizmanto Eiropas strukturālie un investīciju fondi
  un tas jādara
  atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai,
  sekmējot
  atkritumu rašanās novēršanu
  , atkritumu
  atkārtotu izmantošanu un pārstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Šī direktīva nosaka ilgtermiņa mērķus Savienības atkritumu apsaimniekošanai un dod uzņēmējiem un dalībvalstīm skaidru ievirzi attiecībā uz
  ieguldījumiem
  , kas
  vajadzīgi
  , lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus.
  Kad dalībvalstis izstrādā
  atkritumu apsaimniekošanas stratēģijas un
  plāno ieguldījumus
  atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā,
  tām
  būtu saprātīgi jāizmanto Eiropas strukturālie un investīciju fondi
  un tas jādara
  atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai,
  sekmējot
  atkritumu rašanās novēršanu
  , atkritumu
  atkārtotu izmantošanu un pārstrādi.

| (8) | Šī direktīva nosaka ilgtermiņa mērķus Savienības atkritumu apsaimniekošanai un dod uzņēmējiem un dalībvalstīm skaidru ievirzi attiecībā uz
  investīcijām
  , kas
  vajadzīgas
  , lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus.
  Izstrādājot
  atkritumu apsaimniekošanas
  nacionālās
  stratēģijas un
  plānojot investīcijas
  atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā
  un aprites ekonomikā
  ,
  dalībvalstīm
  būtu saprātīgi jāizmanto Eiropas strukturālie un investīciju fondi atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai
  un šīs stratēģijas un investīciju plāni būtu jāizstrādā tā
  ,
  lai tie visupirms sekmētu
  atkritumu rašanās novēršanu
  un
  atkārtotu izmantošanu, un
  pēc tam
  pārstrādi
  atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai
  . |
| --- | --- |

(8)

Šī direktīva nosaka ilgtermiņa mērķus Savienības atkritumu apsaimniekošanai un dod uzņēmējiem un dalībvalstīm skaidru ievirzi attiecībā uz
  investīcijām
  , kas
  vajadzīgas
  , lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus.
  Izstrādājot
  atkritumu apsaimniekošanas
  nacionālās
  stratēģijas un
  plānojot investīcijas
  atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūrā
  un aprites ekonomikā
  ,
  dalībvalstīm
  būtu saprātīgi jāizmanto Eiropas strukturālie un investīciju fondi atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai
  un šīs stratēģijas un investīciju plāni būtu jāizstrādā tā
  ,
  lai tie visupirms sekmētu
  atkritumu rašanās novēršanu
  un
  atkārtotu izmantošanu, un
  pēc tam
  pārstrādi
  atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai
  .

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Būtu jāpārskata noteikumi par turpmāku pārstrādes mērķrādītāju paaugstināšanu, sākot no 2030. gada, ņemot vērā šīs direktīvas piemērošanā gūto pieredzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Būtu jāpārskata noteikumi par turpmāku pārstrādes mērķrādītāju paaugstināšanu, sākot no 2030. gada, ņemot vērā šīs direktīvas piemērošanā gūto pieredzi.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Lai
  dalībvalstis varētu aprēķināt, vai mērķrādītāji, kas noteikti attiecībā uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādi, ir sasniegti
  ,
  tām
  vajadzētu
  spēt aprēķinus veikt par produktiem un komponentiem
  ,
  ko atkārtotai izmantošanai sagatavojis atzīts operators
  ,
  kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  un
  atzītas depozīta sistēmas
  .
  Lai nodrošinātu saskaņotus šo aprēķinu veikšanas nosacījumus, Komisija pieņems sīki izstrādātus noteikumus par to
  ,
  kā noteikt, kas
  ir
  atzīti operatori, kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un atzītas depozīta sistēmas
  ,
  un sīki izstrādātus noteikumus par datu vākšanu, verificēšanu un ziņošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Lai
  dalībvalstis varētu aprēķināt, vai mērķrādītāji, kas noteikti attiecībā uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādi, ir sasniegti
  ,
  tām
  vajadzētu
  spēt aprēķinus veikt par produktiem un komponentiem
  ,
  ko atkārtotai izmantošanai sagatavojis atzīts operators
  ,
  kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai,
  un
  atzītas depozīta sistēmas
  .
  Lai nodrošinātu saskaņotus šo aprēķinu veikšanas nosacījumus, Komisija pieņems sīki izstrādātus noteikumus par to
  ,
  kā noteikt, kas
  ir
  atzīti operatori, kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un atzītas depozīta sistēmas
  ,
  un sīki izstrādātus noteikumus par datu vākšanu, verificēšanu un ziņošanu.

| (11) | Lai
  nodrošinātu vienotu datu aprēķināšanu saistībā ar pārstrādes mērķrādītājiem
  ,
  Komisijai
  vajadzētu
  pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par to
  ,
  kā noteikt pārstrādes operatorus
  ,
  un par datu vākšanu, izsekojamību, pārbaudi
  un
  paziņošanu
  .
  Pēc šīs saskaņotās metodikas pieņemšanas dalībvalstīm — lai aprēķinātu
  ,
  vai pārstrādes mērķrādītāji
  ir
  sasniegti — vajadzētu spēt ņemt vērā metālu pārstrādi
  ,
  kas notiek kopā ar sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu. |
| --- | --- |

(11)

Lai
  nodrošinātu vienotu datu aprēķināšanu saistībā ar pārstrādes mērķrādītājiem
  ,
  Komisijai
  vajadzētu
  pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par to
  ,
  kā noteikt pārstrādes operatorus
  ,
  un par datu vākšanu, izsekojamību, pārbaudi
  un
  paziņošanu
  .
  Pēc šīs saskaņotās metodikas pieņemšanas dalībvalstīm — lai aprēķinātu
  ,
  vai pārstrādes mērķrādītāji
  ir
  sasniegti — vajadzētu spēt ņemt vērā metālu pārstrādi
  ,
  kas notiek kopā ar sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lai nodrošinātu to datu ticamību, kas savākti par
  sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  , ir būtiski paredzēt kopīgus ziņošanas noteikumus. Tāpat ir svarīgi precīzāk noteikt, kādi noteikumi dalībvalstīm jāievēro, kad tās ziņo par faktiski pārstrādātajiem daudzumiem, kurus var ieskaitīt pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanā.
  Tālab ziņošanai par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu caurmērā jābalstās uz galīgās pārstrādes procesā notikušo ielaidi. Lai ierobežotu administratīvo slogu, ar stingriem nosacījumiem būtu jāatļauj dalībvalstīm pārstrādes rādītājus ziņot, pamatojoties materiālu izlaidi no šķirotavām
  . Materiālu vai vielu masas zudumi, kas rodas fiziskās un/vai ķīmiskās pārvērtībās, kuras ir raksturīgas galīgās pārstrādes procesam, nebūtu jāatvelk no to atkritumu masas, par kuriem ziņots kā par pārstrādātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Lai nodrošinātu to datu ticamību, kas savākti par
  sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  , ir būtiski paredzēt kopīgus ziņošanas noteikumus. Tāpat ir svarīgi precīzāk noteikt, kādi noteikumi dalībvalstīm jāievēro, kad tās ziņo par faktiski pārstrādātajiem daudzumiem, kurus var ieskaitīt pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanā.
  Tālab ziņošanai par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu caurmērā jābalstās uz galīgās pārstrādes procesā notikušo ielaidi. Lai ierobežotu administratīvo slogu, ar stingriem nosacījumiem būtu jāatļauj dalībvalstīm pārstrādes rādītājus ziņot, pamatojoties materiālu izlaidi no šķirotavām
  . Materiālu vai vielu masas zudumi, kas rodas fiziskās un/vai ķīmiskās pārvērtībās, kuras ir raksturīgas galīgās pārstrādes procesam, nebūtu jāatvelk no to atkritumu masas, par kuriem ziņots kā par pārstrādātiem.

| (12) | Lai nodrošinātu to datu ticamību, kas savākti par
  pārstrādi
  , ir būtiski paredzēt kopīgus
  datu vākšanas, izsekojamības, pārbaudes un
  ziņošanas noteikumus. Tāpat ir svarīgi precīzāk noteikt, kādi noteikumi dalībvalstīm jāievēro, kad tās ziņo par faktiski pārstrādātajiem daudzumiem, kurus var ieskaitīt pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanā.
  Mērķrādītāju sasniegšanas aprēķiniem vajadzētu balstīties uz vienu saskaņotu metodi, kas novērš izgāztu atkritumu uzdošanu par pārstrādātiem atkritumiem. Tālab ziņošanai par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu jābalstās uz galīgās pārstrādes procesā notikušo ielaidi
  . Materiālu vai vielu masas zudumi, kas rodas fiziskās un/vai ķīmiskās pārvērtībās, kuras ir raksturīgas galīgās pārstrādes procesam, nebūtu jāatvelk no to atkritumu masas, par kuriem ziņots kā par pārstrādātiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu to datu ticamību, kas savākti par
  pārstrādi
  , ir būtiski paredzēt kopīgus
  datu vākšanas, izsekojamības, pārbaudes un
  ziņošanas noteikumus. Tāpat ir svarīgi precīzāk noteikt, kādi noteikumi dalībvalstīm jāievēro, kad tās ziņo par faktiski pārstrādātajiem daudzumiem, kurus var ieskaitīt pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanā.
  Mērķrādītāju sasniegšanas aprēķiniem vajadzētu balstīties uz vienu saskaņotu metodi, kas novērš izgāztu atkritumu uzdošanu par pārstrādātiem atkritumiem. Tālab ziņošanai par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu jābalstās uz galīgās pārstrādes procesā notikušo ielaidi
  . Materiālu vai vielu masas zudumi, kas rodas fiziskās un/vai ķīmiskās pārvērtībās, kuras ir raksturīgas galīgās pārstrādes procesam, nebūtu jāatvelk no to atkritumu masas, par kuriem ziņots kā par pārstrādātiem.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Dalībvalstu paziņotie
  statistikas dati
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt
  atkritumu jomā pieņemto
  tiesību
  aktu izpildi
  visās dalībvalstīs.
  Statistikas kvalitāte
  ,
  uzticamība
  un
  salīdzināmība būtu jāuzlabo
  ,
  ieviešot vienotu kontaktpunktu
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  svītrojot
  novecojušās
  prasības par ziņošanu
  , salīdzinoši
  novērtējot
  valstu
  izmantoto
  ziņošanas
  metodiku
  un
  ieviešot
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Dalībvalstu paziņotie
  statistikas dati
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt
  atkritumu jomā pieņemto
  tiesību
  aktu izpildi
  visās dalībvalstīs.
  Statistikas kvalitāte
  ,
  uzticamība
  un
  salīdzināmība būtu jāuzlabo
  ,
  ieviešot vienotu kontaktpunktu
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  svītrojot
  novecojušās
  prasības par ziņošanu
  , salīdzinoši
  novērtējot
  valstu
  izmantoto
  ziņošanas
  metodiku
  un
  ieviešot
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojumu
  .

| (14) | Dalībvalstu paziņotie
  dati un informācija
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt
  atbilstību
  tiesību
  aktiem par atkritumiem
  visās dalībvalstīs.
  Vajadzētu panākt
  ,
  ka tiek paziņoti kvalitatīvāki, ticamāki un salīdzināmāki dati, tāpēc ir jāievieš vienota datu vākšanas
  un
  apstrādes metodika, kuras pamatā ir ticami avoti
  ,
  un jāievieš vienota ievadīšanas vieta
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  jāsvītro
  novecojušās
  ziņošanas prasības
  , salīdzinoši
  jāvērtē
  valstu ziņošanas
  metodikas
  un
  jāievieš
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojums
  . |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstu paziņotie
  dati un informācija
  ir būtiski, lai Komisija varētu novērtēt
  atbilstību
  tiesību
  aktiem par atkritumiem
  visās dalībvalstīs.
  Vajadzētu panākt
  ,
  ka tiek paziņoti kvalitatīvāki, ticamāki un salīdzināmāki dati, tāpēc ir jāievieš vienota datu vākšanas
  un
  apstrādes metodika, kuras pamatā ir ticami avoti
  ,
  un jāievieš vienota ievadīšanas vieta
  visiem ar atkritumiem saistītajiem datiem,
  jāsvītro
  novecojušās
  ziņošanas prasības
  , salīdzinoši
  jāvērtē
  valstu ziņošanas
  metodikas
  un
  jāievieš
  datu kvalitātes pārbaudes
  ziņojums
  .

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Atkritumu apsaimniekošanas jomā paziņoto statistikas datu ticamība ir ārkārtīgi svarīga sekmīgai [tiesību aktu] īstenošanai un dalībvalstu sniegto datu salīdzināmības nodrošināšanai. Tāpēc
  būtu jāprasa, lai dalībvalstis
  , kad tās sagatavo ziņojumus par atbilstību Direktīvas 94/62/EK mērķrādītājiem,
  izmantotu jaunāko metodiku
  , ko izstrādājusi Komisija
  un
  dalībvalstu statistikas
  biroji
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Atkritumu apsaimniekošanas jomā paziņoto statistikas datu ticamība ir ārkārtīgi svarīga sekmīgai [tiesību aktu] īstenošanai un dalībvalstu sniegto datu salīdzināmības nodrošināšanai. Tāpēc
  būtu jāprasa, lai dalībvalstis
  , kad tās sagatavo ziņojumus par atbilstību Direktīvas 94/62/EK mērķrādītājiem,
  izmantotu jaunāko metodiku
  , ko izstrādājusi Komisija
  un
  dalībvalstu statistikas
  biroji
  .

| (16) | Atkritumu apsaimniekošanas jomā paziņoto statistikas datu ticamība ir ārkārtīgi svarīga sekmīgai [tiesību aktu] īstenošanai un dalībvalstu sniegto datu salīdzināmības nodrošināšanai. Tāpēc
  dalībvalstīm
  , kad tās sagatavo ziņojumus par atbilstību Direktīvas 94/62/EK mērķrādītājiem,
  būtu jāizmanto vienota datu vākšanas un apstrādes metodika
  , ko izstrādājusi Komisija
  sadarbībā ar
  dalībvalstu statistikas
  birojiem un par atkritumu apsaimniekošanu atbildīgajām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm
  . |
| --- | --- |

(16)

Atkritumu apsaimniekošanas jomā paziņoto statistikas datu ticamība ir ārkārtīgi svarīga sekmīgai [tiesību aktu] īstenošanai un dalībvalstu sniegto datu salīdzināmības nodrošināšanai. Tāpēc
  dalībvalstīm
  , kad tās sagatavo ziņojumus par atbilstību Direktīvas 94/62/EK mērķrādītājiem,
  būtu jāizmanto vienota datu vākšanas un apstrādes metodika
  , ko izstrādājusi Komisija
  sadarbībā ar
  dalībvalstu statistikas
  birojiem un par atkritumu apsaimniekošanu atbildīgajām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm
  .

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Dalībvalstīm pēc Komisijas pieprasījuma un bez kavēšanās būtu jāiesniedz jebkāda informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu šīs direktīvas īstenošanu kopumā un tās ietekmi uz vidi un cilvēku veselību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Dalībvalstīm pēc Komisijas pieprasījuma un bez kavēšanās būtu jāiesniedz jebkāda informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu šīs direktīvas īstenošanu kopumā un tās ietekmi uz vidi un cilvēku veselību.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lai papildinātu
  vai grozītu
  Direktīvu 94/62/EK, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras attiecībā uz
  6.a panta 2. punktu
  ,
  6.a panta 5. punktu
  ,
  11. panta 3. punktu
  ,
  19. panta 2. punktu
  un
  20. pantu pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu. Īpaši svarīgi
  ir
  tas
  , lai Komisija sagatavošanas
  darbu laikā
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  . Komisijai
  ,
  kad tā sagatavo un izstrādā deleģētos aktus
  ,
  būtu jānodrošina vienlaicīga
  ,
  savlaicīga
  un
  atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam
  un
  Padomei
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai papildinātu
  vai grozītu
  Direktīvu 94/62/EK, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras attiecībā uz
  6.a panta 2. punktu
  ,
  6.a panta 5. punktu
  ,
  11. panta 3. punktu
  ,
  19. panta 2. punktu
  un
  20. pantu pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu. Īpaši svarīgi
  ir
  tas
  , lai Komisija sagatavošanas
  darbu laikā
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  . Komisijai
  ,
  kad tā sagatavo un izstrādā deleģētos aktus
  ,
  būtu jānodrošina vienlaicīga
  ,
  savlaicīga
  un
  atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam
  un
  Padomei
  .

| (17) | Lai papildinātu Direktīvu 94/62/EK, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  attiecībā uz
  noteikumiem par to, kā aprēķināma pārstrādes mērķrādītāju sasniegšana
  ,
  attiecībā uz dažiem izņēmumiem saistībā ar maksimālo smago metālu koncentrācijas līmeni dažos pārstrādātos materiālos
  ,
  produktu apriti un iepakojuma veidiem un par datu vākšanas un apstrādes kopējo metodiku
  ,
  un datu par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu ziņošanas formātu,
  un
  grozījumiem to piemēru sarakstā, kas ilustrē iepakojuma definīciju, un tehniskām problēmām, kuras radušās šīs direktīvas piemērošanā.
  Ir
  īpaši būtiski
  , lai Komisija
  , veicot
  sagatavošanas
  darbus,
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem
  ,
  kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši
  ,
  lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību
  ,
  Eiropas Parlaments
  un
  Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem,
  un
  minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  . |
| --- | --- |

(17)

Lai papildinātu Direktīvu 94/62/EK, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
  pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  attiecībā uz
  noteikumiem par to, kā aprēķināma pārstrādes mērķrādītāju sasniegšana
  ,
  attiecībā uz dažiem izņēmumiem saistībā ar maksimālo smago metālu koncentrācijas līmeni dažos pārstrādātos materiālos
  ,
  produktu apriti un iepakojuma veidiem un par datu vākšanas un apstrādes kopējo metodiku
  ,
  un datu par pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanu ziņošanas formātu,
  un
  grozījumiem to piemēru sarakstā, kas ilustrē iepakojuma definīciju, un tehniskām problēmām, kuras radušās šīs direktīvas piemērošanā.
  Ir
  īpaši būtiski
  , lai Komisija
  , veicot
  sagatavošanas
  darbus,
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  , un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem
  ,
  kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši
  ,
  lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību
  ,
  Eiropas Parlaments
  un
  Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem,
  un
  minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  .

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 94/62/EK īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras
  attiecībā uz 12. panta 3.d punktu
  un
  19. pantu
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (16). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 94/62/EK īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras
  attiecībā uz 12. panta 3.d punktu
  un
  19. pantu
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (16).

| (18) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 94/62/EK īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai
  , lai pielāgotu zinātnes
  un
  tehnikas attīstībai izmantoto iepakojuma materiālu identifikācijas sistēmu
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (16). |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 94/62/EK īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai
  , lai pielāgotu zinātnes
  un
  tehnikas attīstībai izmantoto iepakojuma materiālu identifikācijas sistēmu
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (16).

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Dalībvalstīm būtu jāpanāk, lai visiem darba ņēmējiem Savienībā būtu nodrošinātas augsta līmeņa arodveselības un drošības prasības saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un atbilstoši konkrētajiem riskiem, ar kuriem darba ņēmēji saskaras dažos ražošanas, pārstrādes un atkritumu apsaimniekošanas sektoros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Dalībvalstīm būtu jāpanāk, lai visiem darba ņēmējiem Savienībā būtu nodrošinātas augsta līmeņa arodveselības un drošības prasības saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un atbilstoši konkrētajiem riskiem, ar kuriem darba ņēmēji saskaras dažos ražošanas, pārstrādes un atkritumu apsaimniekošanas sektoros.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

1. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1) | direktīvas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

-1)

“2.   Tādēļ šajā direktīvā paredzēti pasākumi, kuru mērķis kā pirmā prioritāte ir novērst izlietotā iepakojuma rašanos un papildu pamatprincipi ir atkārtota lietošana, pārstrāde un citas izlietotā iepakojuma reģenerācijas formas, tādējādi samazinot šādu atkritumu galīgo apglabāšanu.”

| | “2.   Tādēļ šajā direktīvā paredzēti pasākumi, kuru mērķis kā pirmā prioritāte ir novērst izlietotā iepakojuma rašanos un papildu pamatprincipi ir atkārtota lietošana, pārstrāde un citas izlietotā iepakojuma reģenerācijas formas, tādējādi samazinot šādu atkritumu galīgo apglabāšanu
  , lai dotu ieguldījumu pārejā uz aprites ekonomiku
  .” |
| --- | --- |

“2.   Tādēļ šajā direktīvā paredzēti pasākumi, kuru mērķis kā pirmā prioritāte ir novērst izlietotā iepakojuma rašanos un papildu pamatprincipi ir atkārtota lietošana, pārstrāde un citas izlietotā iepakojuma reģenerācijas formas, tādējādi samazinot šādu atkritumu galīgo apglabāšanu
  , lai dotu ieguldījumu pārejā uz aprites ekonomiku
  .”

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | pievieno šādu punktu:



  “2.a   
  “Bioloģiskas izcelsmes iepakojums” ir tāds iepakojums, kurš iegūts no bioloģiskas izcelsmes materiāla, kas nav ģeoloģisku formāciju un/vai fosilizējies materiāls.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“2.a   
  “Bioloģiskas izcelsmes iepakojums” ir tāds iepakojums, kurš iegūts no bioloģiskas izcelsmes materiāla, kas nav ģeoloģisku formāciju un/vai fosilizējies materiāls.”

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

3. pants – 3. līdz 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | panta 3.–10. punktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

panta 3.–10. punktu svītro;

| c) | panta 3. 
  un 4. punktu un 6.
  –10. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 3. 
  un 4. punktu un 6.
  –10. punktu svītro;

un 4. punktu un 6.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Turklāt piemēro “atkritumu”, “atkritumu radītāja”, “atkritumu īpašnieka”, “atkritumu apsaimniekošanas”, “savākšanas”, “dalītas savākšanas”, “atkritumu rašanās novēršanas”,
  “atkārtotas izmantošanas”
  , “apstrādes”, “reģenerācijas”,
  “sagatavošanas atkārtotai izmantošanai”
  ,
  “pārstrādes”
  , “galīgās pārstrādes procesa” un “apglabāšanas” definīcijas, kas sniegtas Direktīvas 2008/98/EK 3. pantā.” | “Turklāt piemēro “atkritumu”, “atkritumu radītāja”, “atkritumu īpašnieka”, “atkritumu apsaimniekošanas”, “savākšanas”, “dalītas savākšanas”, “atkritumu rašanās novēršanas”,
  “šķirošanas”, “sadzīves atkritumu”, “rūpniecisko un komerciālo atkritumu”
  , “apstrādes”, “reģenerācijas”,
  “pārstrādes”
  ,
  “organiskās pārstrādes”
  , “galīgās pārstrādes procesa”
  , “piedrazojuma”
  un “apglabāšanas” definīcijas, kas sniegtas Direktīvas 2008/98/EK 3. pantā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“Turklāt piemēro “atkritumu”, “atkritumu radītāja”, “atkritumu īpašnieka”, “atkritumu apsaimniekošanas”, “savākšanas”, “dalītas savākšanas”, “atkritumu rašanās novēršanas”,
  “atkārtotas izmantošanas”
  , “apstrādes”, “reģenerācijas”,
  “sagatavošanas atkārtotai izmantošanai”
  ,
  “pārstrādes”
  , “galīgās pārstrādes procesa” un “apglabāšanas” definīcijas, kas sniegtas Direktīvas 2008/98/EK 3. pantā.”

“atkārtotas izmantošanas”

“sagatavošanas atkārtotai izmantošanai”

“pārstrādes”

“Turklāt piemēro “atkritumu”, “atkritumu radītāja”, “atkritumu īpašnieka”, “atkritumu apsaimniekošanas”, “savākšanas”, “dalītas savākšanas”, “atkritumu rašanās novēršanas”,
  “šķirošanas”, “sadzīves atkritumu”, “rūpniecisko un komerciālo atkritumu”
  , “apstrādes”, “reģenerācijas”,
  “pārstrādes”
  ,
  “organiskās pārstrādes”
  , “galīgās pārstrādes procesa”
  , “piedrazojuma”
  un “apglabāšanas” definīcijas, kas sniegtas Direktīvas 2008/98/EK 3. pantā.”

“šķirošanas”, “sadzīves atkritumu”, “rūpniecisko un komerciālo atkritumu”

“pārstrādes”

“organiskās pārstrādes”

, “piedrazojuma”

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 94/62/EK

4. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Šādi papildpasākumi var ietvert valsts programmas, ražotāju paplašinātās atbildības shēmās iestrādātus stimulus
  , lai mazinātu iepakojuma ietekmi uz vidi
  , vai līdzīgus pasākumus, kas pieņemti, vajadzības gadījumā apspriežoties ar uzņēmējiem
  ,
  un
  kas
  domāti, lai apkopotu un izmantotu daudzās iniciatīvas, kas attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu īstenotas dalībvalstīs
  .
  Tie atbilst šīs direktīvas 1. panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem
  .” | “Dalībvalstis veic pasākumus
  , lai mazinātu iepakojuma ietekmi uz vidi
  un sekmētu to atkritumu rašanās novēršanas mērķu sasniegšanu
  , kas
  ir noteikti Direktīvas 2008/98/EK 9. panta - 1. punktā. Šādi pasākumi ietver arī ražotāja paplašināto atbildību, kā noteikts 8
  . 
  panta 1. punkta trešajā daļā, un stimulus, lai ieviestu atkārtoti izmantojamu iepakojumu
  . |
| | Dalībvalstis veic pasākumus, lai panāktu nepārstrādājama iepakojuma un pārmērīga iepakojuma patēriņa noturīgu samazinājumu. Šādi pasākumi neapdraud higiēnu vai pārtikas nekaitīgumu. |
| | Turklāt dalībvalstis var veikt citus pasākumus, kas pieņemti, apspriežoties ar uzņēmējiem un patērētāju un vides organizācijām, un kas domāti, lai apkopotu un izmantotu daudzās iniciatīvas, kuras attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu īstenotas dalībvalstīs. |
| | Tie atbilst šīs direktīvas 1. panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem. |
| | Dalībvalstis izmanto piemērotus ekonomiskus instrumentus un citus pasākumus, kas stimulē atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IVa pielikumā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“Šādi papildpasākumi var ietvert valsts programmas, ražotāju paplašinātās atbildības shēmās iestrādātus stimulus
  , lai mazinātu iepakojuma ietekmi uz vidi
  , vai līdzīgus pasākumus, kas pieņemti, vajadzības gadījumā apspriežoties ar uzņēmējiem
  ,
  un
  kas
  domāti, lai apkopotu un izmantotu daudzās iniciatīvas, kas attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu īstenotas dalībvalstīs
  .
  Tie atbilst šīs direktīvas 1. panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem
  .”

“Šādi papildpasākumi var ietvert valsts programmas, ražotāju paplašinātās atbildības shēmās iestrādātus stimulus

, vai līdzīgus pasākumus, kas pieņemti, vajadzības gadījumā apspriežoties ar uzņēmējiem

un

domāti, lai apkopotu un izmantotu daudzās iniciatīvas, kas attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu īstenotas dalībvalstīs

Tie atbilst šīs direktīvas 1. panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem

“Dalībvalstis veic pasākumus
  , lai mazinātu iepakojuma ietekmi uz vidi
  un sekmētu to atkritumu rašanās novēršanas mērķu sasniegšanu
  , kas
  ir noteikti Direktīvas 2008/98/EK 9. panta - 1. punktā. Šādi pasākumi ietver arī ražotāja paplašināto atbildību, kā noteikts 8
  . 
  panta 1. punkta trešajā daļā, un stimulus, lai ieviestu atkārtoti izmantojamu iepakojumu
  .

“Dalībvalstis veic pasākumus

un sekmētu to atkritumu rašanās novēršanas mērķu sasniegšanu

ir noteikti Direktīvas 2008/98/EK 9. panta - 1. punktā. Šādi pasākumi ietver arī ražotāja paplašināto atbildību, kā noteikts 8

panta 1. punkta trešajā daļā, un stimulus, lai ieviestu atkārtoti izmantojamu iepakojumu

Dalībvalstis veic pasākumus, lai panāktu nepārstrādājama iepakojuma un pārmērīga iepakojuma patēriņa noturīgu samazinājumu. Šādi pasākumi neapdraud higiēnu vai pārtikas nekaitīgumu.

Dalībvalstis veic pasākumus, lai panāktu nepārstrādājama iepakojuma un pārmērīga iepakojuma patēriņa noturīgu samazinājumu. Šādi pasākumi neapdraud higiēnu vai pārtikas nekaitīgumu.

Turklāt dalībvalstis var veikt citus pasākumus, kas pieņemti, apspriežoties ar uzņēmējiem un patērētāju un vides organizācijām, un kas domāti, lai apkopotu un izmantotu daudzās iniciatīvas, kuras attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu īstenotas dalībvalstīs.

Turklāt dalībvalstis var veikt citus pasākumus, kas pieņemti, apspriežoties ar uzņēmējiem un patērētāju un vides organizācijām, un kas domāti, lai apkopotu un izmantotu daudzās iniciatīvas, kuras attiecībā uz atkritumu rašanās novēršanu īstenotas dalībvalstīs.

Tie atbilst šīs direktīvas 1. panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem.

Tie atbilst šīs direktīvas 1. panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem.

Dalībvalstis izmanto piemērotus ekonomiskus instrumentus un citus pasākumus, kas stimulē atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IVa pielikumā.”

Dalībvalstis izmanto piemērotus ekonomiskus instrumentus un citus pasākumus, kas stimulē atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu. Šādu instrumentu un pasākumu vidū var būt tie, kas minēti Direktīvas 2008/98/EK IVa pielikumā.”

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

4. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a) | direktīvas 4. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a)

2.a)

direktīvas 4. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

direktīvas 4. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   
  Attiecīgā gadījumā Komisija
  iesniedz
  priekšlikumus pasākumiem
  , kas stiprinātu un papildinātu pamatprasību izpildi
  un nodrošinātu
  to, ka jaunu iepakojumu laiž tirgū tikai tad, ja ražotājs ir veicis visus vajadzīgos pasākumus, lai, nekaitējot iepakojuma
  pamatfunkcijām
  , samazinātu tā ietekmi uz vidi.

| | “3.   
  Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim
  iesniedz
  pamatprasību atjaunināšanas priekšlikumus
  , kas stiprinātu un papildinātu pamatprasību izpildi
  , ar mērķi nodrošināt
  to, ka jaunu iepakojumu laiž tirgū tikai tad, ja ražotājs ir veicis visus vajadzīgos pasākumus, lai, nekaitējot iepakojuma
  pamatfunkciju izpildei
  , samazinātu tā ietekmi uz vidi.
  Komisija pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām, iesniedz tiesību akta priekšlikumu ar atjauninātām prasībām, jo īpaši lai stiprinātu atkārtotas izmantošanas un augstas kvalitātes pārstrādes sistēmu.” |
| --- | --- |

“3.   
  Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim
  iesniedz
  pamatprasību atjaunināšanas priekšlikumus
  , kas stiprinātu un papildinātu pamatprasību izpildi
  , ar mērķi nodrošināt
  to, ka jaunu iepakojumu laiž tirgū tikai tad, ja ražotājs ir veicis visus vajadzīgos pasākumus, lai, nekaitējot iepakojuma
  pamatfunkciju izpildei
  , samazinātu tā ietekmi uz vidi.
  Komisija pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām, iesniedz tiesību akta priekšlikumu ar atjauninātām prasībām, jo īpaši lai stiprinātu atkārtotas izmantošanas un augstas kvalitātes pārstrādes sistēmu.”

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.b punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

4. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b) | direktīvas 4. pantam pievieno šādu punktu:



  “3.a   
  Dalībvalstis veicina — ja raugoties no aprites cikla viedokļa tas ir videi labvēlīgi — bioloģiskas izcelsmes pārstrādājamu un bioloģiski noārdāmu kompostējamu iepakojumu izmantošanu, veicot tādus pasākumus kā:








  a) | to izmantošanas veicināšanu, cita starpā, ņemot talkā ekonomiskus instrumentus, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b)

2.b)

direktīvas 4. pantam pievieno šādu punktu:

direktīvas 4. pantam pievieno šādu punktu:

“3.a   
  Dalībvalstis veicina — ja raugoties no aprites cikla viedokļa tas ir videi labvēlīgi — bioloģiskas izcelsmes pārstrādājamu un bioloģiski noārdāmu kompostējamu iepakojumu izmantošanu, veicot tādus pasākumus kā:

a)

to izmantošanas veicināšanu, cita starpā, ņemot talkā ekonomiskus instrumentus,

| b) | šādu produktu tirgus nosacījumu uzlabošanu, |
| --- | --- |

b)

šādu produktu tirgus nosacījumu uzlabošanu,

| c) | pašreizējo tiesību aktu, kas kavē šo produktu izmantošanu, pārskatīšanu.” |
| --- | --- |

c)

pašreizējo tiesību aktu, kas kavē šo produktu izmantošanu, pārskatīšanu.”

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.c punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

5. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.c) | direktīvas 5. pantā iekļauj šādu virsrakstu:




  “Atkārtota izmantošana” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.c)

2.c)

direktīvas 5. pantā iekļauj šādu virsrakstu:

direktīvas 5. pantā iekļauj šādu virsrakstu:

“Atkārtota izmantošana”

“Atkārtota izmantošana”

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.d punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

5. pants – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.d) | direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.d)

2.d)

direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

Dalībvalstis var veicināt
  iepakojuma sistēmu
  otrreizēju izmantošanu
  ,
  ko veic saskaņā ar Līgumu
  un
  , nenodarot kaitējumu videi
  .

Dalībvalstis var veicināt

otrreizēju izmantošanu

ko veic saskaņā ar Līgumu

, nenodarot kaitējumu videi

| | “1.   
  Dalībvalstis saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un Līgumu veicina
  iepakojuma
  atkārtotas izmantošanas
  sistēmu
  ieviešanu tādam iepakojumam
  ,
  kas videi draudzīgā veidā ir izmantojams atkārtoti, neapdraudot pārtikas higiēnu
  un
  patērētāju drošību
  .” |
| --- | --- |

“1.   
  Dalībvalstis saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un Līgumu veicina
  iepakojuma
  atkārtotas izmantošanas
  sistēmu
  ieviešanu tādam iepakojumam
  ,
  kas videi draudzīgā veidā ir izmantojams atkārtoti, neapdraudot pārtikas higiēnu
  un
  patērētāju drošību
  .”

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.e punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.e punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

5. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.e) | direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:



  “1.a   
  Dalībvalstu mērķis ir sasniegt šādus iepakojuma atkārtotas izmantošanas mērķrādītājus:








  a) | ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim atkārtoti izmanto vismaz 5 % no visa izlietotā iepakojuma svara; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.e)

2.e)

direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   
  Dalībvalstu mērķis ir sasniegt šādus iepakojuma atkārtotas izmantošanas mērķrādītājus:

a)

ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim atkārtoti izmanto vismaz 5 % no visa izlietotā iepakojuma svara;

| b) | ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim atkārtoti izmanto vismaz 10 % no visa izlietotā iepakojuma svara.” |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim atkārtoti izmanto vismaz 10 % no visa izlietotā iepakojuma svara.”

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.f punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.f punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

5. pants – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.f) | direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:



  “1.b   
  Lai veicinātu atkārtotu izmantošanu, dalībvalstis var veikt, cita starpā, šādus pasākumus:








  — | izmantot atpakaļnodošanas shēmas atkārtoti izmantojamam iepakojumam, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.f)

2.f)

direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.b   
  Lai veicinātu atkārtotu izmantošanu, dalībvalstis var veikt, cita starpā, šādus pasākumus:

—

izmantot atpakaļnodošanas shēmas atkārtoti izmantojamam iepakojumam,

| — | noteikt attiecīgajā gadā tirgū laista iepakojuma atkārtotas izmantošanas minimālo procentuālo daļu pa iepakojuma veida plūsmām, |
| --- | --- |

—

noteikt attiecīgajā gadā tirgū laista iepakojuma atkārtotas izmantošanas minimālo procentuālo daļu pa iepakojuma veida plūsmām,

| — | ieviest adekvātus ekonomiskos stimulus atkārtoti izmantojama iepakojuma ražotājiem.” |
| --- | --- |

—

ieviest adekvātus ekonomiskos stimulus atkārtoti izmantojama iepakojuma ražotājiem.”

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.g punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.g punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

5. pants – 1.c daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.g) | direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:



  1.c   
  Iepakojums un atkārtoti izmantots iepakojums, kas savākts iepakojuma depozīta sistēmā, var tikt iekļauts to novēršanas mērķrādītāju izpildes statistikā, kuri noteikti valsts profilakses programmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.g)

2.g)

direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

direktīvas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

1.c   
  Iepakojums un atkārtoti izmantots iepakojums, kas savākts iepakojuma depozīta sistēmā, var tikt iekļauts to novēršanas mērķrādītāju izpildes statistikā, kuri noteikti valsts profilakses programmās.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

6. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | panta nosaukumu aizstāj ar šādu: “Reģenerācija
  , atkārtota izmantošana
  un pārstrāde”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

panta nosaukumu aizstāj ar šādu: “Reģenerācija
  , atkārtota izmantošana
  un pārstrāde”;

, atkārtota izmantošana

| a) | panta nosaukumu aizstāj ar šādu: “Reģenerācija un pārstrāde”; |
| --- | --- |

a)

panta nosaukumu aizstāj ar šādu: “Reģenerācija un pārstrāde”;

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

6. pants - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | direktīvas 6. pantā iekļauj šādu - 1. punktu:





  “-1.
     
  Dalībvalstis ievieš visu veidu iepakojuma materiālu šķirošanas sistēmas.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

direktīvas 6. pantā iekļauj šādu - 1. punktu:

direktīvas 6. pantā iekļauj šādu - 1. punktu:

“-1.
     
  Dalībvalstis ievieš visu veidu iepakojuma materiālu šķirošanas sistēmas.”

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

6. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim
  atkārtotai izmantošanai sagatavo un
  pārstrādā
  mazākais 65
  svara
  [masas]
  % no visa izlietotā iepakojuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim
  atkārtotai izmantošanai sagatavo un
  pārstrādā
  mazākais 65
  svara
  [masas]
  % no visa izlietotā iepakojuma;

atkārtotai izmantošanai sagatavo un

mazākais 65

[masas]

| f) | ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim pārstrādā
  vismaz 70
  svara % no visa izlietotā iepakojuma; |
| --- | --- |

f)

ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim pārstrādā
  vismaz 70
  svara % no visa izlietotā iepakojuma;

vismaz 70

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

6. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| g) | ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim sasniedz šādus minimālos mērķrādītājus – izteiktus svara
  [masas]
  procentos – saistībā ar šādu izlietotā iepakojuma materiālu pārstrādi
  un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

g)

ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim sasniedz šādus minimālos mērķrādītājus – izteiktus svara
  [masas]
  procentos – saistībā ar šādu izlietotā iepakojuma materiālu pārstrādi
  un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  :

[masas]

un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai

| g) | ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim sasniedz šādus minimālos mērķrādītājus — izteiktus svara procentos — saistībā ar šādu izlietotā iepakojuma materiālu pārstrādi: |
| --- | --- |

g)

ne vēlāk kā līdz 2025. gada 31. decembrim sasniedz šādus minimālos mērķrādītājus — izteiktus svara procentos — saistībā ar šādu izlietotā iepakojuma materiālu pārstrādi:

| | i) | 55
   % attiecībā uz plastmasu; |
| --- | --- | --- |

i)

55
   % attiecībā uz plastmasu;

55

| | i) | 60
   % attiecībā uz plastmasu; |
| --- | --- | --- |

i)

60
   % attiecībā uz plastmasu;

60

| | ii) | 60
   % attiecībā uz koksni; |
| --- | --- | --- |

ii)

60
   % attiecībā uz koksni;

60

| | ii) | 65
   % attiecībā uz koksni; |
| --- | --- | --- |

ii)

65
   % attiecībā uz koksni;

65

| | iii) | 75
   % attiecībā uz melno metālu; |
| --- | --- | --- |

iii)

75
   % attiecībā uz melno metālu;

75

| | iii) | 80
   % attiecībā uz melno metālu; |
| --- | --- | --- |

iii)

80
   % attiecībā uz melno metālu;

80

| | iv) | 75
   % attiecībā uz alumīniju; |
| --- | --- | --- |

iv)

75
   % attiecībā uz alumīniju;

75

| | iv) | 80
   % attiecībā uz alumīniju; |
| --- | --- | --- |

iv)

80
   % attiecībā uz alumīniju;

80

| | v) | 75
   % attiecībā uz stiklu; |
| --- | --- | --- |

v)

75
   % attiecībā uz stiklu;

75

| | v) | 80
   % attiecībā uz stiklu; |
| --- | --- | --- |

v)

80
   % attiecībā uz stiklu;

80

| | vi) | 75
   % attiecībā uz papīru un kartonu; |
| --- | --- | --- |

vi)

75
   % attiecībā uz papīru un kartonu;

75

| | vi) | 90
   % attiecībā uz papīru un kartonu; |
| --- | --- | --- |

vi)

90
   % attiecībā uz papīru un kartonu;

90

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

6. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| h) | ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim
  atkārtotai izmantošanai sagatavo un
  pārstrādā
  mazākais 75
  svara
  [masas]
  % no visa izlietotā iepakojuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

h)

ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim
  atkārtotai izmantošanai sagatavo un
  pārstrādā
  mazākais 75
  svara
  [masas]
  % no visa izlietotā iepakojuma;

atkārtotai izmantošanai sagatavo un

mazākais 75

[masas]

| h) | ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim pārstrādā
  vismaz 80
  svara % no visa izlietotā iepakojuma; |
| --- | --- |

h)

ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim pārstrādā
  vismaz 80
  svara % no visa izlietotā iepakojuma;

vismaz 80

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

6. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim sasniedz šādus minimālos mērķrādītājus – izteiktus svara
  [masas]
  procentos – saistībā ar šādu izlietotā iepakojuma materiālu pārstrādi
  un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim sasniedz šādus minimālos mērķrādītājus – izteiktus svara
  [masas]
  procentos – saistībā ar šādu izlietotā iepakojuma materiālu pārstrādi
  un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  :

[masas]

un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai

| i) | ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim sasniedz šādus minimālos mērķrādītājus — izteiktus svara procentos — saistībā ar šādu izlietotā iepakojuma materiālu pārstrādi: |
| --- | --- |

i)

ne vēlāk kā līdz 2030. gada 31. decembrim sasniedz šādus minimālos mērķrādītājus — izteiktus svara procentos — saistībā ar šādu izlietotā iepakojuma materiālu pārstrādi:

| | i) | 75
   % attiecībā uz koksni; |
| --- | --- | --- |

i)

75
   % attiecībā uz koksni;

75

| | i) | 80
   % attiecībā uz koksni; |
| --- | --- | --- |

i)

80
   % attiecībā uz koksni;

80

| | ii) | 85
   % attiecībā uz melno metālu; |
| --- | --- | --- |

ii)

85
   % attiecībā uz melno metālu;

85

| | ii) | 90
   % attiecībā uz melno metālu; |
| --- | --- | --- |

ii)

90
   % attiecībā uz melno metālu;

90

| | iii) | 85
   % attiecībā uz alumīniju; |
| --- | --- | --- |

iii)

85
   % attiecībā uz alumīniju;

85

| | iii) | 90
   % attiecībā uz alumīniju; |
| --- | --- | --- |

iii)

90
   % attiecībā uz alumīniju;

90

| | iv) | 85
   % attiecībā uz stiklu; |
| --- | --- | --- |

iv)

85
   % attiecībā uz stiklu;

85

| | iv) | 90
   % attiecībā uz stiklu; |
| --- | --- | --- |

iv)

90
   % attiecībā uz stiklu;

90

| | v) | 85 % attiecībā uz papīru un kartonu. |
| --- | --- | --- |

v)

85 % attiecībā uz papīru un kartonu.

85 % attiecībā uz papīru un kartonu.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Izlietoto iepakojumu, kas nosūtīts uz citu dalībvalsti, lai tur to
  sagatavotu atkārtotai izmantošanai, pārstrādei vai reģenerācijai
  , 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāju
  sasniegšanā
  drīkst ieskaitīt tikai tā dalībvalsts, kurā šis izlietotais iepakojums ir savākts. | 3.   Izlietoto iepakojumu, kas nosūtīts uz citu dalībvalsti, lai tur to
  pārstrādātu
  , 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāju
  sasniegšanas statistikā
  drīkst ieskaitīt tikai tā dalībvalsts, kurā šis izlietotais iepakojums ir savākts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Izlietoto iepakojumu, kas nosūtīts uz citu dalībvalsti, lai tur to
  sagatavotu atkārtotai izmantošanai, pārstrādei vai reģenerācijai
  , 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāju
  sasniegšanā
  drīkst ieskaitīt tikai tā dalībvalsts, kurā šis izlietotais iepakojums ir savākts.

3.   Izlietoto iepakojumu, kas nosūtīts uz citu dalībvalsti, lai tur to
  pārstrādātu
  , 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāju
  sasniegšanas statistikā
  drīkst ieskaitīt tikai tā dalībvalsts, kurā šis izlietotais iepakojums ir savākts.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

6. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | direktīvas 6. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

direktīvas 6. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

direktīvas 6. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

4.   
  Attiecīgā gadījumā dalībvalstis
  mudina iepakojuma vai citu izstrādājumu ražošanā izmantot
  materiālus, kas iegūti, pārstrādājot izlietoto iepakojumu
  :

“4.   
  „Dalībvalstis, ja tas ir izdevīgi no aprites cikla viedokļa un ir saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju,
  mudina iepakojuma vai citu izstrādājumu ražošanā izmantot
  izlietota iepakojuma pārstrādē iegūtus materiālus
  :

| a) | uzlabojot tirgus nosacījumus šiem materiāliem; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot tirgus nosacījumus šiem materiāliem;

| a) | uzlabojot tirgus nosacījumus šiem materiāliem; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot tirgus nosacījumus šiem materiāliem;

| b) | pārskatot pašreizējos noteikumus, kas kavē minēto materiālu izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

pārskatot pašreizējos noteikumus, kas kavē minēto materiālu izmantošanu;

| b) | pārskatot pašreizējos noteikumus, kas kavē minēto materiālu izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

pārskatot pašreizējos noteikumus, kas kavē minēto materiālu izmantošanu;

| ba) | izmantojot atbilstīgus ekonomiskus instrumentus izejvielu otrreizējas izmantošanas veicināšanai, un šie instrumenti var ietvert pasākumus, kas veicina iepakojuma materiāla pārstrādāšanu un ilgtspējīgu publiskā iepirkuma kritēriju piemērošanu; |
| --- | --- |

ba)

izmantojot atbilstīgus ekonomiskus instrumentus izejvielu otrreizējas izmantošanas veicināšanai, un šie instrumenti var ietvert pasākumus, kas veicina iepakojuma materiāla pārstrādāšanu un ilgtspējīgu publiskā iepirkuma kritēriju piemērošanu;

izmantojot atbilstīgus ekonomiskus instrumentus izejvielu otrreizējas izmantošanas veicināšanai, un šie instrumenti var ietvert pasākumus, kas veicina iepakojuma materiāla pārstrādāšanu un ilgtspējīgu publiskā iepirkuma kritēriju piemērošanu;

| bb) | veicinot tādu materiālu ieviešanu, kas pēc pārstrādes neapdraud cilvēku veselību, ja tie tiek pārstrādāti par materiāliem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.” |
| --- | --- |

bb)

veicinot tādu materiālu ieviešanu, kas pēc pārstrādes neapdraud cilvēku veselību, ja tie tiek pārstrādāti par materiāliem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.”

veicinot tādu materiālu ieviešanu, kas pēc pārstrādes neapdraud cilvēku veselību, ja tie tiek pārstrādāti par materiāliem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.”

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

6. pants – 5., 8. un 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | panta 5.,
  8.
  un 9. punktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

panta 5.,
  8.
  un 9. punktu svītro;

8.

| d) | panta 5. un 9. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 5. un 9. punktu svītro;

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – da apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – da apakšpunkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

6. pants – 8. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | da) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

da)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

8.   
  Komisija pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā 2005. gada 30. jūnijā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanas norisi un tās ietekmi uz vidi, kā arī uz iekšējā tirgus darbību. Šajā ziņojumā ņem vērā katras dalībvalsts īpašos apstākļus. Ziņojumā ietver:

“8.   
  Šajā nolūkā Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim izvērtē 6. pantā noteiktos mērķrādītājus un progresu virzībā uz tiem, ņemot vērā paraugprakses un pasākumus, ko dalībvalstis izmantojušas šo mērķrādītāju sasniegšanā.

Novērtējumā Komisija apsver iespēju noteikt:

Novērtējumā Komisija apsver iespēju noteikt:

| a) | pamatprasību efektivitātes, īstenošanas un izpildes novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

pamatprasību efektivitātes, īstenošanas un izpildes novērtējumu;

pamatprasību efektivitātes, īstenošanas un izpildes novērtējumu;

| a) | mērķrādītājus attiecībā uz citām izmantotā iepakojuma plūsmām; |
| --- | --- |

a)

mērķrādītājus attiecībā uz citām izmantotā iepakojuma plūsmām;

mērķrādītājus attiecībā uz citām izmantotā iepakojuma plūsmām;

| b) | papildu novēršanas pasākumus, lai samazinātu iepakojuma ietekmi uz vidi, ciktāl tas iespējams, netraucējot tā pamatfunkcijām; |
| --- | --- |

b)

papildu novēršanas pasākumus, lai samazinātu iepakojuma ietekmi uz vidi, ciktāl tas iespējams, netraucējot tā pamatfunkcijām;

papildu novēršanas pasākumus, lai samazinātu iepakojuma ietekmi uz vidi, ciktāl tas iespējams, netraucējot tā pamatfunkcijām;

| b) | atsevišķus mērķrādītājus mājsaimniecību izlietotajam iepakojumam un komerciālajā un rūpnieciskajā sektorā izmantotajam iepakojumam. |
| --- | --- |

b)

atsevišķus mērķrādītājus mājsaimniecību izlietotajam iepakojumam un komerciālajā un rūpnieciskajā sektorā izmantotajam iepakojumam.

atsevišķus mērķrādītājus mājsaimniecību izlietotajam iepakojumam un komerciālajā un rūpnieciskajā sektorā izmantotajam iepakojumam.

| c) | iespējamo tāda iepakojuma indikatora izveidi, kas norāda tā ietekmi uz vidi, lai izlietotā iepakojuma atkritumu rašanos varētu novērst vienkāršāk un efektīvāk; |
| --- | --- |

c)

iespējamo tāda iepakojuma indikatora izveidi, kas norāda tā ietekmi uz vidi, lai izlietotā iepakojuma atkritumu rašanos varētu novērst vienkāršāk un efektīvāk;

iespējamo tāda iepakojuma indikatora izveidi, kas norāda tā ietekmi uz vidi, lai izlietotā iepakojuma atkritumu rašanos varētu novērst vienkāršāk un efektīvāk;

Šajā nolūkā Komisija sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un to nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.”

Šajā nolūkā Komisija sagatavo ziņojumu, tam attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, un to nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.”

| d) | izlietotā iepakojuma atkritumu rašanās novēršanas plānus; |
| --- | --- |

d)

izlietotā iepakojuma atkritumu rašanās novēršanas plānus;

izlietotā iepakojuma atkritumu rašanās novēršanas plānus;

| e) | otrreizējās izmantošanas un jo īpaši otrreizējās izmantošanas un pārstrādes izmaksu un labumu salīdzināšanas veicināšanu; |
| --- | --- |

e)

otrreizējās izmantošanas un jo īpaši otrreizējās izmantošanas un pārstrādes izmaksu un labumu salīdzināšanas veicināšanu;

otrreizējās izmantošanas un jo īpaši otrreizējās izmantošanas un pārstrādes izmaksu un labumu salīdzināšanas veicināšanu;

| f) | ražotāju atbildību, tostarp tās finanšu aspektus; |
| --- | --- |

f)

ražotāju atbildību, tostarp tās finanšu aspektus;

ražotāju atbildību, tostarp tās finanšu aspektus;

| g) | centienus līdz 2010. gadam arvien samazināt un piemērotos gadījumos visbeidzot pakāpeniski pārtraukt smago metālu un citu bīstamu vielu izmantošanu iepakojumā. |
| --- | --- |

g)

centienus līdz 2010. gadam arvien samazināt un piemērotos gadījumos visbeidzot pakāpeniski pārtraukt smago metālu un citu bīstamu vielu izmantošanu iepakojumā.

centienus līdz 2010. gadam arvien samazināt un piemērotos gadījumos visbeidzot pakāpeniski pārtraukt smago metālu un citu bīstamu vielu izmantošanu iepakojumā.

Šim ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus šīs direktīvas attiecīgo noteikumu pārskatīšanai, ja vien līdz tam laikam šādi priekšlikumi jau nav iesniegti.

Šim ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus šīs direktīvas attiecīgo noteikumu pārskatīšanai, ja vien līdz tam laikam šādi priekšlikumi jau nav iesniegti.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “1.   Lai aprēķinātu, vai 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāji ir sasniegti: | “1.   Lai aprēķinātu, vai 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāji ir sasniegti
  , pārstrādātā izlietotā iepakojuma svaru aprēķina kā atkritumu ielaides svaru galīgās pārstrādes procesā attiecīgajā gadā. |
| a) | pārstrādātā izlietotā iepakojuma svars [masa] ir atkritumu ielaides svars [masa] galīgās pārstrādes procesā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“1.   Lai aprēķinātu, vai 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāji ir sasniegti:

“1.   Lai aprēķinātu, vai 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāji ir sasniegti
  , pārstrādātā izlietotā iepakojuma svaru aprēķina kā atkritumu ielaides svaru galīgās pārstrādes procesā attiecīgajā gadā.

a)

pārstrādātā izlietotā iepakojuma svars [masa] ir atkritumu ielaides svars [masa] galīgās pārstrādes procesā;

pārstrādātā izlietotā iepakojuma svars [masa] ir atkritumu ielaides svars [masa] galīgās pārstrādes procesā;

| b) | atkārtotai izmantošanai sagatavotā izlietotā iepakojuma svars [masa] ir tāda izlietotā iepakojuma svars [masa], kuru reģenerējis vai savācis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un kurš ir pārbaudīts, iztīrīts un saremontēts tā, lai to būtu iespējams izmantot atkārtoti bez turpmākas šķirošanas vai priekšapstrādes; |
| --- | --- |

b)

atkārtotai izmantošanai sagatavotā izlietotā iepakojuma svars [masa] ir tāda izlietotā iepakojuma svars [masa], kuru reģenerējis vai savācis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un kurš ir pārbaudīts, iztīrīts un saremontēts tā, lai to būtu iespējams izmantot atkārtoti bez turpmākas šķirošanas vai priekšapstrādes;

atkārtotai izmantošanai sagatavotā izlietotā iepakojuma svars [masa] ir tāda izlietotā iepakojuma svars [masa], kuru reģenerējis vai savācis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, un kurš ir pārbaudīts, iztīrīts un saremontēts tā, lai to būtu iespējams izmantot atkārtoti bez turpmākas šķirošanas vai priekšapstrādes;

| c) | dalībvalstis te var iekļaut produktus un komponentus, ko atkārtotai izmantošanai sagatavojis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vai atzītas depozīta sistēmas. Lai atkārtotai izmantošanai sagatavotam un pārstrādātam izlietotajam iepakojumam aprēķinātu koriģēto rādītāju, kurā ņemts vērā atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu svars [masa], dalībvalstis izmanto operatoru verificētus datus un IV pielikumā norādīto formulu. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis te var iekļaut produktus un komponentus, ko atkārtotai izmantošanai sagatavojis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vai atzītas depozīta sistēmas. Lai atkārtotai izmantošanai sagatavotam un pārstrādātam izlietotajam iepakojumam aprēķinātu koriģēto rādītāju, kurā ņemts vērā atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu svars [masa], dalībvalstis izmanto operatoru verificētus datus un IV pielikumā norādīto formulu.

dalībvalstis te var iekļaut produktus un komponentus, ko atkārtotai izmantošanai sagatavojis atzīts operators, kas nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai, vai atzītas depozīta sistēmas. Lai atkārtotai izmantošanai sagatavotam un pārstrādātam izlietotajam iepakojumam aprēķinātu koriģēto rādītāju, kurā ņemts vērā atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu svars [masa], dalībvalstis izmanto operatoru verificētus datus un IV pielikumā norādīto formulu.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.a pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a   
  Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim pieprasa Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz labāko paraugpraksi, izstrādāt Eiropas kvalitātes standartus gan atkritumu materiāliem, kas nonāk galīgās pārstrādes procesā, gan otrreizējām izejvielām, jo īpaši attiecībā uz plastmasu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a   
  Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim pieprasa Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz labāko paraugpraksi, izstrādāt Eiropas kvalitātes standartus gan atkritumu materiāliem, kas nonāk galīgās pārstrādes procesā, gan otrreizējām izejvielām, jo īpaši attiecībā uz plastmasu.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 1. punkta
  b) un c) apakšpunkta un IV pielikuma
  piemērošanai, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 21.a pantu,
  tādējādi
  nosakot
  prasību minimumu – tostarp konkrētus noteikumus par datu vākšanu
  ,
  verificēšanu un ziņošanu –, ko
  kvalitātes un darbības
  jomā piemēro
  ,
  kad nosaka, kas ir atzīti operatori
  ,
  kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  ,
  un atzītas depozīta sistēmas
  . | 2.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 1. punkta piemērošanai, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 21.a pantu,
  lai papildinātu šo direktīvu
  , nosakot kvalitātes un darbības
  prasību minimumu
  ,
  lai varētu noteikt galīgās pārstrādes operatorus
  ,
  tostarp nosakot konkrētus noteikumus par datu vākšanu
  ,
  izsekojamību, verifikāciju un ziņošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 1. punkta
  b) un c) apakšpunkta un IV pielikuma
  piemērošanai, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 21.a pantu,
  tādējādi
  nosakot
  prasību minimumu – tostarp konkrētus noteikumus par datu vākšanu
  ,
  verificēšanu un ziņošanu –, ko
  kvalitātes un darbības
  jomā piemēro
  ,
  kad nosaka, kas ir atzīti operatori
  ,
  kuri nodarbojas ar sagatavošanu atkārtotai izmantošanai
  ,
  un atzītas depozīta sistēmas
  .

2.   Lai nodrošinātu saskaņotus nosacījumus 1. punkta piemērošanai, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 21.a pantu,
  lai papildinātu šo direktīvu
  , nosakot kvalitātes un darbības
  prasību minimumu
  ,
  lai varētu noteikt galīgās pārstrādes operatorus
  ,
  tostarp nosakot konkrētus noteikumus par datu vākšanu
  ,
  izsekojamību, verifikāciju un ziņošanu
  .

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.a pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Komisija izskata iespējas un, ja nepieciešams, ierosina pasākumus, lai saskaņotu ziņošanu par kompozītmateriālu iepakojumu ar pienākumiem, kas noteikti šajā direktīvā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a   
  Komisija izskata iespējas un, ja nepieciešams, ierosina pasākumus, lai saskaņotu ziņošanu par kompozītmateriālu iepakojumu ar pienākumiem, kas noteikti šajā direktīvā.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, šķirošanas rezultātā iegūto atkritumu svaru [masu] var paziņot kā pārstrādātā izlietotā iepakojuma svaru [masu] ar šādiem nosacījumiem: | svītrots |
| a) | šķirošanas rezultātā iegūtie atkritumi nonāk galīgās pārstrādes procesā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, šķirošanas rezultātā iegūto atkritumu svaru [masu] var paziņot kā pārstrādātā izlietotā iepakojuma svaru [masu] ar šādiem nosacījumiem:

svītrots

svītrots

a)

šķirošanas rezultātā iegūtie atkritumi nonāk galīgās pārstrādes procesā;

šķirošanas rezultātā iegūtie atkritumi nonāk galīgās pārstrādes procesā;

| b) | to materiālu vai vielu svars [masa], kuras nenonāk galīgās pārstrādes procesā, bet tiek likvidētas vai reģenerētas enerģijā, nesasniedz 10 % no kopējā svara [masas], par ko paziņo kā par pārstrādātu. |
| --- | --- |

b)

to materiālu vai vielu svars [masa], kuras nenonāk galīgās pārstrādes procesā, bet tiek likvidētas vai reģenerētas enerģijā, nesasniedz 10 % no kopējā svara [masas], par ko paziņo kā par pārstrādātu.

to materiālu vai vielu svars [masa], kuras nenonāk galīgās pārstrādes procesā, bet tiek likvidētas vai reģenerētas enerģijā, nesasniedz 10 % no kopējā svara [masas], par ko paziņo kā par pārstrādātu.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.a pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Lai nodrošinātu 3. punkta a) un b) apakšpunkta nosacījumu
  izpildi, dalībvalstis izveido efektīvu izlietotā iepakojuma kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu. Šī sistēma var būt elektroniski reģistri, kas izveidoti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 35. panta 4. punktu, tehniskās specifikācijas par šķiroto atkritumu kvalitātes prasībām vai līdzvērtīgi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt to datu ticamību un pareizību, kas savākti par pārstrādātajiem atkritumiem. | 4.   
  Saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti atbilstoši 2. punktam, lai nodrošinātu 1. punkta noteikumu
  izpildi, dalībvalstis izveido efektīvu izlietotā iepakojuma kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu. Šī sistēma var būt elektroniski reģistri, kas izveidoti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 35. panta 4. punktu, tehniskās specifikācijas par šķiroto atkritumu kvalitātes prasībām vai līdzvērtīgi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt to datu ticamību un pareizību, kas savākti par pārstrādātajiem atkritumiem.
  Dalībvalstis informē Komisiju par izvēlēto kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Lai nodrošinātu 3. punkta a) un b) apakšpunkta nosacījumu
  izpildi, dalībvalstis izveido efektīvu izlietotā iepakojuma kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu. Šī sistēma var būt elektroniski reģistri, kas izveidoti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 35. panta 4. punktu, tehniskās specifikācijas par šķiroto atkritumu kvalitātes prasībām vai līdzvērtīgi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt to datu ticamību un pareizību, kas savākti par pārstrādātajiem atkritumiem.

4.   
  Saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti atbilstoši 2. punktam, lai nodrošinātu 1. punkta noteikumu
  izpildi, dalībvalstis izveido efektīvu izlietotā iepakojuma kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu. Šī sistēma var būt elektroniski reģistri, kas izveidoti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 35. panta 4. punktu, tehniskās specifikācijas par šķiroto atkritumu kvalitātes prasībām vai līdzvērtīgi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt to datu ticamību un pareizību, kas savākti par pārstrādātajiem atkritumiem.
  Dalībvalstis informē Komisiju par izvēlēto kvalitātes kontroles un izsekojamības sistēmu.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.a pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāji ir sasniegti, dalībvalstis var ņemt vērā sakarā ar sadedzināšanu pārstrādāto metālu daudzumu proporcionāli sadedzinātā izlietotā iepakojuma īpatsvaram ar nosacījumu, ka pārstrādātie metāli atbilst noteiktām kvalitātes prasībām. Dalībvalstis izmanto kopēju metodiku, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 6. punktu. | 5.   Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāji ir sasniegti, dalībvalstis var ņemt vērā sakarā ar sadedzināšanu
  vai līdzsadedzināšanu
  pārstrādāto metālu daudzumu
  tikai tad, ja izlietotais iepakojums pirms dedzināšanas ir šķirots vai ir izpildīts pienākums ieviest dalītu savākšanu papīram, metālam, plastmasai, stiklam un bioloģiskajiem atkritumiem
  proporcionāli sadedzinātā
  vai līdzsadedzinātā
  izlietotā iepakojuma īpatsvaram ar nosacījumu, ka pārstrādātie metāli atbilst noteiktām kvalitātes prasībām. Dalībvalstis izmanto kopēju metodiku, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 6. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāji ir sasniegti, dalībvalstis var ņemt vērā sakarā ar sadedzināšanu pārstrādāto metālu daudzumu proporcionāli sadedzinātā izlietotā iepakojuma īpatsvaram ar nosacījumu, ka pārstrādātie metāli atbilst noteiktām kvalitātes prasībām. Dalībvalstis izmanto kopēju metodiku, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 6. punktu.

5.   Aprēķinos, kurus veic, lai noteiktu, vai 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta mērķrādītāji ir sasniegti, dalībvalstis var ņemt vērā sakarā ar sadedzināšanu
  vai līdzsadedzināšanu
  pārstrādāto metālu daudzumu
  tikai tad, ja izlietotais iepakojums pirms dedzināšanas ir šķirots vai ir izpildīts pienākums ieviest dalītu savākšanu papīram, metālam, plastmasai, stiklam un bioloģiskajiem atkritumiem
  proporcionāli sadedzinātā
  vai līdzsadedzinātā
  izlietotā iepakojuma īpatsvaram ar nosacījumu, ka pārstrādātie metāli atbilst noteiktām kvalitātes prasībām. Dalībvalstis izmanto kopēju metodiku, kas noteikta saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11.a panta 6. punktu.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.b pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | paraugprakses piemērus, ko izmanto visā Savienībā un kas var palīdzēt sasniegt mērķrādītājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

paraugprakses piemērus, ko izmanto visā Savienībā un kas var palīdzēt sasniegt mērķrādītājus.

paraugprakses piemērus, ko izmanto visā Savienībā un kas var palīdzēt sasniegt mērķrādītājus.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Direktīva 94/62/EK

6.b pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Attiecīgā gadījumā 1. punktā minētajos ziņojumos pievēršas arī citu šīs direktīvas prasību īstenošanai, kas nav minētas 1. punktā, tostarp prognozei par to mērķrādītāju sasniegšanu, kuri ir iekļauti atkritumu rašanās novēršanas programmās, un to sadzīves atkritumu procentuālajai daļai un daudzumam uz vienu iedzīvotāju, kurus apglabā vai izmanto enerģijas reģenerācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a   
  Attiecīgā gadījumā 1. punktā minētajos ziņojumos pievēršas arī citu šīs direktīvas prasību īstenošanai, kas nav minētas 1. punktā, tostarp prognozei par to mērķrādītāju sasniegšanu, kuri ir iekļauti atkritumu rašanās novēršanas programmās, un to sadzīves atkritumu procentuālajai daļai un daudzumam uz vienu iedzīvotāju, kurus apglabā vai izmanto enerģijas reģenerācijai.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

7. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a) | direktīvas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a)

5.a)

direktīvas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

direktīvas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis paredz vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tādu sistēmu izveidi, kas ietver

“1.   Dalībvalstis
  , lai sasniegtu šajā direktīvā noteiktos mērķrādītājus,
  paredz vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tādu sistēmu izveidi, kas ietver
  un stimulē:

| a) | lietotā iepakojuma un/vai iepakojuma atkritumu savākšanu no patērētāja, cita galīgā lietotāja vai no atkritumu plūsmas, lai tam piemērotu visatbilstīgākās atkritumu apsaimniekošanas iespējas; |
| --- | --- |

a)

lietotā iepakojuma un/vai iepakojuma atkritumu savākšanu no patērētāja, cita galīgā lietotāja vai no atkritumu plūsmas, lai tam piemērotu visatbilstīgākās atkritumu apsaimniekošanas iespējas;

| a) | lietotā iepakojuma un/vai iepakojuma atkritumu savākšanu no patērētāja, cita galīgā lietotāja vai no atkritumu plūsmas, lai tam piemērotu visatbilstīgākās atkritumu apsaimniekošanas iespējas; |
| --- | --- |

a)

lietotā iepakojuma un/vai iepakojuma atkritumu savākšanu no patērētāja, cita galīgā lietotāja vai no atkritumu plūsmas, lai tam piemērotu visatbilstīgākās atkritumu apsaimniekošanas iespējas;

| b) | savāktā iepakojuma un/vai izlietotā iepakojuma atkārtotu lietošanu un reģenerāciju, ieskaitot pārstrādi, |
| --- | --- |

b)

savāktā iepakojuma un/vai izlietotā iepakojuma atkārtotu lietošanu un reģenerāciju, ieskaitot pārstrādi,

| b) | savāktā iepakojuma un/vai izlietotā iepakojuma atkārtotu lietošanu un reģenerāciju, ieskaitot pārstrādi. |
| --- | --- |

b)

savāktā iepakojuma un/vai izlietotā iepakojuma atkārtotu lietošanu un reģenerāciju, ieskaitot pārstrādi.

lai sasniegtu šajā direktīvā paredzētos mērķus.

lai sasniegtu šajā direktīvā paredzētos mērķus.

Šīm sistēmām jābūt atvērtām dalībai visiem atbilstīgo nozaru uzņēmējiem, kā arī kompetentām valsts iestādēm. Nediskriminējot tās piemēro arī importētajiem ražojumiem, tostarp sīki izstrādātus pasākumus un tarifus, ko piemēro par piekļuvi sistēmām, un tām jābūt izstrādātām tā, lai neradītu barjeras tirdzniecībai vai brīvas konkurences izkropļojumus saskaņā ar Līgumu.”

Šīm sistēmām jābūt atvērtām dalībai visiem atbilstīgo nozaru uzņēmējiem, kā arī kompetentām valsts iestādēm. Nediskriminējot tās piemēro arī importētajiem ražojumiem, tostarp sīki izstrādātus pasākumus un tarifus, ko piemēro par piekļuvi sistēmām, un tām jābūt izstrādātām tā, lai neradītu barjeras tirdzniecībai vai brīvas konkurences izkropļojumus saskaņā ar Līgumu.”

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

7.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b) | direktīvā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b)

5.b)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“7.a pants

“7.a pants

Īpaši pasākumi attiecībā uz atpakaļnodošanas un savākšanas sistēmām

Īpaši pasākumi attiecībā uz atpakaļnodošanas un savākšanas sistēmām

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai ieviestu:

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai ieviestu:

| a) | nodalītu savākšanu vismaz iepakojumam vai izlietotajam iepakojumam, kas izgatavots no papīra, metāla, plastmasas vai stikla; |
| --- | --- |

a)

nodalītu savākšanu vismaz iepakojumam vai izlietotajam iepakojumam, kas izgatavots no papīra, metāla, plastmasas vai stikla;

nodalītu savākšanu vismaz iepakojumam vai izlietotajam iepakojumam, kas izgatavots no papīra, metāla, plastmasas vai stikla;

| b) | kompozītmateriālu savākšanu, kā noteikts Komisijas Lēmumā 2005/270/EK, izmantojot esošās savākšanas sistēmas, kas atbilst galīgās pārstrādes kvalitātes standartiem.” |
| --- | --- |

b)

kompozītmateriālu savākšanu, kā noteikts Komisijas Lēmumā 2005/270/EK, izmantojot esošās savākšanas sistēmas, kas atbilst galīgās pārstrādes kvalitātes standartiem.”

kompozītmateriālu savākšanu, kā noteikts Komisijas Lēmumā 2005/270/EK, izmantojot esošās savākšanas sistēmas, kas atbilst galīgās pārstrādes kvalitātes standartiem.”

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

8. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.c) | direktīvas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.c)

5.c)

direktīvas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

direktīvas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Lai veicinātu savākšanu,
  otrreizēju
  izmantošanu un reģenerāciju, tostarp pārstrādi, uz iepakojuma tā identifikācijai un klasifikācijai, ko veic attiecīgie ražotāji, pamatojoties uz Komisijas Lēmumu 97/129/EK (1).

“2.   Lai veicinātu savākšanu,
  atkārtotu
  izmantošanu un reģenerāciju, tostarp pārstrādi,
  uz iepakojuma norāda šim nolūkam noderīgu informāciju.
  Uz iepakojuma tā identifikācijai un klasifikācijai, ko veic attiecīgie ražotāji, pamatojoties uz Komisijas Lēmumu 97/129/EK
  , jo īpaši norāda, kāds iepakojuma materiāls vai materiāli ir izmantoti

   (1).

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

12. pants – 3.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “3.a   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 6. panta 1. punkta a)–i) apakšpunkta mērķrādītāju sasniegšanas gaitu katrā kalendārajā gadā. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski
  18
  mēnešos pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. | “3.a   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 6. panta 1. punkta a)–i) apakšpunkta mērķrādītāju sasniegšanas gaitu katrā kalendārajā gadā. Šos datus dalībvalstis
  vāc un apstrādā saskaņā ar vienotu metodiku, kas minēta 3.d punktā, un
  paziņo elektroniski
  12
   mēnešos pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“3.a   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 6. panta 1. punkta a)–i) apakšpunkta mērķrādītāju sasniegšanas gaitu katrā kalendārajā gadā. Šos datus dalībvalstis paziņo elektroniski
  18
  mēnešos pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati.

“3.a   Dalībvalstis Komisijai paziņo datus par 6. panta 1. punkta a)–i) apakšpunkta mērķrādītāju sasniegšanas gaitu katrā kalendārajā gadā. Šos datus dalībvalstis
  vāc un apstrādā saskaņā ar vienotu metodiku, kas minēta 3.d punktā, un
  paziņo elektroniski
  12
   mēnešos pēc tā pārskata gada beigām, par kuru tiek vākti dati.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

12. pants – 3.a punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Datus paziņo formātā,
  kuru
  Komisija
  noteikusi
  saskaņā ar 3.d punktu. Pirmoreiz ziņo par laikposmu no [šīs direktīvas spēkā stāšanās gads + 1 gads] 1. janvāra līdz [šīs direktīvas spēkā stāšanās gads + 1 gads] 31. decembrim. | Datus
  vāc un apstrādā, izmantojot vienotu metodiku, kas minēta 3.d punktā, un
  paziņo formātā,
  ko noteikusi
  Komisija saskaņā ar 3.d punktu. Pirmoreiz
  par mērķrādītājiem, kas noteikti 6. panta f)–i) apakšpunktā,
  ziņo par laikposmu no [šīs direktīvas spēkā stāšanās gads + 1 gads] 1. janvāra līdz [šīs direktīvas spēkā stāšanās gads + 1 gads] 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Datus paziņo formātā,
  kuru
  Komisija
  noteikusi
  saskaņā ar 3.d punktu. Pirmoreiz ziņo par laikposmu no [šīs direktīvas spēkā stāšanās gads + 1 gads] 1. janvāra līdz [šīs direktīvas spēkā stāšanās gads + 1 gads] 31. decembrim.

kuru

noteikusi

Datus
  vāc un apstrādā, izmantojot vienotu metodiku, kas minēta 3.d punktā, un
  paziņo formātā,
  ko noteikusi
  Komisija saskaņā ar 3.d punktu. Pirmoreiz
  par mērķrādītājiem, kas noteikti 6. panta f)–i) apakšpunktā,
  ziņo par laikposmu no [šīs direktīvas spēkā stāšanās gads + 1 gads] 1. janvāra līdz [šīs direktīvas spēkā stāšanās gads + 1 gads] 31. decembrim.

vāc un apstrādā, izmantojot vienotu metodiku, kas minēta 3.d punktā, un

ko noteikusi

par mērķrādītājiem, kas noteikti 6. panta f)–i) apakšpunktā,

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

12. pants – 3.c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.c   Komisija caurskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs caurskatīšanas rezultātiem.
  Ziņojumā ietver
  datu vākšanas
  organizatoriskā aspekta
  , datu
  avotu
  un dalībvalstu izmantotās metodikas
  , kā
  arī
  minēto
  datu
  pilnīguma
  ,
  ticamības
  ,
  savlaicīguma
  un
  konsekvences novērtējumu
  . Šis novērtējums var ietvert konkrētus ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ziņojumu sagatavo reizi trijos gados. | 3.c   Komisija caurskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs caurskatīšanas rezultātiem.
  Kamēr nav izstrādāta vienota
  datu vākšanas
  un apstrādes metodika
  ,
  kas minēta 3.d punktā, ziņojumā novērtē
  datu
  vākšanas organizēšanu, datu avotus
  un dalībvalstu izmantotās metodikas
  . Komisija novērtē
  arī
  iesniegto
  datu
  un informācijas pilnīgumu
  ,
  ticamību
  ,
  savlaicīgumu
  un
  konsekvenci
  . Šis novērtējums var ietvert konkrētus ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ziņojumu sagatavo
  deviņus mēnešus pēc pirmās dalībvalstu datu paziņošanas un pēc tam
  reizi trijos gados. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.c   Komisija caurskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs caurskatīšanas rezultātiem.
  Ziņojumā ietver
  datu vākšanas
  organizatoriskā aspekta
  , datu
  avotu
  un dalībvalstu izmantotās metodikas
  , kā
  arī
  minēto
  datu
  pilnīguma
  ,
  ticamības
  ,
  savlaicīguma
  un
  konsekvences novērtējumu
  . Šis novērtējums var ietvert konkrētus ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ziņojumu sagatavo reizi trijos gados.

3.c   Komisija caurskata datus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, un publicē ziņojumu par šīs caurskatīšanas rezultātiem.
  Kamēr nav izstrādāta vienota
  datu vākšanas
  un apstrādes metodika
  ,
  kas minēta 3.d punktā, ziņojumā novērtē
  datu
  vākšanas organizēšanu, datu avotus
  un dalībvalstu izmantotās metodikas
  . Komisija novērtē
  arī
  iesniegto
  datu
  un informācijas pilnīgumu
  ,
  ticamību
  ,
  savlaicīgumu
  un
  konsekvenci
  . Šis novērtējums var ietvert konkrētus ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ziņojumu sagatavo
  deviņus mēnešus pēc pirmās dalībvalstu datu paziņošanas un pēc tam
  reizi trijos gados.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

12. pants – 3.ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.ca
     
  Ziņojumā Komisija iekļauj informāciju par šīs direktīvas īstenošanu kopumā un novērtē tās ietekmi uz cilvēku veselību, vidi un iekšējo tirgu. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumu pārskatīt šo direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.ca
     
  Ziņojumā Komisija iekļauj informāciju par šīs direktīvas īstenošanu kopumā un novērtē tās ietekmi uz cilvēku veselību, vidi un iekšējo tirgu. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumu pārskatīt šo direktīvu.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 94/62/EK

12. pants – 3.d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.d   Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, ar
  kuriem nosaka formātu datu paziņošanai
  saskaņā ar 3.a punktu.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21
  .
  panta 2
  .
  punktā minēto procedūru.
  ”; | 3.d   Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 38.a pantu attiecībā uz šīs direktīvas papildināšanu, nosakot vienotu datu vākšanas un apstrādes metodiku un datu paziņošanas formātu
  saskaņā ar 3.a punktu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.d   Komisija pieņem
  īstenošanas
  aktus, ar
  kuriem nosaka formātu datu paziņošanai
  saskaņā ar 3.a punktu.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21
  .
  panta 2
  .
  punktā minēto procedūru.
  ”;

3.d   Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus
  saskaņā ar 38.a pantu attiecībā uz šīs direktīvas papildināšanu, nosakot vienotu datu vākšanas un apstrādes metodiku un datu paziņošanas formātu
  saskaņā ar 3.a punktu.”;

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Direktīva 94/62/EK

21.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt 6.a panta 2. punktā, 11. panta 3. punktā, 19. panta 2. punktā un 20. pantā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku no [šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. | 2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt 6.a panta 2. punktā, 11. panta 3. punktā,
  12. panta 3.d punktā,
  19. panta 2. punktā un 20. pantā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku no [šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt 6.a panta 2. punktā, 11. panta 3. punktā, 19. panta 2. punktā un 20. pantā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku no [šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas].

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt 6.a panta 2. punktā, 11. panta 3. punktā,
  12. panta 3.d punktā,
  19. panta 2. punktā un 20. pantā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku no [šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas].

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Direktīva 94/62/EK

21.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6.a panta 2. punktā, 11. panta 3. punktā, 19. panta 2. punktā un 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6.a panta 2. punktā, 11. panta 3. punktā,
  12. panta 3.d punktā,
  19. panta 2. punktā un 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6.a panta 2. punktā, 11. panta 3. punktā, 19. panta 2. punktā un 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6.a panta 2. punktā, 11. panta 3. punktā,
  12. panta 3.d punktā,
  19. panta 2. punktā un 20. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Direktīva 94/62/EK

21.a pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Saskaņā ar 6.a panta 2. punktu, 11. panta 3. punktu, 19. panta 2. punktu un 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.” | 5.   Saskaņā ar 6.a panta 2. punktu, 11. panta 3. punktu,
  12. panta 3.d punktu,
  19. panta 2. punktu un 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Saskaņā ar 6.a panta 2. punktu, 11. panta 3. punktu, 19. panta 2. punktu un 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”

5.   Saskaņā ar 6.a panta 2. punktu, 11. panta 3. punktu,
  12. panta 3.d punktu,
  19. panta 2. punktu un 20. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.a punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

II pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a) | Direktīvas 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu III pielikumu aizstāj, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a)

12.a)

Direktīvas 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu III pielikumu aizstāj, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā;

Direktīvas 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu III pielikumu aizstāj, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā;

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

pants – 1. daļa – 14. Punkts

pants – 1. daļa – 14. Punkts

1.Direktīva 94/62/EK

IV pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14) | Direktīvai 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu pievieno IV pielikumu, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

14)

Direktīvai 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu pievieno IV pielikumu, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.

Direktīvai 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu pievieno IV pielikumu, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Pielikums – - 1. punkts (jauns)

Pielikums – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

II pielikums – 1. punkts – 1 ievilkums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1) | direktīvas II pielikuma 1. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-1)

-1)

direktīvas II pielikuma 1. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

direktīvas II pielikuma 1. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

| — | Iepakojums ir ražots
  tā, lai
  iepakojuma tilpums
  un
  masa nebūtu lielāka
  ,
  kā vajadzīgs iesaiņotā produkta drošuma
  un
  higiēnas prasību ievērošanai
  , un
  apmierinoša attiecībā
  uz
  ražojumu un patērētājiem
  . |
| --- | --- |

—

Iepakojums ir ražots
  tā, lai
  iepakojuma tilpums
  un
  masa nebūtu lielāka
  ,
  kā vajadzīgs iesaiņotā produkta drošuma
  un
  higiēnas prasību ievērošanai
  , un
  apmierinoša attiecībā
  uz
  ražojumu un patērētājiem
  .

Iepakojums ir ražots

iepakojuma tilpums

masa nebūtu lielāka

kā vajadzīgs iesaiņotā produkta drošuma

higiēnas prasību ievērošanai

apmierinoša attiecībā

ražojumu un patērētājiem

| | “— | Iepakojumu projektē, ražo un laiž tirgū
  tā, lai
  to varētu izmantot atkārtoti vai reģenerēt, tostarp pārstrādāt atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai,
  un
  lai maksimāli samazinātu tā ietekmi uz vidi
  ,
  kad izlietoto iepakojumu vai izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas atliekas apglabā.” |
| --- | --- | --- |

“—

Iepakojumu projektē, ražo un laiž tirgū
  tā, lai
  to varētu izmantot atkārtoti vai reģenerēt, tostarp pārstrādāt atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai,
  un
  lai maksimāli samazinātu tā ietekmi uz vidi
  ,
  kad izlietoto iepakojumu vai izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas atliekas apglabā.”

Iepakojumu projektē, ražo un laiž tirgū

to varētu izmantot atkārtoti vai reģenerēt, tostarp pārstrādāt atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai,

lai maksimāli samazinātu tā ietekmi uz vidi

kad izlietoto iepakojumu vai izlietotā iepakojuma apsaimniekošanas atliekas apglabā.”

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Pielikums – - 1.a punkts (jauns)

Pielikums – - 1.a punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

II pielikums – 1 punkts – 1.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.a) | direktīvas II pielikuma 1. punktā iekļauj šādu ievilkumu:








  “— | Iepakojumu ražo tā, lai pēc iespējas samazinātu tā oglekļa dioksīda pēdu, tostarp izmantojot bioloģiski noārdāmus un no bioloģiskām izejvielām ražotus ilgtspējīgus materiālus.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.a)

-1.a)

direktīvas II pielikuma 1. punktā iekļauj šādu ievilkumu:

direktīvas II pielikuma 1. punktā iekļauj šādu ievilkumu:

“—

Iepakojumu ražo tā, lai pēc iespējas samazinātu tā oglekļa dioksīda pēdu, tostarp izmantojot bioloģiski noārdāmus un no bioloģiskām izejvielām ražotus ilgtspējīgus materiālus.”

Iepakojumu ražo tā, lai pēc iespējas samazinātu tā oglekļa dioksīda pēdu, tostarp izmantojot bioloģiski noārdāmus un no bioloģiskām izejvielām ražotus ilgtspējīgus materiālus.”

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Pielikums – - 1.b punkts (jauns)

Pielikums – - 1.b punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

II pielikums – 3. punkts – c apakšpunkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.b) | Direktīvas III pielikuma 3. punkta c) apakšpunktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.b)

-1.b)

Direktīvas III pielikuma 3. punkta c) apakšpunktu groza šādi:

Direktīvas III pielikuma 3. punkta c) apakšpunktu groza šādi:

| c) | Iepakojums ir reģenerējams, to kompostējot. |
| --- | --- |

c)

Iepakojums ir reģenerējams, to kompostējot.

| “c) | Iepakojums ir reģenerējams, to kompostējot. |
| --- | --- |

“c)

Iepakojums ir reģenerējams, to kompostējot.

Kompostējamais izlietotais iepakojums ir pietiekami bioloģiski noārdāms, lai
  netraucētu
  dalīto savākšanu un kompostēšanas procesu vai darbību, kur to izmanto.

netraucētu

Kompostējamais izlietotais iepakojums ir pietiekami bioloģiski noārdāms, lai
  tas netraucē
  dalīto savākšanu un kompostēšanas procesu vai darbību, kur to izmanto.”

tas netraucē

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Pielikums – - 1.c punkts (jauns)

Pielikums – - 1.c punkts (jauns)

Direktīva 94/62/EK

II pielikums – 3. punkts – d apakšpunkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.c) | direktīvas II pielikuma 3. punkta d) apakšpunktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.c)

-1.c)

direktīvas II pielikuma 3. punkta d) apakšpunktu groza šādi:

direktīvas II pielikuma 3. punkta d) apakšpunktu groza šādi:

| d) | Bioloģiski noārdāms iepakojums. |
| --- | --- |

d)

Bioloģiski noārdāms iepakojums.

| “d) | Bioloģiski noārdāms iepakojums. |
| --- | --- |

“d)

Bioloģiski noārdāms iepakojums.

Bioloģiski noārdāms izlietots iepakojums ir tāds, kas fizikāli, ķīmiski, termiski vai bioloģiski sadalās tā, ka iegūtā gatavā komposta lielākā daļa sadalās, veidojot oglekļa dioksīdu, biomasu un ūdeni.

Bioloģiski noārdāms izlietots iepakojums ir tāds, kas fizikāli, ķīmiski, termiski vai bioloģiski sadalās tā, ka iegūtā gatavā komposta lielākā daļa sadalās, veidojot oglekļa dioksīdu, biomasu un ūdeni.
  Oksonoārdāmas plastmasas iepakojumu neuzskata par bioloģiski noārdāmu.”

Oksonoārdāmas plastmasas iepakojumu neuzskata par bioloģiski noārdāmu.”

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Pielikums – 2. Punkts

Pielikums – 2. Punkts

Direktīva 94/62/EK

IV pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pievieno šādu IV pielikumu: | svītrots |
| “IV PIELIKUMS | |
| Atkārtotai izmantošanai sagatavotu produktu un komponentu aprēķināšanas metode 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta vajadzībām | |
| Lai pārstrādē un sagatavošanā atkārtotai izmantošanai aprēķinātu koriģēto rādītāju saskaņā ar 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunktu, dalībvalstis izmanto šādu formulu: | |
| “E=”“(A+R)*100” /“(P+R)” | |
| E: koriģētais pārstrādes un atkārtotas izmantošanas rādītājs konkrētajā gadā; | |
| A: pārstrādātā vai atkārtotai izmantošanai sagatavotā izlietotā iepakojuma svars [masa] konkrētajā gadā; | |
| R: atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu svars [masa] konkrētajā gadā; | |
| P: radušās izlietotā iepakojuma svars [masa] konkrētajā gadā.” | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pievieno šādu IV pielikumu:

Pievieno šādu IV pielikumu:

svītrots

svītrots

“IV PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

Atkārtotai izmantošanai sagatavotu produktu un komponentu aprēķināšanas metode 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta vajadzībām

Atkārtotai izmantošanai sagatavotu produktu un komponentu aprēķināšanas metode 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunkta vajadzībām

Lai pārstrādē un sagatavošanā atkārtotai izmantošanai aprēķinātu koriģēto rādītāju saskaņā ar 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunktu, dalībvalstis izmanto šādu formulu:

Lai pārstrādē un sagatavošanā atkārtotai izmantošanai aprēķinātu koriģēto rādītāju saskaņā ar 6. panta 1. punkta f)–i) apakšpunktu, dalībvalstis izmanto šādu formulu:

“E=”“(A+R)*100” /“(P+R)”

“E=”“(A+R)*100” /“(P+R)”

E: koriģētais pārstrādes un atkārtotas izmantošanas rādītājs konkrētajā gadā;

E: koriģētais pārstrādes un atkārtotas izmantošanas rādītājs konkrētajā gadā;

A: pārstrādātā vai atkārtotai izmantošanai sagatavotā izlietotā iepakojuma svars [masa] konkrētajā gadā;

A: pārstrādātā vai atkārtotai izmantošanai sagatavotā izlietotā iepakojuma svars [masa] konkrētajā gadā;

R: atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu svars [masa] konkrētajā gadā;

R: atkārtotai izmantošanai sagatavoto produktu un komponentu svars [masa] konkrētajā gadā;

P: radušās izlietotā iepakojuma svars [masa] konkrētajā gadā.”

P: radušās izlietotā iepakojuma svars [masa] konkrētajā gadā.”

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(13)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

13

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

(14)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

14

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(15)  COM(2013)0442.

15

(15)  COM(2013)0442.

15

(1a)  
  Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

1a

Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

16

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

16

(1)  OV L 50, 20.2.1997., 28. lpp.”

1

(1)  OV L 50, 20.2.1997., 28. lpp.”

1

---

Trešdiena, 2017. gada 15. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

ES un Brazīlijas nolīgums: koncesiju grozīšana Horvātijas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 263/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13037/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13037/2016),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (13038/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas sarakstā, tai pievienojoties Eiropas Savienībai (13038/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0490/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0052/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

Transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētas apmaiņas sākšana ar Dāniju *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Dānija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Apspriešanās)

(2018/C 263/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (12212/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (12212/2016),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0476/2016),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošanu un Eiropas Informācijas apmaiņas modeli (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošanu un Eiropas Informācijas apmaiņas modeli (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0051/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0051/2017),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0419.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

DNS datu automatizētas apmaiņas sākšana ar Grieķiju *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Apspriešanās)

(2018/C 263/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (12211/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (12211/2016),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0477/2016),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0053/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0053/2017),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Pārtikas un dzīvnieku barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem ***II

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 263/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 16. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 16. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 29. novembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 29. novembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0265),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67.a pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0022/2017),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 67, 6.3.2014., 166. lpp.

(2)  OV C 114, 15.4.2014., 96. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

470–790 MHz frekvenču joslas izmantošana Savienībā ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0043),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0020/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 26. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 26. maija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2017. gada 20. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2017. gada 20. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0327/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 303, 19.8.2016., 127. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 15. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2017/... par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2017/899.)

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

Budžeta pamatnostādnes 2018. gadam — III iedaļa

Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūcija par 2018. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) (turpmāk “Iestāžu nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) (turpmāk “Iestāžu nolīgums”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu (5) un tam pievienotos Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu (5) un tam pievienotos Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra secinājumus par 2018. gada budžeta pamatnostādnēm (6522/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra secinājumus par 2018. gada budžeta pamatnostādnēm (6522/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 86.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 86.a pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0060/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0060/2017),

| A. | tā kā 2018. gads būs 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) piektais gads; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2018. gads būs 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) piektais gads;

| B. | tā kā iekšējais ekonomiskais un sociālais konteksts, kā arī ārējie izaicinājumi un politiskā nenoteiktība visticamāk saglabās spiedienu uz ES 2018. gada budžetu; |
| --- | --- |

B.

tā kā iekšējais ekonomiskais un sociālais konteksts, kā arī ārējie izaicinājumi un politiskā nenoteiktība visticamāk saglabās spiedienu uz ES 2018. gada budžetu;

| C. | tā kā budžeta reakcijai uz steidzami risināmām problēmām un krīzēm ir jānotiek vienlaikus ar noturīgām atbildēm, kas sniedz ieguldījumu Savienības kopējā nākotnē, |
| --- | --- |

C.

tā kā budžeta reakcijai uz steidzami risināmām problēmām un krīzēm ir jānotiek vienlaikus ar noturīgām atbildēm, kas sniedz ieguldījumu Savienības kopējā nākotnē,

Budžets ilgtspējīgai izaugsmei, nodarbinātībai un drošībai

| 1. | atzinīgi vērtē ES budžeta svarīgo lomu, sniedzot konkrētas atbildes uz problēmām, ar kurām saskaras ES; uzsver, ka pienācīgas, kvalitatīvas un stabilas darbvietas, jo īpaši jauniešiem paredzētas darbvietas, ekonomikas izaugsme un sociālekonomiskā konverģence, migrācija, drošība un cīņa pret populismu, kā arī klimata pārmaiņas ir galvenās problēmas ES līmenī un ka ES budžets joprojām ir daļa no šo jautājumu risinājuma; uzsver, ka solidaritātei arī turpmāk jābūt ES budžeta pamatprincipam; uzsver, ka visas dalībvalstis un ES pilsoņi gūs labumu tikai no spēcīga un mērķtiecīga ES budžeta ar patiesu Eiropas pievienoto vērtību; sagaida, ka Komisija ierosinās tādu 2018. gada budžeta projektu, kas ļaus ES arī turpmāk radīt labklājību ar izaugsmi un nodarbinātību un nodrošināt tās pilsoņu drošību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt budžeta disciplīnu, tomēr ES budžetā ir jābūt instrumentiem, ar kuru palīdzību varētu reaģēt vienlaikus uz dažādām krīzēm, līdz ar to ir nepieciešams zināms elastīgums; uzskata, ka, lai gan izaugsme un nodarbinātība joprojām ir ES budžeta galvenās prioritātes, ilgtspējīgs progress un attīstība šajās jomās ir jāpanāk, līdztekus risinot ES pilsoņu bažas par drošību un aizsardzību; atkārtoti prasa ES 2018. gada budžeta prioritāšu noteikšanā ievērot tematisku koncentrāciju; |
| --- | --- |

2.

Pētniecība, infrastruktūra un MVU — galvenie izaugsmes un nodarbinātības nodrošinātāji

| 3. | uzsver, ka ES ekonomikas konkurētspējas uzlabošana, infrastruktūra, labi finansēta pētniecība, atbalsts prasmju attīstīšanai un ES nepārtraukta apņemšanās stiprināt investīcijas ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu; uzskata, ka sociāli un vides jomā ilgtspējīgu un labi apmaksātu darbvietu radīšanai ir jābūt vienai no ES budžeta galvenajām prioritātēm; uzskata, ka darbvietas rada galvenokārt privātais sektors un ka tādēļ ir jāparedz pienācīgs budžeta atbalsts tam, lai veicinātu investīcijas gan privātajā, gan publiskajā sektorā, īpašu uzmanību pievēršot MVU; tādēļ uzsver, ka 1.a izdevumu kategorija ir svarīga tāpēc, ka tā sniedz reālu pievienoto vērtību Eiropas pilsoņiem un uzņēmumiem, un prasa šai izdevumu kategorijai paredzēt pietiekamu finansējuma līmeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka investīcijas pētniecībā un inovācijā, tostarp atbalsts jaunuzņēmumiem, ir priekšnosacījums tam, lai nodrošinātu patiesu konkurētspēju Eiropas Savienībā un inovatīvu un konkurētspējīgu ES ekonomiku globālā līmenī; pauž nožēlu par to, ka sakarā ar nepietiekamo ES finansējumu pētniecības un inovācijas jomā sekmīgo pieteikumu skaits ir satraucoši zems un ka vairāki augstas kvalitātes projekti pētniecības un inovācijas jomā nesaņem ES finansējumu; norāda, ka daudzas ieinteresētās personas, tostarp MVU, nespēj iesniegt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projekta priekšlikumus; šajā sakarībā aicina pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” nodrošināt atbilstīgu apropriāciju līmeni, vienlaikus turpinot tās vienkāršošanas programmu; uzsver, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžets nebūtu jāpalielina uz citu pētniecības programmu rēķina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka MVU joprojām ir Eiropas ekonomikas pamats un tiem arī turpmāk būs izšķiroša loma darbvietu radīšanā un izaugsmes veicināšanā visā Eiropas Savienībā; turklāt uzskata, ka MVU ir galvenais darbvietu izveides avots un tāpēc tiem vajadzīga pienācīga piekļuve finansējumam; šajā sakarībā aicina palielināt programmas COSME apropriācijas, ņemot vērā šīs programmas panākumus; uzsver, ka jaunajā DFS ir svarīgi stiprināt programmu COSME, lai nodrošinātu MVU būtiskāku ES atbalstu; uzskata, ka, izveidojot sinerģiju ar citiem finanšu instrumentiem, būtu iespējams panākt labākus rezultātus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri atbalsta ideju turpināt attīstīt un uzlabot Eiropas infrastruktūras tīklu savstarpējo izmantojamību; uzskata, ka, lai šos mērķus panāktu, ir ārkārtīgi svarīgi finansēt Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI), un aicina Komisiju 2018. gadā nodrošināt atbilstošu finansējuma līmeni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF) ir liela nozīme un potenciāls samazināt joprojām aktuālo investīciju nepietiekamību Eiropā, un atzīst līdz šim gūtos pozitīvos rezultātus; atzinīgi vērtē arī Komisijas priekšlikumu pagarināt ESIF termiņu līdz 2020. gadam, kas būtu jāīsteno ar mērķi vēl vairāk uzlabot tā darbību, cita starpā attiecībā uz papildināmības principa un ģeogrāfiskā līdzsvara piemērošanu, kam nepieciešami papildu centieni; uzsver, ka, izvēloties projektus ESIF finansējumam, par pamatu jāņem kvalitāte un pieprasījums; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu stiprināt Eiropas Investīciju konsultāciju centra nozīmi, sniedzot mērķtiecīgāku vietējo tehnisko atbalstu visā ES, kā arī palielināt ģeogrāfisko līdzsvaru; turklāt aicina Komisiju regulāri analizēt ESIF pievienoto vērtību, veicot fonda seku ietekmes izvērtējumu; |
| --- | --- |

7.

Izglītība un jauniešu nodarbinātība — priekšnosacījumi jaunākās paaudzes panākumiem

| 8. | uzskata, ka izglītība ir priekšnosacījums ilgtspējīgām, labi apmaksātām un stabilām darbvietām; uzsver, ka mobilitāte ir nozīmīga, jo tā Eiropas jauniešiem dod iespēju izmantot daudzās cilvēku prasmes, vienlaikus paplašinot izglītības, apmācības un nodarbinātības iespējas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē programmas Erasmus+ nozīmi jauno studentu, mācekļu un brīvprātīgo mobilitātes veicināšanā Eiropā; uzskata, ka īpaši pieaugoša nacionālisma un populisma laikā ir svarīgi veicināt dabisku mijiedarbību starp dažādām Eiropas tautām un kultūrām, lai palielinātu Eiropas apziņu un identitāti; šajā sakarībā prasa arī 2018. gadā palielināt finansējumu programmai Erasmus+; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka jauniešu bezdarbs ir viena no galvenajām problēmām Eiropas līmenī, kurai ir īpaši liela sociālā ietekme, jo īpaši Savienības nabadzīgākajos reģionos, un tas apdraud veselu jauno eiropiešu paaudzi un arī ilgtermiņa ekonomikas izaugsmi; uzsver, ka saskaņā ar saskaņošanas sanāksmē panākto vienošanos par ES 2017. gada budžetu EUR 500 miljoni tiks piešķirti Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (YEI), pieņemot budžeta grozījumu 2017. gadā; uzskata, ka YEI ir būtisks ieguldījums Savienības prioritārā mērķa nodrošināt darbvietas un izaugsmi īstenošanā, un joprojām ir cieši apņēmies nodrošināt pienācīgu finansējumu cīņai pret jauniešu bezdarbu un šīs iniciatīvas turpināšanai līdz pašreizējās DFS beigām, vienlaikus uzlabojot tās darbību un īstenošanu; šajā sakarībā uzsver ES Jaunatnes nodarbinātības stratēģijas nozīmīgumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž gandarījumu par priekšlikumu sākt programmu “Eiropas dzelzceļa abonementa Interrail Pass piešķiršana 18. dzimšanas dienā”; uzsver, ka šis projekts var pastiprināt Eiropas apziņas un identitātes veidošanu; tomēr uzsver, ka šāds projekts nebūtu jāfinansē uz citu sekmīgu ES programmu, jo īpaši jaunatnes un kultūras jomas projektu, rēķina un tam vajadzētu būt maksimāli sociāli iekļaujošam, kā arī paredzēt noteikumus Eiropas perifēro salu iedzīvotāju iekļaušanai; prasa Komisijai novērtēt šīs iniciatīvas potenciālās izmaksas un finansējuma avotus un iesniegt atbilstīgus priekšlikumus; |
| --- | --- |

10.

Tradicionālās ES budžeta prioritātes kā investīciju politikas pasākumi

| 11. | stingri atbalsta reģionālo politiku kā vienu no ES budžeta galvenajiem investīciju instrumentiem, kas nodrošina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; uzsver, ka šī politika rada izaugsmi un darbvietas visās dalībvalstīs; tomēr pauž bažas par nepieņemamo kavēšanos darbības programmu īstenošanā ES līmenī saistībā ar pašreizējo DFS, kas līdz šim ir izraisījusi investīciju samazināšanos, nespējot pietiekami veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu, vai ekonomisko, sociālo un teritoriālo atšķirību samazināšanu gan Eiropas reģionos, gan starp tiem; aicina Komisiju konstatēt kavēšanās iemeslus un dalībvalstis sadarboties, lai tos novērstu, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka vadošo iestāžu, revīzijas iestāžu un sertifikācijas iestāžu izraudzīšanās tiek pabeigta un īstenošana strauji paātrinās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka Eiropas lauksaimniecības nozare ir svarīga uzturdrošības un bioloģiskās daudzveidības pārvaldības turpmākai nodrošināšanai ES; pauž pilnīgu atbalstu lauksaimniekiem, kurus skāris Krievijas noteiktais embargo, putnu gripa, piena nozares krīze un gaļas krīze; tādēļ aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt lauksaimniekus visā Eiropā, lai viņi varētu tikt galā ar negaidītu tirgus nestabilitāti, kā arī lai nodrošinātu drošus un kvalitatīvus pārtikas krājumus; prasa pievērst atbilstīgu uzmanību maza mēroga lauku saimniecībām un maza mēroga zvejniecības uzņēmumiem; |
| --- | --- |

12.

Iekšējie izaicinājumi

| 13. | pauž pārliecību, ka pašreizējos apstākļos ir pierādīts, ka ES budžets nav pietiekams, lai risinātu migrācijas un bēgļu krīzes sekas un attiecīgās humanitārās problēmas vai problēmas drošības jomā, piemēram, starptautiskā terorisma pieaugumu; uzsver, ka pamatojoties uz iepriekš minēto, ir jārod ilgtspējīgs risinājums šai problēmai, jo īpašo instrumentu, piemēram, elastības instrumenta, vairākkārtēja izmantošana liecina, ka ES budžets sākotnēji nebija paredzēts tam, lai risinātu šāda mēroga krīzes; norāda, ka ir jāpieņem saskaņota stratēģija, lai risinātu migrācijas un bēgļu krīzi, cita starpā izvirzot skaidrus, mērāmus un visaptverošus mērķus; tomēr atgādina, ka nepieciešamība mobilizēt papildu līdzekļus, lai risinātu minētās problēmas, nebūtu jāuzskata par svarīgāku jautājumu nekā citi svarīgi Savienības politikas pasākumi, piemēram, nodarbinātības un izaugsmes jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, kāda loma migrācijas un bēgļu krīzes problēmu un attiecīgo humanitāro problēmu seku risināšanā ir tādiem instrumentiem kā Iekšējās drošības fondam (ISF) un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), un aicina turpmākajos gados šiem fondiem paredzēt atbilstošus budžeta līdzekļus; atgādina dalībvalstu savstarpējā sloga dalīšanas principa nozīmīgumu, finansējot centienus, kas nepieciešami bēgļu problēmu pienācīgai risināšanai; atzinīgi vērtē arī to, kāda loma ir ES aģentūrām tieslietu un iekšlietu jomā, piemēram, Eiropolam, Eiropas Robežu un krasta apsardzei, EASO , Eurojust, Pamattiesību aģentūrai un eu-LISA, un šajā sakarībā aicina to pilnvaras īstenot, piešķirot vairāk budžeta līdzekļu un darbinieku; pauž pārliecību, ka ES ir vairāk jāinvestē robežu labākā pārvaldībā, tiesībaizsardzības iestāžu un valsts iestāžu sadarbības pastiprināšanā un cīņā pret terorismu, radikalizāciju un nopietnu un organizēto noziedzību, uzlabojot integrācijas pasākumus un praksi, nodrošinot informācijas sistēmu savietojamību un garantējot atgriešanas operāciju pareizu norisi tiem, kuri nav tiesīgi saņemt starptautisko aizsardzību, vienlaikus pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka pašreizējais ISF budžets (aptuveni EUR 700 miljoni saistību apropriācijās) nav pietiekams, lai risinātu starptautiskā terorisma radītās drošības problēmas; tādēļ aicina palielināt finanšu resursus, lai padarītu drošības infrastruktūru atbilstīgāku un mūsdienīgāku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina par Eiropas aģentūru nozīmi Eiropas likumdošanas prioritāšu īstenošanas nodrošināšanā un tādējādi ES politikas mērķu sasniegšanā, piemēram konkurētspējas, izaugsmes un nodarbinātības jomā, kā arī pašreizējās migrācijas un bēgļu krīzes pārvaldībā; tādēļ uzstāj, ka gan administratīvajiem, gan darbības izdevumiem ir jānodrošina pienācīgi finanšu resursi un cilvēkresursi, lai aģentūras varētu izpildīt tām uzticētos uzdevumus un gūt iespējami labākos rezultātus; attiecībā uz aģentūru personāla un apropriāciju palielināšanu kopš 2014. gada budžeta uzsver to, ka šis palielinājums tiek uzskatīts par daļu no jaunajām politikas tendencēm un tiesību aktiem, uz kuriem neattiecas mērķis samazināt personālu par 5 %; tādēļ uzsver, ka 2018. gada budžetā nebūtu jāparedz Eiropas aģentūru štata vietu skaita samazināšana papildus minētajiem 5 %, kas attiecībā uz katru Eiropas Savienības iestādi un struktūru noteikti Iestāžu nolīgumā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | stingri atbalsta aizsardzības pētniecības jomas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt dalībvalstu labāku sadarbību un panākt sinerģiju aizsardzības jomā; tomēr uzsver, ka šai darbībai būtu jāpiešķir jauni resursi, jo tā ir jauna politiska iniciatīva, kurai ir būtiska ietekme uz ES budžetu; turklāt prasa izvērtēt visas iespējas par aizsardzības pētniecības programmas finansēšanu, nākamajā DFS tai paredzot īpašu budžetu; atgādina — kaut arī ir jāievēro Līguma noteikumi, pastiprināta sadarbība aizsardzības jomā ir nepieciešama, lai risinātu drošības problēmas, ar kurām ES saskaras un kuras rada ieilgusī nestabilitāte Savienības kaimiņvalstīs un dažu ES partneru nenoteiktība attiecībā uz apņemšanos ievērot NATO mērķus; turklāt uzsver nepieciešamību uzlabot konkurētspēju un inovāciju Eiropas aizsardzības nozarē, kas var palīdzēt stimulēt izaugsmi un darbvietu radīšanu; aicina dalībvalstis piešķirt atbilstošus budžeta līdzekļus, lai saskaņotāk risinātu ārējās problēmas; ņem vērā, ka ir izveidots Eiropas Aizsardzības fonds, kurā ir paredzētas pētniecības un spēju veidošanas sadaļas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ar ES budžetu ir jāatbalsta Parīzes nolīguma mērķu un ES ilgtermiņa klimata mērķu sasniegšana, 2014.–2010. gada DFS panākot 20 % izdevumu mērķi klimata jomā; ar bažām norāda, ka bez būtiskiem papildu centieniem stratēģijas “ES 2020” bioloģiskās daudzveidības mērķi netiks sasniegti; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi iekļaut bioloģiskās daudzveidības aizsardzību visā ES budžetā, īpašu uzmanību pievēršot programmai “LIFE” un tīklam “Natura 2000”; |
| --- | --- |

18.

Ārējie izaicinājumi

| 19. | uzsver, ka arī ES budžets ir ārējas solidaritātes instruments, kas nodrošina steidzamu atbalstu humanitārās un civilās krīzēs, sniedzot palīdzību valstīm, kurām tā ir nepieciešama; atgādina, ka nabadzības izskaušana un ilgtspējīga attīstība ir apstiprinātas par ES un tās dalībvalstu galvenajām prioritātēm; šajā kontekstā atgādina ES apņemšanos laikposmā pēc 2015. gada veicināt ilgtspējīgas attīstības mērķu (SDG) īstenošanu, kā arī panākt OAP/NKI0,7 % apmērā; uzsver, ka ilgtermiņā attīstības palīdzība rada investīciju atdevi, kas izpaužas kā tirdzniecības un NKI pieaugums Eiropā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti pauž pārliecību, ka, lai novērstu pašreizējās migrācijas un bēgļu krīzes pamatcēloņus un ar to saistītās humanitārās problēmas, ES ir jāpastiprina sava loma, veicot investīcijas migrācijas plūsmu izcelsmes valstīs; šajā sakarībā aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi efektīvai migrācijas krīzes risināšanai; uzsver — lai nodrošinātu stabilu ekonomikas un sociālo attīstību, nekavējot pašreizējo ārējās politikas nostādņu īstenošanu, ir stratēģiskāk jāpielāgo visi attīstības politikas instrumenti; norāda, ka investīcijas infrastruktūrā, mājokļos, izglītībā, medicīnas pakalpojumos un MVU atbalstīšanā, īpašu uzmanību veltot darbvietu radīšanai, sociālajai aizsardzībai un iekļaušanai, ir daļa no minēto migrācijas pamatcēloņu risinājuma; tādēļ atzinīgi vērtē Ārējo investīciju plānu (EIP) kā vienotu un saskaņotu satvaru, kura mērķis ir veicināt investīcijas Āfrikā un kaimiņvalstīs, ņemot vērā to, ka tas ir pilnībā jāsaskaņo ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un tam ir jāveicina šo mērķu sasniegšana; sagaida, ka EIP veicinās ilgtspējīgu attīstību, neapdraudot cilvēktiesības, klimata pārmaiņu mazināšanu un labu pārvaldību, un ka tiks nodrošināta Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai un tā projektu pārredzama pārvaldība; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka pašreizējā Komisijas tendence izmantot budžeta palīgmehānismus, piemēram, Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā, trasta fondus un citus līdzīgus instrumentus, ne visos gadījumos ir izrādījusies sekmīga; pauž bažas par to, ka finanšu instrumentu izveidošana ārpus Savienības budžeta mazina budžeta pārredzamu pārvaldību un kavē Parlamenta tiesības efektīvi veikt izdevumu pārbaudi; tādēļ joprojām uzskata, ka ad hoc ārējie finanšu instrumenti, kas ir parādījušies pēdējos gados, ir jāiekļauj ES budžetā un Parlamentam pilnībā jākontrolē šo instrumentu īstenošana; taču uzsver, ka šie instrumenti nebūtu jāfinansē, samazinot līdzekļus citiem pašreizējiem ārējiem instrumentus; ņem vērā to, ka dalībvalstu solījumi attiecībā uz iemaksām šajos fondos un reālās iemaksas atšķiras, un mudina dalībvalstis pildīt savus solījumus un veikt tikpat lielas iemaksas kā ES; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka viens no nosacījumiem stabilitātes un labklājības saglabāšanai Eiropas Savienībā ir ES kaimiņvalstu stabilitāte; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, ka prioritāte tiek piešķirta investīcijām ES kaimiņvalstīs, lai atbalstītu centienus risināt galvenās problēmas, ar kurām tās saskaras, proti, pašreizējo migrācijas un bēgļu krīzi un attiecīgās humanitārās problēmas dienvidu kaimiņreģionā un Krievijas agresiju austrumu kaimiņreģionā; atkārtoti norāda — lai veicinātu politiskās un ekonomiskās reformas, ir izšķiroši svarīgi atbalstīt valstis, kas īsteno asociācijas nolīgumus ar ES, taču uzsver, ka šāds atbalsts būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka valstis ievēro atbilstības kritērijus, jo īpaši attiecībā uz tiesiskumu un demokrātisku iestāžu stiprināšanu; |
| --- | --- |

22.

Pietiekamas maksājumu apropriācijas, kas palielinās uzticamību ES

| 23. | atkārtoti aicina nodrošināt ES budžetā pietiekamas maksājumu apropriācijas, lai tas varētu pildīt savu kā investīciju budžeta galveno uzdevumu; pauž pārliecību, ka šo uzdevumu nevar izpildīt, ja ES nepilda savas saistības, tādējādi mazinot savu uzticamību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka sakarā ar kavēšanos 2014.–2020. gada dalītās pārvaldības programmu īstenošanā 2016. un 2017. gadā samazinājās maksājumu pieprasījumu apmērs; pauž īpašas bažas par to, ka pašreizējās DFS perioda beigās atkal varētu rasties nesamaksātu rēķinu uzkrājums, un atgādina, ka 2014. gada beigās tas bija sasniedzis vēl nepieredzētu līmeni — EUR 24,7 miljardus; atzinīgi vērtē to, ka Komisija saistībā ar DFS vidusposma pārskatīšanu pirmo reizi sniedza maksājumu prognozi līdz 2020. gadam, bet uzsver, ka tā ir pienācīgi jāatjaunina katru gadu, lai ļautu budžeta lēmējinstitūcijai savlaicīgi veikt nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka, lai gan galīgā vienošanās par DFS vidusposma pārskatīšanu vēl nav panākta, vairāki pozitīvi pašreiz apspriestās pārskatīšanas elementi, jo īpaši attiecībā uz lielāku elastību, varētu izrādīties noderīgi, lai novērstu turpmākās maksājumu krīzes un reaģētu uz tām; uzskata, ka, ja kohēzijas politikas īstenošana paātrināsies kā paredzēts, jau nākamajā gadā varētu būt nepieciešama lielāka elastība, lai, reaģējot uz to, nodrošinātu atbilstīgu maksājumu apropriāciju līmeni ES budžetā un novērstu neapmaksātu ar kohēzijas politiku saistītu rēķinu uzkrāšanos gada beigās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda uz to, ka uzņēmumu veiktā krāpšanās ar nodokļiem un nodokļu apiešana dalībvalstīm ir radījusi lielus nodokļu ieņēmumu zaudējumus un tādējādi samazinājusi to iemaksas ES budžetā, un pauž par to nožēlu; turklāt uzskata, ka dažos gadījumos šāda negodīga nodokļu konkurence nozīmē IKP pārvešanu no vienas dalībvalsts uz citu un KNI pārvešanu uz nodokļu oāzēm ārpus ES, tādējādi samazinot dalībvalstu kopējās iemaksas ES budžetā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkārtoti pauž savu jau sen ieņemto nostāju, ka īpašo instrumentu (elastības instruments, ES Solidaritātes fonds, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds un rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos) maksājumu apropriācijas ir jārēķina papildus DFS maksājumu maksimālajam apjomam, kā tas ir ar saistību apropriācijām; saistībā ar notiekošo DFS vidusposma pārskatīšanu uzsver iespējamos panākumus, kas gūti ar attiecībā uz DFS īpašo instrumentu maksājumu apropriāciju paredzēšanu budžetā, pārskatot 2014. gada lēmumu par neparedzēto izdevumu rezervi, pat ja šis jautājums nav viennozīmīgi atrisināts; |
| --- | --- |

27.

Nākotnes perspektīva

| 28. | uzsver, ka saskaņā ar DFS regulu Komisija līdz 2017. gada beigām iesniegs priekšlikumus par DFS pēc 2020. gada, kuros būtu jāņem vērā Apvienotās Karalistes lēmums izstāties no ES, kas ietekmēs DFS pēc 2020. gada; uzsver, ka šis lēmums visu būtiski maina; uzskata, ka process, kura rezultātā tiks izstrādāta jauna finanšu shēma un reformēts un padarīts efektīvāks ES budžets, ir ārkārtīgi svarīgs, un cer, ka tas atbildīs problēmām, ar kurām Savienība saskaras, un saistībām, kuras tā jau ir uzņēmusies; aicina panākt to, lai DFS vidusposma pārskatīšana tiktu pabeigta ātri un pozitīvi, nodrošinot gan pašreizējās finanšu shēmas nepieciešamo pielāgošanu, gan ES budžeta zināmu papildu elastīgumu, jo bez tā nav iespējams sasniegt Savienības mērķus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ES budžeta prognozējamība un ilgtermiņa stabilitāte ir priekšnosacījums spēcīgai un stabilai Eiropas Savienībai; uzsver nepieciešamību DFS ilgumu pielāgot gan Parlamenta, gan Komisijas politiskajiem cikliem; vērš uzmanību uz to, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES dos iespēju risināt ieilgušās problēmas, kuru dēļ nebija iespējams sasniegt ES budžeta reālo potenciālu, jo īpaši attiecībā uz budžeta ieņēmumu daļu, un pakāpeniski likvidēt visas atlaides un korekciju mehānismus; atkārtoti apstiprina, ka Parlaments iestājas par ES pašu resursu padziļinātu reformu, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos (HLGOR) ir iesniegusi galīgo ziņojumu; aicina visas iesaistītās puses izdarīt attiecīgus secinājumus no šī ziņojuma un izanalizēt iespējas īstenot HLGOR ieteikumus, kas palīdzētu padarīt ES budžetu stabilāku, vienkāršāku, autonomāku, taisnīgāku un prognozējamāku; sagaida, ka jebkādiem jauniem pašu resursiem būtu jāļauj dalībvalstīm samazināt uz NKI balstītās iemaksas; atzinīgi vērtē HLGOR secinājumu par to, ka ES budžets jākoncentrē uz jomām, kas rada lielāko Eiropas pievienoto vērtību, un par taisnīgas atdeves (juste retour) pieeju, ko būtu jābeidz piemērot, jo ziņojums liecina, ka visas dalībvalstis gūst labumu no ES budžeta neatkarīgi no to “neto bilances”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina Komisiju turpināt izstrādāt un īstenot stratēģiju “Uz rezultātiem vērsts ES budžets”; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi vienkāršot noteikumus, pilnveidot uzraudzības procesu un izstrādāt atbilstīgus snieguma rādītājus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka dzimumu līdztiesības princips būtu pēc iespējas jāiekļauj visās ES budžeta pozīcijās kā horizontāls politikas mērķis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Parlaments būtu pilnībā iesaistīts visos ar budžetu saistītajos jautājumos, jo tas ir vienīgā iestāde, kuru demokrātiski ievēlē ES pilsoņi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Padomi pildīt tās politiskos paziņojumus un sadarboties, lai nodrošinātu, ka ES rīcībā ir atbilstošs budžets; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(4)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(5)  OV L 51, 28.2.2017.

(6)  2016. gada 1. decembrī pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0475.

---

Ceturtdiena, 2017. gada 16. marta

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

Konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņu un metālu importētāju piegādes ķēdes pienācīga pārbaude ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 263/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0111),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0092/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2016. gada 8. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2016. gada 8. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas atzinumu (A8-0141/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas atzinumu (A8-0141/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Padomes deklarāciju un Komisijas deklarācijas, kas pievienotas šai rezolūcijai |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ar šo nostāju aizstāj 2015. gada 20. maijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0204)

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 16. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/...ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/821.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Padomes deklarācija par eiropas parlamenta un padomes regulu, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu, volframu, to rūdas un zeltu

Padome izņēmuma kārtā piekrīt deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I pielikuma robežvērtības, kā izklāstīts 1. panta 4. un 5. punktā, un tādējādi nodrošinātu, ka robežvērtības tiek pieņemtas laikus un tiek sasniegti šīs regulas mērķi. Šāda piekrišana neskar turpmākus leģislatīvos priekšlikumus tirdzniecības jomā, kā arī ārējo attiecību jomu kopumā.

Komisijas deklarācija nr. 1 par eiropas parlamenta un padomes regulu, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu, volframu, to rūdas un zeltu

Komisija apsvērs, vai izstrādāt papildu likumdošanas priekšlikumus, kas vērsti uz ES uzņēmumiem, kuru piegādes ķēdēs ir produkti ar alvu, tantalu, volframu un zeltu, ja tā secinās, ka ES tirgus kopējie pūliņi attiecībā pret atbildīgu izrakteņu globālo piegādes ķēdi nav pietiekami, lai panāktu atbildīgu piegādes rīcību ražotājvalstīs, vai ja tā konstatēs, ka to lejupējās piegādes ķēdes tirgus dalībnieku sagāde, kuri saskaņā ar ESAO vadlīnijām ir ieviesuši piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi, nav pietiekama.

Komisijas deklarācija nr. 2 par eiropas parlamenta un padomes regulu, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu, volframu, to rūdas un zeltu

Īstenojot pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 1. panta 5. punktu, Komisija pienācīgi ņem vērā šīs regulas mērķus, īpaši tos, kuri izklāstīti 1), 7), 10) un 17) apsvērumā.

Šādi rīkojoties, Komisija īpaši ņems vērā specifiskos riskus, kas saistīti ar augšupējo zelta piegādes ķēžu darbību konfliktu skartajās un augsta riska teritorijās, un ievēros to Savienības mikrouzņēmumu un mazu uzņēmumu stāvokli, kuri importē zeltu ES.”

Komisijas deklarācija nr. 3 par eiropas parlamenta un padomes regulu, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu, volframu, to rūdas un zeltu

Atbildot uz Eiropas Parlamenta pieprasījumu izstrādāt īpašas vadlīnijas, Komisija vēlas sagatavot darbības rādītājus, kas raksturīgi atbildīgai konfliktu izrakteņu sagādei. Ar šādu vadlīniju palīdzību attiecīgie uzņēmumi, kuros ir vairāk nekā 500 darbinieku un kuriem saskaņā ar Direktīvu 2014/95/ES ir noteikta prasība atklāt nefinanšu informāciju, tiktu aicināti atklāt specifisku informāciju, kas saistīta ar produktiem, kuru sastāvā ir alva, tantals, volframs vai zelts.

---

| 25.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

Savienības sistēma datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pārstrādāta redakcija) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2018/C 263/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0294),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0160/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 16. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 16. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 10. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 10. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2016. gada 28. janvāra vēstuli Zivsaimniecības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2016. gada 28. janvāra vēstuli Zivsaimniecības komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2017. gada 20. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, kā arī Padomes pārstāvja 2017. gada 20. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0150/2016),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 13, 15.1.2016., 201. lpp.

(2)  OV C 120, 5.4.2016., 40. lpp.

(3)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 16. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/1004.)

---