# Službeni list C 303/2018

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 303 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.29. kolovoza 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 303

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.29. kolovoza 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 303/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8978 – AMF/KLP/Stena Sphere/Stena Renewable) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2018/C 303/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8978 – AMF/KLP/Stena Sphere/Stena Renewable) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europska središnja banka |
| 2018/C 303/02 CON/2018/33 | Mišljenje Europske središnje banke оd 18. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe (CON/2018/33) | 2 |

III   Pripremni akti

Europska središnja banka

2018/C 303/02 CON/2018/33

Mišljenje Europske središnje banke оd 18. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe (CON/2018/33)

2

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 303/03 | Tečajna lista eura | 6 |
| 2018/C 303/04 | Provedbena odluka Komisije оd 22. kolovoza 2018. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (Bulot de la Baie de Granville (ZOZP)) | 7 |
| 2018/C 303/05 | Provedbena odluka Komisije оd 21. kolovoza 2018. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (The Vale of Clwyd Denbigh Plum (ZOI)) | 12 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2018/C 303/03

Tečajna lista eura

6

2018/C 303/04

Provedbena odluka Komisije оd 22. kolovoza 2018. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (Bulot de la Baie de Granville (ZOZP))

Službenom listu Europske unije

7

2018/C 303/05

Provedbena odluka Komisije оd 21. kolovoza 2018. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (The Vale of Clwyd Denbigh Plum (ZOI))

Službenom listu Europske unije

12

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2018/C 303/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8958 – DV4/ABP/OMERS/Real Estate JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 17 |
| 2018/C 303/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9006 – Deutsche Asphalt/Bunte/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 19 |
| 2018/C 303/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9035 – Charlesbank/Partners Group/H-Food Holdings) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 20 |
| 2018/C 303/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9069 – Kuwait Investment Authority/North Sea Midstream Partners) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 21 |
| 2018/C 303/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8858 – Boeing/Safran/JV (pomoćne pogonske jedinice)) (
  1
  ) | 22 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2018/C 303/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8958 – DV4/ABP/OMERS/Real Estate JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

17

2018/C 303/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9006 – Deutsche Asphalt/Bunte/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

19

2018/C 303/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9035 – Charlesbank/Partners Group/H-Food Holdings) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

20

2018/C 303/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9069 – Kuwait Investment Authority/North Sea Midstream Partners) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

21

2018/C 303/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8858 – Boeing/Safran/JV (pomoćne pogonske jedinice)) (
  1
  )

1

22

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| 2018/C 303/11 | Ispravak Preporuke Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a ( SL C 88, 8.3.2018. ) | 23 |

Ispravci

2018/C 303/11

Ispravak Preporuke Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a ( SL C 88, 8.3.2018. )

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8978 – AMF/KLP/Stena Sphere/Stena Renewable)

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 303/01)

Dana 22. kolovoza 2018. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M8978. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M8978. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

III Pripremni akti

Europska središnja banka

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/2

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

оd 18. srpnja 2018.

o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe

(CON/2018/33)

(2018/C 303/02)

Uvod i pravna osnova

Europska komisija donijela je 12. ožujka 2018. Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe (dalje u tekstu „Prijedlog uredbe”) (1). Europska središnja banka (ESB) smatra da Prijedlog uredbe spada pod njezinu nadležnost i stoga je odlučila ostvariti svoje pravo, kako je propisano u drugoj rečenici članka 127. stavka 3. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „Ugovor”), da dâ svoje mišljenje.

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora budući da Prijedlog uredbe sadrži odredbe koje utječu na (a) osnovne zadaće Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) da provodi monetarnu politiku Unije u skladu s člankom 127. stavkom 2. Ugovora, u mjeri u kojoj Prijedlog uredbe utječe na interese središnjih banaka ESSB-a u vezi s kolateralizacijom kreditnih operacija Eurosustava; i (b) doprinos ESSB-a nesmetanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na stabilnost financijskog sustava u skladu s člankom 127. stavkom 5. Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

1.   Opće napomene

| 1.1. | Ustupanje potraživanja jedan je od načina na koji sudionici na financijskom tržištu osiguravaju likvidnost i/ili pristupaju kreditima potrebnim za obavljanje svojih poslovnih aktivnosti. Trenutno, učinci vlasništva ustupanja potraživanja regulirani su nacionalnim propisima, koji su nedosljedni u državama članicama. Posebno za potraživanja koja su bankovni krediti, iako su određeni značajni aspekti usklađeni Direktivom 2002/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), valjanost njihova ustupa i zasnivanje prava kolaterala na njima ostali su predmetom nacionalnog prava (3). Bez usklađivanja, gospodarski subjekti u Europskoj uniji ne mogu znati koji zahtjevi će se primjenjivati za valjan ustup potraživanja ili kolateralnu transakciju u kontekstu prekogranične transakcije (4). Osim toga, iako su neke mjere harmonizacije postignute na temelju čanka 14. Uredbe (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5), njezine odredbe ne određuju pravo primjenjivo na sve in rem učinke ustupa potraživanja (6). Nesigurnost u odnosu na primjenjivo pravo u kontekstu prekograničnog ustupanja potraživanja povećava pravne i financijske rizike za sudionike na financijskom tržištu, smanjenje kojih dovodi do dodatnih financijskih transakcijskih troškova i složenosti u smislu realizacije potraživanja u slučaju nesolventnosti ustupitelja. Nesigurnost po pitanju koje se imovinsko pravo primjenjuje na prekogranični prijenos potraživanja može obeshrabriti ustupanje, lišavajući sudionike na financijskom tržištu pristupa kreditima za provođenje poslovnih mogućnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ESB prima na znanje Prijedlog uredbe, koji nastoji riješiti pitanje određivanja prava koje regulira učinkovitost ustupa potraživanja prema trećim osobama, i prioritet ustupljenog potraživanja u odnosu na potraživanje treće osobe nad predmetom ustupa. Dopunjavanjem članka 14. Uredbe (EZ) br. 593/2008, koji ne rješava ova posebna pitanja, Prijedlog uredbe nastoji uspostaviti pravila za određivanjem primjenjive nadležnosti u odnosu na gore navedena pitanja. Time Prijedlog uredbe također pomaže promicanju prekograničnih investicija, u skladu s jednim od ciljeva Unije putem unije tržišta kapitala, kako je već ranije priopćio Eurosustav (7). |
| --- | --- |

1.2.

2.   Posebne napomene

| 2.1. | Na temelju Prijedloga uredbe opće je pravilo da su učinci ustupanja potraživanja na treće osobe regulirani pravom države u kojoj ustupitelj ima „uobičajeno boravište”. ESB primjećuje da se članak 14. Uredbe (EZ) br. 593/2008, za određena pitanja, odnosi na pravo ugovora o ustupanju, a za druga pitanja, na pravo ustupljenog potraživanja. Opće pravilo na temelju Prijedloga uredbe odnosi se na treću nadležnost, onu uobičajenog boravišta ustupitelja. Iako je pravno provedivo, predloženo pravilo ima nedostataka, posebno u slučajevima kada su kreditna potraživanja upotrijebljena kao financijski kolateral u smislu članka 1. stavka 4. točke (a) Direktive 2002/47/EZ. Ovo stoga što upućivanje na pravo treće nadležnosti povećava teret pravne dubinske analize za primatelje kolaterala kada se kreditna potraživanja, tj. bankovni krediti koriste kao kolateral na prekograničnoj osnovi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obrazloženje uz Prijedlog uredbe navodi da je otprilike 22 % operacija refinanciranja Eurosustava osigurano kreditnim potraživanjima kao kolateralom, što je na kraju drugog tromjesečja 2017. iznosilo otprilike 380 milijardi EUR, od čega su prekogranično mobilizirana kreditna potraživanja iznosila otprilike 100 milijardi EUR (8). Budući da Prijedlog uredbe utječe na interese središnjih banaka kao primatelja kolaterala, tj. kao primatelja potraživanja, ESB poziva Vijeće da razmotri uvođenje, u članku 4. stavku 2. Prijedloga uredbe (koja nastoji stvoriti posebno uređenje na području financija osiguravanjem primjene prava koje se primjenjuje na potraživanje u određenim slučajevima), poboljšanja, u smislu da bi pravo primjenjivo na potraživanje također bilo primjenjivo na učinke ustupa kreditnih potraživanja, odnosno bankovnih kredita na treće osobe. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ESB upućuje na acquis o pitanjima sukoba zakona na temelju članka 9. Direktive 2002/47/EZ prema kojem se za nematerijalizirane vrijednosne papire u prekograničnim konstelacijama, primjenjuje pravo jedne nadležnosti, odnosno one računa na kojem se vrijednosni papiri drže putem skrbnika. Ovo pravilo, cilj kojega je olakšavanje prekograničnih financijskih kolateralnih transakcija vrijednosnim papirom, odražava acquis na temelju članka 9. stavka 2. Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9), koji članak 9. stavak 2. također propisuje da je primjenjivo samo jedno pravo - ono odgovarajućeg računa. U tom smislu, ESB želi podsjetiti da, kada je Direktiva 2009/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) donesena, da bi , inter alia, uključila kreditna potraživanja (tj. bankovne kredite) u okviru Direktive 2002/47/EZ, njezin članak 9. nije izmijenjen, budući da su pregovori o sadržaju članka 14. Uredbe (EZ) br. 593/2008 bili još u tijeku. Uzimajući u obzir acquis i, posebno, članak 9. Direktive 2002/47/EZ i članak 9. stavak 2. Direktive 98/26/EZ, ima opravdanja za određivanje jedne primjenjive nadležnosti za kreditna potraživanja kao što je zakonodavac Unije učinio za nematerijalizirane vrijednosne papire. Uzimajući u obzir članak 14. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 593/2008 i članak 4. stavak 2. Prijedloga uredbe, najučinkovitiji način smanjenja broja primjenjivih prava na kreditna potraživanja bi bilo uputiti, a također i u slučaju bankovnih kredita, na pravo ustupljenog potraživanja. To bi ostvarilo sličan stupanj pravne sigurnosti i jednostavnosti za bankovne kredite mobilizirane kao kolateral kao što je postignuto u slučaju kolateralnih transakcija s vrijednosnim papirima. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Obrazloženje uz Prijedlog uredbe primjećuje da se pravila o sukobu zakona u Prijedlogu uredbe, s jedne strane, i pravila o sukobu zakona u Direktivi 2002/47/EZ, Direktivi 98/26/EZ i Direktivi 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11), s druge strane, ne preklapaju jer se prethodna primjenjuje na potraživanja, a potonja na nematerijalizirane vrijednosne papire i instrumente, postojanje ili prijenos kojih pretpostavlja njihovo bilježenje u registru, na računu ili u centraliziranom sustavu depozita (12). Ipak, ESB koristi ovu priliku da ponovi pitanje u odnosu na Direktivu 2002/47/EZ koja je od velike važnosti za Eurosustav za prihvaćanje kreditnih potraživanja kao kolaterala za kreditne operacije Eurosustava. ESB podsjeća da je Direktiva 2002/47/EZ izmijenjena Direktivom 2009/44/EZ s posebnim ciljem omogućavanja središnjim bankama korištenja kreditnih potraživanja kao kolaterala. ESB je donio mišljenje o ovim izmjenama (13) u kojem je razmotrio pitanje „neusklađenih skupova pravila o kreditnim potraživanjima u različitim nadležnostima EU-a” i označio „veliku važnost za Eurosustav da bude u mogućnosti koristiti kreditna potraživanja kao kolateral na temelju sustava utvrđenog Direktivom 2002/47/EZ na taj način omogućavajući neformalno i djelotvorno operativno postupanje s tom vrstom imovine, posebno elektroničkim putem i uključivanje u prekogranične konstelacije.” |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dok Prijedlog uredbe razmatra samo sukob zakona, a ne temeljna pitanja, ESB želi ponovno naglasiti svoje ranije primjedbe u vezi s jednim od rizika koji proizlaze iz mobilizacije kreditnih potraživanja kao kolaterala središnje banke, i u nadležnostima europodručja i na razini Unije, naime rizik prava na prijeboj koje izvršavaju treće osobe dužnici (ili jamci) takvih kreditnih potraživanja u odnosu na iznose koji se duguju tim trećim osobama od strane vjerovnika tih potraživanja. Rizik može značajno smanjiti vrijednost kreditnog potraživanja, i može dovesti u pitanje njegovu „adekvatnost” kao kolaterala na temelju članka 18. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”). Ako središnja banka želi realizirati kreditno potraživanje, u slučaju statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane, mogućost prijeboja može dovesti do djelomičnog ili potpunog smanjenja kolateralne vrijednosti kreditnog potraživanja. Članak 3. stavak 3. točka i. Direktive 2002/47/EZ, kako je uveden Direktivom 2009/44/EZ, bavi se samo pitanjem prijeboja na ograničeni način. Brojne države članice uvele su zakonodavstvo koje rješava ovaj rizik, isključujući prava prijeboja u odnosu na kreditna potraživanja mobilizirana kao kolateral u kreditnim operacijama sa središnjim bankama ESSB-a (14). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ESB smatra cilj koji je isključenje rizika prijeboja povezanog s prihvaćanjem kreditnih potraživanja kao kolaterala u kreditnim operacijama Eurosustava opravdanim i potpuno u skladu sa Statutom ESSB-a. Zaštita Eurosustava od svih mogućih gubitaka koji proizlaze iz prihvaćanja takvih kolaterala usko je povezan sa zahtjevom utvrđenim u drugoj alineji članka 18. stavka 1. Statuta ESSB-a, u skladu s kojim odobravanje zajmova od strane središnjih banaka ESSB-a mora biti utemeljeno na odgovarajućem kolateralu. Osim toga, odgovarajuće rješavanje rizika prijeboja također omogućava trajnu prihvatljivost kreditnih potraživanja kao kolaterala u kreditnim operacijama Eurosustava i na taj način doprinosi učinkovitosti transmisije monetarne politike u realno gospodarstvo (15). ESB poziva Vijeće da razmotri izmjenu Direktive 2002/47/EZ da isključi mogućnost da dužnik (ili jamac) kreditnog potraživanja danog kao kolateral središnjoj banci u okviru kreditnih operacija Eurosustava izvrši pravo prijeboja koje može imati prema izvornom zajmodavcu na temelju takvog potraživanja. Radi smanjenja iznosa mogućih gubitaka u slučaju realizacije, ovo isključenje bi također obuhvatilo treću osobu kojoj je središnja banka Eurosustava naknadno ustupila kreditno potraživanje (16). |
| --- | --- |

2.6.

Na mjestima gdje ESB preporučuje izmjenu Prijedloga uredbe, poseban prijedlog nacrta naveden je u posebnom tehničkom radnom dokumentu uz obrazloženje dano u tu svrhu. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na mrežnim stranicama ESB-a.

Ovo Mišljenje objavit će se na mrežnim stranicama ESB-a.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. srpnja 2018.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 96 konačno.

1

(2)  Direktiva 2002/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2002. o financijskom kolateralu (SL L 168, 27.6.2002., str. 43.).

2

(3)  Članak 3. stavak 1. Direktive 2002/47/EZ dozvoljava državama članicama da zadrže nacionalna pravila u odnosu na stvaranje, valjanost, perfekciju, izvršivost ili prihvatljivost kao dokaz ugovora o financijskom kolateralu ili davanje financijskog kolaterala na temelju ugovora o financijskom kolateralu koji je postojao prije donošenja Direktive 2002/47/EZ.

3

(4)  Obrazloženje uz Prijedlog uredbe prikladno navodi da „jasnoća o tome u čijem je vlasništvu potraživanje u odnosu na njegovo prekogranično ustupanje važna je za sudionike na financijskim tržištima i također za realno gospodarstvo” (vidjeti str. 8.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze (Rim I) (SL L 177, 4.7.2008., str. 6.).

5

(6)  To je neovisno o činjenici da uvodna izjava 38. Uredbe (EZ) br. 593/2008 navodi da se u smislu dobrovoljnog ustupa tražbine članak 14. stavak 1. također odnosi i na imovinski aspekt ustupa tražbine, kao između ustupitelja i primatelja.

6

(7)  Vidjeti Europska komisija, Zelena knjiga - Stvaranje unije tržišta kapitala (COM(2015) 63 konačno, Brisel, 18.2.2015.). Također vidjeti Europska središnja banka, Stvaranje unije tržišta kapitala – doprinos Eurosustava Zelenoj knjizi Europske komisije, 2015.

7

(8)  Stranica 2. i fusnota 10. Obrazloženja uz Prijedloga uredbe. Valja zamijetiti da je, na kraju drugog tromjesečja 2017. iznos kreditnih operacija Eurosustava osiguranih kreditnim potraživanjima kao kolateralom i koji su prekogranično mobilizirani bio značajno niži od navedenog iznosa.

8

(9)  Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.).

9

(10)  Direktiva 2009/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o izmjeni Direktive 98/26/EZ o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira i Direktive 2002/47/EZ o ugovorima o financijskom kolateralu s obzirom na povezane sustave i kreditna potraživanja (SL L 146, 10.6.2009., str. 37.).

10

(11)  Direktiva 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o restrukturiranju i likvidaciji kreditnih institucija (SL L 125, 5.5.2001., str. 15.).

11

(12)  Vidjeti stranicu 11. Obrazloženja uz Prijedlog uredbe.

12

(13)  Vidjeti stavak 9.1. Mišljenja CON/2008/37.

13

(14)  Vidjeti posebno, na primjer, stavak 2. odjeljka I. članka L. 141-4 francuskog Financijskog i monetarnog zakona, uvedenog člankom 53. Zakona br. 2016-1691 od 9. prosinca 2016.; članak 26. talijanske Uredbe sa zakonskom snagom br. 237. od 23. prosinca 2016. pretvorene u zakon Zakonom od 17. veljače 2017., br. 15.; članak 22.-1(4) Zakona od 23. prosinca 1998. o monetarnom statusu i Središnjoj banci Luksemburga; vidjeti također stavke od 2.1. do 2.2. Mišljenja CON/2006/56; stavak 2.3. Mišljenja CON/2016/37; stavak 5.1. Mišljenja CON/2017/1.

14

(15)  Vidjeti stavak 2.2. Mišljenja CON/2016/37; stavak 5.1. Mišljenja CON/2017/1.

15

(16)  Vidjeti stavak 2.5. Mišljenja CON/2016/37.

16

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/6

---

Tečajna lista eura (1)

28. kolovoza 2018.

(2018/C 303/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1710 |
| JPY | japanski jen | 130,03 |
| DKK | danska kruna | 7,4574 |
| GBP | funta sterlinga | 0,90680 |
| SEK | švedska kruna | 10,6633 |
| CHF | švicarski franak | 1,1427 |
| ISK | islandska kruna | 124,70 |
| NOK | norveška kruna | 9,7243 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,713 |
| HUF | mađarska forinta | 323,79 |
| PLN | poljski zlot | 4,2723 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,6464 |
| TRY | turska lira | 7,3316 |
| AUD | australski dolar | 1,5924 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5128 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1922 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7444 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5945 |
| KRW | južnokorejski von | 1 294,67 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,5894 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9641 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4325 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 122,36 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7970 |
| PHP | filipinski pezo | 62,387 |
| RUB | ruski rubalj | 79,0727 |
| THB | tajlandski baht | 38,098 |
| BRL | brazilski real | 4,7909 |
| MXN | meksički pezo | 21,9495 |
| INR | indijska rupija | 82,0965 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1710

JPY

japanski jen

130,03

DKK

danska kruna

7,4574

GBP

funta sterlinga

0,90680

SEK

švedska kruna

10,6633

CHF

švicarski franak

1,1427

ISK

islandska kruna

124,70

NOK

norveška kruna

9,7243

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,713

HUF

mađarska forinta

323,79

PLN

poljski zlot

4,2723

RON

rumunjski novi leu

4,6464

TRY

turska lira

7,3316

AUD

australski dolar

1,5924

CAD

kanadski dolar

1,5128

HKD

hongkonški dolar

9,1922

NZD

novozelandski dolar

1,7444

SGD

singapurski dolar

1,5945

KRW

južnokorejski von

1 294,67

ZAR

južnoafrički rand

16,5894

CNY

kineski renminbi-juan

7,9641

HRK

hrvatska kuna

7,4325

IDR

indonezijska rupija

17 122,36

MYR

malezijski ringit

4,7970

PHP

filipinski pezo

62,387

RUB

ruski rubalj

79,0727

THB

tajlandski baht

38,098

BRL

brazilski real

4,7909

MXN

meksički pezo

21,9495

INR

indijska rupija

82,0965

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/7

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 22. kolovoza 2018.

o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(„Bulot de la Baie de Granville” (ZOZP))

(2018/C 303/04)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 50. stavak 2. točku (a),

budući da:

| (1) | Francuska poslala je Komisiji zahtjev za zaštitu naziva „Bulot de la Baie de Granville” u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Francuska poslala je Komisiji zahtjev za zaštitu naziva „Bulot de la Baie de Granville” u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (2) | U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj Uredbi.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe koji se odnose na naziv „Bulot de la Baie de Granville” trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe koji se odnose na naziv „Bulot de la Baie de Granville” trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 za naziv „Bulot de la Baie de Granville” (ZOZP) nalaze se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 objava ove Odluke temelj je za podnošenje prigovora na registraciju naziva iz prvog stavka ovog članka u roku od tri mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. kolovoza 2018.

Za Komisiju

Pierre MOSCOVICI

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

PRILOG

JEDINSTVENI DOKUMENT

„BULOT DE LA BAIE DE GRANVILLE”

EU br.: PGI-FR-02319 – 4.8.2017.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv

„Bulot de la Baie de Granville”

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Bulot de la Baie de Granville” vodeni je puž koji pripada vrsti Buccinum undatum. Prodaje se cijeli i u ljušturi:

| — | živ ili |
| --- | --- |

—

živ ili

| — | spreman za jelo, svjež, pasteriziran ili smrznut. |
| --- | --- |

—

spreman za jelo, svjež, pasteriziran ili smrznut.

Može se aromatizirati tijekom pripreme.

Ljuštura je od bijele do tamno smeđe boje ili od zelenkastobijele do tamnozelene, većinom svijetla, ovisno o stupnju prisutnosti algi na površini. Ljuštura ponekad zbog prisutnosti mikroalgi ima crvenkaste mrlje. Tijelo je bijele boje slonovače do žućkastobijele, išarano malim crnim prugama i mrljama.

Promjer puža mjeri se od vrha ljušture do početka njezina otvora. Puževi „Bulot de la Baie de Granville” veličine su od 47 mm do 70 mm. Međutim, jedna pošiljka može sadržavati jedinke manje od 47 mm u udjelu do najviše 8 % i jedinke veće od 70 mm u udjelu do najviše 15 % svih puževa u seriji.

S obzirom na duljinu životnog vijeka puževa potrebnu za postizanje te veličine, često na ljušturi nose morske organizme (vitičari, crvi, Crepidula fornicata) zvane epibionti. Prisutnost epibionata u serijama koje se stavljaju na tržište sa ZOZP-om „Bulot de la Baie de Granville” ograničena je na 25 % jedinki. Udio se procjenjuje uzimajući u obzir jedinke sa znatnom količinom epibionata, a taj se kriterij definira s pomoću fotografija.

Puževi „Bulot de la Baie de Granville” imaju miris joda, mora i algi. Nakon pripreme puževi „Bulot de la Baie de Granville” imaju nježnu teksturu, osjetno su vlažni te imaju okus joda, mora i lješnjaka. Može biti lagano hrskav zbog prisutnosti malih sedimenata ili komadića školjki. Nema ni okus ni miris mulja.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Puževi „Bulot de la Baie de Granville” ulovljeni su i iskrcani na zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Svaka jedinica pakiranja puževa sa ZOZP-om sadržava sljedeće:

| — | naziv „Bulot de la Baie de Granville” ispisan vidljivim, čitljivim i neizbrisivim slovima koja su širinom i visinom veća od slova svih ostalih oznaka na etiketi; |
| --- | --- |

—

naziv „Bulot de la Baie de Granville” ispisan vidljivim, čitljivim i neizbrisivim slovima koja su širinom i visinom veća od slova svih ostalih oznaka na etiketi;

| — | simbol ZOZP-a Europske unije u blizini prodajnog naziva. |
| --- | --- |

—

simbol ZOZP-a Europske unije u blizini prodajnog naziva.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje puževa „Bulot de la Baie de Granville” sastoji se od sljedećeg:

| — | ribolovna zona na moru; |
| --- | --- |

—

ribolovna zona na moru;

| — | zona za iskrcaj. |
| --- | --- |

—

zona za iskrcaj.

Ribolovna zona:

Puževi „Bulot de la Baie de Granville” love se zapadno od poluotoka Cotentin u obalnom području koje se proteže od luke Goury na sjeveru do općine Champeaux na jugu. Lovi se u obalnom pojasu do najviše 30 nautičkih milja od točaka za iskrcaj.

Zona za iskrcaj

Obuhvaća sve obalne općine koje se nalaze između luke Goury na sjeveru i općine Champeaux na jugu. Sastoji se od sljedećih općina departmana la Manche:

Cijele općine: Agon-Coutainville; Anneville-sur-Mer; Annoville; Barneville-Carteret; Baubigny; Blainville-sur-Mer; Bréhal; Bretteville-sur-Ay; Bréville-sur-Mer; Bricqueville-sur-Mer; Carolles; Champeaux; Coudeville-sur-Mer; Créances; Denneville; Donville-les-Bains; Flamanville; Geffosses; Gouville-sur-Mer; Granville; Hauteville-sur-Mer; Héauville; Heugueville-sur-Sienne; Jullouville; La Haye; Le Rozel; Les Moitiers-d’Allonne; Les Pieux; Lessay; Lingreville; Montmartin-sur-Mer; Orval-sur-siennes; Pirou; Portbail; Regnéville-sur-Mer; Saint-Georges-de-la-Rivière; Saint-Germain-sur-Ay; Saint-Jean-de-la-Rivière; Saint-Lô-d’Ourville; Saint-Pair-sur-Mer; Siouville-Hague; Surtainville; Tourville-sur-Sienne; Tréauville.

Dio općine: La Hague.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Područje zaljeva Granville posebno je po jakoj amplitudi plime (srednje veličine od 10,5 m) i snažnom povlačenju mora tijekom oseke. Kretanje vode tijekom ciklusa u zaljevu Granville stvara plimne struje brzine do 2 čvora.

Silina morske struje uzrokuje znatnu disperziju vodenih nanosa, a voda se okomito stalno miješa (nema stratifikacije).

Zbog znatnog miješanja voda do kojeg dolazi zbog strujanja plime i oseke te valova manja je razlika u temperaturi vode s obzirom na godišnja doba te iznosi oko 10 °C. Srednja temperatura ljeti iznosi 17 °C, a zimi 8 °C.

Zahvaljujući snažnim strujama i visokoj amplitudi plime vodene mase stalno se obnavljaju vodom s pučine koja je izvrsne kvalitete i svježe temperature.

Dubina zaljeva Granville relativno je homogena te se dubine veće od 50 m nalaze tek na udaljenosti većoj od 30 nautičkih milja od luka na zapadnoj obali poluotoka Cotentin.

To je područje bogato ostacima školjaka uz vrlo malu prisutnost sedimenta mulja (sitni sediment).

Klima zapadne obale poluotoka Cotentin umjerena je oceanska (godišnji temperaturni prosjek od 11,4 °C) te na nju uvelike utječe strujanje svježeg i vlažnog zraka s Atlantika.

Nadalje, to je obalno područje posebno zbog konfiguracije obale, koja je većinom izložena vjetrovima sa zapada i pretežno pjeskovitog tipa, osim na krajnjem sjeveru i jugu, zbog čega ribarska plovila teško pronalaze zaklon i mjesto za spuštanje. Zbog potrebe za raspodjelom plovila za lov morskih puževa uzduž obalnog područja i okolišnih čimbenika:

| — | na obali su raspoređena brojna skladišta i mjesta za iskrcaj, |
| --- | --- |

—

na obali su raspoređena brojna skladišta i mjesta za iskrcaj,

| — | ribolovna su plovila mala (< 12 m), čime se olakšava njihovo izvlačenje na obalu ili nasukavanje. |
| --- | --- |

—

ribolovna su plovila mala (< 12 m), čime se olakšava njihovo izvlačenje na obalu ili nasukavanje.

Puž je dio tradicionalne prehrane lokalnog stanovništva obale Normandije. Skupljali su se ručno ili grabljama tijekom oseke (A. LOCARD, Manuel Pratique d’Ostréiculture, („Praktični priručnik za uzgoj kamenica”), 1900. i L. JOUBIN Etudes sur les Gisements de Coquilles Comestibles des Côtes de France – La presqu’île du Cotentin („Studija o nalazištima jestivih školjki na obalama Francuske – poluotok Cotentin”); Bulletin de l’Institut Océanographique, 1911.). Upotrebljavali su se izravno za prehranu ili kao mamac za ribolov cjenjenije ribe, kao što je bakalar.

Tijekom prve polovine 20. stoljeća mali ribolov vršama, povlačnim mrežama ili dredžama, što su bile vrlo prisutne tehnike na području zaljeva Granville, omogućavao je i usputni ulov puževa tijekom oseke.

Od sredine 20. stoljeća razvile su se specijalizirane tehnike. J. LE DANTEC izvješćuje 1947. o usmjerenom lovu puževa, „koje ribarski čamci love vršama u blizini obale” (Revue officielle des travaux des pêches maritimes, 1947.–1949. – svezak XV.FASC. 1.–4. br. 54–60).

Do procvata profesionalnog lova puževa „Bulot de la Baie de Granville” došlo je u drugoj polovini 20. stoljeća zahvaljujući pojavi opreme kojom se omogućio ulov većih količina. Stoga je ta djelatnost postala stručna, specifična i isplativa. Od specifične opreme upotrebljavaju se npr. vrše za hvatanje puževa i otvoreni spremnici za njihov prijevoz.

Radi očuvanja resursa i obrtničke naravi ribolova vršama 1985. uveden je sustav za upravljanje resursima (veličina plovila, vrste motora, vremenski raspored lova...) za puževe koji se love u zaljevu Granville.

Posebnosti proizvoda

„Bulot de la Baie de Granville” morski je puž vrste Buccinum undatum. Karakterističan je po:

| — | činjenici da se kao proizvod pojavljuje zajedno s ljušturom; |
| --- | --- |

—

činjenici da se kao proizvod pojavljuje zajedno s ljušturom;

| — | svježini; |
| --- | --- |

—

svježini;

| — | promjeru: od 47 do 70 mm; s time da je manje od 15 % puževa veće od 70 mm, a manje od 8 % manje od 47 mm; |
| --- | --- |

—

promjeru: od 47 do 70 mm; s time da je manje od 15 % puževa veće od 70 mm, a manje od 8 % manje od 47 mm;

| — | pri degustaciji: nepostojanje ili male količine sedimenta, okus mora, joda, algi i lješnjaka, odsustvo mirisa i okusa mulja. |
| --- | --- |

—

pri degustaciji: nepostojanje ili male količine sedimenta, okus mora, joda, algi i lješnjaka, odsustvo mirisa i okusa mulja.

Uzročna povezanost

Povezanost proizvoda „Bulot de la Baie de Granville” sa zemljopisnim područjem temelji se na njegovoj utvrđenoj kvaliteti i ugledu.

Kao prvo, njegova kvaliteta proizlazi iz međudjelovanja značajki zemljopisnog područja te znanja i vještina ribara.

Prirodni uvjeti u zaljevu Granville (dubina, visoka amplituda plime, kvaliteta i temperatura vode) pogodni su za razvoj hladnomorske vrste Buccinum undatum.

Ribari su prilagodili svoje prakse značajkama područja. Zbog visoke amplitude plime luke su dostupne samo za trajanja plime. Vrijeme polaska i povratka ribara uvjetovano je poludnevnom izmjenom plime i oseke te se ribolovna djelatnost ne može obavljati dulje od 16 sati.

Puževi „Bulot de la Baie de Granville” atraktivan su proizvod jer su zbog kratkotrajnog ribolova svježi i živi te zbog organoleptičkih svojstava koja imaju zahvaljujući:

| — | tzv. blagom ribolovu vršama, kojim se sprečava mogućnost lomljenja ljušture ili miješanja s morskim sedimentom te omogućuje izvlačenje cijelog i živog puža, |
| --- | --- |

—

tzv. blagom ribolovu vršama, kojim se sprečava mogućnost lomljenja ljušture ili miješanja s morskim sedimentom te omogućuje izvlačenje cijelog i živog puža,

| — | odabiru ribolovnih područja, razvrstavanju i čišćenju koje provode ribari, čime se omogućuje uklanjanje ostataka mamaca i sedimenta, |
| --- | --- |

—

odabiru ribolovnih područja, razvrstavanju i čišćenju koje provode ribari, čime se omogućuje uklanjanje ostataka mamaca i sedimenta,

| — | lokalnom, redovitom i uravnoteženom iskorištavanju ribolovnog područja, koje omogućuje pouzdan i stabilan ulov, |
| --- | --- |

—

lokalnom, redovitom i uravnoteženom iskorištavanju ribolovnog područja, koje omogućuje pouzdan i stabilan ulov,

| — | skladištenju u otvorene spremnike, zbog čega puževi ostaju živi i cijeli do njihova stavljanja na tržište u svježem obliku ili njihove pripreme. |
| --- | --- |

—

skladištenju u otvorene spremnike, zbog čega puževi ostaju živi i cijeli do njihova stavljanja na tržište u svježem obliku ili njihove pripreme.

Blagi klimatski uvjeti također pridonose čuvanju živih puževa bez leda od vađenja iz vode do iskrcaja.

Naposljetku, vrsta sedimentnog dna pridonosi kvaliteti okusa puževa „Bulot de la Baie de Granville”. Sediment muljevitog tipa, koji je poznat po tome da umanjuje organoleptička svojstva puževa (taman vanjski izgled, miris i okus mulja), gotovo ne postoji.

Zahvaljujući visokom ugledu koji već desetljećima uživa među lokalnim stanovništvom, koji je od 1980-ih još povećan razvojem ribarstva, zaljev Granville postao je francusko središte za lov puževa i njegovo stavljanje na tržište u tradicionalnom obliku, tj. cijelog.

Zahvaljujući modi degustacije plata s plodovima mora i zbog razvoja prodaje puževa u termički obrađenom obliku, stavljanje na tržište puževa „Bulot de la Baie de Granville” pridonijelo je povećanju potrošnje tih puževa na nacionalnoj razini i ugleda zaljeva Granville. Dokaz o ugledu puževa „Bulot de la Baie de Granville” među poznavateljima čini samo podrijetlo naziva bulot. Naime, do 1990-ih službeni naziv za prodaju tih mekušaca bio je buccin, ali je proizvod bio poznatiji pod nazivom bulot, koji dolazi iz Normandije. Njegova upotreba proširila se razvojem prodaje te je naziv bulot postao služben i paralelno se upotrebljavao s nazivom buccin. Komercijalna upotreba punog naziva „Bulot de la Baie de Granville” naknadno se razvila kako bi se informiralo potrošače i naglasila vrijednost puževa iz zaljeva Granville.

Ugled puževa „Bulot de la Baie de Granville” nadišao je okvire struke i regionalnu razinu zahvaljujući tisku za širu javnost i televizijskim emisijama. Jedna od njih je emisija „Thalassa”, posvećena morskim temama, u kojoj se u svibnju 1996. emitirala reportaža pod nazivom „Pužari u Granvilleu, reportaža o posebnoj vrsti ribolova: lov puževa u zaljevu Granville”.

Podrijetlo „Baie de Granville” otada čini istinsko jamstvo kvalitete, kao što je vidljivo u mjesečniku „Terra Eco” iz veljače 2013., u kojem se u pogledu nacionalne i europske dimenzije potrošnje proizvoda „Bulot de la Baie de Granville” navodi da se: „puževi iz zaljeva Granville, poznati po svojoj svježini i okusu bez ostataka mulja, izvoze u cijelu Francusku i susjedne europske zemlje”.

Najljepšu televizijsku pohvalu proizvodu „Bulot de la Baie de Granville” uputio je poznati kulinarski stručnjak Guy Martin, koji je 2014. u emisiji „Epicerie Fine” televizijske mreže TV5 Monde posvećenoj školjkama iz Normandije izjavio: „Puževa ima svugdje, no trebalo bi birati puževe „Bulot de la Baie de Granville” jer oni predstavljaju jednu regiju, jedno umijeće i, usuđujem se reći, jedno podneblje, jedno more...”

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c39eed6-89d4-4c81-9080-78ad68ff8814/telechargement

---

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/12

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 21. kolovoza 2018.

o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(„The Vale of Clwyd Denbigh Plum” (ZOI))

(2018/C 303/05)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 50. stavak 2. točku (a),

budući da:

| (1) | Ujedinjena Kraljevina poslala je Komisiji zahtjev za zaštitu naziva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Ujedinjena Kraljevina poslala je Komisiji zahtjev za zaštitu naziva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (2) | U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj Uredbi.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe koji se odnose na naziv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe koji se odnose na naziv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 za naziv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” (ZOI) nalaze se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 objava ove Odluke temelj je za podnošenje prigovora na registraciju naziva iz prvog stavka ovog članka u roku od tri mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. kolovoza 2018.

Za Komisiju

Pierre MOSCOVICI

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

PRILOG

JEDINSTVENI DOKUMENT

„THE VALE OF CLWYD DENBIGH PLUM”

EU br.: PDO-GB-02287 – 8.2.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv

„The Vale of Clwyd Denbigh Plum”

2.   Država članica ili treća zemlja

Ujedinjena Kraljevina

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„The Vale of Clwyd Denbigh Plum” (Prunus domestica Linnaeus), tj. „Denbiška šljiva”, naziv je dan denbiškoj šljivi koja se uzgaja na određenom zemljopisnom području Vale of Clwyd u Denbighshireu u sjevernom Walesu, odakle šljiva potječe. Denbiška šljiva jedina je autohtona sorta šljiva iz Walesa.

„The Vale of Clwyd Denbigh Plum” ima sljedeće značajke, ovisno o tome je li šljiva potrebna za kulinarske svrhe, u kojem se slučaju bere sredinom kolovoza, prije negoli sazrije, ili je potrebna kao desertna šljiva, u kojem se slučaju šljiva ostavlja na stablu na kojemu i sazrijeva te se bere krajem kolovoza ili početkom rujna.

Kulinarske svrhe

| — | Šljiva je čvrsta na dodir |
| --- | --- |

—

Šljiva je čvrsta na dodir

| — | Narančasto-crvene boje sa žutim mrljama kada šljiva počne sazrijevati. |
| --- | --- |

—

Narančasto-crvene boje sa žutim mrljama kada šljiva počne sazrijevati.

| — | Počinje se vidjeti voštani mašak |
| --- | --- |

—

Počinje se vidjeti voštani mašak

| — | Meso je čvrsto i bogate žute boje zelenkasto-jantarne nijanse |
| --- | --- |

—

Meso je čvrsto i bogate žute boje zelenkasto-jantarne nijanse

| — | Meso prianja uz košticu |
| --- | --- |

—

Meso prianja uz košticu

| — | Veličine je od 45 mm do 65 mm od kraja do vrha stabljike |
| --- | --- |

—

Veličine je od 45 mm do 65 mm od kraja do vrha stabljike

| — | Promjer na sredini ploda od 40 mm do 55 mm |
| --- | --- |

—

Promjer na sredini ploda od 40 mm do 55 mm

Desertne svrhe

| — | Šljiva počinje mekšati kada se nježno stisne |
| --- | --- |

—

Šljiva počinje mekšati kada se nježno stisne

| — | Veličine je od 45 mm do 65 mm od kraja do vrha stabljike |
| --- | --- |

—

Veličine je od 45 mm do 65 mm od kraja do vrha stabljike

| — | Promjer na sredini ploda od 40 mm do 55 mm |
| --- | --- |

—

Promjer na sredini ploda od 40 mm do 55 mm

| — | Oblik – okrugao ili blago jajast. |
| --- | --- |

—

Oblik – okrugao ili blago jajast.

| — | Boja – bogata crvena boja koja prelazi u ljubičastu, prošarana zlatnim pjegama. Kako plod stari, prirodno postaje tamniji. |
| --- | --- |

—

Boja – bogata crvena boja koja prelazi u ljubičastu, prošarana zlatnim pjegama. Kako plod stari, prirodno postaje tamniji.

| — | Šljive su prekrivene voštanim maškom (vidljivim bjelkastim pepeljkom) koji se razvija što su duže na stablu. |
| --- | --- |

—

Šljive su prekrivene voštanim maškom (vidljivim bjelkastim pepeljkom) koji se razvija što su duže na stablu.

| — | Prirodno meko i sočno meso bogate žute boje zelenkasto-jantarne nijanse |
| --- | --- |

—

Prirodno meko i sočno meso bogate žute boje zelenkasto-jantarne nijanse

| — | Meso – samo djelomično prianja uz košticu. |
| --- | --- |

—

Meso – samo djelomično prianja uz košticu.

| — | Prosječni broj plodova po kg 9–15 (prosječno 12) |
| --- | --- |

—

Prosječni broj plodova po kg 9–15 (prosječno 12)

| — | Brixov test (mjera slatkoće) 16–19. |
| --- | --- |

—

Brixov test (mjera slatkoće) 16–19.

Kod desertnih je šljiva koža meka i osjetljiva te se ne smije gnječiti. To zahtijeva vrlo pažljivo rukovanje dozrelim plodom.

Desertne šljive imaju dugu uzgojnu sezonu zahvaljujući čemu šljiva ima više vremena da potpuno razvije svoju dubinu okusa, koji je kiselkast i sladak. „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” ističe se upravo tom dubinom okusa i slatkoćom.

Pri kuhanju pojačava se dubina okusa i povećava prirodna slatkoća šljive. Ako se jede topla, tekstura ploda topi se u ustima.

Većina šljiva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” prodaje se kao svježe desertne šljive na lokalnim tržištima.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

„The Vale of Clwyd Denbigh Plum” mora se uzgajati na određenom utvrđenom području na stablima dobivenima cijepljenjem ili pupanjem u komercijalnim rasadnicima stabala od poznatih uzoraka ili na pojedinačnim stablima koja se nalaze na određenom području. Šljiva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” NE smije se uzgajati na stablima uzgojenima iz sjemena. S obzirom da se oprašivanje ne može kontrolirati, stabla uzgojena iz sjemena sadrže genetsku varijaciju i stoga se ne može jamčiti uzgoj točno određene vrste.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Uzgoj

Orezivanje (ako je potrebno)

Upravljanje štetočinama i bolestima/gnojidba i prskanje

Berba

Skladištenje (ako je potrebno)

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Šljiva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” uzgaja se na određenom zemljopisnom području Vale of Clwyd u Denbighshireu u sjevernom Walesu, koje obuhvaća sljedeće upravne jedinice:

| — | Aberwheeler, |
| --- | --- |

—

Aberwheeler,

| — | Bodfari, |
| --- | --- |

—

Bodfari,

| — | Cefn Meiriadog, |
| --- | --- |

—

Cefn Meiriadog,

| — | Clocaenog, |
| --- | --- |

—

Clocaenog,

| — | Cyffylliog, |
| --- | --- |

—

Cyffylliog,

| — | Denbigh, |
| --- | --- |

—

Denbigh,

| — | Efenechtyd, |
| --- | --- |

—

Efenechtyd,

| — | Henllan, |
| --- | --- |

—

Henllan,

| — | Llanbedr Dyffryn Clwyd, |
| --- | --- |

—

Llanbedr Dyffryn Clwyd,

| — | Llandyrnog, |
| --- | --- |

—

Llandyrnog,

| — | Llanelidan, |
| --- | --- |

—

Llanelidan,

| — | Llanfair Dyffryn Clwyd, |
| --- | --- |

—

Llanfair Dyffryn Clwyd,

| — | Llangynhafal, |
| --- | --- |

—

Llangynhafal,

| — | Llanrhaeadr yng Nghinmeirch, |
| --- | --- |

—

Llanrhaeadr yng Nghinmeirch,

| — | Llanynys, |
| --- | --- |

—

Llanynys,

| — | Nantglyn, |
| --- | --- |

—

Nantglyn,

| — | Rhuddlan |
| --- | --- |

—

Rhuddlan

| — | Ruthin, |
| --- | --- |

—

Ruthin,

| — | St Asaph, |
| --- | --- |

—

St Asaph,

| — | Trefnant, |
| --- | --- |

—

Trefnant,

| — | Tremeirchion Cwm |
| --- | --- |

—

Tremeirchion Cwm

| — | Waen, |
| --- | --- |

—

Waen,

i upravnu jedinicu Llansannan

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Denbiška šljiva potječe iz područja Vale of Clwyd te je jedina autohtona sorta šljiva iz Walesa. Karakteristični čimbenici povezani s okolišem i zemljopisni čimbenici područja Vale of Clwyd osiguravaju savršene uvjete za uspijevanje ovih autohtonih šljiva te pridonose posebnim obilježjima ploda.

Vale of Clwyd je riječna dolina u sjevernom Walesu, najvećim dijelom zaštićena okolnim brdima, uključujući gorje Clwydian na istočnoj strani, koje se proteže poprečno od jugoistoka do sjeverozapada, te je sjevernom vjetru izložena samo tamo gdje je otvorena prema obali. Brda pružaju zaštitu od prevladavajućih zapadnih te često hladnih istočnih vjetrova. To relativno zaštićeno okruženje ključno je za proizvodnju šljiva jer pridonosi smanjenju oštećenja cvijeta i šljive u razvoju.

Vale of Clwyd čini najveće područje zemljišta razreda 1 i razreda 2 u Walesu prema Klasifikaciji poljoprivrednog zemljišta (KPZ). KPZ-om se uzimaju u obzir obilježja kao što su klima, lokacija i tlo. Kao zemljište razreda 1 i 2, Vale of Clwyd definira se kao poljoprivredno zemljište „izvrsne kvalitete” ili „jako dobre” kvalitete. Takvo zemljište omogućuje dosljedno visoke prinose šljiva Vale of Clwyd Denbigh Plum.

Zemljište na području Vale of Clwyd jedno je od prirodno najplodnijih tala u Ujedinjenoj Kraljevini koje osigurava sve hranjive tvari koje su potrebne stablima i šljivama. Vrste tala prisutne na području Vale imaju sposobnost zadržavanja hranjivih tvari kao što su kalij, magnezij i kalcij, koje su ključne hranjive tvari potrebne šljivama.

Srednje zrnata, duboka tla sa slobodnim odvodnjavanjem (koja se prirodno pojavljuju na području Vale of Clwyd) potiču razvoj arhitekture snažnog korijenja, koja je bitna za stabla šljive i proizvodnju kvalitetnih šljiva Vale of Clwyd Denbigh Plum.

Geologija vapnenca, koji se nalazi ispod novog mekog crvenog trijasnog pješčenjaka u tom području proizvodi tla bogata vapnom visoke pH vrijednosti. Većina voća kao što su jagode ili maline bolje uspijeva na blago kiselim tlima, međutim, te šljive uspijevaju na tlima vapnenačkog postanka visoke pH vrijednosti, koja prevladavaju na tom području.

Šljiva The Vale of Clwyd Denbigh Plum cvjeta u travnju te je vrlo osjetljiva na proljetni mraz uslijed radijacijskog hlađenja, koji može štetno utjecati na cvijet. Utjecaj obližnje Golfske struje na području Vale of Clwyd stvara mikroklimu koja smanjuje rizik od mrazova. Osim toga, umjereno hladne temperature koje donosi Golfska struja ne samo da produljuju razdoblje cvatnje i time omogućavaju bolje oprašivanje, nego omogućavaju sporo dozrijevanje ploda tijekom duljeg razdoblja, osiguravajući više vremena da se okus potpuno razvije i pojača.

Povijesno gledano, ova je regija sa svojim plodnim tlima tradicionalno bila poznata po proizvodnji jagodičastog voća uključujući šljive, a ono se izlagalo na hortikulturnim izložbama područja Vale of Clwyd, koje su bile poznata godišnja događanja od 1850-ih. Do kraja 1890-ih Denbighshire (glavna grofovija na području Vale of Clwyd) je bio najveće grofovijsko područje s proizvodnjom jagodičastog voća u Walesu. Povijest proizvodnje šljiva obilježila je lokalno područje, te se ulice i kuće u Denbighu nazivaju po šljivi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum”. Jedan lokalni posjed, koji je u vlasništvu iste obitelji već duže od sto godina, ima voćnjak u kojem se još uzgaja šljiva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” za komercijalno tržište.

S vremenom su se razvijala znanja i vještine potrebni za uzgoj šljiva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” na određenom području. Posebne ljudske vještine povezane s uzgojem tog voća prenose se s generacije na generaciju, a obuhvaćaju: sadnju i uzgoj stabala šljive, orezivanje i upravljanje stablima, odgovarajuće vrijeme berbe i rukovanje plodom.

Pokožica šljive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” jako je mekana i osjetljiva u usporedbi s komercijalnije uzgojenim šljivama; zbog toga se plodom mora rukovati vrlo pažljivo kako bi se izbjeglo njegovo oštećenje i gnječenje. Berači voća naučeni su da što manje dodiruju plod te da ga beru rukom, hvatajući peteljku. Zbog toga svježe ubrane šljive često imaju vidljiv bjelkasti mašak na plodu (koji ga štiti).

Mikroklima, na čije značajke utječe blaga Golfska struja, pogoduje području Vale of Clwyd, pa tako i rastu tih šljiva. Šljiva je jedna od voćaka koje najranije cvatu te je lokacija bez mraza ključna za postizanje redovitih prinosa jer mraz predstavlja ozbiljnu prijetnju stablima u cvatu.

Denbiška se šljiva, za razliku od većine drugih šljiva, odlikuje prirodnom otpornošću na gljivične bolesti koja joj omogućava iznimno zdravlje unatoč toploj/vlažnoj klimi. Klima na području Vale također je hladnija od one na drugim područjima na kojima se uzgajaju šljive. To šljivi „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” osigurava dugačku sezonu uzgoja koja joj omogućava više vremena da potpuno razvije svoj okus. Upravo ta dubina okusa i slatkoća čini „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” tako karakterističnom.

Blizina mora i rijeke Clwyd, koja teče dolinom, ublažava temperaturne ekstreme, a usto osigurava izvor prirodnog navodnjavanja koje, u kombinaciji s prirodno visokom razinom podzemnih voda na području Vale of Clwyd, zadovoljava visoke potrebe za vlagom stabala šljive dubokih korijena, sprečavajući time potrebu za umjetnim navodnjavanjem.

Šljiva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” ne samo da je opstala, već i uspijeva u prirodnim uvjetima tog područja uz minimalnu ljudsku intervenciju. Mikroklima tog zaštićenog, ravnog, plodnog područja bogatog vapnom, s umjerenim temperaturama, prirodnim sustavom navodnjavanja i vjerojatnošću dana bez mraza tijekom razdoblja cvatnje šljive osigurava savršene uvjete za uzgoj šljive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” te pridonosi njezinim posebnim i jedinstvenim obilježjima.

Donedavno je proizvodnja šljive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” bila gotovo iščezla. Međutim, posljednjih je godina doživjela preporod okupljajući zajednice na određenom području, što je rezultiralo godišnjim festivalom „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” Feast koji posjećuje više od 2 000 posjetitelja. Na tom se festivalu izlaže svježe voće i čitava paleta proizvoda u kojima se ono može koristiti.

Slavni velški kuhar Bryn Williams postao je pokrovitelj šljive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” te ona zauzima važno mjesto u njegovoj knjizi recepata „the Love of Veg”. Šljiva „The Vale of Clwyd Denbigh Plum” poznata je diljem Walesa i ostatka Ujedinjene Kraljevine po svojoj izvrsnosti te je aktivno nabavljaju lokalni ugostiteljski objekti, a pokret Slow Food nominirao ju je za nagradu Ark of Taste.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/676695/pfn-vale-clwyd-denbigh-plum.pdf

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/17

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8958 – DV4/ABP/OMERS/Real Estate JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 303/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Oxford DOOR Investor (UK) LLP („Oxford”, Ujedinjena Kraljevina), |
| --- | --- |

—

Oxford DOOR Investor (UK) LLP („Oxford”, Ujedinjena Kraljevina),

| — | DV4 Limited („DV4”, Britanski Djevičanski Otoci), |
| --- | --- |

—

DV4 Limited („DV4”, Britanski Djevičanski Otoci),

| — | Stichting Depositary APG Strategic Real Estate Pool („APG”, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Stichting Depositary APG Strategic Real Estate Pool („APG”, Nizozemska).

Poduzetnici Oxford, DV4 i APG kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom za vlasništvo nad stambenim nekretninama, njihov razvoj i upravljanje radi davanja u najam na lokaciji Middlewood Locks u Manchesteru (Ujedinjena Kraljevina).

Koncentracija se provodi kupnjom imovine.

2.

—   Oxford: dio veće grupe OMERS Administration Corporation („OMERS”). OMERS je administrator primarnog mirovinskog osiguranja za općinske zaposlenike u Ontariju (Ontario Municipal Employees Retirement System Primary Pension Plan) i povjerenik mirovinskih fondova. OMERS upravlja raznovrsnim globalnim portfeljem dionica i obveznica i bavi se ulaganjima u nekretnine, privatni kapital i infrastrukturu,

—   DV4: investicijski fond za nekretnine,

—   APG: depozitar investicijskog fonda čiji je krajnji stvarni vlasnik Stichting Pensioenfonds ABP, organizacija za upravljanje mirovinama specijalizirana u području kolektivnih mirovinskih shema u javnom sektoru.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.8958 – DV4/ABP/OMERS/Real Estate JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks: +32 22964301 |
| Adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks: +32 22964301

Adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/19

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9006 – Deutsche Asphalt/Bunte/JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 303/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Strabag SE („Strabag”, Austrija) |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Strabag SE („Strabag”, Austrija)

| — | Johann Bunte Bauunternehmung GmbH & Co. KG („Bunte”, Njemačka) |
| --- | --- |

—

Johann Bunte Bauunternehmung GmbH & Co. KG („Bunte”, Njemačka)

| — | novoosnovani zajednički pothvat (Njemačka). |
| --- | --- |

—

novoosnovani zajednički pothvat (Njemačka).

Poduzetnici Strabag, preko svojeg društva kćeri Deutsche Asphalt u stopostotnom vlasništvu, i Bunte stječu u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad zajedničkim pothvatom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

—   Deutsche Asphalt: proizvodnja različitih vrsta asfalta za nosivi, vezivni i pokrovni sloj asfalta

—   Strabag: građevinske usluge i materijali

—   Bunte: proizvodnja i prodaja asfaltnih mješavina i gradnja cesta

—   zajednički pothvat: proizvodnja i prodaja asfaltnih mješavina. Poduzetnici Deutsche Asphalt i Bunte u zajednički će pothvat unijeti određeni broj postojećih asfaltnih pogona.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9006 – Deutsche Asphalt/Bunte/JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/20

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9035 – Charlesbank/Partners Group/H-Food Holdings)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 303/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Charlesbank Capital Partners, LLC („Charlesbank”, SAD), |
| --- | --- |

—

Charlesbank Capital Partners, LLC („Charlesbank”, SAD),

| — | Partners Group AG („Partners Group”, Švicarska), |
| --- | --- |

—

Partners Group AG („Partners Group”, Švicarska),

| — | H-Food Holdings, LLC („Hearthside”, SAD) pod kontrolom grupe Partners Group. |
| --- | --- |

—

H-Food Holdings, LLC („Hearthside”, SAD) pod kontrolom grupe Partners Group.

Charlesbank i Partners Group stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Hearthside. Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

—   Charlesbank: društvo za ulaganje privatnog kapitala usredotočeno na otkupe poduzeća od strane uprave i financiranje razvojnog kapitala te na bavljenje oportunističkim kreditnim ulaganjima. Njegov portfelj uključuje društva koja djeluju u širokom rasponu sektora kao što su poslovne usluge i obrazovanje, potrošačke, energetske i financijske usluge, zdravstvo, industrijske usluge i distribucija, tehnologija, mediji i telekomunikacije,

—   Partners Group: globalno društvo za upravljanje ulaganjima na privatnim tržištima usredotočeno na privatni kapital, privatne nekretnine, privatnu infrastrukturu i privatne dugove. Hearthside, kojeg kontroliraju isključivo povezana društva grupe Partners Group, djeluje kao ugovorni proizvođač hrane za prehrambene robne marke i prehrambene poduzetnike. Hearthside djeluje i u području ugovornog pakiranja hrane i ugovorne opreme za pakiranje hrane.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9035 – Charlesbank/Partners Group/H-Food Holdings

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/21

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9069 – Kuwait Investment Authority/North Sea Midstream Partners)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 303/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Kuwait Investment Authority („KIA”, Kuvajt), |
| --- | --- |

—

Kuwait Investment Authority („KIA”, Kuvajt),

| — | North Sea Midstream Partners Limited („NSMP”, Ujedinjena Kraljevina). |
| --- | --- |

—

North Sea Midstream Partners Limited („NSMP”, Ujedinjena Kraljevina).

Poduzetnik KIA stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom NSMP putem subjekta posebne namjene Selkie Investments Midstream Bidco Limited.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | KIA je globalni ulagač koji ulaže u nekretnine, privatni i javni vlasnički kapital, fiksne prihode i alternativna investicijska tržišta diljem svijeta; uglavnom stječe nekontrolirajuće manjinske udjele, |
| --- | --- |

—

KIA je globalni ulagač koji ulaže u nekretnine, privatni i javni vlasnički kapital, fiksne prihode i alternativna investicijska tržišta diljem svijeta; uglavnom stječe nekontrolirajuće manjinske udjele,

| — | NSMP je vlasnik imovine za transport i obradu prirodnog plina u Ujedinjenoj Kraljevini i području sjevernog mora i u njihovoj okolini. |
| --- | --- |

—

NSMP je vlasnik imovine za transport i obradu prirodnog plina u Ujedinjenoj Kraljevini i području sjevernog mora i u njihovoj okolini.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9069 – Kuwait Investment Authority/North Sea Midstream Partners

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/22

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8858 – Boeing/Safran/JV (pomoćne pogonske jedinice))

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 303/10)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | The Boeing Company („Boeing”, SAD), |
| --- | --- |

—

The Boeing Company („Boeing”, SAD),

| — | Safran S. A. („Safran”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Safran S. A. („Safran”, Francuska),

| — | JV LLC (SAD). |
| --- | --- |

—

JV LLC (SAD).

Poduzetnici Boeing i Safran stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom (JV LLC).

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

Ta je koncentracija već prijavljena Komisiji 5. lipnja 2018., no prijava je naknadno povučena 26. lipnja 2018.

2.

—   Boeing: projektiranje, proizvodnja i prodaja komercijalnih putničkih zrakoplova te obrambenih, svemirskih i sigurnosnih sustava na svjetskoj razini. Boeing pruža i postprodajne usluge za zrakoplovno tržište,

—   Safran: projektiranje, proizvodnja i prodaja aeronautičkih i svemirskih sustava, zrakoplovne opreme te obrambenih sustava na svjetskoj razini. Proizvodi uključuju motore za zrakoplove i svemirske letjelice, električne sustave i sustave ožičenja te ugrađene sustave za komercijalne, regionalne i poslovne zrakoplove. Safran pruža i postprodajne usluge za svoju opremu,

—   JV LLC: projektiranje, proizvodnja i isporuka pomoćnih pogonskih jedinica („sustavi APU”) za uporabu u komercijalnim zrakoplovima. JV LLC će pružati i usluge održavanja, popravka i remonta te osiguravati pripadajuće rezervne dijelove za pomoćne pogonske jedinice.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.8858 – Boeing/Safran/JV (pomoćne pogonske jedinice)

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

Ispravci

| 29.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 303/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 303/23

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a

(
  Službeni list Europske unije C 88 od 8. ožujka 2018.
  )

(2018/C 303/11)

Na stranici 3., u točki 12. drugoj rečenici:

umjesto:

„...u skladu s člankom 5. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/2315...”;

treba stajati:

treba stajati:

„...u skladu s člankom 5. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315...”.

---