# Den Europæiske Unions C 337/20.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 337 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang20. september 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 337

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang20. september 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2017-2018Mødeperioden fra den 11. til 14. september 2017
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 89 af 8.3.2018 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2017-2018Mødeperioden fra den 11. til 14. september 2017
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 89 af 8.3.2018 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 89 af 8.3.2018 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 12. september 2017 |
| 2018/C 337/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF af 21. maj 2008 om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (mæglingsdirektivet) (2016/2066(INI)) | 2 |
| 2018/C 337/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om franchiseaftaler i detailsektoren (2016/2244(INI)) | 6 |
| 2018/C 337/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om en rumstrategi for Europa (2016/2325(INI)) | 11 |
| 2018/C 337/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om akademisk videreuddannelse og fjernstudium som led i den europæiske strategi for livslang læring (2016/2142(INI)) | 20 |
| 2018/C 337/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om hvalfangst i Norge (2017/2712(RSP)) | 30 |
| 2018/C 337/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om den internationale handels og EU's handelspolitikkers indvirkning på globale værdikæder (2016/2301(INI)) | 33 |
| | Onsdag den 13. september 2017 |
| 2018/C 337/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om EU's politiske forbindelser med Indien (2017/2025(INI)) | 48 |
| 2018/C 337/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051451 — 2017/2780(RSP)) | 54 |
| 2018/C 337/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. .../... om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 for så vidt angår foder og fødevarer underkastet særlige importbetingelser for foder og fødevarer, der har oprindelse i eller er afsendt fra Japan efter ulykken på atomkraftværket i Fukushima (D051561/01 — 2017/2837(RSP)) | 59 |
| 2018/C 337/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om våbeneksport: gennemførelsen af fælles holdning 2008/944/FUSP (2017/2029(INI)) | 63 |
| 2018/C 337/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om EU's politiske forbindelser med Latinamerika (2017/2027(INI)) | 71 |
| 2018/C 337/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (2017/2028(INI)) | 82 |
| | Torsdag den 14. september 2017 |
| 2018/C 337/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Cambodja, navnlig sagen om Kem Sokha (2017/2829(RSP)) | 99 |
| 2018/C 337/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Gabon: undertrykkelse af oppositionen (2017/2830(RSP)) | 102 |
| 2018/C 337/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Laos: særligt sagerne vedrørende Somphone Phimmasone, Lod Thammavong og Soukane Chaithad (2017/2831(RSP)) | 106 |
| 2018/C 337/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Myanmar, navnlig situationen for rohingyaerne, (2017/2838(RSP)) | 109 |
| 2018/C 337/17 | Europa-Parlamentets henstilling af 14. september 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om modernisering af handelssøjlen i associeringsaftalen mellem EU og Chile (2017/2057(INI)) | 113 |
| 2018/C 337/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet i EU-institutionerne (2015/2041(INI)) | 120 |
| 2018/C 337/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om fremtiden for programmet Erasmus+ (2017/2740(RSP)) | 131 |
| 2018/C 337/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (2017/2002(INI)) | 135 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 12. september 2017

2018/C 337/01

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF af 21. maj 2008 om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (mæglingsdirektivet) (2016/2066(INI))

2

2018/C 337/02

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om franchiseaftaler i detailsektoren (2016/2244(INI))

6

2018/C 337/03

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om en rumstrategi for Europa (2016/2325(INI))

11

2018/C 337/04

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om akademisk videreuddannelse og fjernstudium som led i den europæiske strategi for livslang læring (2016/2142(INI))

20

2018/C 337/05

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om hvalfangst i Norge (2017/2712(RSP))

30

2018/C 337/06

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om den internationale handels og EU's handelspolitikkers indvirkning på globale værdikæder (2016/2301(INI))

33

Onsdag den 13. september 2017

2018/C 337/07

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om EU's politiske forbindelser med Indien (2017/2025(INI))

48

2018/C 337/08

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051451 — 2017/2780(RSP))

54

2018/C 337/09

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. .../... om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 for så vidt angår foder og fødevarer underkastet særlige importbetingelser for foder og fødevarer, der har oprindelse i eller er afsendt fra Japan efter ulykken på atomkraftværket i Fukushima (D051561/01 — 2017/2837(RSP))

59

2018/C 337/10

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om våbeneksport: gennemførelsen af fælles holdning 2008/944/FUSP (2017/2029(INI))

63

2018/C 337/11

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om EU's politiske forbindelser med Latinamerika (2017/2027(INI))

71

2018/C 337/12

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (2017/2028(INI))

82

Torsdag den 14. september 2017

2018/C 337/13

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Cambodja, navnlig sagen om Kem Sokha (2017/2829(RSP))

99

2018/C 337/14

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Gabon: undertrykkelse af oppositionen (2017/2830(RSP))

102

2018/C 337/15

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Laos: særligt sagerne vedrørende Somphone Phimmasone, Lod Thammavong og Soukane Chaithad (2017/2831(RSP))

106

2018/C 337/16

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Myanmar, navnlig situationen for rohingyaerne, (2017/2838(RSP))

109

2018/C 337/17

Europa-Parlamentets henstilling af 14. september 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om modernisering af handelssøjlen i associeringsaftalen mellem EU og Chile (2017/2057(INI))

113

2018/C 337/18

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet i EU-institutionerne (2015/2041(INI))

120

2018/C 337/19

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om fremtiden for programmet Erasmus+ (2017/2740(RSP))

131

2018/C 337/20

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (2017/2002(INI))

135

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 12. september 2017 |
| 2018/C 337/21 | Europa-Parlamentets afgørelse af 12. september 2017 om anmodning om ophævelse af Marie-Christine Boutonnets immunitet (2017/2063(IMM)) | 154 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 12. september 2017

2018/C 337/21

Europa-Parlamentets afgørelse af 12. september 2017 om anmodning om ophævelse af Marie-Christine Boutonnets immunitet (2017/2063(IMM))

154

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 12. september 2017 |
| 2018/C 337/22 | Europa-Parlamentets afgørelse af 12. september 2017 om indstilling af Simon Busuttil til medlem af det udvalg, der er omhandlet i artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2017/2132(INS)) | 157 |
| 2018/C 337/23 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Island om beskyttelse af geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (11782/2016 — C8-0123/2017– 2016/0252(NLE)) | 158 |
| 2018/C 337/24 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Island om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter (12146/2016 — C8-0129/2017 — 2016/0293(NLE)) | 159 |
| 2018/C 337/25 | P8_TA(2017)0325Ophævelse af forældede forordninger for så vidt angår indlandsskibsfartsektoren og vejgodstransportsektoren ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89 samt forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 (COM(2016)0745 — C8-0501/2016 — 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 og Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89 | 160 |
| 2018/C 337/26 | P8_TA(2017)0326Fremme af internetforbindelser i lokalsamfund ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og forordning (EU) nr. 283/2014 for så vidt angår fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund (COM(2016)0589 — C8-0378/2016 — 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og forordning (EU) nr. 283/2014, for så vidt angår fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund | 161 |
| 2018/C 337/27 | P8_TA(2017)0327Foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 (COM(2016)0052 — C8-0035/2016 — 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 | 164 |
| 2018/C 337/28 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (COM(2016)0109 — 2016/0062(NLE)) | 167 |
| | Onsdag den 13. september 2017 |
| 2018/C 337/29 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 12. juni 2017 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår fordelingen af direkte forvaltede midler blandt målene for den integrerede havpolitik og den fælles fiskeripolitik (C(2017)03881 — 2017/2743(DEA)) | 176 |
| 2018/C 337/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af den multilaterale aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, Republikken Bulgarien, Republikken Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Republikken Island, Republikken Montenegro, Kongeriget Norge, Rumænien, Republikken Serbien og De Forenede Nationers midlertidige administrative mission i Kosovo om oprettelse af et fælles europæisk luftfartsområde (FELO) (15654/2016 — C8-0098/2017 — 2006/0036(NLE)) | 177 |
| 2018/C 337/31 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om at underkaste N-(1-phenethylpiperidin-4-yl)-N-phenylacrylamid (acryloylfentanyl) kontrolforanstaltninger (08858/2017 — C8-0179/2017 — 2017/0073(NLE)) | 178 |
| 2018/C 337/32 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Italien (COM(2017)0540 — C8-0199/2017 — 2017/2101(BUD)) | 179 |
| 2018/C 337/33 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2017 for regnskabsåret 2017, der ledsager forslaget om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Italien (11813/2017 — C8-0304/2017 — 2017/2109(BUD)) | 181 |
| 2018/C 337/34 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Finland — EGF/2017/002 FI Microsoft 2) (COM(2017)0322 — C8-0193/2017 — 2017/2098(BUD)) | 183 |
| 2018/C 337/35 | Europa-Parlamentets ændringer af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 2003/87/EF for at videreføre de nuværende begrænsninger af anvendelsesområdet for luftfartsaktiviteter og forberede gennemførelsen af en global markedsbaseret foranstaltning fra 2021 (COM(2017)0054 — C8-0028/2017 — 2017/0017(COD)) | 187 |
| 2018/C 337/36 | Europa-Parlamentets ændringer af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medtagelse af drivhusgassemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer (COM(2016)0479 — C8-0330/2016 — 2016/0230(COD)) | 206 |
| 2018/C 337/37 | P8_TA(2017)0340Ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (COM(2016)0434 — C8–0247/2016 — 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere | 237 |
| 2018/C 337/38 | Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2017 for regnskabsåret 2017: Forhøjelse af budgetmidlerne til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (UBI) med henblik på at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden i hele Den Europæiske Union og ajourføring af stillingsfortegnelserne for det decentrale agentur ACER og fællesforetagendet SESAR2 (11812/2017 — C8-0303/2017 — 2017/2078(BUD)) | 238 |
| | Torsdag den 14. september 2017 |
| 2018/C 337/39 | Europa-Parlamentets ændringer af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser for så vidt angår tilgængelighedskrav til produkter og tjenesteydelser (COM(2015)0615 — C8-0387/2015 — 2015/0278(COD)) | 240 |
| 2018/C 337/40 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Chile om handel med økologiske produkter (05530/2017 — C8-0144/2017 — 2016/0383(NLE)) | 341 |
| 2018/C 337/41 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af den tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06750/2017 — C8-0225/2017 — 2017/0042(NLE)) | 342 |
| 2018/C 337/42 | P8_TA(2017)0355Forlængelse af det europæiske statistiske program til 2020 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-17 med henblik på en forlængelse heraf for perioden 2018-2020 (COM(2016)0557 — C8-0367/2016 — 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-17 med henblik på en forlængelse heraf til 2020 | 343 |
| 2018/C 337/43 | P8_TA(2017)0356Europæiske venturekapitalfonde og europæiske sociale iværksætterfonde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 345/2013 om europæiske venturekapitalfonde og forordning (EU) nr. 346/2013 om europæiske sociale iværksætterfonde (COM(2016)0461 — C8-0320/2016 — 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 345/2013 om europæiske venturekapitalfonde og forordning (EU) nr. 346/2013 om europæiske sociale iværksætterfonde | 344 |
| 2018/C 337/44 | Europa-Parlamentets ændringer af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for demersale bestande i Nordsøen og fiskeriet efter disse bestande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 og Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 — C8-0336/2016 — 2016/0238(COD)) | 345 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 12. september 2017

2018/C 337/22

Europa-Parlamentets afgørelse af 12. september 2017 om indstilling af Simon Busuttil til medlem af det udvalg, der er omhandlet i artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2017/2132(INS))

157

2018/C 337/23

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Island om beskyttelse af geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (11782/2016 — C8-0123/2017– 2016/0252(NLE))

158

2018/C 337/24

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Island om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter (12146/2016 — C8-0129/2017 — 2016/0293(NLE))

159

2018/C 337/25

P8_TA(2017)0325Ophævelse af forældede forordninger for så vidt angår indlandsskibsfartsektoren og vejgodstransportsektoren ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89 samt forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 (COM(2016)0745 — C8-0501/2016 — 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 og Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89

160

2018/C 337/26

P8_TA(2017)0326Fremme af internetforbindelser i lokalsamfund ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og forordning (EU) nr. 283/2014 for så vidt angår fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund (COM(2016)0589 — C8-0378/2016 — 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og forordning (EU) nr. 283/2014, for så vidt angår fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund

161

2018/C 337/27

P8_TA(2017)0327Foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 (COM(2016)0052 — C8-0035/2016 — 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010

164

2018/C 337/28

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (COM(2016)0109 — 2016/0062(NLE))

167

Onsdag den 13. september 2017

2018/C 337/29

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 12. juni 2017 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår fordelingen af direkte forvaltede midler blandt målene for den integrerede havpolitik og den fælles fiskeripolitik (C(2017)03881 — 2017/2743(DEA))

176

2018/C 337/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af den multilaterale aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, Republikken Bulgarien, Republikken Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Republikken Island, Republikken Montenegro, Kongeriget Norge, Rumænien, Republikken Serbien og De Forenede Nationers midlertidige administrative mission i Kosovo om oprettelse af et fælles europæisk luftfartsområde (FELO) (15654/2016 — C8-0098/2017 — 2006/0036(NLE))

177

2018/C 337/31

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om at underkaste N-(1-phenethylpiperidin-4-yl)-N-phenylacrylamid (acryloylfentanyl) kontrolforanstaltninger (08858/2017 — C8-0179/2017 — 2017/0073(NLE))

N

N

178

2018/C 337/32

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Italien (COM(2017)0540 — C8-0199/2017 — 2017/2101(BUD))

179

2018/C 337/33

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2017 for regnskabsåret 2017, der ledsager forslaget om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Italien (11813/2017 — C8-0304/2017 — 2017/2109(BUD))

181

2018/C 337/34

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Finland — EGF/2017/002 FI Microsoft 2) (COM(2017)0322 — C8-0193/2017 — 2017/2098(BUD))

183

2018/C 337/35

Europa-Parlamentets ændringer af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 2003/87/EF for at videreføre de nuværende begrænsninger af anvendelsesområdet for luftfartsaktiviteter og forberede gennemførelsen af en global markedsbaseret foranstaltning fra 2021 (COM(2017)0054 — C8-0028/2017 — 2017/0017(COD))

187

2018/C 337/36

Europa-Parlamentets ændringer af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medtagelse af drivhusgassemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer (COM(2016)0479 — C8-0330/2016 — 2016/0230(COD))

206

2018/C 337/37

P8_TA(2017)0340Ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (COM(2016)0434 — C8–0247/2016 — 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere

237

2018/C 337/38

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2017 for regnskabsåret 2017: Forhøjelse af budgetmidlerne til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (UBI) med henblik på at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden i hele Den Europæiske Union og ajourføring af stillingsfortegnelserne for det decentrale agentur ACER og fællesforetagendet SESAR2 (11812/2017 — C8-0303/2017 — 2017/2078(BUD))

238

Torsdag den 14. september 2017

2018/C 337/39

Europa-Parlamentets ændringer af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser for så vidt angår tilgængelighedskrav til produkter og tjenesteydelser (COM(2015)0615 — C8-0387/2015 — 2015/0278(COD))

240

2018/C 337/40

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Chile om handel med økologiske produkter (05530/2017 — C8-0144/2017 — 2016/0383(NLE))

341

2018/C 337/41

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af den tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06750/2017 — C8-0225/2017 — 2017/0042(NLE))

342

2018/C 337/42

P8_TA(2017)0355Forlængelse af det europæiske statistiske program til 2020 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-17 med henblik på en forlængelse heraf for perioden 2018-2020 (COM(2016)0557 — C8-0367/2016 — 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-17 med henblik på en forlængelse heraf til 2020

343

2018/C 337/43

P8_TA(2017)0356Europæiske venturekapitalfonde og europæiske sociale iværksætterfonde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 345/2013 om europæiske venturekapitalfonde og forordning (EU) nr. 346/2013 om europæiske sociale iværksætterfonde (COM(2016)0461 — C8-0320/2016 — 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 345/2013 om europæiske venturekapitalfonde og forordning (EU) nr. 346/2013 om europæiske sociale iværksætterfonde

344

2018/C 337/44

Europa-Parlamentets ændringer af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for demersale bestande i Nordsøen og fiskeriet efter disse bestande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 og Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 — C8-0336/2016 — 2016/0238(COD))

345

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

20.9.2018

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2017-2018

Mødeperioden fra den 11. til 14. september 2017

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 89 af 8.3.2018.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 12. september 2017

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/2

---

P8_TA(2017)0321

Gennemførelse af mæglingsdirektivet

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF af 21. maj 2008 om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (»mæglingsdirektivet«) (2016/2066(INI))

(2018/C 337/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF af 21. maj 2008 om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (1) (mæglingsdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF af 21. maj 2008 om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (1) (mæglingsdirektivet),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (COM(2016)0542), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (COM(2016)0542),

| — | der henviser til Generaldirektoratet for Interne Politikkers samling af tilbundsgående analyser »The implementation of the Mediation Directive — 29 November 2016« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Generaldirektoratet for Interne Politikkers samling af tilbundsgående analyser »The implementation of the Mediation Directive — 29 November 2016« (2),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse »Study for an evaluation and implementation of Directive 2008/52/EC — the Mediation Directive« fra 2014 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse »Study for an evaluation and implementation of Directive 2008/52/EC — the Mediation Directive« fra 2014 (3),

| — | der henviser til Generaldirektoratet for Interne Politikkers undersøgelse »Rebooting the Mediation Directive: Assessing the limited impact of its implementation and proposing measures to increase the number of mediations in the EU« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Generaldirektoratet for Interne Politikkers undersøgelse »Rebooting the Mediation Directive: Assessing the limited impact of its implementation and proposing measures to increase the number of mediations in the EU« (4),

| — | der henviser til vurderingen af gennemførelsen af mæglingsdirektivet på europæisk plan foretaget af Enheden for Efterfølgende Konsekvensanalyse under Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til vurderingen af gennemførelsen af mæglingsdirektivet på europæisk plan foretaget af Enheden for Efterfølgende Konsekvensanalyse under Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) (5),

| — | der henviser til Generaldirektoratet for Interne Politikkers undersøgelse »Quantifying the cost of not using mediation — a data analysis« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Generaldirektoratet for Interne Politikkers undersøgelse »Quantifying the cost of not using mediation — a data analysis« (6),

| — | der henviser til artikel 67 og artikel 81, stk. 2, litra g), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 67 og artikel 81, stk. 2, litra g), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 samt artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 samt artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til Formandskonferencens afgørelse af 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0238/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0238/2017),

| A. | der henviser til, at direktiv 2008/52/EF har været en vigtig milepæl med hensyn til indførelse og anvendelse af mæglingsprocedurer i Den Europæiske Union; der imidlertid henviser til, at gennemførelsen har varieret meget i de forskellige medlemsstater, afhængigt af om der allerede fandtes nationale mæglingssystemer, idet nogle medlemsstater har valgt en temmelig ordret gennemførelse af dets bestemmelser, andre har valgt en tilbundsgående gennemgang af alternative måder til bilæggelse af tvister (for eksempel Italien, hvor mægling anvendes seks gange mere end i resten af Europa) og andre fandt, at deres gældende lovgivning allerede var i overensstemmelse med mæglingsdirektivet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at direktiv 2008/52/EF har været en vigtig milepæl med hensyn til indførelse og anvendelse af mæglingsprocedurer i Den Europæiske Union; der imidlertid henviser til, at gennemførelsen har varieret meget i de forskellige medlemsstater, afhængigt af om der allerede fandtes nationale mæglingssystemer, idet nogle medlemsstater har valgt en temmelig ordret gennemførelse af dets bestemmelser, andre har valgt en tilbundsgående gennemgang af alternative måder til bilæggelse af tvister (for eksempel Italien, hvor mægling anvendes seks gange mere end i resten af Europa) og andre fandt, at deres gældende lovgivning allerede var i overensstemmelse med mæglingsdirektivet;

| B. | der henviser til, at de fleste medlemsstater har udvidet anvendelsesområdet for deres nationale gennemførelsesforanstaltninger til nationale sager — kun tre medlemsstater har valgt udelukkende at omsætte direktivet for så vidt angår grænseoverskridende sager (7)- hvilket uden tvivl har haft en positiv effekt på medlemsstaternes lovgivning og de berørte typer tvister; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de fleste medlemsstater har udvidet anvendelsesområdet for deres nationale gennemførelsesforanstaltninger til nationale sager — kun tre medlemsstater har valgt udelukkende at omsætte direktivet for så vidt angår grænseoverskridende sager (7)- hvilket uden tvivl har haft en positiv effekt på medlemsstaternes lovgivning og de berørte typer tvister;

| C. | der henviser til, at de vanskeligheder, som er opstået i forbindelse med gennemførelsen af direktivet, i vid udstrækning afspejler forskellene i retskulturen i de nationale retssystemer; der henviser til, at der derfor bør gives prioritet til en ændring i den juridiske tankegang gennem udviklingen af en mæglingskultur, der er baseret på mindelig bilæggelse af tvister — et spørgsmål, som er blevet rejst gentagne gange af europæiske netværk af retlige aktører siden EU-direktivets ikrafttrædelse og efterfølgende ved omsættelsen til national lovgivning i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de vanskeligheder, som er opstået i forbindelse med gennemførelsen af direktivet, i vid udstrækning afspejler forskellene i retskulturen i de nationale retssystemer; der henviser til, at der derfor bør gives prioritet til en ændring i den juridiske tankegang gennem udviklingen af en mæglingskultur, der er baseret på mindelig bilæggelse af tvister — et spørgsmål, som er blevet rejst gentagne gange af europæiske netværk af retlige aktører siden EU-direktivets ikrafttrædelse og efterfølgende ved omsættelsen til national lovgivning i medlemsstaterne;

| D. | der henviser til, at gennemførelsen af mæglingsdirektivet har skabt EU-merværdi ved at øge bevidstheden blandt de nationale lovgivere om fordelene ved mægling og ved at sikre en vis grad af tilpasning af retsplejereglerne og de forskellige praksis i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at gennemførelsen af mæglingsdirektivet har skabt EU-merværdi ved at øge bevidstheden blandt de nationale lovgivere om fordelene ved mægling og ved at sikre en vis grad af tilpasning af retsplejereglerne og de forskellige praksis i medlemsstaterne;

| E. | der henviser til, at mægling som en alternativ, frivillig og fortrolig udenretslig procedure kan være et nyttigt redskab til at lette overbebyrdede retssystemer i visse tilfælde og med forbehold af de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, eftersom den gør det muligt for fysiske og juridiske personer at bilægge udenretslige tvister hurtigt og billigt — idet der erindres om, at alt for lange retssager er i strid med chartret om grundlæggende rettigheder — og samtidig sikrer bedre adgang til domstolene og bidrager til den økonomiske vækst; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mægling som en alternativ, frivillig og fortrolig udenretslig procedure kan være et nyttigt redskab til at lette overbebyrdede retssystemer i visse tilfælde og med forbehold af de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, eftersom den gør det muligt for fysiske og juridiske personer at bilægge udenretslige tvister hurtigt og billigt — idet der erindres om, at alt for lange retssager er i strid med chartret om grundlæggende rettigheder — og samtidig sikrer bedre adgang til domstolene og bidrager til den økonomiske vækst;

| F. | der henviser til, at de mål, der er fastsat i artikel 1 i mæglingsdirektivet, og som sigter mod at fremme brugen af mægling og navnlig på at sikre et »afbalanceret forhold mellem mægling og retssag« tydeligvis ikke er blevet opfyldt, eftersom mægling i gennemsnit anvendes i under 1 % af retssagerne i de fleste medlemsstater (8); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de mål, der er fastsat i artikel 1 i mæglingsdirektivet, og som sigter mod at fremme brugen af mægling og navnlig på at sikre et »afbalanceret forhold mellem mægling og retssag« tydeligvis ikke er blevet opfyldt, eftersom mægling i gennemsnit anvendes i under 1 % af retssagerne i de fleste medlemsstater (8);

| G. | der henviser til, at mæglingsdirektivet ikke har skabt en EU-ordning for udenretslig bilæggelse af tvister i den strengeste forstand, når man ser bort fra indførelsen af særlige bestemmelser i relation til udløbet af forældelsesfrister i retssager, hvor der har været gjort forsøg på mægling, og i relation til fortrolighedsregler for mæglere samt deres administrative medarbejdere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mæglingsdirektivet ikke har skabt en EU-ordning for udenretslig bilæggelse af tvister i den strengeste forstand, når man ser bort fra indførelsen af særlige bestemmelser i relation til udløbet af forældelsesfrister i retssager, hvor der har været gjort forsøg på mægling, og i relation til fortrolighedsregler for mæglere samt deres administrative medarbejdere;

De vigtigste konklusioner

| 1. | glæder sig over, at mæglingsordninger i mange medlemsstater for nylig har været genstand for ændringer og revisioner, og at der i andre medlemsstater er planlagt ændringer af den gældende lovgivning (9); |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager, at tre medlemsstater har valgt udelukkende at omsætte direktivet for så vidt angår grænseoverskridende sager, og bemærker, at der er visse vanskeligheder i forbindelse med anvendelsen af de nationale mæglingssystemer i praksis, hovedsagelig i relation til den kontradiktoriske tradition og manglen på en mæglingskultur i medlemsstaterne, den ringe bevidsthed om mægling i de fleste medlemsstater, utilstrækkelig viden om, hvordan man håndterer grænseoverskridende sager, og funktionen af kvalitetskontrolordningerne for mæglere (10); |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at alle medlemsstater åbner mulighed for, at domstolene opfordrer parterne til at anvende mægling eller i det mindste til at deltage i informationsmøder om mægling; bemærker, at det i nogle medlemsstater er obligatorisk at deltage i sådanne informationsmøder enten på dommerens initiativ (11) eller i relation til specifikke tvister, som er fastsat i lovgivningen, såsom familiesager (12); påpeger ligeledes, at visse medlemsstater kræver, at advokater underretter deres klienter om muligheden for at anvende mægling, eller at anmodninger til domstolen angiver, om der er forsøgt mægling, eller om der er nogle årsager, der kunne stå i vejen for et sådant forsøg; bemærker imidlertid, at artikel 8 i mæglingsdirektivet sikrer, at parter, der vælger at forsøge at bilægge en tvist gennem anvendelse af mægling, ikke efterfølgende hindres i få deres sag prøvet ved en domstol på grund af den tid, der er gået med mæglingsforsøget; påpeger, at det ikke lader til, at medlemsstaterne har rejst særlige spørgsmål i relation til dette punkt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker også, at mange medlemsstater har indført finansielle incitamenter for parterne til at anvende mægling, enten i form af omkostningsbesparelser, retshjælp eller sanktioner for uberettiget afvisning af at overveje mægling; bemærker, at de resultater, der er opnået i disse lande, viser, at mægling giver mulighed for en omkostningseffektiv og hurtig udenretslig afgørelse af tvister via processer, som er skræddersyet til parternes behov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at vedtagelse af adfærdskodekser udgør et vigtigt redskab til at sikre kvaliteten af mægling; bemærker i denne forbindelse, at den europæiske adfærdskodeks for mæglere enten anvendes direkte af interessenter eller har givet inspiration til nationale eller sektorspecifikke kodekser; bemærker ligeledes, at de fleste medlemsstater har obligatoriske akkrediteringsprocedurer for mæglere og/eller fører registre over mæglere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at det er vanskeligt at få omfattende statistiske data om mægling, herunder om antallet af sager, hvor der er anvendt mægling, den gennemsnitlige varighed og succesraten for mæglingsprocesser; bemærker, at det uden en pålidelig database er meget vanskeligt at fremme mægling yderligere og øge offentlighedens tillid til dens effektivitet; understreger på den anden side den stadig større rolle, som Det Europæiske Retlige Netværk på det civil- og handelsretlige område spiller med hensyn til at forbedre indsamlingen af nationale data om anvendelsen af mæglingsdirektivet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over den særlige betydning af mægling på det familieretlige område (navnlig i retssager vedrørende forældremyndighed, adgangsrettigheder og barnebortførelsessager), hvor mægling kan skabe en konstruktiv atmosfære for drøftelser og sikre en redelig handlemåde mellem forældre; bemærker endvidere, at mindelige løsninger sandsynligvis vil være varige og i barnets interesse, eftersom de, udover barnets primære bopæl, kan omfatte besøgsordninger eller ordninger vedrørende barnets underhold; fremhæver i denne forbindelse den vigtige rolle, som Det Europæiske Retlige Netværk på det civil- og handelsretlige spørgsmål spillede med hensyn til at udarbejde anbefalinger, der har til formål at fremme anvendelsen af familiemægling i en grænseoverskridende kontekst, navnlig i børnebortførelsessager; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger betydningen af at udvikle og vedligeholde et separat afsnit i den europæiske e-justiceportal, som er specifikt beregnet til grænseoverskridende mægling i familiesager, og som giver oplysninger om nationale mæglingsordninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig derfor over Kommissionens engagement med hensyn til at medfinansiere forskellige projekter, der har til formål at fremme mægling og uddannelse for dommere og andre, der praktiserer mægling i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at der på trods af mæglingens frivillige karakter skal tages yderligere skridt til at sikre en hurtig og økonomisk overkommelig håndhævelse af aftaler, der er blevet til på grundlag af mægling, med fuld respekt for de grundlæggende rettigheder, såvel som for EU-lovgivningen og den nationale lovgivning; minder i denne forbindelse om, at den nationale håndhævelse af en aftale indgået af parterne i en medlemsstat som en generel regel er underlagt godkendelse af en offentlig myndighed, hvilket medfører yderligere omkostninger, er tidskrævende for parterne i forligsproceduren og derfor kunne have en negativ indvirkning på cirkulationen af udenlandske mæglingsafgørelser, navnlig i sager om mindre tvister; |
| --- | --- |

10.

Henstillinger

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på at fremme anvendelsen af mægling i civil- og handelsretlige tvister, blandt andet gennem hensigtsmæssige informationskampagner, der giver borgerne og juridiske personer passende og dækkende oplysninger om formålet med proceduren og fordelene herved med hensyn til at spare tid og penge og til at sikre et bedre samarbejde mellem retsvæsenets aktører i denne henseende; understreger i denne forbindelse behovet for at udveksle bedste praksis i de forskellige nationale jurisdiktioner med støtte fra passende foranstaltninger på EU-plan for at øge kendskabet til, hvor nyttig mægling er; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for at udvikle EU-dækkende kvalitetsstandarder for mæglingsydelser, især i form af minimumsstandarder, som sikrer konsistens, samtidig med at der tages hensyn til den grundlæggende ret til adgang til retlig prøvelse samt lokale forskelle i mæglingskulturer, med henblik på yderligere at fremme brugen af mægling; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til også at vurdere behovet for, at medlemsstaterne opretter og fører nationale registre over mæglingsprocedurer, hvilket kunne være en informationskilde for Kommissionen, men som også kunne anvendes af nationale mæglere til at drage nytte af bedste praksisser i hele Europa; understreger, at et sådant register skal oprettes i fuld overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse (forordning (EU) 2016/679) (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | anmoder Kommissionen om at foretage en detaljeret undersøgelse af hindringerne for den frie bevægelighed i relation til udenlandske mæglingsaftaler i Unionen og om de forskellige muligheder for at fremme anvendelsen af mægling som en forsvarlig, økonomisk overkommelig og effektiv måde at løse konflikter på i interne og grænseoverskridende uoverensstemmelser i Unionen, under hensyntagen til retsstatsprincipperne og den løbende internationale udvikling på dette område; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til i sin gennemgang af bestemmelserne at finde løsninger med henblik på effektivt at udvide anvendelsesområdet for mægling til andre civilretlige eller administrative områder, hvor dette er muligt; understreger dog, at der skal lægges særlig vægt på de konsekvenser som mægling kunne have på visse sociale spørgsmål som f.eks. familieret; anbefaler i denne sammenhæng, at Kommissionen og medlemsstaterne anvender og gennemfører passende beskyttelsesforanstaltninger i mæglingsprocesser for at begrænse risiciene for de svageste parter og for at beskytte dem mod eventuelt proces- eller magtmisbrug fra de stærkere parters side og for at tilvejebringe omfattende statistiske data; understreger også, at det er vigtigt at sikre overholdelse af retfærdige kriterier hvad angår omkostninger, navnlig for at beskytte ugunstigt stillede gruppers interesser; bemærker dog, at mægling kan miste sin tiltrækningskraft og merværdi, hvis der fastsættes uforholdsmæssigt strenge standarder for parterne; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT L 136 af 24.5.2008, s. 3.

(2)  PE 571.395.

(3)  http://bookshop.europa.eu/en/study-for-an-evaluation-and-implementation-of-directive-2008-52-ec-the-mediation-directive--pbDS0114825/

(4)  PE 493.042.

(5)  PE 593.789.

(6)  PE 453.180.

(7)  Jf. COM(2016)0542, s. 5.

(8)  PE 571.395, s. 25.

(9)  Kroatien, Estland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Litauen, Nederlandene, Polen, Portugal, Slovakiet og Spanien.

(10)  Jf. COM(2016)0542, s. 4.

(11)  For eksempel i Den Tjekkiske Republik.

(12)  For eksempel i Litauen, Luxembourg, England og Wales.

(13)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/6

---

P8_TA(2017)0322

Franchiseaftaler i detailsektoren

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om franchiseaftaler i detailsektoren (2016/2244(INI))

(2018/C 337/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om En europæisk handlingsplan for detailhandelen til gavn for alle aktører (1), og især dens punkt 29, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2013 om En europæisk handlingsplan for detailhandelen til gavn for alle aktører (1), og især dens punkt 29,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om illoyal handelspraksis i fødevarekæden (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om illoyal handelspraksis i fødevarekæden (2),

| — | der henviser til den undersøgelse fra april 2016, der blev bestilt af IMCO-Udvalget om franchising (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse fra april 2016, der blev bestilt af IMCO-Udvalget om franchising (3),

| — | der henviser til den undersøgelse fra september 2016, der blev bestilt af IMCO-Udvalget med titlen »Legal Perspective of the Regulatory Framework and Challenges for Franchising in the EU« (det juridiske perspektiv for regelsættet og udfordringerne i forbindelse med franchising i EU) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse fra september 2016, der blev bestilt af IMCO-Udvalget med titlen »Legal Perspective of the Regulatory Framework and Challenges for Franchising in the EU« (det juridiske perspektiv for regelsættet og udfordringerne i forbindelse med franchising i EU) (4),

| — | der henviser til briefingen »Future Policy Options in Franchising in the EU: Confronting Unfair Trading Practices« (fremtidige politiske muligheder i forbindelse med franchising i EU: et opgør med illoyal handelspraksis) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til briefingen »Future Policy Options in Franchising in the EU: Confronting Unfair Trading Practices« (fremtidige politiske muligheder i forbindelse med franchising i EU: et opgør med illoyal handelspraksis) (5),

| — | der henviser til workshoppen med titlen »Relations between franchisors and franchisees: regulatory framework and current challenges« (forholdet mellem franchisegivere og franchisetagere: lovgivningsmæssig ramme og nuværende udfordringer), som blev organiseret for IMCO-Udvalget den 12. juli 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til workshoppen med titlen »Relations between franchisors and franchisees: regulatory framework and current challenges« (forholdet mellem franchisegivere og franchisetagere: lovgivningsmæssig ramme og nuværende udfordringer), som blev organiseret for IMCO-Udvalget den 12. juli 2016,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0199/2017),

| A. | der henviser til, at der ikke findes nogen fælles europæisk definition af franchising, og at franchiseaftaler adskiller sig fra den ene virksomhed til en anden, men at en vigtig del af sådanne forbindelser er et kontraktligt partnerskab, der indgås på frivillig basis mellem iværksættere eller fysiske eller juridiske personer, som er juridisk og økonomisk uafhængige af hinanden, hvor den ene kontrahent (franchisegiveren) indrømmer den anden part (franchisetageren) ret til at anvende sin franchisingmodel, sit navn og sine varemærker og deler knowhow på basis af franchisegiverens tekniske og organisatoriske ekspertise og bistand i hele aftalens løbetid, hvor kunderne er afhængige af franchisesystemets enhed, og hvor formålet for både franchisegiveren og franchisetageren er at muliggøre hurtig tilegnelse af nye markeder med begrænsede investeringer og en større chance for succes; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der ikke findes nogen fælles europæisk definition af franchising, og at franchiseaftaler adskiller sig fra den ene virksomhed til en anden, men at en vigtig del af sådanne forbindelser er et kontraktligt partnerskab, der indgås på frivillig basis mellem iværksættere eller fysiske eller juridiske personer, som er juridisk og økonomisk uafhængige af hinanden, hvor den ene kontrahent (franchisegiveren) indrømmer den anden part (franchisetageren) ret til at anvende sin franchisingmodel, sit navn og sine varemærker og deler knowhow på basis af franchisegiverens tekniske og organisatoriske ekspertise og bistand i hele aftalens løbetid, hvor kunderne er afhængige af franchisesystemets enhed, og hvor formålet for både franchisegiveren og franchisetageren er at muliggøre hurtig tilegnelse af nye markeder med begrænsede investeringer og en større chance for succes;

| B. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 11. december 2013 udtrykte sin tilslutning til franchising som en forretningsmodel, der støtter nye virksomheder og små virksomheder, men noterede sig, at der i visse tilfælde forekom urimelige kontraktvilkår, og opfordrede til gennemsigtige og retfærdige kontraktvilkår; der henviser til, at Parlamentet derudover henledte Kommissionens og navnlig medlemsstaternes opmærksomhed på de problemer, som franchisetagere, der ønsker at sælge deres virksomhed eller ændre deres virksomhedskoncept, står med, hvis de forbliver aktive i den samme branche, og anmodede Kommissionen om at undersøge forbuddet mod prisdannelsesmekanismer i forbindelse med franchisesystemer og virkningerne af langvarige konkurrenceklausuler, købsoptioner og forbuddet mod at være franchisetager af flere mærker; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 11. december 2013 udtrykte sin tilslutning til franchising som en forretningsmodel, der støtter nye virksomheder og små virksomheder, men noterede sig, at der i visse tilfælde forekom urimelige kontraktvilkår, og opfordrede til gennemsigtige og retfærdige kontraktvilkår; der henviser til, at Parlamentet derudover henledte Kommissionens og navnlig medlemsstaternes opmærksomhed på de problemer, som franchisetagere, der ønsker at sælge deres virksomhed eller ændre deres virksomhedskoncept, står med, hvis de forbliver aktive i den samme branche, og anmodede Kommissionen om at undersøge forbuddet mod prisdannelsesmekanismer i forbindelse med franchisesystemer og virkningerne af langvarige konkurrenceklausuler, købsoptioner og forbuddet mod at være franchisetager af flere mærker;

| C. | der henviser til, at franchising har det fulde potentiale til at blive en forretningsmodel, der kan bidrage til at gennemføre det indre marked i detailsektoren, da det kan være en hensigtsmæssig måde at drive forretning gennem en fælles investering foretaget af franchisegiver og franchisetager; er derfor skuffet over, at modellen i øjeblikket er underpræsteret i EU, idet den kun tegner sig for 1,89 % af BNP sammenlignet med 5,95 % i USA og 10,83 % i Australien, og at 83,5 % af omsætningen fra franchising er koncentreret i kun syv medlemsstater (6), hvorfor det er vigtigt at fremme en yderligere udbredelse af denne forretningsmodel i hele EU; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at franchising har det fulde potentiale til at blive en forretningsmodel, der kan bidrage til at gennemføre det indre marked i detailsektoren, da det kan være en hensigtsmæssig måde at drive forretning gennem en fælles investering foretaget af franchisegiver og franchisetager; er derfor skuffet over, at modellen i øjeblikket er underpræsteret i EU, idet den kun tegner sig for 1,89 % af BNP sammenlignet med 5,95 % i USA og 10,83 % i Australien, og at 83,5 % af omsætningen fra franchising er koncentreret i kun syv medlemsstater (6), hvorfor det er vigtigt at fremme en yderligere udbredelse af denne forretningsmodel i hele EU;

| D. | der henviser til, at franchising har en betydelig grænseoverskridende dimension, er af betydning for det indre markeds funktion og således kan føre til jobskabelse, udvikling af SMV'er og iværksætteri samt erhvervelse af nye kapaciteter og færdigheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at franchising har en betydelig grænseoverskridende dimension, er af betydning for det indre markeds funktion og således kan føre til jobskabelse, udvikling af SMV'er og iværksætteri samt erhvervelse af nye kapaciteter og færdigheder;

| E. | der henviser til, at eksisterende lovgivning, der dækker franchising som forretningsmodel, varierer betydeligt medlemsstaterne imellem, hvilket skaber tekniske hindringer og kan afholde både franchisegivere og franchisetagere fra at udvide deres aktiviteter på tværs af grænserne; der henviser til, at dette kan have konsekvenser for slutforbrugerne i form af begrænsning af deres valgmuligheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at eksisterende lovgivning, der dækker franchising som forretningsmodel, varierer betydeligt medlemsstaterne imellem, hvilket skaber tekniske hindringer og kan afholde både franchisegivere og franchisetagere fra at udvide deres aktiviteter på tværs af grænserne; der henviser til, at dette kan have konsekvenser for slutforbrugerne i form af begrænsning af deres valgmuligheder;

| F. | der henviser til, at der er forskelle mellem »hård« og »blød« franchising, afhængigt af betingelserne i franchiseaftalen, og at alternative forretningsmodeller såsom »grupper af uafhængige detailhandlere« endvidere har særlige karakteristika og kun bør være omfattet af regler vedrørende franchising, såfremt de svarer til definitionen på en franchisevirksomhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er forskelle mellem »hård« og »blød« franchising, afhængigt af betingelserne i franchiseaftalen, og at alternative forretningsmodeller såsom »grupper af uafhængige detailhandlere« endvidere har særlige karakteristika og kun bør være omfattet af regler vedrørende franchising, såfremt de svarer til definitionen på en franchisevirksomhed;

| G. | der henviser til, at der mangler oplysninger om, hvordan franchising fungerer på tværs af sektorer, fordi relevante oplysninger ikke er nedskrevet eller tit kun findes i følgeskrivelserne, der ledsager en franchiseaftale, som er fortrolige og derfor ikke offentlige, og at der på EU-plan ikke er nogen mekanisme til indsamling af oplysninger om potentielt urimelige kontraktvilkår eller urimelig gennemførelse af kontrakter, og at der derfor er behov for en platform med disse vigtige oplysninger for at give både franchisegivere og franchisetagere et bedre kendskab til deres forpligtelser og rettigheder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der mangler oplysninger om, hvordan franchising fungerer på tværs af sektorer, fordi relevante oplysninger ikke er nedskrevet eller tit kun findes i følgeskrivelserne, der ledsager en franchiseaftale, som er fortrolige og derfor ikke offentlige, og at der på EU-plan ikke er nogen mekanisme til indsamling af oplysninger om potentielt urimelige kontraktvilkår eller urimelig gennemførelse af kontrakter, og at der derfor er behov for en platform med disse vigtige oplysninger for at give både franchisegivere og franchisetagere et bedre kendskab til deres forpligtelser og rettigheder;

| H. | der henviser til, at e-handelen er i vækst og benyttes mere og mere af forbrugerne og derfor bør indarbejdes bedre i franchiseaftaler; der henviser til, at der inden for rammerne af virkeliggørelsen af det digitale indre marked derfor bør lægges særlig vægt på eventuelle spændinger, der måtte opstå mellem franchisegivere og franchisetagere vedrørende e-handel, f.eks. i forbindelse med franchisetagerens eneret for et specifikt geografisk område og den stigende vigtighed af at råde over forbrugerdata for at udvikle vellykkede franchisemodeller, navnlig fordi franchiseaftaler aktuelt ikke indeholder bestemmelser om disse emner, hvorfor der kan opstå unødig usikkerhed og konflikter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at e-handelen er i vækst og benyttes mere og mere af forbrugerne og derfor bør indarbejdes bedre i franchiseaftaler; der henviser til, at der inden for rammerne af virkeliggørelsen af det digitale indre marked derfor bør lægges særlig vægt på eventuelle spændinger, der måtte opstå mellem franchisegivere og franchisetagere vedrørende e-handel, f.eks. i forbindelse med franchisetagerens eneret for et specifikt geografisk område og den stigende vigtighed af at råde over forbrugerdata for at udvikle vellykkede franchisemodeller, navnlig fordi franchiseaftaler aktuelt ikke indeholder bestemmelser om disse emner, hvorfor der kan opstå unødig usikkerhed og konflikter;

| I. | der henviser til, at Kommissionen generelt har defineret illoyal handelspraksis som »en praksis, der klart afviger fra god praksis på handelsområdet og er i strid med god tro og redelig handlemåde og er en praksis, som en handelspartner ensidigt påtvinger en anden« (7); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen generelt har defineret illoyal handelspraksis som »en praksis, der klart afviger fra god praksis på handelsområdet og er i strid med god tro og redelig handlemåde og er en praksis, som en handelspartner ensidigt påtvinger en anden« (7);

| 1. | mener, at franchising kan spille en vigtig rolle for fuldførelsen af det indre marked i detailsektoren på grund af den aktuelle underudnyttelse i EU sammenlignet med andre udviklede økonomier; |
| --- | --- |

1.

| 2. | finder det vigtigt, at medlemsstaterne anvender effektive foranstaltninger mod enhver illoyal handelspraksis inden for franchising, men bemærker, at der stadig er en høj grad af uoverensstemmelse og differentiering mellem medlemsstaterne på dette område; mener derfor, at det er vigtigt, at der indføres ensartede ikke-lovgivningsmæssige retningslinjer, der afspejler bedste praksis for franchiseaftaler i detailsektoren; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at indføre retningslinjer for franchisingkontrakter med henblik på en bedre tilpasning af de normative rammer for franchisingkontrakter og sikre overholdelse af arbejdsmarkedsstandarder og af standarder for ordentlige kvalitetstjenesteydelser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | har den holdning, at det i lyset af det stærke grænseoverskridende element inden for franchising er tilrådeligt at have en ensartet tilgang til bekæmpelse af illoyal handelspraksis på EU-plan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | erkender, at lovgivningen på nationalt plan er blevet udformet for at beskytte franchisetagere, men at der har været fokus på fasen forud for aftaleindgåelsen med henblik på at pålægge franchisegiveren oplysningspligt; beklager, at der ikke findes nogen håndhævelsesmekanismer i de nationale systemer, som effektivt kan sikre fortsættelsen af franchiseforholdet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at franchisetagere ofte udgør den svageste kontraktpart, især når de er SMV'er, idet franchisekonceptet normalt er blevet udviklet af franchisegiveren, og at franchisetagere normalt er økonomisk svagere og derfor kan være mindre velinformerede end franchisegiveren og derfor afhængige af franchisegiverens ekspertise; understreger, at franchiseordninger er stærkt afhængige af et velfungerende samarbejde mellem franchisegiver og franchisetager i betragtning af, at franchisesystemet afhænger af en god gennemførelse fra alle parters side; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at franchising udgør et kontraktforhold mellem to i juridisk forstand selvstændige virksomheder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at forordningen bør fastholde og øge markedets tillid til franchising som en forretningsmetode, eftersom franchising fremmer iværksætterkultur, ikke bare i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, der bliver franchisegivere, men også blandt enkeltpersoner, som bliver franchisetagere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anfører, at franchisegivere har organiseret sig på både nationalt og europæisk plan for repræsentation af deres interesser, mens franchisetagere ofte mangler sådanne repræsentative organisationer, der forsvarer deres kollektive interesser, og fortsætter med at drive forretning primært på individuel basis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme dialog mellem franchisegivere, franchisetagere og beslutningstagere for at lette oprettelsen af sammenslutninger, der repræsenterer franchisetagere, og sikre, at deres stemmer bliver hørt, når der udarbejdes politikker eller lovgivning, som kan påvirke dem, med henblik på at sikre mere ligelig repræsentation af parterne, men understreger samtidig, at medlemsskab af disse organisationer fortsat skal være frivilligt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at der er vedvarende mangel på oplysninger om, hvordan franchising fungerer i detailsektoren, og opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at udpege kontaktpunkter for information om de problemer, som franchisegivere og franchisetagere støder på, hvor disse foreligger, og opfordrer Kommissionen til at forbedre indsamlingen af oplysninger på EU-niveau, bl.a. på grundlag af oplysninger fra disse kontaktpunkter med garanti for fortroligheden af de oplysninger, der således erhverves; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan franchising fungerer i detailsektoren, herunder eksistensen af urimelige kontraktvilkår eller anden urimelig handelspraksis, og til at anmode Eurostat om at lægge særlig vægt på denne model ved indsamlingen af statistiske oplysninger om sektoren, uden at pålægge iværksætterne yderligere administrative eller andre byrder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | noterer sig den europæiske etiske kodeks for franchising, der er udviklet af European Franchise Federation (EFF), som et potentielt effektivt redskab til at fremme bedste praksis inden for franchisesektoren ud fra et princip om selvregulering, men bemærker også, at denne kodeks har mødt grundlæggende kritik fra franchisetagere, der bl.a. peger på, at kodeksen forud for revisionen i 2016 var formuleret skrappere for så vidt angår franchisegiverens forpligtelser; opfordrer franchisegiverne og franchisetagerne til at sikre en afbalanceret og rimelig repræsentation af begge sider med henblik på at finde en passende løsning; |
| --- | --- |

13.

| 14. | beklager imidlertid, at denne kodeks kun dækker et lille mindretal af franchiseaftalerne i EU, da flertallet af franchiseaftaler hverken hører under EFF eller de nationale foreninger, der har vedtaget den, og flere medlemsstater ikke har nationale franchiseforeninger; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at der er bekymring over manglen på en uafhængig håndhævelsesmekanisme i tilknytning til den europæiske etiske kodeks og bemærker, at denne mangel på uafhængig håndhævelse i visse medlemsstater har givet anledning til indførelse af lovgivning om forebyggelse og bekæmpelse af illoyal handelspraksis inden for franchising; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at den etiske kodeks er et regelsæt, der er accepteret af franchisegiverne i tillæg til de lovgivningsmæssige regler; mener, at den etiske kodeks altid skal bibringe merværdi for enhver, der er villig til at efterleve reglerne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at det er nødvendigt at vurdere effektiviteten af den selvregulerende ramme og EU's forsyningskædeinitiativ, eftersom medlemskab af de nationale franchiseorganisationer er en forudsætning for at deltage i dette initiativ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fastslår, at franchiseaftaler fuldt ud bør respektere principperne om ligeværdigt partnerskab, hvorunder franchisegiver og franchisetager skal være rimelige og retfærdige over for hinanden og løse klager, reklamationer og tvister via åben, gennemsigtig, rimelig og direkte kommunikation; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at videreformidle de klager, de modtager via et kontaktpunkt eller på anden vis, til Kommissionen; opfordrer Kommissionen til på grundlag af disse oplysninger at udarbejde en ikke-udtømmende liste over illoyal handelspraksis, som bør offentliggøres og gøres tilgængelig for alle interesserede parter; opfordrer endvidere Kommissionen til, om nødvendigt, at oprette en ekspertplatform for at få yderligere oplysninger om praksis inden for franchising i detailhandlen, særligt om typerne af illoyal handelspraksis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | påpeger navnlig behovet for særlige principper for at sikre ligebyrdige kontraktlige rettigheder og forpligtelser for parterne, f.eks. klare, korrekte og fyldestgørende oplysninger forud for aftaleindgåelsen, herunder oplysninger om franchisekonceptets resultater, både generelt og specifikt for franchisetagerens påtænkte placering, og klare grænser vedrørende fortrolighedskrav, som skal foreligge skriftligt og med tilstrækkelig frist forud for undertegnelsen af aftalen, og behovet for, at der skal indføres en afkølingsperiode efter gennemførelsen af aftalen, hvor dette er hensigtsmæssigt; påpeger også behovet for løbende kommerciel og teknisk assistance fra franchisegiver til franchisetager i kontraktens løbetid, hvor dette er nødvendigt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at der er behov for specialiseret grunduddannelse efter behov og passende vejledning og information af franchisetagerne fra franchisegiverens side i løbet af aftaleperioden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | erindrer om franchisetageres forpligtelse til efter bedste evne at bidrage til francisevirksomhedens vækst og til opretholdelse af francisevirksomhedens fælles identitet og omdømme og med henblik herpå at samarbejde loyalt med alle partnere i netværket og respektere de industrielle og intellektuelle ejendomsrettigheder, der er omfattet af franchisekonceptet, samt konkurrencereglerne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tilføjer imidlertid, at franchisegivere sommetider kræver, at franchisetagere skal købe produkter og tjenesteydelser, som ikke har relation til franchisekonceptet; påpeger, at et sådant krav ikke bør ses som en del af franchisetagerens forpligtelser vedrørende franchisenetværkets opretholdelse og fælles identitet og omdømme, men at det let kan udgøre en illoyal handelspraksis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at konkurrenceklausuler bør være klart formuleret, rimelige og forholdsmæssige og ikke bør gælde for en længere periode, end hvad der er strengt nødvendigt med særlig hensyntagen til franchisetageres potentielle behov for at ændre franchisekonceptet, hvis deres nabolag og dermed efterspørgslen efter produkter eller tjenesteydelser ændrer sig; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker de tvister, der opstår om internetsalg, da sidstnævnte repræsenterer en stadig vigtigere andel af franchiseforretningsmodellen, men ikke er omhandlet i traditionelle franchiseaftaler, der ikke tager hensyn til de virkninger, internetsalg kan have på aftalernes bestemmelser; foreslår derfor, at der medtages bestemmelser vedrørende onlinesalg i franchiseaftaler, hvor dette er hensigtsmæssigt, især i de tilfælde, hvor balancen mellem den pågældende franchisegiver og franchisetager er skæv, navnlig når franchisetager er en SMV; |
| --- | --- |

25.

| 26. | anmoder Kommissionen om at indlede en offentlig høring for at indhente uvildige oplysninger om den reelle situation inden for franchising og udarbejde ikke-lovgivningsmæssige retningslinjer, der afspejler bedste praksis, om franchiseaftaler i detailsektoren, navnlig med hensyn til den seneste teknologiske udvikling og markedsudviklingen, som f.eks. salg via internettet, og at forelægge disse for Parlamentet senest i januar 2018; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at gennemføre en analyse af de eksisterende selvregulerende instrumenter såvel som af lovgivningspraksis i medlemsstaterne inden for franchising i detailhandelssektoren og forelægge sine resultater for Parlamentet, herunder anbefalinger til, hvordan franchisesektoren kan udvikles yderlige i EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at Europa-Parlamentet bør være aktivt involveret i alt arbejde vedrørende franchising i detailsektoren, herunder når forordninger og direktiver om franchising tilpasses, for at sikre en mere konsekvent og sammenhængende lovgivningsmæssig ramme; |
| --- | --- |

27.

Konkurrenceret

| 28. | understreger, at Kommissionens forordning (EU) nr. 330/2010 af 20. april 2010 om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kategorier af vertikale aftaler og samordnet praksis (8) skal anvendes ensartet i medlemsstaterne, og beklager manglen på information om dens anvendelse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at Kommissionen bør undersøge, om ikke effektiviteten af nævnte forordning undergraves af den manglende ensartethed i anvendelsen i medlemsstaterne, og om den er i overensstemmelse med den seneste udvikling på markedet, i særdeleshed de fritagne klausuler og købsvilkår; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at Kommissionen bør undersøge, hvorvidt anvendelsen af forordningen kan forbedres gennem en evalueringsmekanisme inden for det europæiske netværk af konkurrencemyndigheder; understreger, at den inkonsekvente opfølgning fra Kommissionen forhindrer grænseoverskridende detailaktiviteter og forsømmer at skabe lige vilkår inden for det indre marked; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at en bedre gennemførelse af forordningen på nationalt plan vil forbedre distributionen, øge markedsadgangen for andre medlemsstaters virksomheder og i sidste ende sikre bedre vilkår for forbrugerne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at Kommissionen også bør analysere de utilsigtede virkninger af konkurrenceretten i hver enkelt medlemsstat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at indlede offentlige høringer og informere Parlamentet om egnetheden af den model, som den fremtidige gruppefritagelsesforordning vil blive baseret på; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen til ligeledes at sikre tilbageførsel af eventuel ulovlig statsstøtte i form af skattefordele i forbindelse med franchising og til at udvise beslutsomhed i forbindelse med gennemførelsen af igangværende undersøgelser; understreger endvidere, at EU er nødt til at have en klarere lovgivning om skatteafgørelser; opfordrer Kommissionen til at rette op på enhver overtrædelse inden for franchising med henblik på at sikre fair konkurrence på det indre marked; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at korrigere markedssvigt og sikre en effektiv bekæmpelse af skatteunddragelse og skatteundgåelse inden for franchising; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at kontrollere, om det er nødvendigt at revidere forordningen, og i denne forbindelse undersøge og underrette Parlamentet om 1) virkningen af den horisontale tilgang til driften af en franchisevirksomhed, 2) hvorvidt modellen for franchising som vedtaget i forordningen afspejler markedsrealiteterne, 3) hvorvidt de såkaldte tilladte vertikale begrænsninger, dvs. betingelserne for franchisetageres køb, salg eller gensalg af visse varer og tjenesteydelser, er forholdsmæssige og har negative konsekvenser for markedet og forbrugerne, 4) hvilke nye udfordringer som franchisegivere og -tagere står over for i forbindelse med e-handel og digitalisering generelt, og 5) til at stå for indsamling af markedsoplysninger for så vidt angår nye tendenser, markedsudviklingen vedrørende netværksorganisation og teknologiske fremskridt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til at revidere reglerne om håndhævelse af forordningen i medlemsstaterne, idet dens anvendelse bør være forholdsmæssigt tilpasset til at opfylde sine mål; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUT C 468 af 15.12.2016, s. 140.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0250.

(3)  IP/A/IMCO/2015-05, PE 578.978.

(4)  IP/A/IMCO/2016-08, PE 587.317.

(5)  PE 587.325.

(6)  »Legal perspective of the regulatory framework and challenges for franchising in the EU«, undersøgelse bestilt af IMCO-Udvalget, september 2016, s. 12.

(7)  »Bekæmpelse af illoyal handelspraksis i business-til-business-fødevareforsyningskæden«, COM(2014)0472.

(8)  EUT L 102 af 23.4.2010, s. 1.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/11

---

P8_TA(2017)0323

En rumstrategi for Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om en rumstrategi for Europa (2016/2325(INI))

(2018/C 337/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 4 og afsnit XIX i artikel 189, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4 og afsnit XIX i artikel 189, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. oktober 2016 med titlen »En rumstrategi for Europa« (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. oktober 2016 med titlen »En rumstrategi for Europa« (COM(2016)0705),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. februar 2013 med titlen »EU's politik for rumindustrien« (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. februar 2013 med titlen »EU's politik for rumindustrien« (COM(2013)0108),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. april 2011 med titlen »En EU-rumstrategi til gavn for borgerne« (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. april 2011 med titlen »En EU-rumstrategi til gavn for borgerne« (COM(2011)0152),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 med titlen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (COM(2016)0587) og Kommissionens tjenestegrenes ledsagedokument (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 med titlen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (COM(2016)0587) og Kommissionens tjenestegrenes ledsagedokument (SWD(2016)0300),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 med titlen »5G til Europa: En handlingsplan« (COM(2016)0588) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. september 2016 med titlen »5G til Europa: En handlingsplan« (COM(2016)0588) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2016)0306),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 14. september 2016 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 14. september 2016 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (COM(2016)0590),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juni 2010 om en handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem (GNSS) (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juni 2010 om en handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem (GNSS) (COM(2010)0308),

| — | der henviser til Parisaftalen, afgørelse 1/CP.21 og den 21. partskonference (COP21) under UNFCCC samt den 11. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP11), som afholdtes i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, afgørelse 1/CP.21 og den 21. partskonference (COP21) under UNFCCC samt den 11. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP11), som afholdtes i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010 (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 af 11. december 2013 om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 af 11. december 2013 om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU af 16. april 2014 om oprettelse af en støtteramme for overvågning og sporing i rummet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU af 16. april 2014 om oprettelse af en støtteramme for overvågning og sporing i rummet (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 512/2014 af 16. april 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 912/2010 om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 512/2014 af 16. april 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 912/2010 om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur (4),

| — | der henviser til de relevante konklusioner fra Rådet og til den ministerielle »Amsterdam-erklæring« af 14. april 2016 om samarbejde på området for sammenkoblet og automatisk kørsel, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante konklusioner fra Rådet og til den ministerielle »Amsterdam-erklæring« af 14. april 2016 om samarbejde på området for sammenkoblet og automatisk kørsel,

| — | der henviser til Haag-manifestet om rumpolitik fra juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Haag-manifestet om rumpolitik fra juni 2016,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions og Den Europæiske Rumorganisations fælles erklæring om en fælles vision og fælles mål for Europas fremtid inden for rumpolitikken, der blev undertegnet af Kommissionen og organisationen den 26. oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions og Den Europæiske Rumorganisations fælles erklæring om en fælles vision og fælles mål for Europas fremtid inden for rumpolitikken, der blev undertegnet af Kommissionen og organisationen den 26. oktober 2016,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2016 om kapacitet i verdensrummet til sikkerhed og forsvar i Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2016 om kapacitet i verdensrummet til sikkerhed og forsvar i Europa (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2016 om udviklingen på rumfartsmarkedet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2016 om udviklingen på rumfartsmarkedet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. december 2013 om EU's politik for rumindustrien — udnyttelse af potentialet for økonomisk vækst i rumsektoren (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. december 2013 om EU's politik for rumindustrien — udnyttelse af potentialet for økonomisk vækst i rumsektoren (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2012 om en EU-rumstrategi til gavn for borgerne (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2012 om en EU-rumstrategi til gavn for borgerne (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2011 om transportmæssige anvendelser af de verdensomspændende satellitnavigationssystemer — EU's politik på kort og mellemlang sigt (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2011 om transportmæssige anvendelser af de verdensomspændende satellitnavigationssystemer — EU's politik på kort og mellemlang sigt (9),

| — | der henviser til undersøgelsen fra januar 2016 om udviklingen på rumfartsmarkedet i Europa (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra januar 2016 om udviklingen på rumfartsmarkedet i Europa (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelserne fra Udenrigsudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Transport- og Turismeudvalget og Fiskeriudvalget (A8-0250/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelserne fra Udenrigsudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Transport- og Turismeudvalget og Fiskeriudvalget (A8-0250/2017),

| A. | der henviser til, at fordelene ved rummet for samfundet er mangfoldige og kan føre til en mere konkurrencedygtig økonomi for Europa ved at stimulere udviklingen af mange nye produkter og tjenester og støtte landbrug, skovbrug, fiskeri og søtransport; der henviser til, at satellitteknologi kan føre til bedre adgang til kommunikationsteknologi, jordobservationssystemer med høj opløsning, som muliggør udveksling af oplysninger i realtid, en hurtig reaktion på naturkatastrofer og mere effektiv grænse- og sikkerhedskontrol; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fordelene ved rummet for samfundet er mangfoldige og kan føre til en mere konkurrencedygtig økonomi for Europa ved at stimulere udviklingen af mange nye produkter og tjenester og støtte landbrug, skovbrug, fiskeri og søtransport; der henviser til, at satellitteknologi kan føre til bedre adgang til kommunikationsteknologi, jordobservationssystemer med høj opløsning, som muliggør udveksling af oplysninger i realtid, en hurtig reaktion på naturkatastrofer og mere effektiv grænse- og sikkerhedskontrol;

| B. | der henviser til, at rumteknologier, data og tjenester kan understøtte en række EU-offentlige politikker og centrale politiske prioriteter, såsom styrkelse af det digitale indre marked, stimulering af den europæiske økonomi og håndtering af klimaændringer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at rumteknologier, data og tjenester kan understøtte en række EU-offentlige politikker og centrale politiske prioriteter, såsom styrkelse af det digitale indre marked, stimulering af den europæiske økonomi og håndtering af klimaændringer;

| C. | der henviser til, at rummet ikke er en omkostning for europæiske borgere, men en investering, og at en ambitiøs rumstrategi kan sikre EU's autonomi og positionering i strategiske spørgsmål om rummet og samtidig fremme vækst, konkurrenceevne og jobskabelse i den rumrelaterede fremstillingssektor, drift og downstreamtjenester; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at rummet ikke er en omkostning for europæiske borgere, men en investering, og at en ambitiøs rumstrategi kan sikre EU's autonomi og positionering i strategiske spørgsmål om rummet og samtidig fremme vækst, konkurrenceevne og jobskabelse i den rumrelaterede fremstillingssektor, drift og downstreamtjenester;

| D. | der henviser til, at de politiske beslutninger, der blev truffet af Europa-Parlamentet og Rådet i 2007, gav sig udslag i tildelingen af et budget for de europæiske satellitnavigationsprogrammer — den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) og Galileo — og tilvejebragte en aftale om forvaltningen af programmerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de politiske beslutninger, der blev truffet af Europa-Parlamentet og Rådet i 2007, gav sig udslag i tildelingen af et budget for de europæiske satellitnavigationsprogrammer — den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) og Galileo — og tilvejebragte en aftale om forvaltningen af programmerne;

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse med titlen »En rumstrategi for Europa« og bifalder Kommissionens fulde tilsagn om at maksimere de økonomiske og samfundsmæssige fordele ved rummet, øge brugen af rumteknologi og applikationer til støtte for offentlige politikker, fremme en globalt konkurrencedygtig og innovativ europæisk rumsektor, styrke Europas uafhængighed i rummet og styrke Europas rolle som global aktør, samt det internationale samarbejde i rumsektoren; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder Kommissionen om, at det er af afgørende betydning at sikre kontinuiteten af EU’s rumprogrammer og reflektere over den fremtidige udvikling i Galileo og Copernicus, især for at skabe et positivt og forudsigeligt investeringsklima i downstreamsektoren; mener, at dette kun kan opnås, hvis der garanteres offentlig finansiering af rumfartøjsprogrammerne og en downstreamdatainfrastruktur på lang sigt, samtidig med at behovet for betydelig inddragelse af den private sektor anerkendes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver resultaterne i rummet fra medlemsstaterne, Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og Den Europæiske Organisation for Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT) under anvendelse af ny teknologi, udforskningsmissioner og jordobservations- og meteorologikapaciteter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at det er nødvendigt at evaluere Galileo- og Copernicusprogrammerne, inden Kommissionen forelægger sine nye lovgivningsmæssige forslag som led i den næste flerårige finansielle ramme; mener, at denne evaluering blandt andet bør tage fat på den fremtidige rolle, som det europæiske GNSS-agentur (GSA) har i Galileo, og dens potentielle rolle i forbindelse med Copernicus, hvordan man kan forenkle GSA's forbindelser med ESA og den nuværende opdeling mellem organisationens kerneopgaver og uddelegerede opgaver; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at sikre, at agenturet har kapacitet til at påtage sig nye opgaver, inden det tildeles nogen opgaver; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at resultatet af evalueringen også bør indgå i fremtidige drøftelser om forholdet mellem EU og ESA under hensyntagen til EU’s og ESA’s fælles erklæring, der blev undertegnet den 26. oktober 2016; opfordrer Kommissionen til, i samarbejde med ESA, at undersøge forskellige muligheder, hvormed den komplicerede institutionelle struktur inden for europæisk rumforvaltning kan forenkles, og derigennem forbedre fordelingen af ansvar med henblik på større effektivitet og omkostningseffektivitet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at GSA bør have tilstrækkeligt personale til at sikre en gnidningsløs funktion og drift af de europæiske GNSS-programmer; opfordrer Kommissionen til at undersøge tilstrækkeligheden af de ressourcer, der er afsat til GSA, under hensyntagen til dets nuværende og fremtidige opgaver; mener, at personalepolitikken og proceduren bør tilpasses i overensstemmelse med de nye opgaver, der i medfør af den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 er blevet pålagt GSA; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at det næste EU-budget bør omfatte et rumbudget, der er større end det nuværende for at støtte hele værdikæden (rum- og jordsegment, jordobservation, navigation og kommunikation), hvilket skal sikres i forbindelse med den kommende gennemgang af FFR; gentager, at den vellykkede udvikling af downstreammarkeder især afhænger af den rettidige gennemførelse og fortsatte udvikling af Galileo- og Copernicusprogrammerne, hvis tilstrækkelige finansiering bør prioriteres; understreger behovet for at bevare og udvikle den europæiske merværdi og det unikke bidrag fra EU's rumprogrammer, når der træffes budgetbeslutninger inden for den næste flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at udnytte synergierne mellem EU's rumprogrammer med henblik på at øge effektiviteten og omkostningseffektiviteten; mener også, at det er vigtigt at intensivere informationsudvekslingen mellem de EU-agenturer, der er involveret i EU’s rumpolitik, og de øvrige EU-agenturer for at opnå yderligere synergieffekter; henviser til den tiltagende konvergens af de forskellige aktivitetsområder; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en årlig rapport om arten og omfanget af EU-agenturernes samarbejde; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger betydningen af at identificere og imødegå eventuelle eksisterende hindringer for det indre markeds funktion inden for rumbaserede produkter og tjenester; |
| --- | --- |

9.

Bedst mulig udnyttelse af fordelene ved rummet for samfundet og EU's økonomi

| 10. | fremhæver, at rumprogrammer og deres tjenester er nøgleaktiver inden for politikområder såsom energi, klima, miljø, sikkerhed og forsvar, sundhed, landbrug, skovbrug, fiskeri, transport, turisme, det digitale marked og mobil kommunikation, regionalpolitik og lokalplanlægning; mener, at der ligger et kæmpestort potentiale i at tackle udfordringer såsom migration, grænseforvaltning og bæredygtig udvikling; understreger endvidere betydningen af en europæisk rumstrategi for EU's samlede havpolitik; noterer sig også de store fordele for samfundet af den økonomiske udnyttelse af telemålingssatellitter og -systemer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde den fulde økonomiske udnyttelse af Galileo-, EGNOS-, og Copernicusprogrammerne ved at fastsætte passende mål for markedsudvikling og ved at forbedre adgangen til og behandlingen af data fra Copernicus for at gøre det muligt for virksomheder og navnlig SMV'er at udvikle applikationer baseret på rumdata, sikre en bedre integration med andre digitale tjenester — f.eks. intelligente transportsystemer, det europæiske jernbanetrafikstyringssystem, flodinformationstjenester, SafeSeaNet samt konventionelle navigationssystemer — og udvide potentialet for rumbaserede løsninger; understreger fordelene for borgere og virksomheder ved satellitnavigation og jordobservationsdata og -tjenester; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over Kommissionens handlinger med hensyn til tilvejebringelse af cloudplatforme til jordobservationsdata for at sikre, at Europa høster den fulde økonomiske fordel af sine flagskibs-rumprogrammer, og for at skabe bæredygtig brugeradgang og kompetenceopbygning; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde sit arbejde på dette område, således at de første dataplatforme kan være i drift i 2018; mener, at alle bud på disse platforme bør være åbne for private aktører; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anmoder Kommissionen om at vurdere, hvorvidt Copernicus Entrusted Entities fungerer, navnlig med henblik på at forenkle og strømline deres udbudsprocedurer, for at gøre det lettere for SMV'er at ansøge; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger behovet for »rumsikker« lovgivning, og gentager sin anmodning til Kommissionen, som blev fremsat i dets beslutning om udviklingen på rumfartsmarkedet, om at foretage et systematisk »space check«, inden den fremsætter nye lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige forslag; opfordrer Kommissionen til at fjerne hindringer for anvendelse af rumteknologi i den offentlige sektor, f.eks. til overvågning af overholdelsen af ny og eksisterende europæisk lovgivning; mener, at den offentlige politik kan forbedres betydeligt ved hjælp af rumteknologi på grundlag af eksempler som f.eks. eCall og digitale fartskrivere; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at stimulere optagelsen af rumteknologi af europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheder, f.eks. ved at købe europæiske jordobservationsdata eller -tjenester med henblik på at opfylde de politiske mål; |
| --- | --- |

14.

| 15. | henviser til pilotprojektet for et renere verdensrum via udtrækning og anvendelse af innovative materialer til rumudstyr, som er udformet til at afprøve gennemførligheden og effektiviteten af et fremtidigt fælles teknologiinitiativ, der er tilpasset til rumsektoren for at tiltrække investeringer; erkender, at tilstrækkelige ressourcer, både offentlige og private, er afgørende for at sikre den europæiske rumsektors bæredygtighed og konkurrenceevne og for at udvikle EU's rolle som global aktør i rummet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at Copernicus' bidrag til bekæmpelse af klimaændringer bør udvikles yderligere; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at oprette de Copernicusbaserede kapaciteter til overvågning af drivhusgasemissioner, herunder CO2-emissioner, der for øjeblikket udvikles under Horizon 2020 (11), med henblik på at imødekomme de behov, der er fastlagt i COP21-aftalen og muliggøre en effektiv gennemførelse heraf; støtter udviklingen af fremtidige satellitter dedikeret til overvågning af CO2 og metan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over erklæringen fra Galileo om oprindelige tjenester af 15. december 2016; understreger, at den udbredte brug af Galileo-signalet er en forudsætning for at udvikle et stærkt downstreammarked for rumbaserede applikationer og tjenester, og at der bør træffes passende foranstaltninger, herunder, hvor det er relevant, lovgivningsmæssige, med henblik på at skabe fuld kompatibilitet med Galileo og EGNOS, som er den standard for udstyr, der sælges i EU, og at tilskynde til at indføre af enheder, der er Galileo- og EGNOS-klar, på det globale marked; opfordrer ligeledes Kommissionen til at overveje foranstaltninger til styrkelse af konkurrenceevnen i den europæiske GNSS-aftagerindustri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at GNSS-baserede ure i kritisk infrastruktur er Galileo- og EGNOS-klar, hvilket er særdeles relevant fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver, at satellitter er i stand at sikre kontinuerlige forbindelser med meget høj kapacitet, navnlig i fjerntliggende områder og regioner i den yderste periferi, som er afgørende for overvindelsen af den digitale kløft, for udviklingen af højhastigheds-netværk og udvidelsen af tingenes internet, der muliggør tjenester som f.eks. selvkørende biler, smart flåde og -fragtstyring samt applikationer for e-styring, e-læring og e-sundhed; understreger komplementariteten mellem jordbaserede og rumbaserede teknologier til levering af netværk med meget høj kapacitet; insisterer på, at Kommissionen anerkender dette og tager passende hensyn til bidrag fra satellitter på dette område; understreger også behovet for at reservere tilstrækkelige frekvensbånd til driften af sådanne satellitbaserede tjenester; opfordrer til, at dette spørgsmål tages op i det lovgivningsmæssige arbejde om telekommunikationsnet med tilstrækkelige investeringer i forskning og udvikling; mener desuden, at rumstrategien for Europa bør gennemføres i samordning med Kommissionens digitale strategier og med støtte fra medlemsstaterne og industrien med henblik på at fremme effektiv og efterspørgselsbaseret satellitkommunikation med henblik på at fremme allestedsnærværende tilslutningsmuligheder i hele EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger den vigtige rolle, som de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) spiller for at stimulere downstreamrummarkeder, især gennem offentlige indkøb, herunder i lande, der endnu ikke har en stor rumsektor, og bemærker, at dette bør indgå i de igangværende drøftelser om den fremtidige samhørighedspolitik; støtter indførelsen af målrettede kapacitetsopbyggende foranstaltninger, der hjælper medlemsstaterne og regionerne med spirende rummuligheder; fremhæver, at den regionale dimension er afgørende for at bringe fordelene ved rummet til borgerne, og at inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder kan skabe synergier med intelligente specialiseringsstrategier og EU's dagsorden for byer; støtter derfor et øget engagement fra de regionale og lokale myndigheders side i en vellykket rumpolitik for EU, herunder regionerne i den yderste periferi og i de oversøiske lande og territorier; understreger, at Regionsudvalget bør være fuldt medlem af Copernicus-brugerforummet for at fremhæve de regionale og lokale aktørers betydning som brugere af Copernicus-data; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at brugere såsom SMV'er og lokale myndigheder stadig ikke er tilstrækkeligt bekendt med finansieringsmulighederne, herunder dem, som Den Europæiske Investeringsbank stiller til rådighed, af projekter med forbindelser til Galileo og Copernicus, og at den målrettede formidling af oplysninger om disse muligheder hurtigst muligt bør forbedres; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anerkender den rolle, som rumteknologier og de to europæiske flagskibsrumprogrammer spiller med hensyn til at gøre land-, sø-, luft- og rumtransport mere intelligent, sikrere og mere bæredygtig samt integreret i strategiske fremtidige sektorer såsom selvkørende og internetforbundne biler og ubemandede luftfartøjer; mener, at rumstrategien kan bidrage til at tilfredsstille nye transportbehov for sikker og sømløs sammenkobling og mere robust lokalisering, intermodalitet og interoperabilitet; opfordrer Kommissionen til at medtage de berørte parter inden for transportsektoren i dialogen med rumsektoren for at sikre gennemsigtigheden og lette anvendelsen af rumteknologi på transportmarkedet med henblik på at øge EU's transporttjenesters konkurrenceevne på de europæiske og globale markeder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være opmærksomme på udviklingen inden for rumturisme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at støtte indførelsen af EGNOS' procedurer ved landinger i mindre lufthavne, men også i større lufthavne; gentager de finansielle fordele og den øgede nøjagtighed, robusthed og sikkerhed, som EGNOS vil kunne levere til brugen af sikkerhedskritiske applikationer såsom luftfartøjslandinger, og gentager betydningen af at udvide EGNOS' dækning til at omfatte Sydøst- og Østeuropa som en prioritet og yderligere Afrika og Mellemøsten; mener desuden, at Galileo kan spille en central rolle i flykontrollen som hjørnesten for overgangen fra radarbaseret til satellitbaseret overvågning; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger desuden betydningen af luftfartøjer udstyret med rumbaseret ADS-B-teknologi (Automatic Dependent Surveillance-Broadcast — automatisk positionsovervågning over radio) og af at kræve, at operatører udstyres med ADS-B for at sikre nøjagtighed og pålidelighed for flysporing i realtid samt brændstofbesparelser; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger betydningen af EU's rumprogrammer for maritime anliggender, fiskeri og den blå økonomi generelt, f.eks. inden for bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, overvågning og vurdering af havenes tilstand og sundhed og fiskebestande, støtte til produktivitet inden for akvakulturbrug, fremme af havforskning og tilvejebringelse af eftersøgnings- og redningstjenester samt satellitforbindelser til ombordværende medicinsk udstyr; påpeger i denne forbindelse, at der er behov for rumbaseret havovervågningskapacitet og god koordinering mellem Galileo-, EGNOS- og Copernicus-tjenester; |
| --- | --- |

25.

Fremme af en globalt konkurrencedygtig og innovativ europæisk rumsektor

| 26. | understreger, at rumsektorens succes og konkurrencedygtighed og udviklingen af banebrydende teknologier er stærkt afhængig af forskning og innovation; opfordrer til forbedring og udvidelse af den særlige rumbudgetpost under det 9. rammeprogram; understreger betydningen af fuldt samarbejde mellem EU, ESA og medlemsstaterne for at sikre effektivitet og undgå dobbeltarbejde, især på områder, hvor flere aktører yder forskningsfinansiering; mener, at forskning og innovation bør stimuleres og finansieres til gavn for en bred vifte af rumteknologier; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvide brugen af SMV-instrumentet til at forøge forretningsmulighederne i rumbaserede produkter og tjenester, både inden for Horisont 2020 og i fremtidige rammeprogrammer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med offentlige indkøb at sikre en fair behandling af EU-virksomheder i forhold til virksomheder fra tredjelande i forbindelse med offentlige indkøb, særlig ved at tage hensyn til de priser, som virksomheder afkræver af andre kunder verden over, for at sikre, at reglerne overholdes, og at markedsaktørerne anvender rimelige praksisser, med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår; påpeger, at den europæiske rumindustri står over for stadig hårdere international konkurrence; glæder sig over Kommissionens forslag om at styrke anvendelsen af innovative indkøbsordninger; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger betydningen af at styrke den europæiske industrielle base og sikre EU's strategiske autonomi ved at diversificere forsyningskilder og udnytte flere EU-udbydere bedst muligt; mener derfor, at inddragelsen af industrien på alle niveauer skal fremmes på en afbalanceret måde, og opfordrer Kommissionen til at støtte den europæiske rumsektor gennem hele værdikæden; mener, at rumgrupper kan spille en nyttig rolle i en rumindustriel strategi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til at støtte den europæiske udvikling af nye rumvirksomhedsmodeller og rumteknologier, der kan revolutionere sektoren og mindske omkostningerne (f.eks. europæiske teknologier, som gør det muligt at sende små satellitter ud i rummet, såsom genanvendelige balloner eller shuttles); |
| --- | --- |

29.

| 30. | anmoder Kommissionen om med henblik på at skabe lige vilkår for rumfartsvirksomheder at overveje situationen og behovene hos SMV'er, når den fastlægger varigheden af offentlige kontrakter på området for ruminfrastruktur og -tjenester; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at det er nødvendigt at investere mere effektivt i almen uddannelse og erhvervsuddannelse for europæiske borgere på rumområdet, herunder for fuldt ud at kunne udnytte de muligheder, som rummet skaber i forbindelse med overgangen til et digitalt samfund; fremhæver betydningen af resultaterne inden for rumpolitikken med hensyn til at inspirere kommende generationer og skabe en følelse af europæisk identitet; understreger derfor, at det er nødvendigt at fortsætte og udvide en koordineret tilgang til europæisk rumuddannelse, der kan tilskynde unge til at gøre karriere inden for rumvidenskab og -teknologi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at deltagelse i ESA's valgfrie programmer, hvorunder de europæiske virksomheder og universiteter eller forskningsinstitutter er involveret i udviklingen af banebrydende teknologier til rummissioner og systemer, er et grundlæggende og afgørende vigtigt redskab til kapacitetsudvikling af den europæiske rumindustri; understreger, at deltagelse i sådanne programmer åbner vejen til nye forretningsmuligheder på dette område og med tiden vil give adgang til højteknologiske og videnintensive videnskabsprogrammer, der også kan have en positiv indvirkning på transportsektoren; |
| --- | --- |

32.

Styrkelse af Europas uafhængighed i forbindelse med adgang til og anvendelse af rummet i et sikkert miljø

| 33. | minder om, at EU's rumprogrammer er af civil art, og gentager sit tilsagn om ikke-militarisering af rummet; anerkender ikke desto mindre den strategiske dimension af rumsektoren for Europa og EU og behovet for at forbedre synergierne mellem civile og sikkerheds- samt forsvarsmæssige aspekter, og at udnytte rumkapaciteter til at opfylde sikkerhedsmæssige behov, samtidig med at det geopolitiske miljø og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik tages i betragtning; mener, at Kommissionen bør analysere synergier mellem de europæiske rumprogrammer og den europæiske forsvarshandlingsplan, der blev foreslået i november 2016, for at sikre den overordnede sammenhæng på dette strategiske område; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen til at samle efterspørgslen fra institutionelle kunder fra EU og medlemsstaterne, for at sikre en uafhængig, omkostningseffektiv og pålidelig adgang til rummet ved hjælp af de europæiske løfteraketter Ariane, Vega og deres fremtidige udvikling; mener, at dette er af afgørende strategisk betydning for beredskabs- og krisestyringsfunktioner og for en modstandsdygtig europæisk sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | støtter Kommissionens målsætning om at vurdere forskellige måder at støtte europæiske løfteraketsektorfaciliteter, når dette er nødvendigt for at opfylde EU's politiske målsætninger og behov med hensyn til autonomi, sikkerhed og konkurrenceevne; understreger derfor den strategiske betydning af den europæiske rumhavn i Kourou (Fransk Guyana) og nødvendigheden af at tage nøje hensyn til de økonomiske og sociale fordele for det område, hvor den er beliggende; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at begrebet uafhængig adgang til rummet ikke kan frigøres fra Europas uafhængige kapacitet til at udtænke, udvikle, opsende, drive og udnytte rumsystemer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | noterer sig, at videreførelsen af programmet for løfteraketter i Europa ikke har synlige perspektiver ud over tre til fire år (Ariane 6 og Vega C), og at det samme gælder programmets finansielle forhold; er bekymret over, at der ikke findes nogen mellem- eller langsigtede planlægningsprogrammer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte et forslag til arbejdsprogram om løfteraketter i Europa for de næste 20 år; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til udvikling af alternative opsendelsesteknologier og til at tage hensyn til miljøvenligt design i affyrings- og rumanordninger; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at Galileo-infrastrukturens sikkerhed, herunder jordsektoren, den dobbelte anvendelighed af Galileo og Copernicus samt en bedre præcision og kryptering bør udvikles yderligere i de næste generationer af satellitsystemer; minder om, at Galileos statsregulerede tjeneste (PRS), som er begrænset til regeringsgodkendte brugere, i fremtiden bør spille en vigtig rolle for at reagere på nye trusler, især i tilfælde af en krise; |
| --- | --- |

39.

| 40. | henleder opmærksomheden på ruminfrastrukturs sårbarhed over for indgriben eller angreb fra statslige og ikkestatslige aktører og en række andre trusler, herunder kollisioner med rumaffald eller andre satellitter; minder om, at det er vigtigt at sikre kritisk infrastruktur og kritiske kommunikationsmidler samt udvikle robuste teknologier; anerkender den voksende betydning af rummet og rumbaseret teknologi til dobbelt anvendelse, navnlig i kommunikation, efterretning, overvågning og rekognoscering, katastrofeberedskab og våbenkontrol, og understreger den afgørende betydning af rumbaseret kapacitet ved bekæmpelsen af terrorisme; opfordrer endvidere til investeringer for at fremskynde udviklingen af ny rumkapacitet og -teknologi; mener, at det er nødvendigt at forbedre mulighederne for at imødegå nye trusler i rummet, hvilket vil ruste Europas rumsektor bedre til at reagere på skiftende markeder, aktører og teknologier; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at afbøde de risici, der er forbundet med rumaffald, ved at styrke de nuværende tjenester til overvågning og sporing i rummet (SST) med henblik på oprettelse af et program for et uafhængigt system, der både kan erkende trusler fra rumaffald mod den europæiske ruminfrastruktur og fremme foranstaltninger til at undgå sammenstød samt aktivt bortskaffe rumaffald på længere sigt; støtter planerne om at udvide anvendelsesområdet for EU's SST for at muliggøre rumbaserede vejrudsigter og foreslår et yderligere fokus på jordnære objekter for at modvirke den potentielt katastrofale risiko for, at et sådant objekt kolliderer med Jorden; understreger, at man bør bygge på og udvide kompetencer og ekspertise inden for disse områder, herunder dem, der er tilgængelige i ESA; bekræfter behovet for at tilvejebringe så mange åbne data som muligt for at fremme forskning og innovation; |
| --- | --- |

41.

| 42. | erindrer om den stigende betydning af cybersikkerhed for rumprogrammer og bemærker, at dette problem er særlig alvorligt, da en stor del af vores økonomi bygger på rumrelaterede tjenester; opfordrer Kommissionen til at afbøde risiciene for EU's rumaktiver ved at træffe passende foranstaltninger, herunder, hvis det er relevant, anvendelse af kryptering, til beskyttelse af rumrelateret infrastruktur mod internettrusler; anmoder endvidere Kommissionen om at sikre, at alle relevante agenturer har beredskabsplaner til rådighed for mulige internetangreb; |
| --- | --- |

42.

| 43. | anser det planlagte initiativ for Govsatcom som en lovende foranstaltning for at sikre adgang til sikre, effektive og omkostningseffektive tjenester til europæiske institutionelle aktører, der imødegår brugernes behov på en lang række områder, samtidig med at det stimulerer væksten, konkurrenceevnen og innovationen i hele den europæiske satellittelekommunikationssektor; opfordrer Kommissionen til, hvis konsekvensanalysen er tiltrækkeligt positiv, at udforme det planlagte GOVSATCOM-initiativ på en omkostningseffektiv måde, der kan omfatte samling og deling af kapaciteter, eller køb af tjenester fra kommercielle kommunikationssatelliter, og til at sikre, at initiativet skaber betydelig merværdi og undgår at overlappe eksisterende strukturer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger betydningen af en omfattende europæisk rumpolitik med det formål at bidrage effektivt til at styrke den fælles sikkerheds-, udenrigs- og forsvarspolitik ved at tilbyde relevante institutioner en uafhængig efterretningstjeneste, såsom situationsbevidsthed i realtid; |
| --- | --- |

44.

Styrkelse af Europas rolle som en global aktør og fremme af internationalt samarbejde

| 45. | opfordrer Kommissionen til at fremme EU's rumbaserede aktiver og rumindustriel kapacitet i alle relevante aspekter af dens eksterne relationer; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mener, at hvis der skal sikres et fredeligt og sikkert rummiljø, vil det kræve engagement med internationale partnere for at fremme normer for ansvarlig adfærd og bæredygtighed, især i forbindelse med rumforskning, og opfordrer Kommissionen til at samarbejde tæt med EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne i denne forbindelse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | fremhæver behovet for international koordination om styring af rumtrafikken og affalds-håndtering, der vil stige på grund af den planlagte installation af såkaldte »megakonstellationer« og trængslen i kredsløb i nærliggende kredsløb, der kan være resultatet af fortsat sænkning af omkostninger ved opsendelse af satellitter; |
| --- | --- |

47.

| 48. | anmoder Kommissionen om at overvåge eksisterende mål inden for den private sektor på områder såsom minedrift i rummet og til at overveje, hvilke konsekvenser, disse kan have på de nuværende retlige rammer og navnlig traktaten om det ydre rum; mener, at de grundlæggende principper i traktaten må tages til følge, og at det er nødvendigt at undgå et kapløb om udtømmelige ressourcer i rummet; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at arbejde hen imod en koordineret europæisk tilgang, og opfordrer Kommissionen til at gå forrest i at mægle om en konsensus; anerkender, at rummet er menneskehedens fælles arv; |
| --- | --- |

48.

| 49. | glæder sig meget over Kommissionens intention om at anvende økonomisk diplomati til at åbne nye forretningsmuligheder for den europæiske rumindustri; understreger, at europæiske aktører på tredjelandes markeder bør støttes af Kommissionen, ESA og, hvis det er relevant, medlemsstaternes myndigheder enten individuelt eller gennem ESA, og organer såsom Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA); henstiller, at planerne for en sådan koordineret støtte udarbejdes på forhånd; |
| --- | --- |

49.

Sikring af effektiv levering

| 50. | fremhæver, at Parlamentet bør spille en aktiv rolle i udviklingen af EU's rumpolitik, og at det bør inddrages i alle udvekslinger, som Kommissionen, Rådet, EU-Udenrigstjenesten og ESA foretager om rumrelaterede spørgsmål; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at demokratisk støtte er vigtig for investering i rummet; opfordrer Kommissionen til at præsentere en velfungerende og omfattende kommunikationsstrategi om fordelene ved rumteknologi til borgere og virksomheder; opfordrer indtrængende Kommissionen til i forbindelse med gennemførelsen af denne strategi at basere den på følgende tre søjler, der hver vedrører en vigtig publikumsgruppe: a) øge bevidstheden i offentligheden om nødvendigheden af investeringer i rummet b) informere små og mellemstore virksomheder og iværksættere om mulighederne ved rumfartsprogrammerne; c) inkludere rummet i uddannelser for at lukke færdighedskløften; anmoder Kommissionen om snarest muligt at forelægge Parlamentet en køreplan om oprettelsen af denne kommunikationsstrategi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en tidsplan for gennemførelsen af de foranstaltninger, der foreslås i strategien, regelmæssigt at aflægge rapport om gennemførelsen, at foreslå lovgivning, hvor det er nødvendigt, og til at udtænke nødvendige supplerende konkrete og håndgribelige handlinger til på rettidig vis at opfylde de mål, som er beskrevet i strategien; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Europæiske Rumorganisation. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  EUT L 122 af 24.4.2014, s. 44.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 158 af 27.5.2014, s. 227.

(4)  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 72.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0267.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0268.

(7)  EUT C 468 af 15.12.2016, s. 12.

(8)  EUT C 227 E af 6.8.2013, s. 16.

(9)  EUT C 380 E af 11.12.2012, s. 1.

(10)  Space Market Uptake in Europe, undersøgelse for ITRE-udvalget, Generaldirektorat for Interne Politikker, Temaafdeling A, 2016, ISBN 978-92-823-8537-1.

(11)  https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/wp/2016_2017/main/h2020-wp1617-leit-space_en.pdf, s. 48.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/20

---

P8_TA(2017)0324

Akademisk videreuddannelse og fjernstudium som led i den europæiske strategi for livslang læring

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om akademisk videreuddannelse og fjernstudium som led i den europæiske strategi for livslang læring (2016/2142(INI))

(2018/C 337/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 8, 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14,

| — | der henviser til Københavnerklæringen af 30. november 2002 om udvidet europæisk samarbejde inden for erhvervsuddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Københavnerklæringen af 30. november 2002 om udvidet europæisk samarbejde inden for erhvervsuddannelse,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (1),

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens fælles rapport fra 2012 om gennemførelse af en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — »Almen uddannelse og erhvervsuddannelse i et intelligent, bæredygtigt og inklusivt Europa« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens fælles rapport fra 2012 om gennemførelse af en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — »Almen uddannelse og erhvervsuddannelse i et intelligent, bæredygtigt og inklusivt Europa« (2),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om effektiv læreruddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om effektiv læreruddannelse,

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens fælles rapport fra 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — »Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens fælles rapport fra 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — »Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet« (3),

| — | der henviser til Rådets resolution af 20. december 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 20. december 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2012 med titlen »Europa 2020: Investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater« (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2012 med titlen »Europa 2020: Investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater« (COM(2012)0669),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. februar 2014 om investering i uddannelse — et svar på »Nytænkning på uddannelsesområdet: Investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater« og »den årlige vækstundersøgelse 2013« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. februar 2014 om investering i uddannelse — et svar på »Nytænkning på uddannelsesområdet: Investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater« og »den årlige vækstundersøgelse 2013« (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 om et handlingsprogram for livslang læring (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15. november 2006 om et handlingsprogram for livslang læring (6),

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som blev ratificeret af EU i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som blev ratificeret af EU i 2010,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (7),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. november 2010 om uddannelse til bæredygtig udvikling (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. november 2010 om uddannelse til bæredygtig udvikling (8),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikke-formel og uformel læring (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikke-formel og uformel læring (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (10),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om kvalitetssikring til støtte for uddannelse (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om kvalitetssikring til støtte for uddannelse (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om Erasmus+ og andre redskaber til fremme af mobiliteten i forbindelse med erhvervsuddannelse — en livslang læringstilgang (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om Erasmus+ og andre redskaber til fremme af mobiliteten i forbindelse med erhvervsuddannelse — en livslang læringstilgang (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2016 om opfølgning på strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2016 om opfølgning på strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) (13),

| — | der henviser til udtalelse af 31. januar 2014 fra Regionsudvalget »Åbning af uddannelsessektoren« (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 31. januar 2014 fra Regionsudvalget »Åbning af uddannelsessektoren« (14),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelsesrapport om uddannelse- og erhvervsuddannelse 2020: Forbedring af politikken og tilrådighedsstillelsen af voksenuddannelse i Europa (»Education and Training 2020: Improving Policy and Provision for Adult Learning in Europe«) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelsesrapport om uddannelse- og erhvervsuddannelse 2020: Forbedring af politikken og tilrådighedsstillelsen af voksenuddannelse i Europa (»Education and Training 2020: Improving Policy and Provision for Adult Learning in Europe«) (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om skabelse af et konkurrencedygtigt EU-arbejdsmarked for det 21. århundrede: at matche færdigheder og kvalifikationer med efterspørgsel og jobmuligheder som en måde at komme ud af krisen på (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om skabelse af et konkurrencedygtigt EU-arbejdsmarked for det 21. århundrede: at matche færdigheder og kvalifikationer med efterspørgsel og jobmuligheder som en måde at komme ud af krisen på (16),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020 (17),

| — | der henviser til udkast til Rådets konklusioner af 20. februar 2017 om »Forbedring af kvinders og mænds færdigheder og kompetencer på EU's arbejdsmarked« (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets konklusioner af 20. februar 2017 om »Forbedring af kvinders og mænds færdigheder og kompetencer på EU's arbejdsmarked« (18),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 28. november 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 28. november 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og holdningen i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0252/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og holdningen i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0252/2017),

| A. | der henviser til, at uddannelsessystemerne står over for betydelige udfordringer som følge af den digitale omstilling, der har en indvirkning på undervisnings- og læringsprocesserne, og behovet for at øge kapaciteten til social inklusion og borgerdeltagelse såvel som personlig udvikling samt at styrke europæiske demokratiske værdier og tolerance med henblik på at fremme fordomsfrihed og forhindre alle former for intolerance; der henviser til, at digital »selvstændiggørelse« og selvtillid er en afgørende forudsætning for at opbygge stærkere samfund og bidrage til enheden og integrationsprocesserne i EU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at uddannelsessystemerne står over for betydelige udfordringer som følge af den digitale omstilling, der har en indvirkning på undervisnings- og læringsprocesserne, og behovet for at øge kapaciteten til social inklusion og borgerdeltagelse såvel som personlig udvikling samt at styrke europæiske demokratiske værdier og tolerance med henblik på at fremme fordomsfrihed og forhindre alle former for intolerance; der henviser til, at digital »selvstændiggørelse« og selvtillid er en afgørende forudsætning for at opbygge stærkere samfund og bidrage til enheden og integrationsprocesserne i EU;

| B. | der henviser til, at EU's strategi for livslang læring bør styrkes; der henviser til, at alle mennesker på ethvert tidspunkt i deres liv bør have livslang læring til rådighed for at kunne tilegne sig den viden og de færdigheder, som de har brug for, både i deres personlige og faglige udvikling; der henviser til, at livslang læring i formelle, ikkeformelle og uformelle sammenhænge, som fremmer aktivt medborgerskab og beskæftigelsesegnethed, er et centralt aspekt af uddannelse, som er berørt af disse forandringer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's strategi for livslang læring bør styrkes; der henviser til, at alle mennesker på ethvert tidspunkt i deres liv bør have livslang læring til rådighed for at kunne tilegne sig den viden og de færdigheder, som de har brug for, både i deres personlige og faglige udvikling; der henviser til, at livslang læring i formelle, ikkeformelle og uformelle sammenhænge, som fremmer aktivt medborgerskab og beskæftigelsesegnethed, er et centralt aspekt af uddannelse, som er berørt af disse forandringer;

| C. | der henviser til, at der skal gøres en yderligere indsats for at fremme synergierne mellem uddannelse og beskæftigelse, både ved at fremme indtrædelsen på arbejdsmarkedet og ved at sætte folk i stand til hele tiden at udvikle deres færdigheder eller lære nye færdigheder hele vejen igennem deres karriere; der henviser til, at medlemsstaterne er nødt til at finde måder, hvorpå de kan beskytte eller fremme langsigtet investering i uddannelse, forskning, innovation; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der skal gøres en yderligere indsats for at fremme synergierne mellem uddannelse og beskæftigelse, både ved at fremme indtrædelsen på arbejdsmarkedet og ved at sætte folk i stand til hele tiden at udvikle deres færdigheder eller lære nye færdigheder hele vejen igennem deres karriere; der henviser til, at medlemsstaterne er nødt til at finde måder, hvorpå de kan beskytte eller fremme langsigtet investering i uddannelse, forskning, innovation;

| D. | der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier yder et væsentligt bidrag til menneskers personlige udvikling og tilblivelsen af menneskelig kapital og bør gøres til en integreret del af EU's strategi for livslang læring; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier yder et væsentligt bidrag til menneskers personlige udvikling og tilblivelsen af menneskelig kapital og bør gøres til en integreret del af EU's strategi for livslang læring;

| E. | der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier spiller en stadig vigtigere rolle med hensyn til at fremme arbejdstageres tilpasning til økonomiske og teknologiske forandringer i løbet af deres arbejdsliv; der henviser til, at 49 % af alle ledige stillinger i EU (herunder både nye job og genbesættelser) i 2025 vil kræve kvalifikationer på et højt niveau, 40 % vil kræve kvalifikationer på mellemniveau, mens kun 11 % vil kræve kvalifikationer på lavt niveau eller slet ingen kvalifikationer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier spiller en stadig vigtigere rolle med hensyn til at fremme arbejdstageres tilpasning til økonomiske og teknologiske forandringer i løbet af deres arbejdsliv; der henviser til, at 49 % af alle ledige stillinger i EU (herunder både nye job og genbesættelser) i 2025 vil kræve kvalifikationer på et højt niveau, 40 % vil kræve kvalifikationer på mellemniveau, mens kun 11 % vil kræve kvalifikationer på lavt niveau eller slet ingen kvalifikationer;

| F. | der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier er vigtige redskaber til at give alle mennesker fleksible, personligt tilpassede uddannelsesmuligheder uden nogen form for forskelsbehandling (19); understreger i denne henseende betydningen af at sikre bredere tilgængelighedsstrategier; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier er vigtige redskaber til at give alle mennesker fleksible, personligt tilpassede uddannelsesmuligheder uden nogen form for forskelsbehandling (19); understreger i denne henseende betydningen af at sikre bredere tilgængelighedsstrategier;

| G. | der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier og anvendelse af nye teknologier kan bidrage til at øge pigers og kvinders bevidsthed om nye karrieremuligheder, navnlig på områder, hvor de er underrepræsenterede; der henviser til, at der, selv om flere kvinder har færdiggjort gymnasiale uddannelser og videregående uddannelser, er et behov for at styrke kvinders tilstedeværelse både på erhvervsuddannelserne og i sektorer relateret til STEM (videnskab, teknologi, ingeniørvidenskab og matematik); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier og anvendelse af nye teknologier kan bidrage til at øge pigers og kvinders bevidsthed om nye karrieremuligheder, navnlig på områder, hvor de er underrepræsenterede; der henviser til, at der, selv om flere kvinder har færdiggjort gymnasiale uddannelser og videregående uddannelser, er et behov for at styrke kvinders tilstedeværelse både på erhvervsuddannelserne og i sektorer relateret til STEM (videnskab, teknologi, ingeniørvidenskab og matematik);

| H. | der henviser til, at et fjernstudium er én mulig tilgang inden for rammerne af akademisk videreuddannelse, som på grund af sin fleksibilitet er særligt velegnet til at forene studie-, arbejds- og familieliv; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at et fjernstudium er én mulig tilgang inden for rammerne af akademisk videreuddannelse, som på grund af sin fleksibilitet er særligt velegnet til at forene studie-, arbejds- og familieliv;

| I. | der henviser til, at fjernstudium (20) henviser til en undervisningsmetode, som giver en høj grad af fleksibilitet i læringen gennem brug af digitale undervisningsteknologier, ikke som en erstatning for uddannelse på universiteterne, men som et alternativ for lærende, der ikke kan deltage i uddannelsen på universitetet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fjernstudium (20) henviser til en undervisningsmetode, som giver en høj grad af fleksibilitet i læringen gennem brug af digitale undervisningsteknologier, ikke som en erstatning for uddannelse på universiteterne, men som et alternativ for lærende, der ikke kan deltage i uddannelsen på universitetet;

| J. | der henviser til, at fjernstudium henviser til en undervisningsmetode, som giver fleksibilitet i læringen gennem brugen af nye teknologier, ikke som en erstatning for universiteternes uddannelse, men som et alternativ for lærende, der ikke kan deltage i uddannelsen på universitetet, og for arbejdstagere, der ønsker at forene arbejde med uddannelse; der henviser til, at digitalisering derfor kan anvendes som et redskab, der kan tilvejebringe nye adgangsformer til videregående uddannelse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at fjernstudium henviser til en undervisningsmetode, som giver fleksibilitet i læringen gennem brugen af nye teknologier, ikke som en erstatning for universiteternes uddannelse, men som et alternativ for lærende, der ikke kan deltage i uddannelsen på universitetet, og for arbejdstagere, der ønsker at forene arbejde med uddannelse; der henviser til, at digitalisering derfor kan anvendes som et redskab, der kan tilvejebringe nye adgangsformer til videregående uddannelse;

| K. | der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd er et grundlæggende princip for Den Europæiske Union, som er forankret i traktaterne og udgør en af Unionens målsætninger og opgaver; der henviser til, at kvalitet i uddannelsen giver kvinder flere muligheder og bidrager til samfundets sociale, kulturelle og økonomiske udvikling; der henviser til, at uddannelse er et grundlæggende redskab til at bekæmpe kønsstereotyper; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd er et grundlæggende princip for Den Europæiske Union, som er forankret i traktaterne og udgør en af Unionens målsætninger og opgaver; der henviser til, at kvalitet i uddannelsen giver kvinder flere muligheder og bidrager til samfundets sociale, kulturelle og økonomiske udvikling; der henviser til, at uddannelse er et grundlæggende redskab til at bekæmpe kønsstereotyper;

| L. | der henviser til, at kvinders gennemsnitlige beskæftigelsesgrad hænger direkte sammen med deres uddannelsesniveau, idet kvinder i alderen 25-49 år, der har gennemført en videregående uddannelse, har en beskæftigelsesgrad, som er over 20 % højere end den tilsvarende beskæftigelsesgrad for kvinder, der har gennemført førskole-, grundskole- og lavere sekundæruddannelse; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kvinders gennemsnitlige beskæftigelsesgrad hænger direkte sammen med deres uddannelsesniveau, idet kvinder i alderen 25-49 år, der har gennemført en videregående uddannelse, har en beskæftigelsesgrad, som er over 20 % højere end den tilsvarende beskæftigelsesgrad for kvinder, der har gennemført førskole-, grundskole- og lavere sekundæruddannelse;

| M. | der henviser til, at fjernstudier kan have en positiv indvirkning på kvinders IKT-færdigheder; der henviser til, at ville være en saltvandsindsprøjtning for et marked, hvor der er udsigt til mangel på arbejdskraft, hvis der kom flere kvinder ind i IKT-sektoren, og det ville betyde en årlig gevinst på omkring 9 mia. EUR for EU's BNP, hvis kvinder var repræsenteret i samme omfang som mænd; der henviser til, at kvinder fortsat er stærkt underrepræsenterede på IKT-studieretninger, hvor de kun udgør omkring 20 % af alle kandidater på området, og kun 3 % af alle kvinder med en universitetsgrad har en grad i IKT; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fjernstudier kan have en positiv indvirkning på kvinders IKT-færdigheder; der henviser til, at ville være en saltvandsindsprøjtning for et marked, hvor der er udsigt til mangel på arbejdskraft, hvis der kom flere kvinder ind i IKT-sektoren, og det ville betyde en årlig gevinst på omkring 9 mia. EUR for EU's BNP, hvis kvinder var repræsenteret i samme omfang som mænd; der henviser til, at kvinder fortsat er stærkt underrepræsenterede på IKT-studieretninger, hvor de kun udgør omkring 20 % af alle kandidater på området, og kun 3 % af alle kvinder med en universitetsgrad har en grad i IKT;

| N. | der henviser til, at fjernprogrammer når ud til et betydeligt antal kvinder i samfund, hvor kvinder mangler lige muligheder for at deltage i konventionelle uddannelsesformer, fordi kvinder stadig bruger mere tid end mænd på ulønnet husligt arbejde og omsorg for familien; der henviser til, at sådanne undervisningsforløb giver dem fleksibilitet med hensyn til at forene arbejdsliv og privatliv, og til, at fjernstudier især er henvendt til gruppen af ikketraditionelle studerende; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at fjernprogrammer når ud til et betydeligt antal kvinder i samfund, hvor kvinder mangler lige muligheder for at deltage i konventionelle uddannelsesformer, fordi kvinder stadig bruger mere tid end mænd på ulønnet husligt arbejde og omsorg for familien; der henviser til, at sådanne undervisningsforløb giver dem fleksibilitet med hensyn til at forene arbejdsliv og privatliv, og til, at fjernstudier især er henvendt til gruppen af ikketraditionelle studerende;

| O. | der henviser til, at akademisk videreuddannelse hører til de videregående læreanstalters public service-opgaver og refererer til videregående læreanstalters uddannelsestilbud, som kan følges sideløbende med fuldtidsarbejde, som generelt er baseret på erhvervserfaring og som regel forudsætter en universitetsgrad; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at akademisk videreuddannelse hører til de videregående læreanstalters public service-opgaver og refererer til videregående læreanstalters uddannelsestilbud, som kan følges sideløbende med fuldtidsarbejde, som generelt er baseret på erhvervserfaring og som regel forudsætter en universitetsgrad;

| P. | der henviser til, at tilpasning til stadigt hyppigere økonomiske og teknologiske forandringer udgør en stor udfordring for en aldrende arbejdsstyrke, og reaktionen på denne udfordring bliver en af nøglerne til at sikre, at EU's økonomi er konkurrencedygtig på lang sigt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at tilpasning til stadigt hyppigere økonomiske og teknologiske forandringer udgør en stor udfordring for en aldrende arbejdsstyrke, og reaktionen på denne udfordring bliver en af nøglerne til at sikre, at EU's økonomi er konkurrencedygtig på lang sigt;

| Q. | der henviser til, at der kan sættes skub i livslang læring og karriereudviklingspolitikker gennem anerkendelse af tidligere læring; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der kan sættes skub i livslang læring og karriereudviklingspolitikker gennem anerkendelse af tidligere læring;

| R. | der henviser til, at det, når arbejdstagere får lov at bruge arbejdstid på personlig udvikling og uddannelse inden for rammerne af livslang læring, har en positiv indvirkning på deres trivsel og deres bidrag til samfundet ved at styrke dem med bedre definerede personlige og faglige kompetencer; der henviser til, at akademisk fjernundervisning giver mulighed for fleksible studieformater, der hjælper folk med at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv; der henviser til, at livslang læring i universitetsregi bør være en del af den europæiske digitaliseringsstrategi; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det, når arbejdstagere får lov at bruge arbejdstid på personlig udvikling og uddannelse inden for rammerne af livslang læring, har en positiv indvirkning på deres trivsel og deres bidrag til samfundet ved at styrke dem med bedre definerede personlige og faglige kompetencer; der henviser til, at akademisk fjernundervisning giver mulighed for fleksible studieformater, der hjælper folk med at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv; der henviser til, at livslang læring i universitetsregi bør være en del af den europæiske digitaliseringsstrategi;

| S. | der henviser til, at digitaliseringen fremmer fleksibilitet og interaktivitet i undervisningsprocessen, og at den er en afgørende faktor for en yderligere udvikling af akademisk videreuddannelse og fjernstudier; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at digitaliseringen fremmer fleksibilitet og interaktivitet i undervisningsprocessen, og at den er en afgørende faktor for en yderligere udvikling af akademisk videreuddannelse og fjernstudier;

| T. | der henviser til, at de teknologiske forandringer kræver stærkere og mere kontinuerlige forbindelser mellem uddannelse og beskæftigelse; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at de teknologiske forandringer kræver stærkere og mere kontinuerlige forbindelser mellem uddannelse og beskæftigelse;

| U. | der henviser til, at de videregående læreanstalters tendens til at holde fast i indgroede mønstre gør det vanskeligt at reformere studieplaner, regler for kurser og eksamener og optagelseskrav; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at de videregående læreanstalters tendens til at holde fast i indgroede mønstre gør det vanskeligt at reformere studieplaner, regler for kurser og eksamener og optagelseskrav;

| V. | der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier er hastigt voksende sektorer med et betydeligt potentiale for økonomisk vækst og jobskabelse; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier er hastigt voksende sektorer med et betydeligt potentiale for økonomisk vækst og jobskabelse;

| W. | der henviser til, at der stadig er mange hindringer for adgangen til akademisk videreuddannelse og fjernstudier (21); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der stadig er mange hindringer for adgangen til akademisk videreuddannelse og fjernstudier (21);

Videreuddannelse og fjernstudier, der kan følge med de samfundsmæssige og økonomiske forandringer

| 1. | anerkender, at onlineuddannelse og åben uddannelse er ved at ændre måden, hvorpå uddannelse finansieres, formidles og modtages; understreger i denne forbindelse betydningen af åbne uddannelsesressourcer, der sikrer adgang til uddannelse for alle og forbedrer beskæftigelsesegnetheden ved at støtte den livslange læringsproces; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at mange uddannelsesinstitutioner kæmper for at reagere passende på de grundlæggende og komplekse forandringer, som vores samfund og økonomier gennemgår, og er nødt til at iværksætte ændringer af deres ledelse, organisationsstrukturer og funktionsmåde; understreger, at nye, fleksible og tilgængelige former for livslang læring, der er egnede til personer i alle aldre, med succes kan imødegå nogle af disse udfordringer, som f.eks. social eksklusion, skolefrafald og misforhold mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | erkender, at digitalisering og oprettelse af uddannelsesplatforme med henblik på samarbejde og udveksling af bedste praksis er vigtigt for at kunne tackle disse udfordringer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre mere for at slå bro over den eksisterende teknologiske kløft mellem de uddannelsesinstitutioner, der er veludstyrede, og dem, der ikke er, som led i de nationale strategier for digitale færdigheder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at foranstaltninger med henblik på livslang læring er nøglen til at give kvinder de færdigheder, der kan sætte dem i stand til at vende tilbage til beskæftigelse eller forbedre deres beskæftigelse, indkomst og arbejdsvilkår; fremhæver behovet for yderligere forbedringer for så vidt angår kvinders tilstedeværelse i og adgang til de højere akademiske kredse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver den betydning, som uddannelse har for at bekæmpe kønsstereotyper; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme initiativer, der tilbyder støtte til gennemførelse af professionelle fjernundervisningsprogrammer for kvinder, herunder inden for videnskab, teknologi og IT, til at udvikle uddannelsesprogrammer for lærere om ligestilling mellem kønnene og til at forhindre, at stereotyper formidles videre gennem studieplaner og pædagogisk materiale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at højere læreanstalter skal forberede borgerne til vidensbaserede samfund og konstant foranderlige økonomier, udstyre dem med knowhow til at lære på egen hånd og iværksættermentalitet samt tværgående kompetencer som problemløsning og tilpasningsevne, så de kan afsøge deres egne veje og nå deres fulde potentiale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger endvidere, at de højere læreanstalter har en vigtig rolle med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab og skal give de studerende tværgående kompetencer såsom medborgerkompetencer, sociale kompetencer og medborgerskab; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender, at en uddannelsestilgang med fokus på de studerende mindsker frafaldet og sætter de studerende i stand til at realisere deres fulde potentiale (22); understreger i denne henseende betydningen af livslang karrierevejledning for alle; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender, at vidensdeling har potentiale til at forbedre borgernes aktive deltagelse og internationale forståelse i samfund, der er i konstant forandring; |
| --- | --- |

10.

| 11. | erkender nødvendigheden af at fremme tæt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne, lokalsamfundene og økonomien; understreger endvidere nødvendigheden af bedre synergier mellem formelle, ikkeformelle og uformelle uddannelsesudbydere for at fremme mulighederne for livslang læring for alle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at alle skal have ret til adgang til lærings- og uddannelsesmuligheder på et hvilket som helst stadie i deres liv med henblik på at tilegne sig tværgående færdigheder såsom talfærdighed, digitale færdigheder og mediekendskab, kritisk tænkning, sociale kompetencer og andre relevante livsfærdigheder for bedre at kunne tilpasse sig fremtiden; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at det er nødvendigt at indføre skræddersyet støtte til alle i virksomhedsintern uddannelse, lærlinge og medarbejdere for at sikre, at alle personer inkluderes på arbejdsmarkedet; er af den opfattelse, at det er afgørende at indarbejde nye teknologier i undervisnings- og læringsprocessen for at udstyre folk med den rette blanding af færdigheder, kompetencer og viden, der sætter dem i stand til at anvende digitale teknologier på en innovativ og kreativ måde; |
| --- | --- |

13.

| 14. | efterlyser en bedre inklusion og fastholdelse af borgerne på arbejdsmarkedet understøttet af forbedring af deres kompetencer gennem akademisk videreuddannelse, fjernstudier og erhvervsfaglig uddannelse; fremhæver behovet for at gøre erhvervsuddannelserne mere attraktive og sikre, at unge og deres familier har adgang til information om erhvervsuddannelsesmuligheder; minder i denne forbindelse om, at målet for læringsmobilitet i erhvervsuddannelsessektoren i Erasmus+-programmet langt fra er nået og bør gives yderligere opmærksomhed; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver betydningen af Erasmus+ og Horisont 2020 for at fremme livslang læring; opfordrer derfor medlemsstaterne til fuldt ud at udforske disse programmers potentiale; understreger desuden, at der bør være programmer, der er skræddersyet specielt til erhvervsorienteret, akademisk videreuddannelse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender, at adgang til inkluderende uddannelse af høj kvalitet er af afgørende betydning, og at der derfor er behov for støtte til åben uddannelse og fjernundervisning for at opfylde de særlige behov hos dem, der ikke kan nås via de traditionelle uddannelsessystemer — især for dårligt stillede grupper; opfordrer medlemsstaterne til at kanalisere investeringer over til dette formål; |
| --- | --- |

16.

Betydningen af kvalitet og fleksibilitet i uddannelsen

| 17. | anser den stadig bedre kvalitet af uddannelsen, både den formelle og den ikkeformelle, for at være afgørende for EU's bestræbelser på at sikre social sammenhængskraft, konkurrencedygtighed og vedvarende vækst; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at virksomheder for at forblive konkurrencedygtige og for at give lavt- og højtuddannede arbejdstagere den bedste mulighed for succes sammen med uddannelsesinstitutionerne skal tilbyde undervisning og karrierefokuseret uddannelse hele vejen igennem folks arbejdsliv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver den særlige betydning for uddannelsesresultaterne af kvalitetsprægede metoder til formidling af viden og færdigheder; understreger, at det er nødvendigt at investere i og støtte undervisningspersonales faglige udvikling og løbende efteruddannelse; fremhæver i denne forbindelse behovet for at sikre høje standarder inden for fjernundervisning samt betydningen af at udvikle nye undervisnings- og læringsmodeller som led i innovationsprocessen og den gradvise digitalisering af uddannelse; erkender i denne forbindelse, at en ordentlig infrastruktur og ressourcer er nødvendige elementer for at forbedre kvaliteten i undervisningen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at dette kræver hensyntagen til og værdsættelse af lærerne, attraktive lønninger og arbejdsvilkår samt bedre adgang til videreuddannelse i arbejdstiden, særligt inden for digital didaktik; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer til, at universiteterne i stadig højere grad fokuserer på fjernstudier, der også udstrækker sig til gratis erhvervsrettede kurser af kort varighed; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at studerende, som deltager i fjernstudier, bør garanteres muligheder for at kommunikere med og blive vurderet af lærerne, så det sikres, at de studerende får den rigtige støtte, vejledning og tilskyndelse i løbet af deres studier; |
| --- | --- |

22.

| 23. | anerkender, at fleksible læringsformater såsom fjernstudier og blandet læring gør det muligt for personer i beskæftigelse at forene arbejde og/eller uddannelse med deres privatliv; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender den helt afgørende rolle, som fjernstudier har for personer med fysiske tilstande, som forhindrer dem i at deltage i klasseundervisning; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gør sig til fortaler for tanken om skræddersyet læring og suppleringskurser for personer, der ønsker at komme ind på en videregående uddannelse, men har brug for at erhverve de yderligere kvalifikationer, der skal til for at opfylde adgangskravene; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at det er nødvendigt at tilstræbe en mere fleksibel og personligt tilpasset tilgang til karriereudvikling og livslang uddannelse gennem hele en persons karriereforløb; anerkender den rolle, som primært offentlige, men også private, udbydere kan spille i tilvejebringelsen heraf, og erkender samtidig, at vejledning og rådgivning, som koncentrerer sig om individuelle behov og præferencer, og som fokuserer på evaluering og udvidelse af individuelle færdigheder, skal være et centralt element i uddannelses- og kvalifikationspolitikker fra et tidligt tidspunkt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver betydningen af interaktivitet for at øge kvaliteten af fjernstudier ved brug af moderne kommunikationsmetoder, der muliggør praktiske opgaver, inddragelse af de lærende i undervisningsprocessen og udvikling af deres kommunikationsevner; |
| --- | --- |

27.

| 28. | støtter idéen om at sikre adgang til livslang læring særligt med henblik på at lette genindtrædelse på arbejdsmarkedet, blandt andet for kvinder og omsorgspersoner; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at det er nødvendigt hele tiden at overvåge fjernstudier som et led i den løbende modernisering af undervisningsmetoder og -værktøjer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger nødvendigheden af, at unge mennesker udvikler deres evner til selvstændig læring (herunder strukturering af deres arbejde, informationsbehandling, kritisk tænkning og motivation), så de i fremtiden kan bruge moderne teknologier effektivt til at udvikle deres evner gennem fjernstudier; |
| --- | --- |

30.

Videreuddannelse og fjernstudier som et udviklingsredskab for universiteter

| 31. | erkender, at akademisk videreuddannelse og fjernstudier giver højere læreanstalter mulighed for at udvide deres kompetenceområde og diversificere de programmer, de udbyder, med henblik på at opsøge nye målgrupper og diversificere deres indtægter i betragtning af, at omkostningerne ved fjernundervisning er lavere end omkostningerne ved klasseundervisning; |
| --- | --- |

31.

| 32. | anerkender, at fjernstudier tilskynder til udvikling af tværfaglige områder og gennemførelse af udenlandske studier; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer universiteterne til at udvide deres tilbud inden for fjernstudier; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anerkender den rolle, som strategien for intelligent specialisering (RIS3) spiller i at udvikle det vigtigste regionale potentiale baseret på arbejdsmarkedets behov; |
| --- | --- |

34.

Teknologiske udfordringer

| 35. | erkender, at det er nødvendigt at holde trit med de hurtige teknologiske forandringer, især for så vidt angår fjernundervisning, og at betydningen og afhængigheden af IKT ikke må undervurderes; mener, at IKT er et redskab, med hvilket store uddannelsesmæssige og udviklingsmæssige udfordringer kan håndteres på en optimal og omkostningseffektiv måde; mener, at disse bestræbelser også bør understøttes af store investeringer i uddannelse, herunder anvendelse af Den Europæiske Socialfond, for at udvikle digitale færdigheder og mediekendskab på alle niveauer; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker med beklagelse, at manglen på IKT-kendskab i dag er et stort problem blandt både undervisere og lærende; gør på ny opmærksom på betydningen af teknologiske færdigheder med henblik på at kunne udnytte potentialet i fjernstudier og lette indførelsen af nye undervisnings- og læringsmetoder; |
| --- | --- |

36.

| 37. | påpeger, at der er behov for at gøre noget ved den digitale kløft og sikre lige muligheder for alle for at få adgang til digitale teknologier samt til de kompetencer, indstillinger og den motivation, der er nødvendige for en meningsfuld digital deltagelse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver, at kun en fjerdedel af alle skolebørn i Europa undervises af lærere, der er fortrolige med det digitale område, hvilket er en væsentlig hindring for, at nye undervisningsmetoder kan vinde indpas; opfordrer derfor medlemsstaterne til at yde bedre støtte til skolen og muligheder for opkvalificering, bl.a. gennem uddannelse i IT og mediekendskab og gennem livslange karrieremuligheder for undervisere; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at det er nødvendigt at investere i og støtte den faglige udvikling af lærere inden for alle uddannelsessektorer og etablere tjenester, der kan yde livslang karrierevejledning; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anerkender betydningen af nye digitale platforme inden for uddannelse, men fremhæver samtidig problemstillingerne vedrørende sikkerhed og privatlivets fred, som både de højere læreanstalter og de studerende står over for; |
| --- | --- |

40.

| 41. | fremhæver betydningen af STEM-færdigheder og beklager igen den skæve kønsfordeling på dette område; |
| --- | --- |

41.

Finansielle udfordringer

| 42. | erkender, at der behov for tilstrækkelig finansiering til uddannelse af høj kvalitet og skræddersyet læring; fremhæver, at fjernstudier kan give en elevcentreret uddannelse af høj kvalitet til en lavere pris; understreger betydningen af, at erhvervslivet i højere grad inddrages finansielt og praktisk i erhvervsfaglig uddannelse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at det er nødvendigt at anerkende behovet for at bruge penge på uddannelse som en langsigtet investering, der medfører varige fordele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mener, at omkostningerne ikke må udgøre en hindring for indskrivning på og deltagelse i uddannelse, men anerkender samtidig de underliggende problemer, der fører til høje omkostninger og til, at borgerne i nogle medlemsstater ikke er i stand til at betale tilmeldingsgebyrerne; tilskynder derfor Kommissionen og medlemsstaterne til bedre at støtte og fremme fjernstudier som en kvalitetsuddannelsesmulighed, der er økonomisk overkommelig, fleksibel og tilpasset den enkelte; |
| --- | --- |

44.

Udfordringer med hensyn til de lovgivningsmæssige rammer

| 45. | anerkender forskellene mellem de lovgivningsmæssige rammer for traditionel erhvervsuddannelse, akademisk videreuddannelse og fjernstudier; understreger, at fjernstudier bør akkrediteres i henhold til de samme regler som studier på selve universitetet, idet de relevante indikatorer og kriterier tilpasses i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

45.

| 46. | anerkender betydningen af en aktiv forvaltning og inddragelse af de interesserede parter; |
| --- | --- |

46.

| 47. | anerkender betydningen af kvalitetssikring inden for fjernstudier og akkreditering af dens resultater; |
| --- | --- |

47.

| 48. | minder om, at mange eksisterende europæiske gennemsigtighedsredskaber, såsom den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET), er blevet udviklet uden sammenhæng med hinanden; erkender, at hvis enkeltpersoner skal gives mulighed for bedre at kunne måle deres fremskridt og muligheder og drage maksimal fordel af læringsresultater opnået i forskellige sammenhænge, skal disse koordineres bedre og understøttes af kvalitetssikringssystemer og integreres i en national kvalifikationsramme med henblik på at opbygge tillid på tværs af sektorer og mellem aktører, herunder arbejdsgivere; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anerkender den fortsatte betydning af både blandet og internetbaseret læring, navnlig i forbindelse med erhvervsrettede uddannelser; understreger, at kombinationen af digitale teknologier af høj kvalitet og ansigt til ansigt-læringsmuligheder resulterer i bedre resultater hos de studerende, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til bedre at støtte og fremme blandet læring; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer Kommissionen til at styrke EU's strategi for livslang læring og gøre akademisk videreuddannelse og fjernstudier til en integreret del af den for at fremme den aldrende arbejdsstyrkes tilpasning til økonomiske og teknologiske forandringer; opfordrer endvidere Kommissionen til at undersøge muligheden for at tilføre flere midler til akademisk videreuddannelse og fjernstudier gennem eksisterende og fremtidige programmer; |
| --- | --- |

50.

| 51. | anerkender nødvendigheden af en sammenhængende flersektoriel og flerfaglig tilgang til uddannelse, herunder livslang læring, og behovet for tværsektorielt samarbejde for så vidt angår udvikling og gennemførelse af uddannelsespolitikker; |
| --- | --- |

51.

Anbefalinger på europæisk plan

| 52. | fremhæver behovet for at fremme samarbejde og udveksling af bedste praksis mellem uddannelsessystemerne; tilskynder endvidere til, at nationale kvalitetssikringsagenturer deler god praksis i forbindelse med udviklingen af kriterier for anerkendelsen af nye undervisnings- og læringsformer; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer til, at den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) revideres med henblik på at øge sammenligneligheden af kvalifikationer fra forskellige lande, der er omfattet af EQF, og andre lande, særligt nabolande og andre lande med veludviklede kvalifikationsrammer, for bedre at kunne forstå kvalifikationer, der er opnået i udlandet, og placere mennesker med immigrantbaggrund og flygtninge i livslang læring og beskæftigelse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at forstærke sin støtte til akademisk videreuddannelse og fjernstudier betydeligt gennem Erasmus+ ved at fremme udviklingen af europæiske netværker og lette udvekslingen af god praksis, oprette projekter, der involverer institutioner fra flere medlemsstater, og gøre uddannelse mere tilgængelig for studerende fra andre europæiske lande og tredjelande; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gør sig til fortaler for, at der oprettes en brugervenlig onlineplatform, der fungerer som et centralt kontaktpunkt, hvor fagfolk på uddannelsesområdet og lærende kan fremme udvekslingen af bedste praksis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en sikker og integreret læringsplatform, der er udformet og udbydes gratis til europæiske undervisningsinstitutioner, og på denne måde sætte skub i brugen af e-læring i hele EU; |
| --- | --- |

56.

| 57. | anerkender behovet for yderligere at udvikle eTwinning og School Education Gateway (skoleuddannelsesportalen) for at støtte konstruktiv udveksling mellem lærere og andre fagfolk; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tilskynder til, at der etableres tættere forbindelser mellem den kontinuerlige akademiske videreuddannelse (hvis fokus ikke kun ligger på forskningen) og erhvervsrettet uddannelse, som har til formål at erhverve kompetencer, og til foranstaltninger med henblik på at sikre, at begge former hele tiden kan drives og efterspørges; |
| --- | --- |

58.

| 59. | henstiller til, at indsatsen på området for livslang læring bestyrkes med en europæisk digitaliseringsstrategi, og at der udarbejdes en kønsspecifik konsekvensanalyse for de foreslåede foranstaltninger; |
| --- | --- |

59.

| 60. | glæder sig over den ambitiøse plan om at stille ultrahurtigt internet til rådighed på primærskoler og sekundærskoler og biblioteker senest i 2025, da hurtigere og bedre forbindelser giver enorme muligheder for at forbedre undervisningsmetoderne, fremme forskning og udvikle uddannelsesydelser af høj kvalitet på internettet; understreger, at udbredelsen af disse teknologier skaber bedre muligheder for fjernundervisning, navnlig i landdistrikterne og områderne i den yderste periferi; fremhæver, at disse muligheder vil forbedre børns og studerendes digitale færdigheder og mediekompetencer; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger, at det er afgørende at tilpasse uddannelsessystemerne for at imødekomme det stigende behov for fagfolk med digitale færdigheder i EU; understreger, at der, hvis man ønsker at skabe et virkeligt digitalt indre marked i Europa, er behov for en større indsats for at forbedre borgernes, især mindreåriges, mediekendskab; |
| --- | --- |

61.

| 62. | fremhæver vigtigheden af at optrappe bestræbelserne på europæisk plan for at gøre strategien for livslang læring til en realitet for alle, i lighed med målet om også at tilvejebringe en vifte af læringsmuligheder, der kan forfølges med henblik på personlig udvikling og tilfredsstillelse; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og investere i livslang læring, særligt i lande, hvor deltagelsesfrekvensen ligger under benchmarket på 15 %; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme samarbejde og styrke synergierne mellem formel, ikkeformel og uformel uddannelse med henblik på at nå ud til en bredere gruppe af mennesker for bedre at kunne tage hensyn til deres specifikke behov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | anbefaler, at lærere, som står for fjernundervisningskurser, skal have en særlig godkendt uddannelse; |
| --- | --- |

64.

Anbefalinger på medlemsstatsniveau

| 65. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre en helhedsorienteret tilgang til uddannelse og til at give studerende ægte, forskelligartede og lige læringsmuligheder, som udvikler deres ambitioner og de færdigheder, der er nødvendige for at kunne trives i såvel en konstant omskiftelig global økonomi som et demokratisk samfund; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tilskynder medlemsstaterne til at tage udgangspunkt i eksisterende valideringsordninger, når de skal vurdere og certificere færdigheder, der er opnået gennem opkvalificeringsforløb, og sikre, at de for så vidt angår kvalifikationer anerkendes i overensstemmelse med de nationale kvalifikationsrammer og -systemer; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger, at yderligere udrulning af digital infrastruktur, især i mindre tæt befolkede områder, fremmer social og kulturel integration, moderne uddannelses- og informationsprocesser og en regional kulturel økonomi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for muligheder for IKT-uddannelse og udvikling af digitale færdigheder og mediekendskab på alle uddannelsesniveauer; |
| --- | --- |

68.

| 69. | gør på ny opmærksom på betydningen af, at højere læreanstalter og andre uddannelsesinstitutioner hurtigt tilpasser sig ændringerne i samfundet og på arbejdsmarkedet og tilpasser og moderniserer deres arbejdsmetoder og giver de studerende mulighed for at udvikle deres færdigheder i overensstemmelse hermed; understreger, at uddannelse er en livslang myndiggørelsesproces, der bør hjælpe borgerne til at opnå personlig udvikling, kreativitet og velvære; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer indtrængende de højere læreanstalter til at forudse ændringer i samfundet og på arbejdsmarkedet og til at tilpasse deres arbejdsmetoder i overensstemmelse hermed; noterer sig, at udviklingen af fremtidsorienterede sektorer, særligt i den grønne og cirkulære økonomi, spiller en afgørende rolle for, hvilke færdigheder der er brug for; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer desuden de højere læreanstalter til at udbyde flersprogede kurser, som er tilpasset migranters færdigheder, og dermed give dem lettere adgang til uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

71.

| 72. | understreger, at der er behov for større fleksibilitet i medlemsstaternes uddannelsessystemer med henblik på at muliggøre en mere effektiv brug af åbne undervisningsmetoder og onlineundervisningsmetoder; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forbedre tilgængeligheden af data om beskæftigelsessituationen og den sociale situation for færdiguddannede (»sporing af kandidater«), herunder oplysninger om erhvervsuddannelse og faglig uddannelse; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvikle og implementere »uddannelseskorridorer« ved at fremme aftaler med de europæiske universiteter, som f.eks. sammenslutningen af universiteter i Middelhavsområdet (UNIMED) og de netværk af universiteter, der udbyder fjernstudier, og som tager imod studerende, der er flygtet fra konfliktområder, herunder også gennem akademiske fjernuddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

74.

| 75. | fremhæver betydningen af specialiseret uddannelse for skole- og universitetslærere i forbindelse med akademisk videreuddannelse og fjernstudier, således at de kan imødekomme deres studerendes behov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger nødvendigheden af, at kompetencer og færdigheder, der er opnået uden for det formelle uddannelsessystem, anerkendes gennem kvalitetssikring og akkreditering, særligt med henblik på at styrke mennesker i udsatte eller ugunstige situationer, såsom lavtuddannede voksne eller flygtninge; understreger betydningen af at validere ikkeformel og uformel læring for at nå ud til og styrke lærende; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(2)  EUT C 70 af 8.3.2012, s. 9.

(3)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 25.

(4)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 1.

(5)  EUT C 64 af 5.3.2013, s. 5.

(6)  EUT L 327 af 24.11.2006, s. 45.

(7)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(8)  EUT C 327 af 4.12.2010, s. 11.

(9)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

(10)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

(11)  EUT C 183 af 14.6.2014, s. 30.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0107.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0291.

(14)  EUT C 126 af 26.4.2014, s. 20.

(15)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/library/reports/policy-provision-adult-learning_en.pdf

(16)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0321.

(17)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf

(18)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/da/pdf

(19)  Som fastsat i artikel 21 i EU's charter om grundlæggende rettigheder.

(20)  I tysktalende lande, for eksempel, skelnes der ved fjernstudier mellem det akademiske og det ikkeakademiske område.

(21)  En fjernlæringsstudieplan om computere i alting (pervasive computing): https://www.researchgate.net/publication/312312226_A_distance_learning_curriculum_on_pervasive_computing.

(22)  Economics of Education Editors: Dominic J. Brewer, Patrick J. McEwan, Equity and Quality in Education Supporting disadvantaged students and schools https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/30

---

P8_TA(2017)0328

Hvalfangst i Norge

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om hvalfangst i Norge (2017/2712(RSP))

(2018/C 337/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Internationale Hvalfangstkommissions (IWC) aftale om en nulgrænse for kommerciel hvalfangst (»moratoriet«), der trådte i kraft i 1986, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Hvalfangstkommissions (IWC) aftale om en nulgrænse for kommerciel hvalfangst (»moratoriet«), der trådte i kraft i 1986,

| — | der henviser til IWC's resolution 2016-3 om hvaler og deres bidrag til økosystemernes funktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til IWC's resolution 2016-3 om hvaler og deres bidrag til økosystemernes funktioner,

| — | der henviser til IWC's resolution 2014-2 om stærkt vandrende hvaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til IWC's resolution 2014-2 om stærkt vandrende hvaler,

| — | der henviser til Aichi-biodiversitetsmålene, som er vedtaget inden for rammerne af den internationale konvention om biodiversitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Aichi-biodiversitetsmålene, som er vedtaget inden for rammerne af den internationale konvention om biodiversitet,

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006 af 4. maj 2006 (2) og Kommissionens forordning (EU) nr. 791/2012 af 23. august 2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2006 af 4. maj 2006 (2) og Kommissionens forordning (EU) nr. 791/2012 af 23. august 2012 (3),

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 792/2012 af 23. august 2012 om fastsættelse af regler for udformningen af tilladelser, certifikater og andre dokumenter, der er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed og om ændring af forordning (EF) nr. 865/2006 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 792/2012 af 23. august 2012 om fastsættelse af regler for udformningen af tilladelser, certifikater og andre dokumenter, der er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed og om ændring af forordning (EF) nr. 865/2006 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. september 2016 om EU's strategiske mål for det 17. møde i konferencen mellem parterne i konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. september 2016 om EU's strategiske mål for det 17. møde i konferencen mellem parterne i konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om en fællesskabsaktion vedrørende hvalfangst (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om en fællesskabsaktion vedrørende hvalfangst (6),

| — | der henviser til EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter fra 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter fra 2016,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om hvalfangst i Norge (O-000058/2017 — B8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om hvalfangst i Norge (O-000058/2017 — B8-0324/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Den Internationale Hvalfangstkommission (IWC) i 1982 indførte et moratorium på al kommerciel hvalfangst, som trådte i kraft i 1986 og stadig er gældende, i den hensigt at beskytte arter og bestande fra udryddelse og give dem mulighed for at komme sig; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Internationale Hvalfangstkommission (IWC) i 1982 indførte et moratorium på al kommerciel hvalfangst, som trådte i kraft i 1986 og stadig er gældende, i den hensigt at beskytte arter og bestande fra udryddelse og give dem mulighed for at komme sig;

| B. | der henviser til, at Norge til trods for dette internationale forbud har fortsat sin hvalfangst og kommercielle hvalfangst og i 1993 i fuldt omfang genoptog kommerciel hvalfangst efter en formel indsigelse mod moratoriet, og at Norge har indgivet og fastholdt forbehold med hensyn til CITES-listerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Norge til trods for dette internationale forbud har fortsat sin hvalfangst og kommercielle hvalfangst og i 1993 i fuldt omfang genoptog kommerciel hvalfangst efter en formel indsigelse mod moratoriet, og at Norge har indgivet og fastholdt forbehold med hensyn til CITES-listerne;

| C. | der henviser til, at Norge blev part i CITES den 19. december 1979, hvilket gør det til et af de første lande, der accepterede at blive bundet af denne konvention; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Norge blev part i CITES den 19. december 1979, hvilket gør det til et af de første lande, der accepterede at blive bundet af denne konvention;

| D. | der henviser til, at mediekilder skønner, at ca. 90 % af de hvaler, der dræbes af Norge, er hunhvaler, og at de fleste er drægtige, idet drægtige hunhvaler har længere reaktionstid; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mediekilder skønner, at ca. 90 % af de hvaler, der dræbes af Norge, er hunhvaler, og at de fleste er drægtige, idet drægtige hunhvaler har længere reaktionstid;

| E. | der henviser til, at Norge har dræbt over 13 000 hvaler siden moratoriet trådte i kraft i 1986 (7); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Norge har dræbt over 13 000 hvaler siden moratoriet trådte i kraft i 1986 (7);

| F. | der henviser til, at hvalfangst forårsager alvorlige lidelser for det enkelte dyr og truer både de komplekse sociale strukturer af intelligente pattedyr og hvalbestandenes bevaringsstatus som helhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at hvalfangst forårsager alvorlige lidelser for det enkelte dyr og truer både de komplekse sociale strukturer af intelligente pattedyr og hvalbestandenes bevaringsstatus som helhed;

| G. | der henviser til, at alle store hvalarter er opført i bilag A til Rådets forordning (EF) nr. 338/97, hvilket afspejler det forhold, at de er truet af udryddelse, og at ethvert omfang af handel med dem vil kunne true arternes overlevelse; der henviser til, at artikel 8, stk. 1, i forordningen forbyder køb, tilbud om køb, anskaffelse i kommercielt øjemed, udstilling i kommercielt øjemed, anvendelse med kommerciel gevinst for øje og salg, opbevaring med henblik på salg, udbud til salg eller transport med henblik på salg af enheder af de i bilag A opførte arter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at alle store hvalarter er opført i bilag A til Rådets forordning (EF) nr. 338/97, hvilket afspejler det forhold, at de er truet af udryddelse, og at ethvert omfang af handel med dem vil kunne true arternes overlevelse; der henviser til, at artikel 8, stk. 1, i forordningen forbyder køb, tilbud om køb, anskaffelse i kommercielt øjemed, udstilling i kommercielt øjemed, anvendelse med kommerciel gevinst for øje og salg, opbevaring med henblik på salg, udbud til salg eller transport med henblik på salg af enheder af de i bilag A opførte arter;

| H. | der henviser til, at der er stadig flere videnskabelige beviser på, at hvaler øger økosystemernes produktivitet og kan spille en rolle i reguleringen af koncentrationen af CO2 i atmosfæren; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er stadig flere videnskabelige beviser på, at hvaler øger økosystemernes produktivitet og kan spille en rolle i reguleringen af koncentrationen af CO2 i atmosfæren;

| I. | der henviser til, at Norge ensidigt opstiller egne fangstbegrænsninger; der henviser til, at for hvalfangstsæsonen i 2017 har Norge forhøjet sin kvote for nordatlantiske vågehvaler til 999 (i forhold til 880 i 2016); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Norge ensidigt opstiller egne fangstbegrænsninger; der henviser til, at for hvalfangstsæsonen i 2017 har Norge forhøjet sin kvote for nordatlantiske vågehvaler til 999 (i forhold til 880 i 2016);

| J. | der henviser til, at adskillige NGO’er har indberettet, at Norges eksport af hvalkød er steget kraftigt de seneste år; der henviser til, at en del af denne eksport foregår via havne i EU; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at adskillige NGO’er har indberettet, at Norges eksport af hvalkød er steget kraftigt de seneste år; der henviser til, at en del af denne eksport foregår via havne i EU;

| K. | der henviser til, at alene i oktober 2016 blev 2 948 kg norske hvalprodukter eksporteret til Japan efter transit gennem mindst tre havne i EU (8); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at alene i oktober 2016 blev 2 948 kg norske hvalprodukter eksporteret til Japan efter transit gennem mindst tre havne i EU (8);

| L. | der henviser til, at transporten af hvalkød via havne i EU er tilladt på betingelse af, at leverancerne er ledsaget af gyldig CITES-dokumentation jf. Rådets forordning (EF) nr. 338/97; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at transporten af hvalkød via havne i EU er tilladt på betingelse af, at leverancerne er ledsaget af gyldig CITES-dokumentation jf. Rådets forordning (EF) nr. 338/97;

| M. | der henviser til, at hovedformålet med CITES er beskyttelse af biodiversitet, herunder bevaringen af arter; der henviser til, at EU's habitatdirektiv, der fastlægger Fællesskabets holdning til hvaler (og delfiner), ikke tillader genoptagelse af kommerciel hvalfangst for så vidt angår nogen som helst hvalbestand i EU-farvande; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at hovedformålet med CITES er beskyttelse af biodiversitet, herunder bevaringen af arter; der henviser til, at EU's habitatdirektiv, der fastlægger Fællesskabets holdning til hvaler (og delfiner), ikke tillader genoptagelse af kommerciel hvalfangst for så vidt angår nogen som helst hvalbestand i EU-farvande;

| N. | der henviser til, at Norge er tæt forbundet med EU og dets politikker i kraft af landets medlemskab af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde; der henviser til, at dette har sikret, at befolkningerne og regeringerne i både Norge og EU har opretholdt stærke kulturelle forbindelser og sunde handelsforbindelser og et engagement i forhold til arternes bevaring; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Norge er tæt forbundet med EU og dets politikker i kraft af landets medlemskab af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde; der henviser til, at dette har sikret, at befolkningerne og regeringerne i både Norge og EU har opretholdt stærke kulturelle forbindelser og sunde handelsforbindelser og et engagement i forhold til arternes bevaring;

| 1. | opfordrer Norge til at indstille alle sine kommercielle hvalfangstoperationer og til at overholde IWC-moratoriet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Norge til at trække sine forbehold tilbage med hensyn til CITES, bilag I, hvor der er opført store hvalarter, og indstille al handel med hvalkød og hvalprodukter; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager, at Norge subsidierer hvalindustrien og fremmer forbrug og anvendelse af produkter, der stammer fra hvalfangst; opfordrer indtrængende Norge til at ophøre med denne støtte; |
| --- | --- |

3.

| 4. | støtter kraftigt den fortsatte opretholdelse af det globale moratorium for kommerciel hvalfangst og et forbud mod international handel med hvalprodukter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at medlemsstaterne har tilsluttet sig EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter; minder om foranstaltning 9 i denne handlingsplan, der opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udvikle strategier med henblik på at forbedre overholdelsen af EU's gældende lovgivning vedrørende vilde dyr og planter på nationalt plan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at Kommissionen under den debat, som blev afholdt af Europa-Parlamentet på plenarmødet den 6. juli 2017, ikke var i stand til eller villig til at give Parlamentet oplysninger om leverancer af hvalkød, der transporteres gennem EU's havne; opfordrer Kommissionen til at indsamle og videregive de nødvendige oplysninger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at undersøge alle de måder, som kan sikre, at hvalkød ikke længere juridisk set kan transporteres gennem EU's havne, herunder ved at anbefale et forbud mod denne form for transport som en ekstraordinær foranstaltning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at Norge indtil videre ikke har taget sin beslutning op til revision til trods for tidligere og fortsatte diplomatiske opfordringer hertil og udbredte internationale protester; opfordrer Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Rådet til at gøre brug af bilaterale og multilaterale kanaler til at opfordre Norge til at standse al kommerciel hvalfangst; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til på de kommende IWC-67 møder at anvende en fælles tilgang til hvalfangst, der er mindst lige så præventiv som den nuværende fælles holdning, og til at samarbejde med tredjelande for at opnå flertalsstøtte til oprettelse af hvalreservater; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Norges regering og parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(2)  EUT L 166 af 19.6.2006, s. 1.

(3)  EUT L 242 af 7.9.2012, s. 1.

(4)  EUT L 242 af 7.9.2012, s. 13.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0356.

(6)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 46.

(7)  https://iwc.int/table_objection

(8)  http://www.maritime-executive.com/article/norways-whaling-comes-under-fire

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/33

---

P8_TA(2017)0330

Den internationale handels og EU's handelspolitikkers indvirkning på globale værdikæder

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om den internationale handels og EU's handelspolitikkers indvirkning på globale værdikæder (2016/2301(INI))

(2018/C 337/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Handel for alle: En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Handel for alle: En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om en ny fremadskuende og innovativ strategi for handel og investering (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om en ny fremadskuende og innovativ strategi for handel og investering (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om gennemførelse af Parlamentets henstillinger af 2010 om sociale og miljømæssige standarder, menneskerettigheder og virksomhedernes sociale ansvar (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om gennemførelse af Parlamentets henstillinger af 2010 om sociale og miljømæssige standarder, menneskerettigheder og virksomhedernes sociale ansvar (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. maj 2017 om evaluering af de eksterne aspekter af toldmyndighedernes resultater og forvaltning som redskab til at forenkle handel og bekæmpe ulovlig handel (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. maj 2017 om evaluering af de eksterne aspekter af toldmyndighedernes resultater og forvaltning som redskab til at forenkle handel og bekæmpe ulovlig handel (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. april 2017 om EU's flagskibsinitiativ for beklædningssektoren (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. april 2017 om EU's flagskibsinitiativ for beklædningssektoren (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om palmeolie og rydning af regnskove (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om palmeolie og rydning af regnskove (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen om forhandlingerne om aftalen om handel med tjenesteydelser (TISA) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen om forhandlingerne om aftalen om handel med tjenesteydelser (TISA) (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen om forhandlingerne om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen om forhandlingerne om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP) (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om status for gennemførelsen af bæredygtighedsaftalen i Bangladesh (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om status for gennemførelsen af bæredygtighedsaftalen i Bangladesh (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (11),

| — | der henviser til handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (COM(2003)0251) og til de frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (COM(2003)0251) og til de frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 af 20. oktober 2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter (12) (træforordning), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 af 20. oktober 2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter (12) (træforordning),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (13) (GSP-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (13) (GSP-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 af 12. december 2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (14) (Bruxelles I-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 af 12. december 2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (14) (Bruxelles I-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af Rådets direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (15) (direktiv om ikkefinansiel rapportering), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af Rådets direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (15) (direktiv om ikkefinansiel rapportering),

| — | der henviser til EU's og dets medlemsstaters fælles strategi med titlen »Aid for Trade: Styrkelse af EU-støtten til afhjælpning af udviklingslandenes behov på handelsområdet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's og dets medlemsstaters fælles strategi med titlen »Aid for Trade: Styrkelse af EU-støtten til afhjælpning af udviklingslandenes behov på handelsområdet«,

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 24. april 2017 om bæredygtige beklædningsværdikæder gennem EU's udviklingsindsats (»Sustainable garment value chains through EU development action«) (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 24. april 2017 om bæredygtige beklædningsværdikæder gennem EU's udviklingsindsats (»Sustainable garment value chains through EU development action«) (SWD(2017)0147),

| — | der henviser til ILO's trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik,

| — | der henviser til den IV. rapport fra den 105. ILO-konference om anstændigt arbejde i globale forsyningskæder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den IV. rapport fra den 105. ILO-konference om anstændigt arbejde i globale forsyningskæder,

| — | der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling for 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's mål for bæredygtig udvikling for 2030,

| — | der henviser til de grundlæggende ILO-konventioner om børnearbejde, tvangsarbejde, diskrimination, foreningsfrihed og kollektive overenskomstforhandlinger, |
| --- | --- |

—

der henviser til de grundlæggende ILO-konventioner om børnearbejde, tvangsarbejde, diskrimination, foreningsfrihed og kollektive overenskomstforhandlinger,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om EU og ansvarlige globale værdikæder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om EU og ansvarlige globale værdikæder,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681),

| — | der henviser til den britiske lov om moderne slaveri 2015 og den franske lov om multinationale selskabers pligt at udvise påpasselighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den britiske lov om moderne slaveri 2015 og den franske lov om multinationale selskabers pligt at udvise påpasselighed,

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og FN's Global Compact, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og FN's Global Compact,

| — | der henviser til FN's internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder,

| — | der henviser til den nye ILO-protokol om tvangsarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nye ILO-protokol om tvangsarbejde,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 26/9 af 26. juni 2014, hvori UNHRC besluttede at nedsætte en stående mellemstatslig arbejdsgruppe med mandat til at udarbejde et retligt bindende internationalt instrument om multinationale selskaber og andre erhvervsvirksomheder og menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 26/9 af 26. juni 2014, hvori UNHRC besluttede at nedsætte en stående mellemstatslig arbejdsgruppe med mandat til at udarbejde et retligt bindende internationalt instrument om multinationale selskaber og andre erhvervsvirksomheder og menneskerettighederne,

| — | der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og flere sektorspecifikke OECD-retningslinjer (finans-, landbrugs-, mineral-, beklædnings- og skotøjssektoren), |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og flere sektorspecifikke OECD-retningslinjer (finans-, landbrugs-, mineral-, beklædnings- og skotøjssektoren),

| — | der henviser til UNCTAD's rapporter fra 2013 og 2016 om handel og udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNCTAD's rapporter fra 2013 og 2016 om handel og udvikling,

| — | der henviser til UNCTAD's investeringspolitiske ramme for bæredygtig udvikling 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNCTAD's investeringspolitiske ramme for bæredygtig udvikling 2015,

| — | der henviser til Verdenshandelsorganisationens aftale om tekniske handelshindringer (WTO's TBT-aftale), |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenshandelsorganisationens aftale om tekniske handelshindringer (WTO's TBT-aftale),

| — | der henviser til WTO's almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO's almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT),

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, og Barnets Rettigheder og Erhvervsprincipper (Children's Rights and Business Principles), der er udviklet af UNICEF, FN's Global Compact-initiativ og Red Barnet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, og Barnets Rettigheder og Erhvervsprincipper (Children's Rights and Business Principles), der er udviklet af UNICEF, FN's Global Compact-initiativ og Red Barnet (16),

| — | der henviser til de frivillige landespecifikke partnerskaber såsom Bangladesh-bæredygtighedsaftalen og initiativet for arbejdstagerrettigheder i Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til de frivillige landespecifikke partnerskaber såsom Bangladesh-bæredygtighedsaftalen og initiativet for arbejdstagerrettigheder i Myanmar,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. juni 2016 om børnearbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. juni 2016 om børnearbejde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel, udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget og holdningen i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0269/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel, udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget og holdningen i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0269/2017),

| A. | der henviser til, at det i artikel 207 i TEUF fastslås, at EU's handelspolitik bygger på principperne og målene for Unionens optræden udadtil; der henviser til, at artikel 208 i TEUF knæsætter princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken og fastsætter bekæmpelse af fattigdom som hovedmålet; der henviser til, at EU's handelspolitik i henhold til meddelelsen »Handel for alle« er baseret på tre centrale principper — effektivitet, åbenhed og værdier; der henviser til, at meddelelsen indeholder et særligt afsnit om udviklingen af globale værdikæder og om en forsvarlig styring af forsyningskæderne, idet der henvises til kompleksiteten af dem, nødvendigheden af at tænke fremadrettet, af at inddrage en række aktører fra det offentlige, den private sektor og civilsamfundet og brugen af en blanding af bløde og innovative værktøjer og lovgivningsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i artikel 207 i TEUF fastslås, at EU's handelspolitik bygger på principperne og målene for Unionens optræden udadtil; der henviser til, at artikel 208 i TEUF knæsætter princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken og fastsætter bekæmpelse af fattigdom som hovedmålet; der henviser til, at EU's handelspolitik i henhold til meddelelsen »Handel for alle« er baseret på tre centrale principper — effektivitet, åbenhed og værdier; der henviser til, at meddelelsen indeholder et særligt afsnit om udviklingen af globale værdikæder og om en forsvarlig styring af forsyningskæderne, idet der henvises til kompleksiteten af dem, nødvendigheden af at tænke fremadrettet, af at inddrage en række aktører fra det offentlige, den private sektor og civilsamfundet og brugen af en blanding af bløde og innovative værktøjer og lovgivningsmæssige ændringer;

| B. | der henviser til, at der i dag er en stigende opmærksomhed omkring frihandel, og at bekymring over den uretfærdige fordeling af fordele og ulemper har skabt bred enighed om, at det er nødvendigt at sætte sociale og miljømæssige værdier samt åbenhed og ansvarlighed i centrum for handelspolitikken; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i dag er en stigende opmærksomhed omkring frihandel, og at bekymring over den uretfærdige fordeling af fordele og ulemper har skabt bred enighed om, at det er nødvendigt at sætte sociale og miljømæssige værdier samt åbenhed og ansvarlighed i centrum for handelspolitikken;

| C. | der henviser til, at globale værdikæder er en kompleks, teknologistyret og hurtigt skiftende realitet, som er blevet et centralt element i nutidens globale økonomi, og som kan hjælpe udviklingslandene med at blive bedre integreret i den globale økonomi og dermed begrænse fattigdommen, skabe arbejdspladser og samtidig øge produktionskapaciteten; der henviser til, at globale værdikæder på den ene side åbner nye perspektiver for økonomisk vækst, bæredygtig udvikling, inddragelse af civilsamfundet, fagbevægelsen og erhvervsorganisationer, og for jobskabelse i virksomheder i produktionskæden ved at give dem mulighed for at fokusere på specifikke opgaver og samtidig øge deres indbyrdes afhængighed; der henviser til, at deres kompleksitet, manglende gennemsigtighed og udvanding af forpligtelser på den anden side har ført til en højere risiko for krænkelser af menneske- og arbejdsrettigheder, reel straffrihed for miljøforbrydelser samt omfattende skatteunddragelse og -svig; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at globale værdikæder er en kompleks, teknologistyret og hurtigt skiftende realitet, som er blevet et centralt element i nutidens globale økonomi, og som kan hjælpe udviklingslandene med at blive bedre integreret i den globale økonomi og dermed begrænse fattigdommen, skabe arbejdspladser og samtidig øge produktionskapaciteten; der henviser til, at globale værdikæder på den ene side åbner nye perspektiver for økonomisk vækst, bæredygtig udvikling, inddragelse af civilsamfundet, fagbevægelsen og erhvervsorganisationer, og for jobskabelse i virksomheder i produktionskæden ved at give dem mulighed for at fokusere på specifikke opgaver og samtidig øge deres indbyrdes afhængighed; der henviser til, at deres kompleksitet, manglende gennemsigtighed og udvanding af forpligtelser på den anden side har ført til en højere risiko for krænkelser af menneske- og arbejdsrettigheder, reel straffrihed for miljøforbrydelser samt omfattende skatteunddragelse og -svig;

| D. | der henviser til, at handelspolitikken skal bidrage til at sikre en gennemskuelig produktionsproces i hele værdikæden samt opfyldelse af grundlæggende miljømæssige, sociale og sikkerhedsmæssige standarder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at handelspolitikken skal bidrage til at sikre en gennemskuelig produktionsproces i hele værdikæden samt opfyldelse af grundlæggende miljømæssige, sociale og sikkerhedsmæssige standarder;

| E. | der henviser til, at EU's handels- og investeringspolitik skal bidrage til at opretholde det multilaterale system som det centrale element og styrke Europas position i de globale forsyningskæder, men at den også skal omfatte de nødvendige redskaber til at fastlægge klare regler og forpligtelser for regeringer og virksomheder for at sikre overensstemmelse med internationale forpligtelser som f.eks. FN's mål for bæredygtig udvikling; der henviser til, at bæredygtighed og åbenhed ikke kun er et spørgsmål om værdier, men også bør ses som reelle drivkræfter for øget merværdi i den globale handel og de globale investeringer inden for rammerne af globale værdikæder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's handels- og investeringspolitik skal bidrage til at opretholde det multilaterale system som det centrale element og styrke Europas position i de globale forsyningskæder, men at den også skal omfatte de nødvendige redskaber til at fastlægge klare regler og forpligtelser for regeringer og virksomheder for at sikre overensstemmelse med internationale forpligtelser som f.eks. FN's mål for bæredygtig udvikling; der henviser til, at bæredygtighed og åbenhed ikke kun er et spørgsmål om værdier, men også bør ses som reelle drivkræfter for øget merværdi i den globale handel og de globale investeringer inden for rammerne af globale værdikæder;

| F. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (17) udgør en vigtig del af de globale værdikæder og spiller en vigtig rolle i forbindelse med fremme af økonomisk vækst, bæredygtig udvikling og kvalitetsjob og tilskynder lokalbefolkningen til ikke at flytte fra deres regioner; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (17) udgør en vigtig del af de globale værdikæder og spiller en vigtig rolle i forbindelse med fremme af økonomisk vækst, bæredygtig udvikling og kvalitetsjob og tilskynder lokalbefolkningen til ikke at flytte fra deres regioner;

| G. | der henviser til, at det er til gavn for væksten og internationaliseringen af små og mellemstore virksomheder at deltage i globale værdikæder; der henviser til, at kun 31 % af de små og mellemstore virksomheder i EU ifølge Eurobarometerundersøgelsen fra 2015 om internationalisering af små og mellemstore virksomheder havde været involveret i aktiviteter uden for det indre marked i de foregående tre år; der henviser til, at mange små og mellemstore virksomheder har vanskeligt ved at få adgang til internationale og EU-baserede globale værdikæder; der henviser til, at handelspolitik og handelsaftaler kan bidrage til at fjerne de hindringer og problemer, som de små og mellemstore virksomheder står overfor på nuværende tidspunkt med at få adgang til globale værdikæder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er til gavn for væksten og internationaliseringen af små og mellemstore virksomheder at deltage i globale værdikæder; der henviser til, at kun 31 % af de små og mellemstore virksomheder i EU ifølge Eurobarometerundersøgelsen fra 2015 om internationalisering af små og mellemstore virksomheder havde været involveret i aktiviteter uden for det indre marked i de foregående tre år; der henviser til, at mange små og mellemstore virksomheder har vanskeligt ved at få adgang til internationale og EU-baserede globale værdikæder; der henviser til, at handelspolitik og handelsaftaler kan bidrage til at fjerne de hindringer og problemer, som de små og mellemstore virksomheder står overfor på nuværende tidspunkt med at få adgang til globale værdikæder;

| H. | der henviser til, at erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter og ngo’er anvender og tilskynder til frivillig due diligence og åbenhedsbestemmelser om globale værdikæder over hele verden, hvilket har medført betydelige positive resultater; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter og ngo’er anvender og tilskynder til frivillig due diligence og åbenhedsbestemmelser om globale værdikæder over hele verden, hvilket har medført betydelige positive resultater;

| I. | der henviser til, at Rådet i sine konklusioner fra maj 2016 understregede »behovet for fortsat støtte til at udbrede internationalt aftalte principper, retningslinjer og initiativer vedrørende virksomhedernes sociale ansvar/ansvarlig forretningsskik såsom FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, FN's Global Compact-initiativ, ILO's trepartserklæring om principper for multinationale virksomheder og socialpolitik og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, herunder i lande, der ikke er medlemmer af OECD, hvilket også vil bidrage til indsatsen for at bekæmpe korruption ved at skabe mere åbne og gennemsigtige erhvervsmiljøer«; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Rådet i sine konklusioner fra maj 2016 understregede »behovet for fortsat støtte til at udbrede internationalt aftalte principper, retningslinjer og initiativer vedrørende virksomhedernes sociale ansvar/ansvarlig forretningsskik såsom FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, FN's Global Compact-initiativ, ILO's trepartserklæring om principper for multinationale virksomheder og socialpolitik og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, herunder i lande, der ikke er medlemmer af OECD, hvilket også vil bidrage til indsatsen for at bekæmpe korruption ved at skabe mere åbne og gennemsigtige erhvervsmiljøer«;

| J. | der henviser til, at ansvarlig global forvaltning af de globale værdikæder er en forudsætning for at tilpasse handelspolitikken til de europæiske værdier som forankret i traktaterne; der henviser til, at både Kommissionen og medlemsstaterne har stået i spidsen for disse debatter på verdensplan; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ansvarlig global forvaltning af de globale værdikæder er en forudsætning for at tilpasse handelspolitikken til de europæiske værdier som forankret i traktaterne; der henviser til, at både Kommissionen og medlemsstaterne har stået i spidsen for disse debatter på verdensplan;

| K. | der henviser til, at en række internationale konventioner, retningslinjer og regler tilsigter at forhindre krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at det navnlig er producentlande, der har pligt til at gennemføre dem og fastlægge egnede retlige og økonomiske vilkår, som sætter virksomhederne i stand til at deltage og finde en plads i globale forsyningskæder; der henviser til, at producentlandene samtidig skal være i stand til at gennemføre internationale standarder og normer, bl.a. ved at udarbejde, indføre og håndhæve den nødvendige lovgivning, navnlig med hensyn til sikring af retsstatslige forhold og bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en række internationale konventioner, retningslinjer og regler tilsigter at forhindre krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at det navnlig er producentlande, der har pligt til at gennemføre dem og fastlægge egnede retlige og økonomiske vilkår, som sætter virksomhederne i stand til at deltage og finde en plads i globale forsyningskæder; der henviser til, at producentlandene samtidig skal være i stand til at gennemføre internationale standarder og normer, bl.a. ved at udarbejde, indføre og håndhæve den nødvendige lovgivning, navnlig med hensyn til sikring af retsstatslige forhold og bekæmpelse af korruption;

| L. | der henviser til, at EU skal kunne reagere endnu mere effektivt på social og miljømæssig dumping og illoyal konkurrence og handelspraksis og sikre lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU skal kunne reagere endnu mere effektivt på social og miljømæssig dumping og illoyal konkurrence og handelspraksis og sikre lige konkurrencevilkår;

| M. | der henviser til, at EU er verdens største eksportør og importør af varer og tjenesteydelser tilsammen, den største udenlandske direkte investor og det vigtigste mål for direkte udenlandske investeringer; der henviser til, at EU bør udnytte denne styrke til gavn for både sine egne borgere og borgere i andre dele af verden, især i verdens fattigste lande; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU er verdens største eksportør og importør af varer og tjenesteydelser tilsammen, den største udenlandske direkte investor og det vigtigste mål for direkte udenlandske investeringer; der henviser til, at EU bør udnytte denne styrke til gavn for både sine egne borgere og borgere i andre dele af verden, især i verdens fattigste lande;

| N. | der henviser til, at EU har udarbejdet bindende bestemmelser om due diligence i virksomhederne i sektorer med stor risiko for krænkelse af menneskerettighederne, som f.eks. træ og konfliktmineraler; der henviser til, at visse medlemsstater også har vedtaget lovgivning som f.eks. den britiske lov om moderne slaveri, den franske lov om multinationale selskabers pligt til at udvise påpasselighed, der gælder for de største franske virksomheder (over 5 000 ansatte), og den nederlandske lov om behørig kontrol af børnearbejde; der henviser til, at EU har udviklet initiativer til at fremme due diligence, og til, at en række af Europa-Parlamentets beslutninger har opfordret EU til at udvikle bindende regler på dette område; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU har udarbejdet bindende bestemmelser om due diligence i virksomhederne i sektorer med stor risiko for krænkelse af menneskerettighederne, som f.eks. træ og konfliktmineraler; der henviser til, at visse medlemsstater også har vedtaget lovgivning som f.eks. den britiske lov om moderne slaveri, den franske lov om multinationale selskabers pligt til at udvise påpasselighed, der gælder for de største franske virksomheder (over 5 000 ansatte), og den nederlandske lov om behørig kontrol af børnearbejde; der henviser til, at EU har udviklet initiativer til at fremme due diligence, og til, at en række af Europa-Parlamentets beslutninger har opfordret EU til at udvikle bindende regler på dette område;

| O. | der henviser til, at EU allerede har taget vigtige skridt mod en mere ansvarlig forvaltning af globale værdikæder på verdensplan med specifikke partnerskaber sm f.eks. Bangladesh-bæredygtighedsaftalen og initiativet for arbejdstagerrettigheder i Myanmar og inden for bestemte sektioner som f.eks. initiativet om konfliktmineraler, forordningerne om ulovlig skovhugst, bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer, virksomhedsrapportering om problemer med forsyningskæder, gennemsigtighed vedrørende virksomheders betalinger til regeringer ved skovhugst og udvindingsindustri, som understreget i meddelelsen om »Handel for alle«; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU allerede har taget vigtige skridt mod en mere ansvarlig forvaltning af globale værdikæder på verdensplan med specifikke partnerskaber sm f.eks. Bangladesh-bæredygtighedsaftalen og initiativet for arbejdstagerrettigheder i Myanmar og inden for bestemte sektioner som f.eks. initiativet om konfliktmineraler, forordningerne om ulovlig skovhugst, bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer, virksomhedsrapportering om problemer med forsyningskæder, gennemsigtighed vedrørende virksomheders betalinger til regeringer ved skovhugst og udvindingsindustri, som understreget i meddelelsen om »Handel for alle«;

| P. | der henviser til, at det i meddelelsen »Handel for alle« konstateres, at Kommissionen vil fremme ambitiøse kapitler om handel og bæredygtig udvikling i alle handels- og investeringsaftaler; der henviser til, at EU’s seneste handels- og investeringsaftaler indeholder kapitler om handel og bæredygtig udvikling, hvori aftalepartnerne opfordres til at afgive tilsagn om beskyttelse af menneskerettigheder, om arbejdsmarkeds- og miljøstandarder og om virksomhedernes sociale ansvar; der henviser til, at der er tilfælde af forskellige ambitionsniveauer i sådanne kapitler i forskellige EU-handelsaftaler; der henviser til, at arbejds- og miljøstandarder ikke er begrænset til kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling, men skal gælde på alle områder i handelsaftalerne; der henviser til, at en tilgang med fokus på dialog ikke har forhindret alvorlige krænkelser af organisationsfriheden i visse frihandelsaftaler; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det i meddelelsen »Handel for alle« konstateres, at Kommissionen vil fremme ambitiøse kapitler om handel og bæredygtig udvikling i alle handels- og investeringsaftaler; der henviser til, at EU’s seneste handels- og investeringsaftaler indeholder kapitler om handel og bæredygtig udvikling, hvori aftalepartnerne opfordres til at afgive tilsagn om beskyttelse af menneskerettigheder, om arbejdsmarkeds- og miljøstandarder og om virksomhedernes sociale ansvar; der henviser til, at der er tilfælde af forskellige ambitionsniveauer i sådanne kapitler i forskellige EU-handelsaftaler; der henviser til, at arbejds- og miljøstandarder ikke er begrænset til kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling, men skal gælde på alle områder i handelsaftalerne; der henviser til, at en tilgang med fokus på dialog ikke har forhindret alvorlige krænkelser af organisationsfriheden i visse frihandelsaftaler;

| Q. | der henviser til den særlige situation i eksportforarbejdningszoner (EPZ'er) i visse lande, idet de er undtaget fra den lokale arbejdsmarkedslovgivning, forbyder eller begrænser fagforeningsvirksomhed og ikke giver arbejdstagerne adgang til klageprocedurer og domstolsprøvelse, hvilket udgør en klar overtrædelse af ILO-standarderne; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til den særlige situation i eksportforarbejdningszoner (EPZ'er) i visse lande, idet de er undtaget fra den lokale arbejdsmarkedslovgivning, forbyder eller begrænser fagforeningsvirksomhed og ikke giver arbejdstagerne adgang til klageprocedurer og domstolsprøvelse, hvilket udgør en klar overtrædelse af ILO-standarderne;

| R. | der henviser til, at manglende etisk adfærd i erhvervslivet også er en følge af mangel på god regeringsførelse og magtesløsheden hos eller det fuldstændige fravær af uafhængige, offentlige myndigheder, der handler i borgernes interesse; der henviser til, at korruption, den manglende åbenhed i de globale værdikæder og undtagelser fra arbejdsretten og beskatning i eksportforarbejdsningszoner kan have en negativ indvirkning på menneskerettighederne, navnlig ved at undergrave anstændigt arbejde og fagforeninger; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at manglende etisk adfærd i erhvervslivet også er en følge af mangel på god regeringsførelse og magtesløsheden hos eller det fuldstændige fravær af uafhængige, offentlige myndigheder, der handler i borgernes interesse; der henviser til, at korruption, den manglende åbenhed i de globale værdikæder og undtagelser fra arbejdsretten og beskatning i eksportforarbejdsningszoner kan have en negativ indvirkning på menneskerettighederne, navnlig ved at undergrave anstændigt arbejde og fagforeninger;

| S. | der henviser til, at der ifølge ILO på verdensplan findes 21 millioner ofre for tvangsarbejde, hvoraf mange bliver udnyttet i globale værdikæder; der henviser til, at tvangsarbejde i den private økonomi hvert år genererer 150 milliarder dollar i ulovligt overskud; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der ifølge ILO på verdensplan findes 21 millioner ofre for tvangsarbejde, hvoraf mange bliver udnyttet i globale værdikæder; der henviser til, at tvangsarbejde i den private økonomi hvert år genererer 150 milliarder dollar i ulovligt overskud;

| T. | der henviser til, at ILO i samarbejde med sine medlemmer som følge af sit globale mandat, sin ekspertise og erfaring er godt rustet til at gå i spidsen for en global indsats for anstændigt arbejde i globale forsyningskæder; der henviser til, at ILO-udvalget om anstændigt arbejde i globale forsyningskæder har opfordret til en evaluering af årsagerne til manglerne med hensyn til anstændige arbejdsforhold i de globale forsyningskæder og overvejelser over, hvilke initiativer og standarder der skal til for at fremme anstændigt arbejde og bidrage til at afhjælpe manglerne med hensyn til anstændige arbejdsforhold i de globale forsyningskæder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ILO i samarbejde med sine medlemmer som følge af sit globale mandat, sin ekspertise og erfaring er godt rustet til at gå i spidsen for en global indsats for anstændigt arbejde i globale forsyningskæder; der henviser til, at ILO-udvalget om anstændigt arbejde i globale forsyningskæder har opfordret til en evaluering af årsagerne til manglerne med hensyn til anstændige arbejdsforhold i de globale forsyningskæder og overvejelser over, hvilke initiativer og standarder der skal til for at fremme anstændigt arbejde og bidrage til at afhjælpe manglerne med hensyn til anstændige arbejdsforhold i de globale forsyningskæder;

| U. | der henviser til, at det i forbindelse med verdenshandelen og navnlig de globale værdikæder er nødvendigt med en multilateral, global og holistisk tilgang til virksomhedernes ansvar for krænkelser af menneskerettighederne og for miljømæssig bæredygtighed; der henviser til, at det derfor er vigtigt, at EU fortsat står i spidsen for disse debatter over hele verden; der henviser til, at EU har stillet sig i spidsen for en reform af ordningen med tvistbilæggelse mellem investorer og stater, navnlig gennem etableringen af et multilateralt domstolssystem; der henviser til, at der forventes tilsvarende fremskridt på andre kritiske områder som f.eks. at gøre investoransvar gældende i forbindelse med menneskerettigheder; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det i forbindelse med verdenshandelen og navnlig de globale værdikæder er nødvendigt med en multilateral, global og holistisk tilgang til virksomhedernes ansvar for krænkelser af menneskerettighederne og for miljømæssig bæredygtighed; der henviser til, at det derfor er vigtigt, at EU fortsat står i spidsen for disse debatter over hele verden; der henviser til, at EU har stillet sig i spidsen for en reform af ordningen med tvistbilæggelse mellem investorer og stater, navnlig gennem etableringen af et multilateralt domstolssystem; der henviser til, at der forventes tilsvarende fremskridt på andre kritiske områder som f.eks. at gøre investoransvar gældende i forbindelse med menneskerettigheder;

| V. | der henviser til, at produktionen i globale værdikæder finder sted i forskellige jurisdiktioner med forskellige niveauer af menneskerettighedsbeskyttelse og håndhævelse af social-, arbejdsmarkeds- og miljølovgivningen; der henviser til, at ofre for krænkelser af menneskerettighederne, der involverer multinationale virksomheder, støder på en lang række forhindringer i forhold til deres adgang til retsmidler; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at produktionen i globale værdikæder finder sted i forskellige jurisdiktioner med forskellige niveauer af menneskerettighedsbeskyttelse og håndhævelse af social-, arbejdsmarkeds- og miljølovgivningen; der henviser til, at ofre for krænkelser af menneskerettighederne, der involverer multinationale virksomheder, støder på en lang række forhindringer i forhold til deres adgang til retsmidler;

| W. | der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder i alle EU's politikker er fast forankret i artikel 8 i TEUF; der henviser til, at handels- og investeringsaftaler påvirker kvinder og mænd forskelligt på grund af strukturelle uligheder mellem kønnene; der henviser til, at ligestillingsperspektivet ofte overses i forbindelse med analysen af globale værdikæder; der henviser til, at 21 millioner mennesker på verdensplan (hvoraf 55 % var kvinder og piger) ifølge ILO i 2012 var ofre for tvangsarbejde, og at 90 % af dem blev udnyttet i den private økonomi af enkeltpersoner eller virksomheder; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder i alle EU's politikker er fast forankret i artikel 8 i TEUF; der henviser til, at handels- og investeringsaftaler påvirker kvinder og mænd forskelligt på grund af strukturelle uligheder mellem kønnene; der henviser til, at ligestillingsperspektivet ofte overses i forbindelse med analysen af globale værdikæder; der henviser til, at 21 millioner mennesker på verdensplan (hvoraf 55 % var kvinder og piger) ifølge ILO i 2012 var ofre for tvangsarbejde, og at 90 % af dem blev udnyttet i den private økonomi af enkeltpersoner eller virksomheder;

| X. | der henviser til, at kvinder udgør størstedelen af arbejdstagerne i visse segmenter af de globale forsyningskæder f.eks. i beklædningssektoren, gartnerisektoren, mobiltelefonsektoren og turistsektoren, men har tendens til at være mere koncentreret i jobs med lav løn eller lav status end mænd, hvilket fører til kønsopdeling efter erhvervstype og -aktivitet, kønsrelaterede forskelle i løn og arbejdsvilkår samt kønsspecifikke begrænsninger i adgangen til produktionsressourcer, infrastruktur og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at kvinder udgør størstedelen af arbejdstagerne i visse segmenter af de globale forsyningskæder f.eks. i beklædningssektoren, gartnerisektoren, mobiltelefonsektoren og turistsektoren, men har tendens til at være mere koncentreret i jobs med lav løn eller lav status end mænd, hvilket fører til kønsopdeling efter erhvervstype og -aktivitet, kønsrelaterede forskelle i løn og arbejdsvilkår samt kønsspecifikke begrænsninger i adgangen til produktionsressourcer, infrastruktur og tjenesteydelser;

| Y. | der henviser til, at EU i henhold til artikel 3, stk. 3, i TEU skal beskytte børns rettigheder; der henviser til, at alle EU's medlemsstater har ratificeret FN-konventionen om barnets rettigheder; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at EU i henhold til artikel 3, stk. 3, i TEU skal beskytte børns rettigheder; der henviser til, at alle EU's medlemsstater har ratificeret FN-konventionen om barnets rettigheder;

| Z. | der henviser til, at tjenesteydelser spiller en større rolle i globale værdikæder, især for fremstillingsvirksomhed; der henviser til, at den øgede integration af tjenesteydelser i globale værdikæder vil kræve aftaler, der støtter den digitale økonomi, herunder frie datastrømme; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at tjenesteydelser spiller en større rolle i globale værdikæder, især for fremstillingsvirksomhed; der henviser til, at den øgede integration af tjenesteydelser i globale værdikæder vil kræve aftaler, der støtter den digitale økonomi, herunder frie datastrømme;

| AA. | der henviser til, at udviklingen af globale værdikæder bidrager yderligere til integrering af tjenesteydelser i fremstillingen af varer; der henviser til, at en væsentlig del af værdien af importerede varer er skabt gennem tjenesteydelser fra importlande; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at udviklingen af globale værdikæder bidrager yderligere til integrering af tjenesteydelser i fremstillingen af varer; der henviser til, at en væsentlig del af værdien af importerede varer er skabt gennem tjenesteydelser fra importlande;

| AB. | der henviser til, at EU's medlemsstater er verdens største eksportør af finansielle tjenesteydelser, og at sektoren har strategisk betydning for EU's handelspolitik; der henviser til, at medtagelsen af bestemmelser om finansielle tjenesteydelser i eksterne EU-aftaler, herunder frihandelsaftaler, har givet anledning til en vis bekymring over deres potentielle negative konsekvenser i form af hvidvaskning af penge, skatteunddragelse og skatteundgåelse, hvilket sætter yderligere fokus på betydningen af at anvende redskaber til at bekæmpe dette; der henviser til, at handels- og investeringsaftaler giver god mulighed for at styrke samarbejdet om bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge, skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at EU's medlemsstater er verdens største eksportør af finansielle tjenesteydelser, og at sektoren har strategisk betydning for EU's handelspolitik; der henviser til, at medtagelsen af bestemmelser om finansielle tjenesteydelser i eksterne EU-aftaler, herunder frihandelsaftaler, har givet anledning til en vis bekymring over deres potentielle negative konsekvenser i form af hvidvaskning af penge, skatteunddragelse og skatteundgåelse, hvilket sætter yderligere fokus på betydningen af at anvende redskaber til at bekæmpe dette; der henviser til, at handels- og investeringsaftaler giver god mulighed for at styrke samarbejdet om bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge, skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse;

| AC. | der henviser til, at gennemskuelig og oplysende mærkning kan være et nyttigt redskab, der gør det muligt for forbrugerne at træffe mere informerede og passende valg; der henviser til, at forbrugerne i EU ud over oplysninger om pris og oprindelsesland også bør gives oplysninger om sociale og miljømæssige kriterier; der henviser til, at sådanne kriterier rent teknisk kan opstilles i overensstemmelse med WTO-aftalen om tekniske handelshindringer (TBT), der fastsætter betingelser for produktionsprocessen, som gør det muligt at sælge af et produkt; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at gennemskuelig og oplysende mærkning kan være et nyttigt redskab, der gør det muligt for forbrugerne at træffe mere informerede og passende valg; der henviser til, at forbrugerne i EU ud over oplysninger om pris og oprindelsesland også bør gives oplysninger om sociale og miljømæssige kriterier; der henviser til, at sådanne kriterier rent teknisk kan opstilles i overensstemmelse med WTO-aftalen om tekniske handelshindringer (TBT), der fastsætter betingelser for produktionsprocessen, som gør det muligt at sælge af et produkt;

| AD. | der henviser til, at både stater og virksomheder i fuld udstrækning skal sikre respekt for menneskerettighederne i produktionskæden og overholdelse af fødevaresikkerhedsstandarderne for produkter, der overgår til fri omsætning på det europæiske marked; der henviser til, at ansvarsbyrden ikke kun bør lægges på forbrugerne, hvis valg er begrænset af både individuelle ressourcer (økonomi, tid, viden) og eksterne elementer (information, tilbud); |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at både stater og virksomheder i fuld udstrækning skal sikre respekt for menneskerettighederne i produktionskæden og overholdelse af fødevaresikkerhedsstandarderne for produkter, der overgår til fri omsætning på det europæiske marked; der henviser til, at ansvarsbyrden ikke kun bør lægges på forbrugerne, hvis valg er begrænset af både individuelle ressourcer (økonomi, tid, viden) og eksterne elementer (information, tilbud);

| AE. | der henviser til, at oprindelsesbestemmelserne er blevet stadig vigtigere i forbindelse med globale værdikæder, hvor produktionen finder sted i flere lande; der henviser til, at lempelige oprindelsesregler kan skabe yderligere hindringer for fuld åbenhed og ansvarlighed i hele forsyningskæden; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at oprindelsesbestemmelserne er blevet stadig vigtigere i forbindelse med globale værdikæder, hvor produktionen finder sted i flere lande; der henviser til, at lempelige oprindelsesregler kan skabe yderligere hindringer for fuld åbenhed og ansvarlighed i hele forsyningskæden;

| AF. | der henviser til, at bedre, harmoniserede og mere effektive toldprocedurer i og uden for Europa bidrager til at lette handelen og opfylde de respektive krav til handelsfremmende foranstaltninger og til at forhindre forfalskninger og ulovlige, dumpede og forfalskede varer i at komme ind på det indre marked, idet sådanne varer underminerer EU's økonomiske vækst og udsætter forbrugerne i EU for alvorlige risici; der henviser til, at man ved at øge adgangen til toldoplysninger om import til EU ville kunne øge gennemskueligheden og ansvarligheden i de globale værdikæder; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at bedre, harmoniserede og mere effektive toldprocedurer i og uden for Europa bidrager til at lette handelen og opfylde de respektive krav til handelsfremmende foranstaltninger og til at forhindre forfalskninger og ulovlige, dumpede og forfalskede varer i at komme ind på det indre marked, idet sådanne varer underminerer EU's økonomiske vækst og udsætter forbrugerne i EU for alvorlige risici; der henviser til, at man ved at øge adgangen til toldoplysninger om import til EU ville kunne øge gennemskueligheden og ansvarligheden i de globale værdikæder;

| AG. | der henviser til, at sondringen mellem import og eksport er uklar i en verden med fragmenterede produktionsnetværk, idet de importerede råstoffer tegner sig for en betydelig del af eksporten, og tolden forøges, hver gang der sælges rå- og hjælpestoffer på tværs af grænser; der henviser til, at effektive told- og grænseprocedurer er særlig vigtige i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at sondringen mellem import og eksport er uklar i en verden med fragmenterede produktionsnetværk, idet de importerede råstoffer tegner sig for en betydelig del af eksporten, og tolden forøges, hver gang der sælges rå- og hjælpestoffer på tværs af grænser; der henviser til, at effektive told- og grænseprocedurer er særlig vigtige i denne sammenhæng;

| AH. | der henviser til, at handelsincitamenterne GSP og GSP+ giver udviklingslandene bedre markedsadgang til gengæld for overholdelse af arbejds- og miljøstandarder og sociale standarder; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at handelsincitamenterne GSP og GSP+ giver udviklingslandene bedre markedsadgang til gengæld for overholdelse af arbejds- og miljøstandarder og sociale standarder;

| AI. | der henviser til, at GSP+ er et centralt EU-handelspolitisk instrument, som skaber bedre markedsadgang og er ledsaget af en streng overvågningsmekanisme til fremme af menneske- og arbejdstagerrettigheder, miljøbeskyttelse og god forvaltning i sårbare udviklingslande; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at GSP+ er et centralt EU-handelspolitisk instrument, som skaber bedre markedsadgang og er ledsaget af en streng overvågningsmekanisme til fremme af menneske- og arbejdstagerrettigheder, miljøbeskyttelse og god forvaltning i sårbare udviklingslande;

| AJ. | der henviser til, at beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder giver mulighed for en yderligere effektiv integration i globale værdikæder; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder giver mulighed for en yderligere effektiv integration i globale værdikæder;

EU's stilling i de globale værdikæder

| 1. | understreger, at handels- og investeringspolitikken bør kunne anvendes som en løftestang for at sikre lige konkurrencevilkår for europæiske virksomheder, fremme konkurrencedygtigheden i Europa og lette harmoniseringen af standarder i opadgående retning; opfordrer Kommissionen til at sikre sammenhæng mellem EU's miljø-, sundheds-, handels-, investerings- og industripolitik og til at fremme strategien for europæisk genindustrialisering og overgangen til en kulstoffattig økonomi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at yderligere integration af EU i de globale værdikæder ikke må ske på bekostning af den europæiske sociale og lovgivningsmæssige model og fremme af en bæredygtig vækst; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at fremme kendskabet til og udbredelsen af eksisterende fair trade-ordninger som nævnt i EU's strategi for »Handel for Alle«, både inden for rammerne af EU's plan for bæredygtighed og den europæiske konsensus om udvikling; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager opfordringen til Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage stærkere handelsforsvarsredskaber for at bekæmpe illoyal handelspraksis bl.a. social og miljømæssig dumping; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anmoder Kommissionen om at vurdere følgerne af EU's og tredjelandes brug af handelsforsvarsredskaber for en effektiv integrering af EU-virksomheder i de globale værdikæder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for harmoniserede regler, en styrket koordinering og et styrket tilsyn fra EU’s af medlemsstaternes pålæggelse af importafgifter (herunder konventionel told, antidumping- og udligningstold) på alle typer af råvarer og varer, især problemet med falske oprindelseserklæringer (i både præference- og ikke-præferenceordninger) og med for lav værdiansættelse og ukorrekt varebeskrivelse; |
| --- | --- |

6.

Globale værdikæder og multilateralisme

| 7. | opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af WTO aktivt at arbejde for at øge åbenheden og fastlægge og fremme multilaterale handelsregler, herunder bæredygtig styring af globale værdikæder, som navnlig bør omfatte:






  — | obligatoriske krav om due diligence og åbenhed i forsyningskæden på grundlag af FN's vejledende principper om erhvervsliv og menneskerettigheder; |
| --- | --- | --- |

7.

—

obligatoriske krav om due diligence og åbenhed i forsyningskæden på grundlag af FN's vejledende principper om erhvervsliv og menneskerettigheder;

| — | minimumsstandarder for sikkerhed og sundhed, som navnlig anerkender arbejdstagernes ret til at nedsætte sikkerhedsudvalg; |
| --- | --- |

—

minimumsstandarder for sikkerhed og sundhed, som navnlig anerkender arbejdstagernes ret til at nedsætte sikkerhedsudvalg;

| — | mindstemål af social sikring og overholdelse af ILO’s arbejdsnormer; |
| --- | --- |

—

mindstemål af social sikring og overholdelse af ILO’s arbejdsnormer;

| — | retten til kollektive forhandlinger; |
| --- | --- |

—

retten til kollektive forhandlinger;

| 8. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om fortsat at engagere sig aktivt i alle multilaterale verdensfora om erhvervsliv, globale værdikæder, menneske- og arbejdstagerrettigheder, økonomisk vækst og bæredygtig udvikling for at fremme de europæiske værdier, der er fastlagt i traktaterne, under hensyntagen til nødvendigheden af at beskytte de små og mellemstore virksomheders særlige kendetegn; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over de igangværende forhandlinger om en bindende FN-traktat om multinationale selskaber og menneskerettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at engagere sig konstruktivt i forhandlingerne, til at spille en aktiv rolle og bidrage til udviklingen af konkrete forslag, herunder adgang til retsmidler, og til at koncentrere hele deres indsats på at opnå et positivt udfald, og at tilskynde handelspartnere til at engagere sig i lignende omfang; opfordrer Kommissionen til i den forbindelse at overveje mulighederne for omfattende obligatoriske due diligence-bestemmelser, som eventuelt skal gælde på verdensplan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde anvendelsen og øge effektiviteten af de nationale handlingsplaner til gennemførelse af FN's vejledende principper for erhvervslivet og menneskerettighederne; understreger, at otte ud af de 13 nationale handlingsplaner, der allerede er godkendt, stammer fra EU-medlemsstater, og glæder sig over, at der er ved at blive udarbejdet yderligere 11 nationale handlingsplaner i EU; anmoder Kommissionen om at bistå med og fremme gennemførelsen af disse vejledende FN-principper; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over konvergensen mellem de internationale standarder for erhvervsliv og menneskerettigheder, især mellem de vejledende FN-principper og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over indarbejdelsen af princippet om anstændigt arbejde og de fire søjler i ILO's dagsorden for anstændigt arbejde i FN's mål for bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til rent faktisk at anvende disse standarder og inden for rammerne af ILO at arbejde hen imod vedtagelsen af en ny international arbejdsstandard for anstændigt arbejde i globale værdikæder, der navnlig skal kræve, at alle virksomheder skal foretage en løbende risikovurdering af konsekvenserne af deres virksomhed for menneskerettighederne, for arbejdstagerne og i lokalsamfundene, og til at træffe passende forebyggende, afhjælpende og afbødende foranstaltninger for dem, der berøres af disse aktiviteter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | støtter alle globale initiativer til bekæmpelse af korruption, herunder gennemskuelighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI), Kimberleyprocessen, den internationale konference om De Store Søers Område (ICGLR), principperne i FN's Global Compact for virksomheder, OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder; minder om, at producentlandene navnlig er forpligtede til at gennemføre og håndhæve relevant lovgivning, bl.a. vedrørende sikring af retsstatsprincippet og bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at det ud over ordninger vedrørende import og eksport af mineraler og metaller også er afgørende for udviklingen af konfliktramte områder eller risikoområder at etablere gennemskuelige ordninger for driftsrettigheder og toldafgifter; understreger derfor behovet for at udarbejde en oversigt over de foranstaltninger for socialt ansvar, som europæiske virksomheder allerede gennemfører, og øge koordineringen og udvekslingen af oplysninger og bedste praksis med henblik på mere effektivt at kunne fastlægge god praksis og bidrage til etableringen af en fælles handlingsramme på europæisk plan; opfordrer Kommissionen til at fremskynde initiativer vedrørende virksomhedernes sociale ansvar og due diligence i hele forsyningskæden; |
| --- | --- |

14.

| 15. | påpeger, at stabil adgang til råvarer er vigtigt for konkurrencedygtigheden på verdensmarkedet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger betydningen af at gennemføre, håndhæve og omsætte eksisterende lovgivning om globale værdikæder på såvel regionalt, nationalt og internationalt plan; |
| --- | --- |

16.

Virksomhedernes ansvar

| 17. | understreger, at handel og menneskerettigheder styrker hinanden, og at erhvervslivet spiller en vigtig rolle for så vidt angår skabelsen af incitamenter til fremme af menneskerettigheder, demokrati og virksomhedernes ansvar; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over de mange lovende initiativer i den private sektor, som f.eks. adfærdskodekser, mærkning, egenvurdering og social revision, hvilket har bidraget betydeligt til de seneste forbedringer med hensyn til respekt for menneskerettighederne og arbejdstagerrettighederne i de globale forsyningskæder; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er dybt bekymret over eksempler på menneskerettighedskrænkelser og trusler mod den miljømæssige bæredygtighed, der er et resultat af nogle virksomheders ledelsesbeslutninger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af klare internationale regler om virksomhedernes sociale ansvar, globale værdikæder og due diligence; glæder sig over den intelligente blanding af lovtiltag og frivillige foranstaltninger, som har givet nogle positive resultater i de seneste år og sat virksomhederne i stand til at finde deres egne dynamiske og innovative tiltag; understreger, at samordning og udveksling af informationer og bedste praksis kan bidrage til at øge effektiviteten af private og offentlige værdikædeinitiativer og opnå positive resultater; minder imidlertid om, at frivillige ordninger for virksomhedernes social ansvar også kan føre til illoyal konkurrence for leverandører, der har valgt at leve op til internationale miljø- og arbejdsstandarder og har vist sig ikke at være tilstrækkelig til i sig selv at sikre fuld overholdelse af internationale standarder og forpligtelser gennem due diligence-politikker; understreger i den forbindelse nødvendigheden af en gennemgang af de tiltag vedrørende virksomhedernes sociale ansvar, som europæiske virksomheder er i gang med at gennemføre, for dermed lettere at kunne identificere god forretningspraksis og medvirke til at etablere fælles rammer for disse aktiviteter i Europa; er overbevist om, at EU hurtigt bør søge at finde frem til måder, hvorpå der kan udvikles åbenhedsstrategier og -regler for globale værdikæder, herunder overvejelse af mulighederne for en øjeblikkelig indsats for at udvikle bindende håndhævelsesregler og hertil knyttede retsmidler samt uafhængige tilsynsordninger, der inddrager EU-institutionerne, medlemsstaterne og civilsamfundet; understreger, at sådanne pligter skal følge de skridt, der er fastsat i FN's vejledende principper og OECD's retningslinjer vedrørende proaktiv identifikation af risici for krænkelser af menneskerettighederne, udarbejdelse af stringente og håndgribelige handlingsplaner til forebyggelse eller begrænsning af disse risici, en hensigtsmæssig reaktion på kendte krænkelser samt åbenhed; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at lægge større vægt på sådanne bestemmelser og også fremme anvendelsen af sektorspecifikke OECD-retningslinjer og FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder; understreger behovet for formelt at inddrage civilsamfundet i gennemførelsesprocessen ved hjælp af strukturer, der oprettes gennem kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at støtte arbejdet i internationale standardiseringsorganer som International Standardization Organisation -ISO 26000- og Global Reporting Initiative for at tilskynde virksomhederne til at aflægge beretning om bæredygtighed og værdiskabelse i hele forsyningskæden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at europæiske og internationale virksomheder fuldstændigt overholder OECD's retningslinjer for multinationale selskaber og de sektorspecifikke OECD-retningslinjer, såsom due diligence-retningslinjerne for ansvarlige forsyningskæder for mineraler fra konfliktramte områder; opfordrer til en styrkelse af den rolle, som OECD's nationale kontaktpunkter og deres samarbejde med uafhængige nationale og regionale menneskerettighedsinstitutioner spiller med henblik på at forbedre forvaltningen af globale værdikæder; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at opdatere sin strategi for virksomhedernes sociale ansvar med henblik på at skærpe de sociale og miljømæssige standarder og navnlig insistere på, at der medtages bestemmelser om virksomhedernes sociale ansvar i de handels- og investeringsaftaler, som EU forhandler om; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at samordning og udveksling af oplysninger og bedste praksis kan bidrage til at styrke effektiviteten af private og offentlige initiativer vedrørende til værdikæder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at Europa-Parlamentet i 2010 krævede, at virksomhederne skulle offentliggøre status over varetagelsen af deres sociale ansvar, at der skulle indføres krav om due diligence i alle virksomheder, og at begrebet virksomhedernes sociale ansvar skulle konsolideres på grundlag af en harmoniseret definition af forholdet mellem moderselskaber med henblik på at fastslå det enkelte selskabs juridiske ansvar; noterer sig derfor med tilfredshed, at der i henhold til direktivet om ikke-finansiel rapportering fra 2017 vil gælde et krav om, at store virksomheder skal offentliggøre ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed; bemærker imidlertid, at kravet til store virksomheder om offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger endnu ikke er udvidet til at omfatte alle aktører, der opererer inden for de globale værdikæder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | henviser til initiativet med det grønne kort, som blev lanceret af en række nationale parlamenter efter vedtagelsen af den franske lov om multinationale selskabers pligt til at udvise påpasselighed; opfordrer Kommissionen til at overveje et lovforslag om pligt til due diligence i virksomheder, som opererer både i og uden for EU, under hensyntagen til dommen fra den franske forfatningsdomstol, navnlig om forholdsmæssigheden af sanktioner; |
| --- | --- |

26.

| 27. | minder om, at politikken om virksomhedernes sociale ansvar skal tage hensyn til små og mellemstore virksomheders særlige kendetegn og være så fleksibel, at den sikrer, at virksomhederne ikke udsættes for uforholdsmæssigt store byrder; opfordrer derfor Kommissionen til at oprette en særlig helpdesk for små og mellemstore virksomheder med særlig fokus på mikrovirksomheder og små virksomheder, og støtte dem med skræddersyede kapacitetsopbygningsprogrammer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at globale værdikæder ikke slutter, når produktet når forbrugeren, men tillige omfatter affald, og hvordan det behandles; opfordrer til, at der tages hensyn til produktets fulde livscyklus og til, at der overvejes en skærpelse af bestemmelserne om globale værdikæder til at omfatte bortskaffelse af affald uden at skade mennesker eller miljøet; opfordrer EU til at fremme det internationale samarbejde og en bedre afstemning af lovgivningen om udtjente produkter og materialer og til at hjælpe partnerlandene med at udvikle skærpede nationale forskrifter og håndhævelseskapaciteten; opfordrer EU til at sikre, at sporbarheden også gælder for denne del af produktets levetid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at handle hurtigt og til at følge de detaljerede forslag, der er indeholdt i Parlamentets beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande; |
| --- | --- |

29.

Sikring af, at initiativer fra den private sektor får en mere fremtræden rolle

| 30. | understreger de resultater, der er opnået gennem den private sektors indsats; understreger, at den private sektor skal forfølge strategier for bæredygtighed, ikke blot for at forhindre skade på sit omdømme, men også fordi det skaber nye muligheder for dem og mindsker deres afhængighed af knappe ressourcer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger forbrugerens afgørende rolle (og virkningerne af dårlig omtale); minder om, at ingen forbruger ønsker at fortsætte med at købe produkter, som er fremstillet af børn, udnyttede mænd og kvinder, eller produkter, eller som forårsager store miljøskader; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen til at finde nye måder, hvorpå man kan støtte den private sektors indsats for at gøre globale værdikæder mere bæredygtige og for at udvikle inkluderende forretningsmodeller og partnerskaber med forskellige beslægtede private interesserede parter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at der er brug for en intelligent blanding af privat og offentlig finansiering for at fremme bæredygtige globale værdikæder: mener, at dette skal bygge på eksisterende strukturer og programmer, der har været vellykkede, når det gælder fremme af ansvarlig forretningsadfærd; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over de mange lovende initiativer fra den private sektor såsom adfærdskodekser, mærkning, selvevaluering og sociale revisioner og anerkender, at FN's Global Compact, ISO 26000-standarden om socialt ansvar, ILO's trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik og OECD's retningslinjer for multinationale selskaber er redskaber, der kan øge ansvarligheden i virksomhedernes erhvervsvirksomhed; opfordrer virksomheder — hvad enten de er europæiske eller ej — til at udvise due diligence på menneskerettighedsområdet og til at indarbejde deres resultater i interne politikker og procedurer, således at der tildeles ressourcer og beføjelser i overensstemmelse hermed; understreger, at dette kræver, at der afsættes de nødvendige ressourcer; understreger, at gennemskuelighed og kommunikation for så vidt angår de foranstaltninger, som er truffet med henblik på at undgå menneskerettighedskrænkelser i tredjelande, er af afgørende betydning for at sikre behørigt demokratisk tilsyn og sætte forbrugerne i stand til at træffe valg, der er baseret på kendsgerninger; |
| --- | --- |

34.

EU's frihandelsaftaler og globale værdikæder

| 35. | glæder sig over den nye handels- og investeringsstrategi for Den Europæiske Union »Handel for Alle«; opfordrer Kommissionen til i sin handels- og investeringspolitik og i sine frihandelsaftaler at tage fat på problemerne i forbindelse med udviklingen af globale værdikæder ved at overveje følgende foranstaltninger:






  a) | styrkelse af forudgående konsekvensanalyser af bæredygtigheden af handel (ex ante Trade Sustainability Impact Assessments (TSIAs)) gennem tilføjelse af vurderingskriterier vedrørende menneskerettigheder og køn og ved at gøre de efterfølgende TSIA’er med input fra civilsamfundet obligatoriske og offentligt tilgængelige; |
| --- | --- | --- |

35.

a)

styrkelse af forudgående konsekvensanalyser af bæredygtigheden af handel (ex ante Trade Sustainability Impact Assessments (TSIAs)) gennem tilføjelse af vurderingskriterier vedrørende menneskerettigheder og køn og ved at gøre de efterfølgende TSIA’er med input fra civilsamfundet obligatoriske og offentligt tilgængelige;

| b) | fuldstændig gennemførelse af Parlamentets henstillinger fra 2010 og 2016 om kapitler om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftaler, hvilket vil indebære omfattende håndhævelse og ambitiøse kapitler om handel og bæredygtig udvikling og behandling af følgende aspekter:






  i) | et tilsagn fra alle parter om at ratificere og effektivt at gennemføre de otte grundlæggende og de fire prioriterede ILO-konventioner samt de internationale multilaterale miljøaftaler; |
| --- | --- | --- |

b)

fuldstændig gennemførelse af Parlamentets henstillinger fra 2010 og 2016 om kapitler om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftaler, hvilket vil indebære omfattende håndhævelse og ambitiøse kapitler om handel og bæredygtig udvikling og behandling af følgende aspekter:

i)

et tilsagn fra alle parter om at ratificere og effektivt at gennemføre de otte grundlæggende og de fire prioriterede ILO-konventioner samt de internationale multilaterale miljøaftaler;

| ii) | inddragelse af menneskerettighedsklausuler og kapitler om handel og bæredygtig udvikling under den almindelige tvistbilæggelsesmekanismens beføjelser på lige fod med de øvrige bestemmelser i en aftale; |
| --- | --- |

ii)

inddragelse af menneskerettighedsklausuler og kapitler om handel og bæredygtig udvikling under den almindelige tvistbilæggelsesmekanismens beføjelser på lige fod med de øvrige bestemmelser i en aftale;

| iii) | mulighed for at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet kan klage og søge erstatning gennem en klageprocedure; |
| --- | --- |

iii)

mulighed for at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet kan klage og søge erstatning gennem en klageprocedure;

| iv) | effektive afskrækkende foranstaltninger, bl.a. i form af pengebøder i tilfælde af påviste alvorlige krænkelser af bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

iv)

effektive afskrækkende foranstaltninger, bl.a. i form af pengebøder i tilfælde af påviste alvorlige krænkelser af bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling;

| c) | medtagelse af håndhævelige bestemmelser om bekæmpelse af korruption og beskyttelse af whistleblowere, som er underlagt EU-kompetence, i alle fremtidige frihandelsaftaler; understreger i den forbindelse, at de kontraherende parter til handels- og investeringsaftaler bør virke for at fremme en aktiv medvirken fra den private sektors, civilsamfundsorganisationernes og nationale konsulentgruppers side i forbindelse med gennemførelsen af korruptionsbekæmpelsesprogrammer og -klausuler i internationale handels- og investeringsaftaler; |
| --- | --- |

c)

medtagelse af håndhævelige bestemmelser om bekæmpelse af korruption og beskyttelse af whistleblowere, som er underlagt EU-kompetence, i alle fremtidige frihandelsaftaler; understreger i den forbindelse, at de kontraherende parter til handels- og investeringsaftaler bør virke for at fremme en aktiv medvirken fra den private sektors, civilsamfundsorganisationernes og nationale konsulentgruppers side i forbindelse med gennemførelsen af korruptionsbekæmpelsesprogrammer og -klausuler i internationale handels- og investeringsaftaler;

| d) | medtagelse af spærreklausuler med et bestemt minimumsniveau for sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige standarder, herunder for dyrevelfærd, i alle EU's handelsaftaler, så parterne forhindres i at sænke deres sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige standarder for at fremme eksporten og tiltrække investeringer; |
| --- | --- |

d)

medtagelse af spærreklausuler med et bestemt minimumsniveau for sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige standarder, herunder for dyrevelfærd, i alle EU's handelsaftaler, så parterne forhindres i at sænke deres sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige standarder for at fremme eksporten og tiltrække investeringer;

| e) | medtagelse af bestemmelser om åbenhed i skatteanliggender (herunder OECD’s centrale åbenhedsstandarder) og styrkelse af samarbejdet om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, skattesving, skatteunddragelse og skatteundgåelse i frihandelsaftaler, hvilket klart skal fremgå af kravene til åbning af markederne for finansielle tjenesteydelser; |
| --- | --- |

e)

medtagelse af bestemmelser om åbenhed i skatteanliggender (herunder OECD’s centrale åbenhedsstandarder) og styrkelse af samarbejdet om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, skattesving, skatteunddragelse og skatteundgåelse i frihandelsaftaler, hvilket klart skal fremgå af kravene til åbning af markederne for finansielle tjenesteydelser;

| f) | supplering af alle disse bestemmelser med støtteforanstaltninger for udviklingslandene og en nøje kontrol gennemførelsen af dem, bl.a. gennem bidrag fra de nationale parlamenter og civilsamfundet; |
| --- | --- |

f)

supplering af alle disse bestemmelser med støtteforanstaltninger for udviklingslandene og en nøje kontrol gennemførelsen af dem, bl.a. gennem bidrag fra de nationale parlamenter og civilsamfundet;

| g) | styrkelse af sammenhængen mellem de prioriteter, der blev vedtaget bilateralt, for gennemførelsen af kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftaler og finansieringsstøtten fra EU's programmer for udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

g)

styrkelse af sammenhængen mellem de prioriteter, der blev vedtaget bilateralt, for gennemførelsen af kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftaler og finansieringsstøtten fra EU's programmer for udviklingssamarbejde;

| 36. | minder på den ene side om den centrale rolle, som små og mellemstore virksomheder kan spille i den globale værdikæde, og på den anden side om fordelene ved øget integration af små og mellemstore virksomheder i den globale værdikæde; opfordrer Kommissionen til at medtage kapitler om små og mellemstore virksomheder i alle fremtidige handelsaftaler; opfordrer endvidere Kommissionen til i den forbindelse at evaluere de eksisterende støttestrukturer, der er til rådighed for små og mellemstore virksomheder, der ønsker at få adgang til de globale værdikæder, og vurdere og om nødvendigt ajourføre strategien »Små virksomheder i den store verden« fra 2011 for yderligere at lette små og mellemstore virksomheders medvirken i de globale værdikæder; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at de globale værdikæder ofte omfatter produktion og levering af tjenesteydelser i eksportproduktionszoner (EPZ), hvor arbejdstager- og miljørettighederne adskiller sig fra dem, der gælder i det pågældende land, og ofte er begrænsede; opfordrer Kommissionen til at sikre, at de sociale og miljømæssige standarder, der gælder i frihandelsaftaler, anvendes på hele handelspartnernes territorium, inklusive i eksportforarbejdningszoner (EPZ); |
| --- | --- |

37.

Mærkning, sporbarhed og toldoplysninger

| 38. | opfordrer EU til at arbejde hen imod en hensigtsmæssig og effektive løsning vedrørende indførelse af en gennemskuelig og velfungerende obligatorisk mærkningsordning for social og miljømæssige sporbarhed igennem hele produktionskæden i overensstemmelse med WTO's aftale om tekniske handelshindringer og samtidig gøre en tilsvarende indsats på internationalt plan; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre lovgivning om mærkning af oprindelsen af produkter, der kommer ind på EU-markedet, eller at foreslå regler, der garanterer en effektiv sporbarhed; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen og tilskynder medlemsstaterne til at finde måder, hvorpå parter, som virker i almenhedens interesse, på grundlag af en behørig begrundelse og efter anmodning med henvisning til almenhedens interesse kan få adgang til toldoplysninger, der er indsamlet fra virksomheder, der handler med produkter, der importeres til EU; |
| --- | --- |

40.

Jurisdiktion og adgang til retsmidler

| 41. | bekræfter det presserende behov for effektivt at gribe ind over for multinationale selskabers krænkelser af menneskerettigheder, når de forekommer, og at løse de juridiske problemer, der skyldes virksomhedernes ekstraterritoriale dimension, navnlig ved at fastlægge fælles juridiske krav i hele forsyningskæden; opfordrer medlemsstaterne til at tage passende skridt for at fjerne de økonomiske og proceduremæssige hindringer for ofres civile søgsmål; |
| --- | --- |

41.

| 42. | gentager opfordringen til Kommissionens til at overveje en udvidelse af bestemmelserne om straffemyndighed i henhold til Bruxelles I-forordningen til at omfatte tredjelandssagsøgere i søgsmål mod selskaber, der har en klar tilknytning til en medlemsstat eller virksomheder, hvor EU er et vigtigt afsætningsmarked, og opfordrer Kommissionen til i givet fald hurtigt at fremsætte et forslag for Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om, at erhvervsvirksomheder bør oprette klagemekanismer på operativt plan for arbejdstagere, der er omfattet af deres virksomhed, herunder i eksportforarbejdningszoner; gentager sin opfordring til, at EU og medlemsstaterne tager passende skridt til at fjerne de juridiske, proceduremæssige og institutionelle hindringer for adgang til effektive retsmidler; |
| --- | --- |

43.

Ligestilling og børns rettigheder

| 44. | minder om, at ligestillingen er fast forankret i alle EU's politikker i overensstemmelse med artikel 8 i TEUF; beklager, at kønsaspektet ikke er nævnt i strategien »Handel for alle«, og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til ligestilling og styrkelse af kvinderens stilling i forbindelse med midtvejsevalueringen af strategien; opfordrer Kommissionen til at sikre, at kønsperspektivet medtages og integreres i handels- og investeringspolitikken, strategien for bistand til handel og alle fremtidige frihandelsaftaler og konsekvensanalyser; opfordrer Kommissionen til at fortsætte drøftelserne og forhandlingerne i WTO om at få taget hensyn til ligestilling mellem mænd og kvinder i WTO's handels. og investeringspolitik; opfordrer Kommissionen til at indsamle kønsopdelte oplysninger om globale værdikæder, navnlig inden for landbrugssektoren, under hensyntagen til styrkelsen af kvindernes stilling ud over til lønforhold og forhold, der fører til vold mod kvinder, og sociale forhold som forældreorlov og sundhed med henblik på at skabe et retsgrundlag, der modvirker de negative bivirkninger af de globale værdikæder; glæder sig over, at spørgsmålet om ligestilling mellem mænd og kvinder indgår i forhandlingerne om ajourføring af aftalen mellem EU og Chile og udgør en del af den fremtidige ajourførte aftale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | efterlyser en dybtgående analyse af forskelle og uligheder inden for rammerne af de globale værdikæder: i) kønsforskelle i forbrug af tid, primært som følge af kvinders primære ansvar for reproduktivt arbejde; ii) kønsforskelle i adgangen til produktionsudstyr og -midler, navnlig jord, kredit, uddannelse og netværk, og iii) kønsforskelle, der skyldes mangler og forskelsbehandling på markeder og institutioner; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at kvinder som regel er dem, der rammes hårdest, og at handel med kvindelige arbejdstagere meget ofte foregår sideløbende med sexrelateret handel med kvinder og drab på kvinder og piger; |
| --- | --- |

46.

| 47. | foreslår, at der udvikles en specifik strategi i forbindelse med den internationale handel og EU’s handelspolitik vedrørende globale værdikæder for formelt at beskytte personer, der fordømmer kvindedrab, handel med arbejdstagere og seksuel menneskehandel, og forsvare ofrene; understreger, at sådanne personer bør anerkendes og beskyttes på lige fod med det, der kræves for whistleblowere i forbindelse med international handel og EU-handel; |
| --- | --- |

47.

| 48. | minder om, at kvinder i stigende grad er til stede på arbejdsmarkedet, men at de stadig er overrepræsenteret i ufaglærte job med lave lønninger, at de mangler adgang til socialsikring, herunder barselsorlov, og at de ofte forskelsbehandles og udsættes for seksuel chikane; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at fremme bæredygtige offentlige indkøb ved at anvende specifikke krav om respekt for menneskerettighederne og folkeretten, især med hensyn til fremme af ligestillingen mellem kønnene og overholdelse af de europæiske konkurrenceregler samt om åbenhed omkring leverandører og deres internationale forsyningskæder; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger betydningen af, at de lande, som endnu ikke har ratificeret ILO-konvention nr. 182 om de værste former for børnearbejde og nr. 138 om lavalder for tilladelse til beskæftigelse og arbejde, gør det; minder om, at EU i overensstemmelse med sit værdigrundlag er forpligtet til at udrydde de værste former for børnearbejde på globalt plan og blandt andet arbejde for et forbud mod børnearbejde som led i sin optræden udadtil, jf. artikel 21 i TEU; gentager sin opfordring til en harmonisering og styrkelse af kontrollen med import og forsyningskæder for at sikre, at kun produkter, som ikke er fremstillet ved hjælp af tvangsarbejde, børnearbejde eller moderne former for slaveri kommer ind på EU-markedet; understreger sin støtte til igangværende initiativer til fordel for små og mellemstore virksomheder og organisationer for mindre landbrug med henblik på at gøre det muligt for dem at opnå en større andel af værdien i de globale værdikæder, f.eks. i forbindelse med retfærdig handel (fair trade); understreger, at det er vigtigt, at bekæmpelsen af tvangsarbejde og børnearbejde indarbejdes i alle EU's frihandelsaftaler gennem kapitler om bæredygtig udvikling for at sikre, at dette mål deles af handelspartnerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forsvare dette forslag i alle internationale fora, herunder ILO, OECD, FN og WTO med henblik på at gøre fremskridt i kampen mod tvangsarbejde og børnearbejde; understreger i denne forbindelse, at målet om produkter, som ikke er fremstillet ved hjælp af børnearbejde, kun kan opnås, hvis det går hånd i hånd med indførelsen af en løn, man kan leve af, for barnets familiemedlemmer; |
| --- | --- |

50.

Udviklingslande

| 51. | understreger, at de globale værdikæder er en værdifuld lejlighed for virksomheder i udviklingslandene, og navnlig for små og mellemstore virksomheder, til at blive inddraget i verdensøkonomien; understreger, at specifikke politikker og ledsageforanstaltninger er nøglen til at opnå dette mål og til at udvide de potentielle fordele til alle arbejdstagere i vore handelspartnerlande, især politikker, der tager sigte på at gøre de administrative procedurer mere effektive, eller som hjælper de pågældende virksomhederne med at øge merværdien og styrke deres deltagelse i de globale værdikæder og med at forbedre deres sociale og miljømæssige standarder; påpeger, at revisionen af GSP og GSP + bør omfatte bindende bestemmelser om menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøbeskyttelse; bemærker, at mange udviklingslande har begrænset kapacitet og begrænsede ressourcer til effektivt at håndhæve overholdelsen af sociale og miljømæssige standarder og forordninger; opfordrer EU til at styrke kapacitetsopbygningen og yde regeringerne i partnerudviklingslandene teknisk bistand, når det er muligt og nødvendigt; |
| --- | --- |

51.

| 52. | minder om 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og tilgangen med bæredygtig produktion, bæredygtigt forbrug og anstændigt arbejde og opfordrer Kommissionen til i sin tilbagemelding på en gennemskuelig måde at behandle hvert enkelt bæredygtige udviklingsmål; gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne til at bruge handel som et middel til at fremme bæredygtig udvikling og god regeringsførelse i overensstemmelse med principperne for sammenhæng i udviklingspolitikken; understreger, at EU's handels- og investeringsaftaler, der indgås med udviklingslandene, bør være i overensstemmelse med de bæredygtige udviklingsmål; gentager, at udviklingslandene har ret til at regulere investeringer for at sikre, at alle investorer, herunder udenlandske investorer, pålægges forpligtelser og opgaver med henblik på at respektere menneskerettigheder og arbejds- og miljøstandarder; |
| --- | --- |

52.

| 53. | glæder sig over ikrafttrædelsen af aftalen om handelslettelser, som, hvis den gennemføres korrekt, vil forenkle og modernisere toldprocedurerne, hvilket gør det nemmere for udviklingslande, som generelt har større grænsehindringer, at blive integreret i det globale handelssystem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at støtte de små og mellemstore virksomheders effektive deltagelse i de globale værdikæder ved at støtte partnerskaber mellem små og mellemstore virksomheder og sammenslutninger af mindre landbrug i udviklingslandene, der sigter mod at sikre producenterne en større andel af værdien og samtidig sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskerettigheder og sociale og miljømæssige rettigheder, som det er tilfældet i forbindelse med fair trade; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen til at sikre en effektiv håndhævelse af og tilsyn med menneskerettighedsforholdene i forbindelse med ensidige handelspræferencer, der ydes i henhold til den generelle præferenceordning (GSP), og at de procedurer, der gælder i tilfælde af eventuel manglende overholdelse af disse betingelser, gennemføres i fuld overensstemmelse med forordningen om globale værdikæder; |
| --- | --- |

55.

| 56. | forventer, at midtvejsevalueringen af den generelle toldpræferenceordning vil præcisere definitionerne og indeholde en tilbundsgående vurdering af den nuværende ordning; mener, at handelspolitikken bør være et middel til at tilskynde EU’s handelspartnere til at indføre højere social-, arbejdsmarkeds- og miljøstandarder, hvilket kunne opnås gennem incitamenter i form af yderligere toldpræferencer for produkter, der er fremstillet på en bæredygtig måde; mener, at dette mål kræver en revision af GSP-forordningen, og foreslår i den forbindelse at anvendelsesområdet kommer til at omfatte bestemmelser om virksomhedernes sociale ansvar for at sikre, at multinationale selskaber overholder nationale og internationale juridiske forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder og arbejds- og miljøstandarder; opfordrer til, at der lægges særlig vægt på situationen med hensyn til arbejdstagerrettigheder og fagforeninger i eksportproduktionszonerne, og opfordrer Kommissionen til at behandle dette emne i tæt samarbejde med ILO i forbindelse med revisionen af den generelle præferenceordning; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle EU-finansierede udviklingsprojekter, herunder blandede projekter, ikke alene er fuldt ud i overensstemmelse med de internationalt aftalte principper for udviklingseffektivitet, men at de også fuldt ud respekterer princippet om frit, forudgående og informeret samtykke som fastsat i ILO's konvention nr. 169; |
| --- | --- |

57.

Oprindelsesbestemmelser

| 58. | henviser til, at forenklede, effektive og præferentielle oprindelsesbestemmelser spiller en afgørende rolle i forbindelse med globale værdikæder; erkender, at ufleksible og komplicerede oprindelsesbestemmelserne kan hæmme effektive handelsmønstre; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer Kommissionen til i videst muligt omfang at anvende multilaterale oprindelsesregler som de foretrukne oprindelsesregler i frihandelsaftaler; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udarbejdelsen af særlige præferenceordninger for oprindelsesbestemmelser i frihandelsaftaler at sænke kravene til merværdi og tillade ændring af toldunderkategorier og »enkelttransformation« som en oprindelsesbestemmelser; |
| --- | --- |

59.

| 60. | anmoder Kommissionen om navnlig i forbindelse med forhandlingerne om frihandelsaftaler med lande, der i øjeblikket drager fordel af den generelle præferenceordning og Alt-Andet-End-Våben-præferencerne, at sikre, at udformningen af oprindelsesbestemmelserne ikke forstyrrer de økonomiske processer; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mener, at øget kumulation i frihandelsaftaler ikke bør ses som et middel til liberalisering ad bagdøren, men snarere som et redskab til at sætte lande i stand til at specialisere sig i økonomiske aktiviteter i henhold til logikken om komparative fordele; |
| --- | --- |

61.

Intellektuelle ejendomsrettigheder og datastrømme

| 62. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at beskytte hele spektret af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder patenter, varemærker, ophavsret, mønstre, geografiske betegnelser, mærkning af oprindelse og lægemidler, samtidig med at der sikres adgang til rimelige priser på lægemidler både på WTO-plan og gennem frihandelsaftaler; opfordrer Kommissionen til at tage yderligere skridt i retning af en mulig udvidelse af beskyttelsen af geografiske betegnelser til at omfatte ikke-landbrugsprodukter, som det allerede er sket i flere tredjelande gennem forskellige lovtiltag; opfordrer til et åbent og inklusivt samarbejde med tredjeparter om at bekæmpe svindel og forfalskede varer, der udnytter tilliden til varemærker og kendte mærkevarer; |
| --- | --- |

62.

| 63. | erkender, at digital innovation og datastrømme er afgørende drivkræfter for servicesektoren og et væsentligt element i de globale værdikæder for traditionelle fremstillingsvirksomheder, hvorfor obligatoriske lokaliseringskrav så vidt muligt skal bekæmpes både inden og uden for Europa, samtidig med at der tages hensyn til nødvendige undtagelser, der er baseret på legitime offentlige formål som for eksempel forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af grundlæggende rettigheder; minder om, at beskyttelse af datastrømme og retten til privatlivets fred ikke udgør en handelshindring, men er grundlæggende rettigheder, som er forankret i artikel 39 i EU-traktaten, artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i artikel 12 i verdenserklæringen om menneskerettighederne; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Verdenshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0299.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0298.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0208.

(4)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 101.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0405.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0196.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0098.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0041.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0252.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0265.

(11)  EUT L 130 af 19.5.2017, s. 1.

(12)  EUT L 295 af 12.11.2010, s. 23.

(13)  EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1.

(14)  EUT L 351 af 20.12.2012, s. 1.

(15)  EUT L 330 af 15.11.2014, s. 1.

(16)  http://childrenandbusiness.org

(17)  Definition af små og mellemstore virksomheder http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:32003H0361&from=EN

---

Onsdag den 13. september 2017

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/48

---

P8_TA(2017)0334

EU's politiske forbindelser med Indien

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om EU's politiske forbindelser med Indien (2017/2025(INI))

(2018/C 337/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Indien, der blev oprettet i 2004, og til den fælles handlingsplan for det strategiske partnerskab mellem Indien og EU af 7. september 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Indien, der blev oprettet i 2004, og til den fælles handlingsplan for det strategiske partnerskab mellem Indien og EU af 7. september 2005,

| — | der henviser til handlingsdagsordenen for EU og Indien 2020, som blev vedtaget på det 13. topmøde mellem EU og Indien, og til den fælles erklæring fra samme topmøde, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsdagsordenen for EU og Indien 2020, som blev vedtaget på det 13. topmøde mellem EU og Indien, og til den fælles erklæring fra samme topmøde,

| — | der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik fra juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik fra juni 2016,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. september 2001 med titlen »Europa og Asien: strategiske rammer for styrkede partnerskaber« (COM(2001)0469), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. september 2001 med titlen »Europa og Asien: strategiske rammer for styrkede partnerskaber« (COM(2001)0469),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 234/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et partnerskabsinstrument for samarbejde med tredjelande (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 234/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et partnerskabsinstrument for samarbejde med tredjelande (1),

| — | der henviser til sin henstilling af 28. oktober 2004 til Rådet om forbindelserne mellem EU og Indien (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 28. oktober 2004 til Rådet om forbindelserne mellem EU og Indien (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. september 2005 om forslag til et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. september 2005 om forslag til et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. september 2008 om forberedelsen af topmødet mellem EU og Indien (Marseille, den 29. september 2008) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. september 2008 om forberedelsen af topmødet mellem EU og Indien (Marseille, den 29. september 2008) (4),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Indien, herunder beslutninger om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Indien, herunder beslutninger om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet,

| — | der henviser til sin beslutning af 2. februar 2012 om EU’s eksterne politik over for BRICS-landene og andre nye stormagter: målsætninger og strategier (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. februar 2012 om EU’s eksterne politik over for BRICS-landene og andre nye stormagter: målsætninger og strategier (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. april 2016 om EU i et foranderligt globalt miljø — en tættere forbundet, mere konfliktfyldt og mere kompleks verden (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. april 2016 om EU i et foranderligt globalt miljø — en tættere forbundet, mere konfliktfyldt og mere kompleks verden (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om pirateri (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om pirateri (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2016 om nuklear sikkerhed og ikkespredning (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2016 om nuklear sikkerhed og ikkespredning (8),

| — | der henviser til Udenrigsudvalgets besøg i Indien den 21.-22. februar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsudvalgets besøg i Indien den 21.-22. februar 2017,

| — | der henviser til det 11. topmøde mellem Asien og Europa (ASEM), som blev holdt i Ulaanbaatar den 15.-16. juli 2016, og til det 9. møde i Det Parlamentariske Partnerskab Asien-Europa (ASEP), som blev holdt i Ulaanbaatar den 21.-22. april 2016, samt til de respektive erklæringer, der blev vedtaget på de to møder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 11. topmøde mellem Asien og Europa (ASEM), som blev holdt i Ulaanbaatar den 15.-16. juli 2016, og til det 9. møde i Det Parlamentariske Partnerskab Asien-Europa (ASEP), som blev holdt i Ulaanbaatar den 21.-22. april 2016, samt til de respektive erklæringer, der blev vedtaget på de to møder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0242/2017),

| A. | der henviser til, at EU og Indien er verdens to største demokratier, der begge trækker på dybe kulturhistorier og er stærkt engageret i fremme af fred, stabilitet, sikkerhed, velfærd, bæredygtig udvikling samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, retsstatsprincippet og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Indien er verdens to største demokratier, der begge trækker på dybe kulturhistorier og er stærkt engageret i fremme af fred, stabilitet, sikkerhed, velfærd, bæredygtig udvikling samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, retsstatsprincippet og god regeringsførelse;

| B. | der henviser til, at EU og Indien i løbet af de sidste to årtier har opbygget et strategisk partnerskab baseret på fælles værdier og interesser, da de er naturlige partnere og stabilitetsfaktorer i den nuværende multipolare verden; der henviser til, at dette strategiske partnerskab bør styrkes, da det har et stort potentiale til at skabe en ny dynamik på internationalt plan, herunder i FN, og takle spørgsmål som f.eks. målene for bæredygtig udvikling og mellemfolkelige kontakter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og Indien i løbet af de sidste to årtier har opbygget et strategisk partnerskab baseret på fælles værdier og interesser, da de er naturlige partnere og stabilitetsfaktorer i den nuværende multipolare verden; der henviser til, at dette strategiske partnerskab bør styrkes, da det har et stort potentiale til at skabe en ny dynamik på internationalt plan, herunder i FN, og takle spørgsmål som f.eks. målene for bæredygtig udvikling og mellemfolkelige kontakter;

| C. | der henviser til, at der på det 13. topmøde mellem EU og Indien, der fandt sted den 30. marts 2016 efter en periode på fire år, blev vedtaget en ny køreplan for det strategiske partnerskab for de næste fem år; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der på det 13. topmøde mellem EU og Indien, der fandt sted den 30. marts 2016 efter en periode på fire år, blev vedtaget en ny køreplan for det strategiske partnerskab for de næste fem år;

| D. | der henviser til at en række fælles erklæringer er blevet vedtaget på det 13. topmøde mellem EU og Indien: om en fælles dagsorden om migration og mobilitet, om et partnerskab om vand mellem Indien og EU, om et partnerskab om ren energi og klima og om terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til at en række fælles erklæringer er blevet vedtaget på det 13. topmøde mellem EU og Indien: om en fælles dagsorden om migration og mobilitet, om et partnerskab om vand mellem Indien og EU, om et partnerskab om ren energi og klima og om terrorbekæmpelse;

| E. | der henviser til, at EU og Indien, der er vigtige økonomiske partnere, og idet EU er Indiens vigtigste handelspartner, siden 2007 har ført forhandlinger om en ambitiøs frihandels- og investeringsaftale, der bør indgås snarest muligt; der henviser til at handlingsdagsordenen for EU og Indien 2020 bekræfter tilsagnet fra begge parter om at etablere et stabilt økonomisk klima, der er gunstigt for udvidelse af samarbejdet om handel og økonomi; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU og Indien, der er vigtige økonomiske partnere, og idet EU er Indiens vigtigste handelspartner, siden 2007 har ført forhandlinger om en ambitiøs frihandels- og investeringsaftale, der bør indgås snarest muligt; der henviser til at handlingsdagsordenen for EU og Indien 2020 bekræfter tilsagnet fra begge parter om at etablere et stabilt økonomisk klima, der er gunstigt for udvidelse af samarbejdet om handel og økonomi;

| F. | der henviser til, at øget koordinering mellem EU og dets medlemsstater, for så vidt angår deres forbindelser med Indien, ville muliggøre en yderligere styrkelse af det strategiske partnerskab; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at øget koordinering mellem EU og dets medlemsstater, for så vidt angår deres forbindelser med Indien, ville muliggøre en yderligere styrkelse af det strategiske partnerskab;

| G. | der henviser til, at Indien er et levende demokrati og et åbent samfund med en fri presse og et aktivt civilsamfund; der henviser til, at EU og Indien regelmæssigt har udveksle bedste praksis med hensyn til menneskerettighederne og demokrati, herunder om spørgsmål om ytrings- og foreningsfrihed og retsstatsprincippet samt om behandlingen af migranter, respekt for mindretal og fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd, hvilket EU har forpligtet sig til at gøre; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Indien er et levende demokrati og et åbent samfund med en fri presse og et aktivt civilsamfund; der henviser til, at EU og Indien regelmæssigt har udveksle bedste praksis med hensyn til menneskerettighederne og demokrati, herunder om spørgsmål om ytrings- og foreningsfrihed og retsstatsprincippet samt om behandlingen af migranter, respekt for mindretal og fremme af ligestilling mellem kvinder og mænd, hvilket EU har forpligtet sig til at gøre;

Et solidt grundlag for et værdifuldt samarbejde

| 1. | udtrykker sin fulde støtte til et styrket og uddybet partnerskab mellem EU og Indien med udgangspunkt i deres stærke politiske, økonomiske, sociale og kulturelle forbindelser og baseret på de fælles værdier om demokrati, respekt for menneskerettigheder og pluralisme samt på gensidig respekt og fælles interesser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at forbedrede politiske forbindelser mellem de to partnere vil kunne bidrage positivt til at fremme regionalt og internationalt samarbejde i en verden, der står over for mange udfordringer, såsom sikkerhedsmæssige spændinger, manglende respekt for folkeretten, terrorisme, ekstremisme og radikalisering, grænseoverskridende organiseret kriminalitet og korruption, ureguleret migration og menneskehandel, virkningerne af klimaændringer, fattigdom, ulighed, tilsidesættelse af menneskerettighederne og voksende populisme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver at EU og Indien, som verdens to største demokratier, har et fælles ansvar for at fremme arbejdet for fred, retsstatsprincippet og menneskerettigheder overalt i verden, blandt andet gennem deres øgede samarbejde på FN-niveau; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at forholdet mellem EU og Indien er vokset betydeligt i kvalitet og omfang siden den politiske fælleserklæring fra 1993; fremhæver betydningen af det strategiske partnerskab mellem EU og Indien, der blev oprettet i 2004 og havde til formål at anerkende deres tætte forbindelser og tage deres forbindelser op på et højere og mere intensivt niveau; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at partnerskabet mellem EU og Indien endnu ikke har nået sit fulde potentiale; mener, at der er behov for større politisk engagement på begge sider for at gøre forholdet mere dynamisk og værdifuldt for de udfordringer, som de to parter står over for på regionalt og internationalt plan; opfordrer til, at der investeres i en styrkelse af båndene mellem EU-27 og Indien; understreger vigtigheden af en fuldstændig vurdering af, hvordan det strategiske partnerskab fungerer med hensyn til at skabe idéer om muligheder for at fremme det; |
| --- | --- |

5.

Et stærkere partnerskab til fordel for både EU og Indien

| 6. | bifalder afholdelsen af det 13. topmøde mellem EU og Indien i Bruxelles den 30. marts 2016; opfordrer indtrængende EU og Indien til årligt at afholde topmøder, således som de har forpligtet sig til, da sådanne møder på højt plan bidrager positivt til øget samarbejde, gensidig forståelse og gensidig synlighed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ser med tilfredshed på godkendelsen af handlingsdagsordenen for EU og Indien 2020, som er en køreplan for at styrke det strategiske partnerskab over de næste fem år; noterer sig med tilfredshed de mange samarbejdsområder, der blev relanceret i 2016, herunder sikkerhed, bekæmpelse af terrorisme, migration og mobilitet, handel, overførsel af teknologi og kultur, klimaændringer, udvikling, energi og vand; opfordrer til effektiv gennemførelse af dagsordenen med klare skridt og frister; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bekræfter sin støtte til udarbejdelsen af en omfattende og ambitiøs frihandelsaftale (FTA) mellem EU og Indien, som bør være økonomisk, social og politisk nyttig for begge parter; minder om, at EU er verdens største handelsblok, og at Indien har en af de højeste BNP-vækstrater på verdensplan; minder ligeledes om, at EU er Indiens primære partner med hensyn til handel og investering, og at import- og eksportstrømmene er forholdsvis afbalanceret mellem de to; |
| --- | --- |

8.

| 9. | noterer sig med tilfredshed, at EU og Indien har genoptaget sine drøftelser om, hvordan de kan gå videre med forhandlingerne om en FTA-aftale, også kendt som en bredt baseret handels- og investeringsaftale (BTIA); opfordrer indtrængende begge parter med henblik på indgåelse af frihandelsaftalen til så hurtigt som muligt at gå videre med forhandlingerne i en ånd af gensidighed og gensidig fordel og under hensyntagen til de internationale standarder, som begge parter har forpligtet sig til, herunder dem, der er fastlagt inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), samt princippet om virksomhedernes sociale ansvar; anerkender, at en sådan aftale, der har balance mellem bekymringerne på begge sider, kan sikre, at foranstaltninger er til gavn for både europæiske og indiske borgere, herunder ved at bekæmpe fattigdom og fremme respekten for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anbefaler, at der på EU-niveau vedtages en konsekvent strategi med klare prioriteter for forbindelserne med Indien; henleder opmærksomheden på betydningen af, at både EU's institutioner og medlemsstaterne gennemfører en sådan strategi på en sammenhængende og koordineret måde; mener at EU's prioriteter vedrørende Indien også kan defineres i en ajourført strategi for forbindelserne mellem EU og Asien; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) tilsagn om at fremme langsigtede investeringer i Indien i infrastrukturer, der er afgørende for den økonomiske, sociale og bæredygtige udvikling på det miljømæssige plan; opfordrer EIB til at opfylde dette tilsagn og øge sin støtte til bæredygtige investeringer i Indien; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver betydningen af interparlamentarisk dialog for det strategiske partnerskabs funktion; opfordrer formanden for det indiske parlament til at danne en indisk-europæisk venskabsgruppe bestående af parlamentarikere fra Lok Sabha og Rajya Sabha, som modstykke til Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Republikken Indien; |
| --- | --- |

12.

En bred dagsorden for samarbejde om udenrigs- og sikkerhedspolitik

| 13. | bekræfter, at både EU og Indien i dagens internationale miljø står over for presserende sikkerhedsudfordringer, som kræver et diplomatisk svar kombineret med udvidet afskrækkelse, respekt for folkeretten og samarbejde mellem demokratiske stater; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fremhæver det betydelige potentiale for øget synergi mellem EU og Indien med hensyn til udenrigs- og sikkerhedspolitikken; er overbevist om, at regelmæssig og sammenhængende dialog kan bane vejen for gensidig forståelse og følgelig for øget koordinering mellem EU's og Indiens udenrigspolitiske dagsordener på regionalt og internationalt plan, bl.a. om emner, hvor der tidligere er blevet vedtaget forskellige fremgangsmåder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bifalder tilsagnet i handlingsdagsordenen for EU og Indien 2020 om at oprette fora for udenrigs- og sikkerhedspolitiske konsultationer; understreger merværdien af at øge hyppigheden og betydningen af udvekslinger på højt niveau inden for udenrigs- og sikkerhedsanliggender; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU til sammen med medlemsstaterne og Indien at fortsætte og øge deres indsats for at fremme en effektiv, regelbaseret multilateralisme på globalt plan; opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Rådet til at støtte reformen af FN's Sikkerhedsråd, herunder Indiens anmodning om permanent medlemskab; opfordrer· EU og Indien til så vidt muligt at samordne deres holdninger og initiativer på FN-niveau om spørgsmål, hvor deres samarbejde kan gøre en forskel, men også i andre internationale fora, såsom WTO; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anerkender de værdifulde og intensiverede udvekslinger om spørgsmål af global betydning, som foregår inden for rammerne af Asien-Europa-mødet — et multilateralt forum for samarbejde, der omfatter både EU og Indien; støtter regionale integrationsprocesser i Asien, både på politisk og økonomisk plan, idet de kan bidrage positivt til at mindske konflikter og øge velstanden i regionen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger den betydelige merværdi af samarbejdet mellem EU og Indien for så vidt angår støtte til de demokratiske processer i Asien; understreger endvidere, at det er vigtigt, at EU og Indien samordner deres humanitære bistand og udviklingspolitikker, i betragtning af den høje udviklingsaktivitet, som begge parter har i Asien, og med henblik på at bidrage positivt til de politiske, økonomiske og sociale fremskridt i de pågældende lande, herunder for mindretal og statsløse personer, som f.eks. rohingyaer; opfordrer til at dialogen herom intensiveres; |
| --- | --- |

18.

| 19. | noterer sig EU's og Indiens fælles erklæring om terrorbekæmpelse af 30. marts 2016, der har til formål at styrke samarbejdet om forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering, voldelig ekstremisme og terrorisme; understreger betydningen af at fortsætte samarbejdet mellem EU's og Indiens sikkerhedstjenester og retshåndhævende myndigheder under den nuværende ordning inden for Europol; anbefaler at fremme udveksling af bedste praksis og oplysninger mellem Indien og EU, herunder med EU-medlemsstaterne; opfordrer begge parter til sammen at gå ind for vedtagelsen af den generelle konvention om bekæmpelse af international terrorisme i FN-regi og en bedre håndhævelse af FN's terrorliste; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af et tættere samarbejde mellem EU og Indien med henblik på Afghanistan, nemlig at bidrage til en freds- og forsoningsproces under afghansk ledelse og ejerskab, til opbygning af stabile institutioner og en fungerende stat og til fremkomsten af et politisk og økonomisk miljø, der vil gøre en konsolidering af fred og sikkerhed mulig; tilskynder navnlig til øget politisk koordinering af sikkerhedsmæssige og militære spørgsmål, udviklingsstøtte og foranstaltninger til håndtering af den regionale kontekst; understreger, at »Asiens Hjerte-processen« er et vigtigt forum for regional tillidsskabelse og politisk samarbejde; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer til en fornyet indsats med henblik på tilnærmelse og genopretning af gode naboskabsforbindelser mellem Indien og Pakistan gennem en omfattende dialog og eventuelt en trinvis tilgang, der starter med en drøftelse af tekniske spørgsmål og tillidsskabende foranstaltninger, og som i sidste ende fører til politiske møder på højt plan; understreger betydningen af den bilaterale dimension i arbejdet hen imod oprettelse af varig fred og samarbejde mellem Indien og Pakistan, hvilket vil kunne bidrage positivt til den sikkerhedsmæssige og økonomiske udvikling i regionen; understreger endvidere det ansvar over for fred, der påhviler begge stater som atommagter; opfordrer EU til at fremme og støtte forsoningsprocessen mellem Indien og Pakistan; understreger, at det er yderst vigtigt at bekæmpe terrorisme i alle former og afskygninger, herunder statsfinansieret terrorisme; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anbefaler yderligere samarbejde om universel nedrustning, ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og nuklear sikkerhed, da disse er mål, som både EU og Indien har forpligtet sig til; opfordrer i denne sammenhæng alle medlemsstater til at støtte Indiens anmodning om at tiltræde eksportkontrolordninger, som Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale, Missilteknologikontrolregimet, Wassenaararrangementet og Australiengruppen; ser med tilfredshed, at Indien har ratificeret IAEA-tillægsprotokollen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bifalder både Indiens og EU's konsekvente holdning til de ulovlige nukleare eller ballistiske missilprogrammer i Den Demokratiske Folkerepublik Korea (Nordkorea), som udgør en trussel mod den regionale og internationale fred, og tilskynder til yderligere samarbejde med henblik på at sikre en bred gennemførelse af FN's sanktioner mod Nordkorea; |
| --- | --- |

23.

| 24. | noterer sig Indiens bekymringer over Kina, navnlig med hensyn til sidstnævntes offensive politik i det Sydkinesiske Hav, betydelige militære modernisering, strategiske forbindelser med Pakistan og uafklarede grænsespørgsmål; mener, at kun en ægte dialog baseret på principperne i folkeretten kan bidrage til at bilægge disse uenigheder og opbygge tillid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | noterer sig med tilfredshed begge parters støtte, der kom til udtryk på det 13. topmøde mellem EU og Indien, til en fuldstændig gennemførelse af Minskaftalen af alle parter med hensyn til konflikten i det østlige Ukraine; minder om, at EU kraftigt har fordømt Ruslands aggressive handlinger og har en politik om ikkeanerkendelse af den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol; håber, at EU og Indien gennem dialog yderligere kan afstemme deres holdninger; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer EU og Indien til at fortsætte udvekslingen af synspunkter, både i forbindelse med topmøder og under deres regelmæssige udenrigs- og sikkerhedspolitiske konsultationer, om situationen i Mellemøsten og om mulige samarbejdsområder, der vil kunne forbedre stabiliteten i regionen, herunder gennem foranstaltninger på internationalt plan; henleder navnlig opmærksomheden på vigtigheden af samarbejde for at sikre en varig politisk løsning i Syrien under den nuværende ramme vedtaget i FN-regi i overensstemmelse med Genèvekommunikéet af 30. juni 2012 og støtte genopbygningen og forsoningen, når der er igangsat en troværdig syriskledet og syriskejet politisk overgang; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at EU og Indien vil kunne styrke deres samarbejde og udveksling af bedste praksis med hensyn til afrikanske lande for at sikre, at deres udviklingsbestræbelser er komplementære; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger de store gensidige fordele, som EU og Indien kan drage af at intensivere deres samarbejde på områder som maritim sikkerhed, cybersikkerhed og databeskyttelse samt migration og mobilitet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at EU og Indien deler vitale interesser, og understreger, at de bør øge samarbejdet på områder som maritim sikkerhed, især med hensyn til bekæmpelse af piratvirksomhed, men også for at bevare fred og stabilitet og sikre kommunikationskanalen til søs i Det Sydkinesiske Hav og Det Indiske Ocean; anbefaler derfor, at der udvikles fælles standarder for operationelle procedurer inden for maritim sikkerhed og piratvirksomhed samt en fælles fortolkning af FN's havretskonvention, som tager hensyn til den frie sejlads, løser alle udestående problemstillinger og identificerer de mest egnede fælles foranstaltninger for samarbejde inden for konventionens rammer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over vedtagelsen af EU's og Indiens fælles erklæring om et partnerskab om ren energi og klima på det 13. topmøde mellem EU og Indien i marts 2016; understreger Indiens og EU's positive indvirkning på forhandlingerne om Parisaftalen om klimaændringer og begge parters globale lederskab; opfordrer indtrængende begge parter til at øge deres indsats for at sikre, at alle kontraherende parter gennemfører aftalen; opfordrer i denne forbindelse til en intensivering af samarbejdet mellem EU og Indien på energiområdet, navnlig inden for vedvarende energi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker med interesse vedtagelsen af EU's og Indiens fælles erklæring om et partnerskab om vand på det 13. topmøde mellem EU og Indien i marts 2016; anmoder derfor i den forbindelse Unionen om at styrke sit samarbejde med Indien og intensivere sin støtte til indiske projekter om bæredygtig vandforvaltning, som f.eks. »Clean Ganga«; |
| --- | --- |

31.

| 32. | noterer sig med tilfredshed den fælles erklæring om en fælles dagsorden om migration og mobilitet, som sigter mod at skabe en ramme for samarbejdet om at fremme regulær migration, forhindre irregulær migration og menneskehandel og maksimere de udviklingsmæssige virkninger af mobilitet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at mellemfolkelig udveksling bør være en af de vigtigste dimensioner af det strategiske partnerskab mellem EU og Indien; understreger navnlig betydningen af at fremme udvekslinger inden for uddannelse, kultur og videnskabelig forskning, herunder IT, og glæder sig derfor over stigningen i antallet af studenterudvekslinger inden for rammerne af Erasmus+, som bør udbygges yderligere; ser ligeledes positivt på mulighederne for samarbejde i udvikling af færdigheder inden for rammerne af »Make in India«-initiativet, som anført i handlingsdagsordenen for EU og Indien 2020, og understreger deres betydning for at intensivere de handelsmæssige og sociale forbindelser; opfordrer til, at kvindelige studerende, videnskabsfolk, forskere og fagfolk inddrages på lige vilkår i disse programmer; |
| --- | --- |

33.

En øget udveksling om partnerskabets menneskerettighedsdimension

| 34. | ser med tilfredshed på det bekræftede tilsagn om intensiveret udveksling vedrørende menneskerettigheder i det strategiske partnerskab mellem EU og Indien, da borgere på begge sider kan drage fordel af et øget samarbejde om menneskerettighedsspørgsmål; understreger især, at det er nødvendigt at styrke udveksling og koordinering mellem de to parter inden for rammerne af FN, herunder gennemførelsen af de henstillinger, der blev fremsat i forbindelse med den universelle regelmæssige gennemgang om menneskerettigheder; understreger samtidig betydningen af menneskerettighedsdialoger; bemærker, at der ikke har fundet nogen udveksling sted siden 2013, og opfordrer indtrængende til, at der afholdes en dialog så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om sin mangeårige modstand mod dødsstraf uanset forbrydelsens art og under alle omstændigheder; gentager sin opfordring til indførelse af et øjeblikkeligt moratorium for henrettelser i Indien; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at ytrings- og foreningsfrihed udgør en integrerende del af et levende demokratisk samfund; forstår nødvendigheden af at træffe foranstaltninger med henblik på at øge gennemsigtigheden af og introducere begrænsninger til aktiviteter, som finansieres af udenlandske aktører, der kan udgøre en fare for freden og stabiliteten; udtrykker dog bekymring over de indskrænkninger i ytrings- og foreningsfriheden i den nuværende indiske lovgivning om udenlandsk deltagelse i finansiering af NGO'er (loven om udenlandske bidrag — Foreign Contribution Regulation Act); |
| --- | --- |

36.

| 37. | anerkender den betydelige indsats, som de indiske myndigheder har gjort med henblik på at bekæmpe alle former for forskelsbehandling, herunder kastebaseret forskelsbehandling; bemærker imidlertid med bekymring, at kastebaseret forskelsbehandling fortsat er en kilde til misbrug, og opfordrer derfor Indiens myndigheder til at øge deres indsats for at bekæmpe denne krænkelse af menneskerettighederne; opfordrer Indien til at sikre fuld beskyttelse af mindretal, navnlig religiøse og etniske, og understreger betydningen af at fremme tolerance over for forskellighed i forebyggelsen af vold mellem forskellige befolkningssamfund; ser med tilfredshed på, at Indiens Højesteret beordrede en genoptagelse undersøgelsen af vold mod kristne i 2008 og en tilstrækkelig kompensation til ofrene; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Indien til at ratificere konventionen mod tortur og den valgfrie protokol hertil samt den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at i lyset af EU's og Indiens bekræftede tilsagn om at styrke samarbejdet om menneskerettighedsspørgsmål bør kvinders rettigheder medtages på dagsordenen for menneskerettighedsdialogen mellem de to parter; bifalder den indiske regerings vilje til at forbedre kvinders rettigheder og indføre ligestilling mellem kvinder og mænd i politikprogrammeringen, og opfordrer de indiske myndigheder til at tage yderligere skridt til at efterforske og forebygge kønsbaseret vold samt fremme ligestilling mellem kønnene; bifalder desuden, at EU finansierer projekter i Indien, der bekæmper vold mod kvinder og børn, og anbefaler, at finansieringen opretholdes; opfordrer til, at rettighederne for LGBTIQ-personer forbedres, og at § 377 i den indiske straffelov ophæves; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Indiens regering og parlament. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUT L 77 af 15.3.2014, s. 77.

(2)  EUT C 174 E af 14.7.2005, s. 179.

(3)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 589.

(4)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 69.

(5)  EUT C 239 E af 20.8.2013, s. 1.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0120.

(7)  EUT C 261 E af 10.9.2013, s. 34.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0424.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/54

---

P8_TA(2017)0341

Genetisk modificeret sojabønne DAS-68416-4

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051451 — 2017/2780(RSP))

(2018/C 337/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051451), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051451),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, særlig artikel 7, stk. 3, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 3, og artikel 21, stk. 2 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, særlig artikel 7, stk. 3, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 3, og artikel 21, stk. 2 (1),

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 12. juni 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 12. juni 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 26. januar 2017 og offentliggjort den 16. marts 2017 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 26. januar 2017 og offentliggjort den 16. marts 2017 (3),

| — | der henviser til forslag af 14. februar 2017 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag af 14. februar 2017 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4),

| — | der henviser til forslaget til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Dow AgroSciences Europe den 25. januar 2011 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk fremstillet DAS-68416-4-sojabønne, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af genetisk modificeret DAS-68416-4-sojabønne i produkter, der består af eller indeholder denne sojabønne til anden anvendelse end fødevarer og foder, som alle andre sojabønner, undtagen til dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Dow AgroSciences Europe den 25. januar 2011 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk fremstillet DAS-68416-4-sojabønne, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af genetisk modificeret DAS-68416-4-sojabønne i produkter, der består af eller indeholder denne sojabønne til anden anvendelse end fødevarer og foder, som alle andre sojabønner, undtagen til dyrkning;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 26. januar 2017 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artiklerne 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som efterfølgende blev offentliggjort den 16. marts 2017 (5); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 26. januar 2017 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artiklerne 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som efterfølgende blev offentliggjort den 16. marts 2017 (5);

| C. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre faktorer af relevans for det spørgsmål, der er under overvejelse, når den udarbejder sin beslutning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre faktorer af relevans for det spørgsmål, der er under overvejelse, når den udarbejder sin beslutning;

| D. | der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt utallige kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (6); der henviser til, at de mest bekymrende vurderinger f.eks. konstaterede, at »den nuværende anvendelse og de fremlagte oplysninger om risikovurdering giver ikke tilstrækkelige oplysninger til at udelukke negative virkninger på dyrs og menneskers sundhed [...] utvetydigt«, at »de oplysninger, som sagsøgeren har fremlagt, ikke er tilstrækkelige til at afslutte evalueringen af ansøgningen« og »begrænsede undersøgelser gør det vanskeligt at foretage en fuldstændig risikovurdering«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt utallige kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (6); der henviser til, at de mest bekymrende vurderinger f.eks. konstaterede, at »den nuværende anvendelse og de fremlagte oplysninger om risikovurdering giver ikke tilstrækkelige oplysninger til at udelukke negative virkninger på dyrs og menneskers sundhed [...] utvetydigt«, at »de oplysninger, som sagsøgeren har fremlagt, ikke er tilstrækkelige til at afslutte evalueringen af ansøgningen« og »begrænsede undersøgelser gør det vanskeligt at foretage en fuldstændig risikovurdering«;

| E. | der henviser til, at medlemsstaterne bl.a. har kritiseret: manglen på undersøgelser af genetisk modificerede sojabønner på menneskers og dyrs sundhed, hvilket forhindrer den miljømæssige risikovurdering i at færdigøres valget og placering af industriområder til den sammenlignende vurdering at den toksikologisk risikovurdering ikke kan gennemføres, fordi der ikke var nogen passende toksicitetstest med plantemateriale fra DAS-68416-4-sojabønne manglen på oplysninger om supplerende herbicider, der kan anvendes på den genetisk modificerede afgrøde og deres metabolitter; at den ernæringsmæssige vurdering understøttes af en brancheundersøgelse, hvorfra der ikke kan drages nogen videnskabelige konklusioner; at sagsøgerens forslag til en miljøovervågningsplan ikke opfylder de mål, der er opstillet i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (7); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemsstaterne bl.a. har kritiseret: manglen på undersøgelser af genetisk modificerede sojabønner på menneskers og dyrs sundhed, hvilket forhindrer den miljømæssige risikovurdering i at færdigøres valget og placering af industriområder til den sammenlignende vurdering at den toksikologisk risikovurdering ikke kan gennemføres, fordi der ikke var nogen passende toksicitetstest med plantemateriale fra DAS-68416-4-sojabønne manglen på oplysninger om supplerende herbicider, der kan anvendes på den genetisk modificerede afgrøde og deres metabolitter; at den ernæringsmæssige vurdering understøttes af en brancheundersøgelse, hvorfra der ikke kan drages nogen videnskabelige konklusioner; at sagsøgerens forslag til en miljøovervågningsplan ikke opfylder de mål, der er opstillet i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer (7);

| F. | der henviser til, at DAS-68416-4-sojabønnen udtrykker aryloxyalkanoat dioxygenase-12-protein (AAD-12), som giver tolerance over for 2,4-dichlorphenoxeddikesyre (2,4-D) og andre relaterede phenoxyherbicider; der henviser til, at den også udtrykker phosphinothricin acetyltransferase-protein (PAT), der giver tolerance over for ammoniumglufosinat-baserede herbicider; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at DAS-68416-4-sojabønnen udtrykker aryloxyalkanoat dioxygenase-12-protein (AAD-12), som giver tolerance over for 2,4-dichlorphenoxeddikesyre (2,4-D) og andre relaterede phenoxyherbicider; der henviser til, at den også udtrykker phosphinothricin acetyltransferase-protein (PAT), der giver tolerance over for ammoniumglufosinat-baserede herbicider;

| G. | der henviser til, at uafhængig forskning giver anledning til bekymringer med hensyn til risiciene ved det aktive stof 2,4-D for så vidt angår fosterudvikling, fosterskader og hormonforstyrrelser (8); der henviser til, at selv om godkendelsen af aktivstoffet 2,4-D blev fornyet i 2015, mangler oplysninger fra ansøgeren for så vidt angår potentielle hormonforstyrrende egenskaber stadig (9); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at uafhængig forskning giver anledning til bekymringer med hensyn til risiciene ved det aktive stof 2,4-D for så vidt angår fosterudvikling, fosterskader og hormonforstyrrelser (8); der henviser til, at selv om godkendelsen af aktivstoffet 2,4-D blev fornyet i 2015, mangler oplysninger fra ansøgeren for så vidt angår potentielle hormonforstyrrende egenskaber stadig (9);

| H. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (10); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018 (11); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (10); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018 (11);

| I. | der henviser til, at en række eksperter har udtrykt bekymring over et nedbrydningsprodukt på 2,4-D, 2,4-dichlorophenol, som kan forekomme på importerede DAS-68416-4-sojabønner; der henviser til, at 2,4-dichlorophenol er et hormonforstyrrende stof med reproduktionstoksicitet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en række eksperter har udtrykt bekymring over et nedbrydningsprodukt på 2,4-D, 2,4-dichlorophenol, som kan forekomme på importerede DAS-68416-4-sojabønner; der henviser til, at 2,4-dichlorophenol er et hormonforstyrrende stof med reproduktionstoksicitet;

| J. | der henviser til, at 2,4-dichlorophenol er meget let opløseligt i fedtstoffer og olier og forventes at akkumuleret i sojaolie ved forarbejdning af sojabønner; der henviser til, at det mest anvendte soja blandt mennesker er sojaolie, der er indarbejdet i, blandt mange andre varer, visse modermælkserstatninger (12); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at 2,4-dichlorophenol er meget let opløseligt i fedtstoffer og olier og forventes at akkumuleret i sojaolie ved forarbejdning af sojabønner; der henviser til, at det mest anvendte soja blandt mennesker er sojaolie, der er indarbejdet i, blandt mange andre varer, visse modermælkserstatninger (12);

| K. | der henviser til, at mængden af 2,4-dichlorophenol i et produkt kan være større end mængden af 2,4-D i restkoncentrationer; der henviser til, at der ikke findes nogen EU-retsakt maksimalgrænseværdi for 2,4-dichlorophenol; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at mængden af 2,4-dichlorophenol i et produkt kan være større end mængden af 2,4-D i restkoncentrationer; der henviser til, at der ikke findes nogen EU-retsakt maksimalgrænseværdi for 2,4-dichlorophenol;

| L. | der henviser til, at en nylig FN-rapport viser, at pesticider er ansvarlige for et skønnet antal på 200 000 dødsfald pr. år på grund af akut forgiftning, hvoraf 99 % sker i udviklingslandene; der henviser til, at EU har tilsluttet sig målene for bæredygtig udvikling (SDG’erne), som omfatter et tilsagn om at mindske antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening og forurening inden 2030 (SDG 3, mål 3.9), hvortil en af indikatorerne er dødelighedsprocenten for utilsigtet forgiftning (13); der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af herbicider end deres traditionelle modparter (14); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en nylig FN-rapport viser, at pesticider er ansvarlige for et skønnet antal på 200 000 dødsfald pr. år på grund af akut forgiftning, hvoraf 99 % sker i udviklingslandene; der henviser til, at EU har tilsluttet sig målene for bæredygtig udvikling (SDG’erne), som omfatter et tilsagn om at mindske antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening og forurening inden 2030 (SDG 3, mål 3.9), hvortil en af indikatorerne er dødelighedsprocenten for utilsigtet forgiftning (13); der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af herbicider end deres traditionelle modparter (14);

| M. | der henviser til, at EU går ind for udviklingsvenlig politikkohærens, som arbejder på at mindske modsætninger og bygge synergier mellem forskellige EU-politikker, herunder på områderne handel, miljø og landbrug (15), for at det kan gavne udviklingslandene og øge effektiviteten af udviklingssamarbejdet (16); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU går ind for udviklingsvenlig politikkohærens, som arbejder på at mindske modsætninger og bygge synergier mellem forskellige EU-politikker, herunder på områderne handel, miljø og landbrug (15), for at det kan gavne udviklingslandene og øge effektiviteten af udviklingssamarbejdet (16);

| N. | der henviser til, at en tilladelse til import af DAS-68416-4-sojabønne til Unionen uden tvivl vil føre til en stigning i dyrkningen heraf i tredjelande, herunder udviklingslande, med en tilsvarende stigning i anvendelsen af 2,4-D- og glufosinat-baserede herbicider; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en tilladelse til import af DAS-68416-4-sojabønne til Unionen uden tvivl vil føre til en stigning i dyrkningen heraf i tredjelande, herunder udviklingslande, med en tilsvarende stigning i anvendelsen af 2,4-D- og glufosinat-baserede herbicider;

| O. | der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er er resistente over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts modstandsdygtighed over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er er resistente over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts modstandsdygtighed over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder;

| P. | der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 12. juni 2017, ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 15 medlemsstater stemte imod, mens kun 11 medlemsstater, der repræsenterer 57 % af Unionens befolkning, stemte for, og to medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 12. juni 2017, ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 15 medlemsstater stemte imod, mens kun 11 medlemsstater, der repræsenterer 57 % af Unionens befolkning, stemte for, og to medlemsstater undlod at stemme;

| Q. | der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at den siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 har været nødt til at vedtage beslutninger om godkendelse uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at kommissionsformand Jean-Claude Juncker ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (17); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at den siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 har været nødt til at vedtage beslutninger om godkendelse uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at kommissionsformand Jean-Claude Juncker ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (17);

| R. | der henviser til, at Parlamentet forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (18) og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Parlamentet forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (18) og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt;

| S. | der henviser til, at ifølge betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 bør Kommissionen så vidt muligt handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugernes sundhed, fødevaresikkerheden og miljøet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at ifølge betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 bør Kommissionen så vidt muligt handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugernes sundhed, fødevaresikkerheden og miljøet;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse rækker ud over anvendelsesområdet for de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener ikke, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse er i overensstemmelse med EU-retten, fordi den ikke er forenelig med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 178/2002 (19), er at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstilende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at suspendere enhver gennemførelsesafgørelse vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være utilstrækkelig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til ikke at tillade nogen herbicidtolerante genetisk modificerede planter (HT GMP) uden fuldstændig vurdering af restprodukter fra sprøjtning med flere herbicider og deres kommercielle formuleringer, sådan som de anvendes i tredjelande til dyrkning; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til ikke at tillade nogen HT GMP blive modstandsdygtige over for en kombination af herbicider, således som det er tilfældet med sojabønne DAS-68416-4, uden en fuldstændig evaluering af de kumulative virkninger af rester fra sprøjtning med kombinationen af flere herbicider og deres kommercielle formuleringer, sådan som de anvendes i tredjelande til dyrkning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at anmode om mere detaljerede undersøgelser af de sundhedsmæssige risici i forbindelse med stablede begivenheder såsom DAS-68416-4; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategier for risikovurdering og toksikologi samt for overvågning efter markedsføringen, der retter sig mod hele fødevare- og foderkæden og blandinger heraf som værende til stede i fødevare- og foderkæden i praksis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurdering af anvendelsen af de supplerende herbicider og restkoncentrationer heraf i risikovurderingen af HT GMP god fremstillingspraksis, uanset om den genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i EU eller til import af fødevarer og foder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anmoder Kommissionen om at respektere dens pligt til politisk sammenhæng inden for udvikling i kraft artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719

(4)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesbeslutning (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesbeslutning (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272. |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272.

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8) (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8) (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719

(6)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(7)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1.

(8)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2033 af 13. november 2015 om forlængelse af godkendelsen af aktivstoffet 2,4-D, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (EUT L 298 af 14.11.2015, s. 8).

(10)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:32015R0404&from=DA

(12)  Høringsdokument fra medlemsstat, s. 31-32 http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(13)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(14)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(15)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52005DC0134&from=ENKommissionens meddelelse af 12. april 2005 med titlen "»Policy Coherence for Development:Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals« (COM(2005)0134).

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(17)  Se f.eks. åbningstalen fra Europa-Parlamentets plenarmøde, der blev medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014) eller i talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(18)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0379.

(19)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/59

---

P8_TA(2017)0342

Import for foder og fødevarer, der har oprindelse i eller er afsendt fra Japan efter ulykken på atomkraftværket i Fukushima

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. .../... om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 for så vidt angår foder og fødevarer underkastet særlige importbetingelser for foder og fødevarer, der har oprindelse i eller er afsendt fra Japan efter ulykken på atomkraftværket i Fukushima (D051561/01 — 2017/2837(RSP))

(2018/C 337/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 for så vidt angår foder og fødevarer underkastet særlige importbetingelser for foder og fødevarer, der har oprindelse i eller er afsendt fra Japan efter ulykken på atomkraftværket i Fukushima (D051561/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 for så vidt angår foder og fødevarer underkastet særlige importbetingelser for foder og fødevarer, der har oprindelse i eller er afsendt fra Japan efter ulykken på atomkraftværket i Fukushima (D051561/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, litra b), nr. ii), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, litra b), nr. ii),

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

Generelle bemærkninger

| A. | der henviser til gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 på nuværende tidspunkt kræver, at sendinger af en række fødevarer, herunder svampe, fisk og fiskevarer samt ris og sojabønner, med oprindelse i eller afsendt fra Japan skal ledsages af en gyldig erklæring fra de japanske myndigheder, der attesterer, at produkterne holder sig inden for de maksimale gældende kontamineringsgrænser i Japan (artikel 5, stk. 1) og (2); der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning (»udkastet til forslag«) nu kun kræver, at et begrænset antal fødevarer og foderstoffer fra tolv præfekturer, opført i bilag II, skal ledsages af en sådan erklæring; der henviser til, at udkastet til forslag endvidere fjerner en række fødevare- og foderkategorier fra bilag II; |
| --- | --- |

A.

der henviser til gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 på nuværende tidspunkt kræver, at sendinger af en række fødevarer, herunder svampe, fisk og fiskevarer samt ris og sojabønner, med oprindelse i eller afsendt fra Japan skal ledsages af en gyldig erklæring fra de japanske myndigheder, der attesterer, at produkterne holder sig inden for de maksimale gældende kontamineringsgrænser i Japan (artikel 5, stk. 1) og (2); der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning (»udkastet til forslag«) nu kun kræver, at et begrænset antal fødevarer og foderstoffer fra tolv præfekturer, opført i bilag II, skal ledsages af en sådan erklæring; der henviser til, at udkastet til forslag endvidere fjerner en række fødevare- og foderkategorier fra bilag II;

| B. | der henviser til, at den offentlig kontrol i form af dokumentkontrol af alle sendinger samt stikprøvevis identitetskontrol og fysisk kontrol, herunder laboratorieanalyser, for forekomst af cæsium-134 og cæsium-137, på tilsvarende vis i henhold til artikel 10 i udkastet til forslag nu kun skal være obligatorisk for fødevarer og foder, der er opført i bilag II; der henviser til, at udkastet til forslag bevarer en lav kontrolhyppighed ved import (betragtning 12); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den offentlig kontrol i form af dokumentkontrol af alle sendinger samt stikprøvevis identitetskontrol og fysisk kontrol, herunder laboratorieanalyser, for forekomst af cæsium-134 og cæsium-137, på tilsvarende vis i henhold til artikel 10 i udkastet til forslag nu kun skal være obligatorisk for fødevarer og foder, der er opført i bilag II; der henviser til, at udkastet til forslag bevarer en lav kontrolhyppighed ved import (betragtning 12);

| C. | der henviser til, at gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 med de ændringer, som Kommissionen foreslår, ikke længere vil kræve, at medlemsstaterne hver tredje måned oplyser Kommissionen om alle analyseresultater gennem det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 med de ændringer, som Kommissionen foreslår, ikke længere vil kræve, at medlemsstaterne hver tredje måned oplyser Kommissionen om alle analyseresultater gennem det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder;

| D. | der henviser til, at udkastet til forslag bevarer det nuværende bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2016/6, som fastsætter de maksimalt tilladte niveauer i henhold til japansk lovgivning for forskellige fødevare- og foderkategorier (3); der henviser til, at bilag I hverken i gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 eller i udkastet til forslag til ændring heraf indeholder noget krav om verifikation af overholdelsen af maksimalgrænseværdier for fødevare- og foderkategorierne, det være sig i form af dokumentation fra de japanske myndigheder eller ved kontrol og prøveudtagning ved EU's grænser; der henviser til, at der derfor ikke er nogen garanti for, at disse fødevarer og foderstoffer overholder maksimumsgrænseværdierne for radioaktivitet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udkastet til forslag bevarer det nuværende bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2016/6, som fastsætter de maksimalt tilladte niveauer i henhold til japansk lovgivning for forskellige fødevare- og foderkategorier (3); der henviser til, at bilag I hverken i gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 eller i udkastet til forslag til ændring heraf indeholder noget krav om verifikation af overholdelsen af maksimalgrænseværdier for fødevare- og foderkategorierne, det være sig i form af dokumentation fra de japanske myndigheder eller ved kontrol og prøveudtagning ved EU's grænser; der henviser til, at der derfor ikke er nogen garanti for, at disse fødevarer og foderstoffer overholder maksimumsgrænseværdierne for radioaktivitet;

| E. | der henviser til, at udkastet til forslaget er baseret på data om forekomst, som de japanske myndigheder har fremlagt for 2014, 2015 og 2016 (mere end 132 000 data om radioaktivitet i foder og fødevarer bortset fra oksekød og mere end 527 000 data om radioaktivitet i oksekød); der henviser til, at selv om ændringerne i udkastet til forslag er baseret på en detaljeret analyse af ovennævnte data, er hverken analysen eller et link til dens rådata medtaget i teksten; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at udkastet til forslaget er baseret på data om forekomst, som de japanske myndigheder har fremlagt for 2014, 2015 og 2016 (mere end 132 000 data om radioaktivitet i foder og fødevarer bortset fra oksekød og mere end 527 000 data om radioaktivitet i oksekød); der henviser til, at selv om ændringerne i udkastet til forslag er baseret på en detaljeret analyse af ovennævnte data, er hverken analysen eller et link til dens rådata medtaget i teksten;

| F. | der henviser til, at det derfor er vanskeligt at afgøre, om de foreslåede foranstaltninger er tilstrækkelige til at beskytte EU-borgernes sundhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det derfor er vanskeligt at afgøre, om de foreslåede foranstaltninger er tilstrækkelige til at beskytte EU-borgernes sundhed;

| G. | der henviser til, at selv uden den analyse, som Kommissionen har lagt til grund for sit forslag, der er tilstrækkelig grund til at antage, at dette forslag kan føre til en øget eksponering for radioaktivt kontaminerede fødevarer med den heraf følgende indvirkning på menneskers sundhed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv uden den analyse, som Kommissionen har lagt til grund for sit forslag, der er tilstrækkelig grund til at antage, at dette forslag kan føre til en øget eksponering for radioaktivt kontaminerede fødevarer med den heraf følgende indvirkning på menneskers sundhed;

| H. | der henviser til, at formanden for Tokyo Electric Power Company (TEPCO) officielt har anmodet den japanske regering om tilladelse til at dumpe næsten en million ton stærkt radioaktivt vand, som blev brugt til at afkøle atomkraftværkets beskadigede reaktorer, i Stillehavet; der henviser til, at dette i givet fald vil kunne få alvorlige negative indvirkninger på fødevaresikkerheden af fiskevarer, der fanges/høstes ud for Japans kyst; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at formanden for Tokyo Electric Power Company (TEPCO) officielt har anmodet den japanske regering om tilladelse til at dumpe næsten en million ton stærkt radioaktivt vand, som blev brugt til at afkøle atomkraftværkets beskadigede reaktorer, i Stillehavet; der henviser til, at dette i givet fald vil kunne få alvorlige negative indvirkninger på fødevaresikkerheden af fiskevarer, der fanges/høstes ud for Japans kyst;

Specifikke bemærkninger ad bilag II

| I. | der henviser til, at de japanske præfekturer, der i øjeblikket er omfattet af bilag II (Fukushima, Miyagi, Akita, Yamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Chiba, Iwate, Yamanashi, Shizuoka og Niigata), alle er udsat for radioaktivt nedfald fra den nukleare ulykke, der fandt sted på atomkraftværket i Fukushima i 2011; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de japanske præfekturer, der i øjeblikket er omfattet af bilag II (Fukushima, Miyagi, Akita, Yamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Chiba, Iwate, Yamanashi, Shizuoka og Niigata), alle er udsat for radioaktivt nedfald fra den nukleare ulykke, der fandt sted på atomkraftværket i Fukushima i 2011;

| J. | der henviser til, at ris og afledte produkter fra præfekturet Fukushima uden begrundelse er fjernet fra bilag II i udkastet til forslag; der henviser til, at dette betyder, at der ikke længere vil være nogen forpligtelse til at udtage prøver af og analysere de pågældende produkter ved indførelse i EU eller noget krav om, at de japanske myndigheder skal attestere, at de overholder maksimalgrænseværdierne for radioaktivitet; der henviser til, at et af de risbaserede produkter, der skal fjernes fra bilag II, er ris anvendt i fødevarer til spædbørn og småbørn (4); der henviser til, at der som følge af de pågældende gruppers særlige sårbarhed over for eksponering for stråling ikke bør accepteres noget som helst kontamineringsniveau; der henviser til, at eksporten af ris fra Japan i henhold til frihandelsaftalen mellem EU og Japan kan forøges; der henviser til, at dyrkningen af ris på de kontaminerede rismarker som følge af den nylige ophævelse af evakueringsordrerne sandsynligvis vil blive genoptaget; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ris og afledte produkter fra præfekturet Fukushima uden begrundelse er fjernet fra bilag II i udkastet til forslag; der henviser til, at dette betyder, at der ikke længere vil være nogen forpligtelse til at udtage prøver af og analysere de pågældende produkter ved indførelse i EU eller noget krav om, at de japanske myndigheder skal attestere, at de overholder maksimalgrænseværdierne for radioaktivitet; der henviser til, at et af de risbaserede produkter, der skal fjernes fra bilag II, er ris anvendt i fødevarer til spædbørn og småbørn (4); der henviser til, at der som følge af de pågældende gruppers særlige sårbarhed over for eksponering for stråling ikke bør accepteres noget som helst kontamineringsniveau; der henviser til, at eksporten af ris fra Japan i henhold til frihandelsaftalen mellem EU og Japan kan forøges; der henviser til, at dyrkningen af ris på de kontaminerede rismarker som følge af den nylige ophævelse af evakueringsordrerne sandsynligvis vil blive genoptaget;

| K. | der henviser til, at selv om det af betragtning 7 i udkastet til forslag fremgår, at kun ris og afledte produkter heraf med oprindelse i præfekturet Fukushima vil blive fjernet fra bilag II, ændres bilag II samtidig således, at det nu bliver muligt at importere syv fiskearter (herunder atlantisk tun, stillehavstun og ditto makrel) samt krebsdyr og bløddyr, der er fanget eller høstet i farvandene ud for Fukushima, til EU uden kontrol, prøveudtagning eller analyse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at selv om det af betragtning 7 i udkastet til forslag fremgår, at kun ris og afledte produkter heraf med oprindelse i præfekturet Fukushima vil blive fjernet fra bilag II, ændres bilag II samtidig således, at det nu bliver muligt at importere syv fiskearter (herunder atlantisk tun, stillehavstun og ditto makrel) samt krebsdyr og bløddyr, der er fanget eller høstet i farvandene ud for Fukushima, til EU uden kontrol, prøveudtagning eller analyse;

| L. | der henviser til, at syv fiskearter (herunder atlantisk tun, stillehavstun og ditto makrel), krebsdyr (f.eks. hummere og rejer) og bløddyr (muslinger) i henhold til forslaget også vil blive fjernet fra bilag II for seks andre præfekturer, nemlig Miyagi, Iwate, Gunma, Ibaraki, Chiba og Tochigi; der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse eller redegørelse for den mindskede kontrol, ligesom det f.eks. ikke forklares, hvorfor netop disse dyrearter og ikke andre nu anses for sikre nok til at blive importeret til EU uden kontrol; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at syv fiskearter (herunder atlantisk tun, stillehavstun og ditto makrel), krebsdyr (f.eks. hummere og rejer) og bløddyr (muslinger) i henhold til forslaget også vil blive fjernet fra bilag II for seks andre præfekturer, nemlig Miyagi, Iwate, Gunma, Ibaraki, Chiba og Tochigi; der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse eller redegørelse for den mindskede kontrol, ligesom det f.eks. ikke forklares, hvorfor netop disse dyrearter og ikke andre nu anses for sikre nok til at blive importeret til EU uden kontrol;

| M. | der henviser til, at bilag II i henhold til forslaget ikke længere skal omfatte produkter med oprindelse i præfekturet Akita (det indeholder i øjeblikket fem produkter fra Akita — svampe, Aralia, bambusskud, japansk kongebregne og koshiabura (spiselig vildtvoksende plante) — og alle afledte produkter heraf); der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse eller redegørelse for den mindskede kontrol; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at bilag II i henhold til forslaget ikke længere skal omfatte produkter med oprindelse i præfekturet Akita (det indeholder i øjeblikket fem produkter fra Akita — svampe, Aralia, bambusskud, japansk kongebregne og koshiabura (spiselig vildtvoksende plante) — og alle afledte produkter heraf); der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse eller redegørelse for den mindskede kontrol;

| N. | der henviser til, at bilag II ikke længere skal omfatte Aralia, bambus og japansk kongebregne fra Yamagata; der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse eller redegørelse for den mindskede kontrol; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at bilag II ikke længere skal omfatte Aralia, bambus og japansk kongebregne fra Yamagata; der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse eller redegørelse for den mindskede kontrol;

| O. | der henviser til, at bilag II ikke længere skal omfatte japansk kongebregne, ørnebregne og strudsvinge fra de fem præfekturer Iwate, Gunma, Ibaraki, Chiba og Tochigi; der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse eller redegørelse for den mindskede kontrol; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at bilag II ikke længere skal omfatte japansk kongebregne, ørnebregne og strudsvinge fra de fem præfekturer Iwate, Gunma, Ibaraki, Chiba og Tochigi; der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse eller redegørelse for den mindskede kontrol;

| P. | der henviser til, at den eneste tilføjelse til bilag II er »fisk og fiskevarer« fra præfekturet Nagano; der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse for denne skærpede kontrol; der henviser til, at den systematiske kontrol blev ophævet for dette præfektur i december 2011; der henviser til, at visse vildtvoksende spiselige planter igen blev tilføjet til bilag II i marts 2014; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den eneste tilføjelse til bilag II er »fisk og fiskevarer« fra præfekturet Nagano; der henviser til, at der ikke gives nogen begrundelse for denne skærpede kontrol; der henviser til, at den systematiske kontrol blev ophævet for dette præfektur i december 2011; der henviser til, at visse vildtvoksende spiselige planter igen blev tilføjet til bilag II i marts 2014;

Specifikke bemærkninger ad bilag I

| Q. | der henviser til, at udkastet til forslag bevarer det nuværende bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2016/6, som fastsætter de maksimalt tilladte niveauer i henhold til japansk lovgivning; der henviser til, at bilag I hverken i gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 eller i udkastet til forslag til ændring heraf indeholder noget krav om verifikation af overholdelsen af maksimalgrænseværdier for fødevare- og foderkategorierne, det være sig i form af dokumentation fra de japanske myndigheder eller ved kontrol og prøveudtagning ved EU's grænser; der henviser til, at der derfor ikke er nogen garanti for, at disse fødevarer og foderstoffer ikke overskrider maksimumsgrænseværdierne for radioaktivitet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at udkastet til forslag bevarer det nuværende bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2016/6, som fastsætter de maksimalt tilladte niveauer i henhold til japansk lovgivning; der henviser til, at bilag I hverken i gennemførelsesforordning (EU) 2016/6 eller i udkastet til forslag til ændring heraf indeholder noget krav om verifikation af overholdelsen af maksimalgrænseværdier for fødevare- og foderkategorierne, det være sig i form af dokumentation fra de japanske myndigheder eller ved kontrol og prøveudtagning ved EU's grænser; der henviser til, at der derfor ikke er nogen garanti for, at disse fødevarer og foderstoffer ikke overskrider maksimumsgrænseværdierne for radioaktivitet;

| R. | der henviser til, af de maksimumsgrænseværdier, der er gældende i Japan, og følgelig dem, der er opført i bilag I, siden den 1. april 2012 ikke er blevet revideret i nedadgående retning; der henviser til, at disse grænseværdier bør sænkes, navnlig for fødevarer til sårbare grupper såsom mælk og fødevarer til spædbørn og småbørn; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, af de maksimumsgrænseværdier, der er gældende i Japan, og følgelig dem, der er opført i bilag I, siden den 1. april 2012 ikke er blevet revideret i nedadgående retning; der henviser til, at disse grænseværdier bør sænkes, navnlig for fødevarer til sårbare grupper såsom mælk og fødevarer til spædbørn og småbørn;

| S. | der henviser til, at det på nuværende tidspunkt, seks år efter katastrofen er yderst tvivlsomt, om EU (selv i teorien — i betragtning af, at der ikke er nogen retlig forpligtelse til kontrol ved EU's grænser) bør lade produkter med følgende maksimalgrænseværdier for cæsium-134 og cæsium-137 komme ind i sin fødevarekæde: 50 Bq/kg for fødevarer til spædbørn og småbørn (såsom modermælkserstatninger, tilskudsblandinger og babymad) samt mælk og mælkebaserede drikkevarer, 10 Bq/kg for mineralvand, tilsvarende drikkevarer og te brygget af ugærede blade og 100 Bq/kg for alle andre fødevarer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det på nuværende tidspunkt, seks år efter katastrofen er yderst tvivlsomt, om EU (selv i teorien — i betragtning af, at der ikke er nogen retlig forpligtelse til kontrol ved EU's grænser) bør lade produkter med følgende maksimalgrænseværdier for cæsium-134 og cæsium-137 komme ind i sin fødevarekæde: 50 Bq/kg for fødevarer til spædbørn og småbørn (såsom modermælkserstatninger, tilskudsblandinger og babymad) samt mælk og mælkebaserede drikkevarer, 10 Bq/kg for mineralvand, tilsvarende drikkevarer og te brygget af ugærede blade og 100 Bq/kg for alle andre fødevarer;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 178/2002; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning ikke er i overensstemmelse med EU-retten, eftersom det ikke er foreneligt med målsætningen og de generelle principper i forordning (EF) nr. 178/2002 om at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at trække udkastet til gennemførelsesforordning tilbage og forelægge udvalget et nyt udkast senest ved udgangen af 2017; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til ved udarbejdelsen af sit nye forslag bl.a. at:






  — | sikre, at alle fødevarer og foderstoffer importeret fra Japan til EU, herunder de i bilag I anførte kategorier, er underlagt kontrol |
| --- | --- | --- |

4.

—

sikre, at alle fødevarer og foderstoffer importeret fra Japan til EU, herunder de i bilag I anførte kategorier, er underlagt kontrol

| — | nedjustere grænseværdierne i bilag I og |
| --- | --- |

—

nedjustere grænseværdierne i bilag I og

| — | tage den nylige ophævelse af evakueringsordrerne i de berørte præfekturer i betragtning og sikre, at dette ikke får negativ indvirkning på niveauerne af radioaktiv kontaminering af fødevarer og foder, der importeres til EU; |
| --- | --- |

—

tage den nylige ophævelse af evakueringsordrerne i de berørte præfekturer i betragtning og sikre, at dette ikke får negativ indvirkning på niveauerne af radioaktiv kontaminering af fødevarer og foder, der importeres til EU;

| 5. | opfordrer Kommissionen til, indtil den har udarbejdet sit nye forslag, at indføre beredskabsforanstaltninger som krævet i artikel 53 forordning (EF) nr. 178/2002 for at sikre det højest mulige niveau af beskyttelse af menneskers sundhed; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til straks, herunder via EU's hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, at offentliggøre de analyser, der ligger til grund for dens forslag, samt nærmere oplysninger om det kontrolsystem, der er indført af de japanske myndigheder, med redegørelser for dets relevans og effektivitet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en ajourført status over strålingsforholdene i Japan siden 2011 samt omfattende årsoversigter over det radioaktive materiale fra Fukushima-atomkraftværket, der er udledt i såvel atmosfæren som Stillehavet i perioden 2011-2017, således at der kan foretages en tilbundsgående analyse med hensyn til fødevaresikkerheden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  »Fødevarer til spædbørn og småbørn«, »Mælk og mælkebaserede drikkevarer«, »Mineralvand og tilsvarende drikkevarer og te brygget af ugærede blade« og »Andre fødevarer« samt foder til kvæg, heste, svin, fjerkræ og fisk.

(4)  Henhørende under KN-kode 1901.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/63

---

P8_TA(2017)0344

Våbeneksport: gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om våbeneksport: gennemførelsen af fælles holdning 2008/944/FUSP (2017/2029(INI))

(2018/C 337/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til principperne i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), navnlig fremme af demokrati og retsstatslige forhold, bevarelse af freden, forebyggelse af konflikter og styrkelse af den internationale sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til principperne i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), navnlig fremme af demokrati og retsstatslige forhold, bevarelse af freden, forebyggelse af konflikter og styrkelse af den internationale sikkerhed,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (1) (herefter »den fælles holdning«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (1) (herefter »den fælles holdning«),

| — | der henviser til den 17. (2) og 18. (3) EU-årsberetning, der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i den fælles holdning, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 17. (2) og 18. (3) EU-årsberetning, der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i den fælles holdning,

| — | der henviser til Rådet afgørelse (FUSP) 2015/2309 af 10. december 2015 om fremme af effektiv våbeneksportkontrol (4) og Rådets afgørelse (FUSP) 2017/915 af 29. maj 2017 om EU-outreachaktiviteter til støtte for gennemførelsen af traktaten om våbenhandel (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådet afgørelse (FUSP) 2015/2309 af 10. december 2015 om fremme af effektiv våbeneksportkontrol (4) og Rådets afgørelse (FUSP) 2017/915 af 29. maj 2017 om EU-outreachaktiviteter til støtte for gennemførelsen af traktaten om våbenhandel (5),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions ajourførte fælles liste over militært udstyr vedtaget af Rådet den 6. marts 2017 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions ajourførte fælles liste over militært udstyr vedtaget af Rådet den 6. marts 2017 (6),

| — | der henviser til brugervejledningen til den fælles holdning om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr, |
| --- | --- |

—

der henviser til brugervejledningen til den fælles holdning om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr,

| — | der henviser til EU's strategiske handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati af 25. juni 2012, navnlig punkt 11, litra e), og EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati (2015-2019) af 20. juli 2015, navnlig punkt 21, litra d, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiske handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati af 25. juni 2012, navnlig punkt 11, litra e), og EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati (2015-2019) af 20. juli 2015, navnlig punkt 21, litra d,

| — | der henviser til traktaten om våbenhandel (ATT), som FN's generalforsamling vedtog den 2. april 2013 (7), og som trådte i kraft den 24. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om våbenhandel (ATT), som FN's generalforsamling vedtog den 2. april 2013 (7), og som trådte i kraft den 24. december 2014,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2013/768/FUSP af 16. december 2013 om EU's aktiviteter til støtte for gennemførelsen af traktaten om våbenhandel inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2013/768/FUSP af 16. december 2013 om EU's aktiviteter til støtte for gennemførelsen af traktaten om våbenhandel inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (9),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 af 5. maj 2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (10), som ændret ved forordning (EU) nr. 599/2014 af 16. april 2014, og til listen over produkter med dobbelt anvendelse (i det følgende benævnt »dobbeltanvendelsesforordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 af 5. maj 2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (10), som ændret ved forordning (EU) nr. 599/2014 af 16. april 2014, og til listen over produkter med dobbelt anvendelse (i det følgende benævnt »dobbeltanvendelsesforordningen«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2134 af 23. november 2016 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1236/2005 om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2134 af 23. november 2016 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1236/2005 om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (11),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om emnet, herunder navnlig beslutning af 17. december 2015 om gennemførelsen af den fælles holdning (12), af 25. februar 2016 om den humanitære situation i Yemen (13), af 14. december 2016 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området (14) og af 27. februar 2014 om anvendelsen af bevæbnede droner (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om emnet, herunder navnlig beslutning af 17. december 2015 om gennemførelsen af den fælles holdning (12), af 25. februar 2016 om den humanitære situation i Yemen (13), af 14. december 2016 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området (14) og af 27. februar 2014 om anvendelsen af bevæbnede droner (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om private sikkerhedsfirmaer (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om private sikkerhedsfirmaer (16),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0264/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0264/2017),

| A. | der henviser til, at den naturgivne ret til individuelt eller kollektivt selvforsvar er fastsat i artikel 51 i FN-pagten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den naturgivne ret til individuelt eller kollektivt selvforsvar er fastsat i artikel 51 i FN-pagten;

| B. | der henviser til, at de seneste data (17) viser, at de internationale overførsler af større våben i perioden 2012-2016 nåede det højeste niveau i nogen femårsperiode siden afslutningen af den kolde krig og lå 8,4 % over tallet for perioden 2007-2011; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de seneste data (17) viser, at de internationale overførsler af større våben i perioden 2012-2016 nåede det højeste niveau i nogen femårsperiode siden afslutningen af den kolde krig og lå 8,4 % over tallet for perioden 2007-2011;

| C. | der henviser til, at våbeneksport og -overførsler har indvirkning på menneskers sikkerhed, menneskerettigheder, demokrati, god regeringsførelse og socioøkonomisk udvikling; der henviser til, at våbeneksport også bidrager til omstændigheder, der tvinger folk til at flygte fra deres lande; der henviser til, at dette nødvendiggør en stram, gennemsigtig, effektiv og almindeligt anerkendt og veldefineret våbenkontrolordning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at våbeneksport og -overførsler har indvirkning på menneskers sikkerhed, menneskerettigheder, demokrati, god regeringsførelse og socioøkonomisk udvikling; der henviser til, at våbeneksport også bidrager til omstændigheder, der tvinger folk til at flygte fra deres lande; der henviser til, at dette nødvendiggør en stram, gennemsigtig, effektiv og almindeligt anerkendt og veldefineret våbenkontrolordning;

| D. | der henviser til, at de seneste tal (18) viser, at eksporten fra EU-28 tegnede sig for 26 % af den samlede mængde i perioden 2012-2016, hvilket gør EU-28 som helhed til den næststørste våbenleverandør i verden efter USA (33 %) og efterfulgt af Rusland (23 %); der henviser til, at landene i EU ifølge den seneste rapport fra Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM) fik udstedt våbeneksporttilladelser til en samlet værdi af EUR 94,40 mia. i 2014; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de seneste tal (18) viser, at eksporten fra EU-28 tegnede sig for 26 % af den samlede mængde i perioden 2012-2016, hvilket gør EU-28 som helhed til den næststørste våbenleverandør i verden efter USA (33 %) og efterfulgt af Rusland (23 %); der henviser til, at landene i EU ifølge den seneste rapport fra Gruppen vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM) fik udstedt våbeneksporttilladelser til en samlet værdi af EUR 94,40 mia. i 2014;

| E. | der henviser til, at de seneste tal (19) viser, at våbeneksporten til Mellemøsten steg med 86 % og tegnede sig for 29 % af eksporten af våben i perioden 2012-2016; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de seneste tal (19) viser, at våbeneksporten til Mellemøsten steg med 86 % og tegnede sig for 29 % af eksporten af våben i perioden 2012-2016;

| F. | der henviser til, at de seneste officielle EU-data viser, at Mellemøsten var den vigtigste region for så vidt angår våbeneksport fra EU-28 i 2015 med godkendte våbeneksporttilladelser til et samlet beløb på EUR 78,8 mia.; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de seneste officielle EU-data viser, at Mellemøsten var den vigtigste region for så vidt angår våbeneksport fra EU-28 i 2015 med godkendte våbeneksporttilladelser til et samlet beløb på EUR 78,8 mia.;

| G. | der henviser til, at en del af våbeneksporten fra EU-medlemsstater til ustabile og kriseramte regioner og lande blev anvendt under væbnede konflikter eller til intern undertrykkelse; der henviser til, at en del af denne våbeneksport angiveligt blev omdirigeret til terrorgrupper f.eks. i Syrien og Irak; der henviser til, at våben, der er blevet eksporteret til visse lande, f.eks. Saudi-Arabien, i nogle tilfælde er blevet anvendt i konflikter som den i Yemen; der henviser til, at en sådan eksport er klart i strid med den fælles holdning og dermed fremhæver nødvendigheden af bedre kontrol og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en del af våbeneksporten fra EU-medlemsstater til ustabile og kriseramte regioner og lande blev anvendt under væbnede konflikter eller til intern undertrykkelse; der henviser til, at en del af denne våbeneksport angiveligt blev omdirigeret til terrorgrupper f.eks. i Syrien og Irak; der henviser til, at våben, der er blevet eksporteret til visse lande, f.eks. Saudi-Arabien, i nogle tilfælde er blevet anvendt i konflikter som den i Yemen; der henviser til, at en sådan eksport er klart i strid med den fælles holdning og dermed fremhæver nødvendigheden af bedre kontrol og gennemsigtighed;

| H. | der henviser til, at der ikke findes et standardiseret kontrol- og rapporteringssystem, som giver oplysninger om, hvorvidt og i hvilket omfang de enkelte medlemsstaters eksporter sker i strid med de otte kriterier, og til, at der heller ikke findes nogen sanktionsmekanismer i tilfælde af, at en medlemsstat udøver eksportvirksomhed, som er åbenbart uforenelig med de otte kriterier; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ikke findes et standardiseret kontrol- og rapporteringssystem, som giver oplysninger om, hvorvidt og i hvilket omfang de enkelte medlemsstaters eksporter sker i strid med de otte kriterier, og til, at der heller ikke findes nogen sanktionsmekanismer i tilfælde af, at en medlemsstat udøver eksportvirksomhed, som er åbenbart uforenelig med de otte kriterier;

| I. | der henviser til, at undersøgelser udført af Bonn International Conversion Center (BICC) har afsløret, at der i 2015 alene i Tyskland blev udstedt 4 256 våbeneksporttilladelser for eksport til 83 lande, der blev vurderet som problematiske i forbindelse med den fælles holdning (20); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at undersøgelser udført af Bonn International Conversion Center (BICC) har afsløret, at der i 2015 alene i Tyskland blev udstedt 4 256 våbeneksporttilladelser for eksport til 83 lande, der blev vurderet som problematiske i forbindelse med den fælles holdning (20);

| J. | der henviser til, at både den globale og den regionale sikkerhedssituation har ændret sig dramatisk, navnlig i EU's sydlige og østlige naboskabsområde, hvilket understreger det presserende behov for at forbedre metoderne til at fremskaffe oplysninger til risikovurderingen i forbindelse med udstedelse af eksporttilladelser og til at gøre dem mere sikre; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at både den globale og den regionale sikkerhedssituation har ændret sig dramatisk, navnlig i EU's sydlige og østlige naboskabsområde, hvilket understreger det presserende behov for at forbedre metoderne til at fremskaffe oplysninger til risikovurderingen i forbindelse med udstedelse af eksporttilladelser og til at gøre dem mere sikre;

| K. | der henviser til, at nogle medlemsstater for nylig har undertegnet strategiske aftaler om militært samarbejde, herunder overførsler af store mængder militærteknologi af høj kvalitet, med ikkedemokratiske lande i regionen Mellemøsten og Nordafrika (MENA); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at nogle medlemsstater for nylig har undertegnet strategiske aftaler om militært samarbejde, herunder overførsler af store mængder militærteknologi af høj kvalitet, med ikkedemokratiske lande i regionen Mellemøsten og Nordafrika (MENA);

| L. | der henviser til, at udryddelse af fattigdom som fastsat i Lissabontraktaten er det vigtigste mål for EU's udviklingspolitik, og til, at dette ligeledes er en af prioriteterne for EU's optræden udadtil med henblik på at skabe en mere stabil og velstående verden; der henviser til, at våbenleverancer til lande i konflikt udover at muliggøre en eskalering af voldshandlingerne begrænser disse landes udviklingsmuligheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udryddelse af fattigdom som fastsat i Lissabontraktaten er det vigtigste mål for EU's udviklingspolitik, og til, at dette ligeledes er en af prioriteterne for EU's optræden udadtil med henblik på at skabe en mere stabil og velstående verden; der henviser til, at våbenleverancer til lande i konflikt udover at muliggøre en eskalering af voldshandlingerne begrænser disse landes udviklingsmuligheder;

| M. | der henviser til, at forsvarsindustrien i Europa udgør en sektor af allerstørste betydning og samtidig er kendetegnet af overkapacitet, overlapning og opsplitning, hvilket virker som en bremse på forsvarsindustriens konkurrenceevne og har ført til en ekspansiv eksportpolitik; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at forsvarsindustrien i Europa udgør en sektor af allerstørste betydning og samtidig er kendetegnet af overkapacitet, overlapning og opsplitning, hvilket virker som en bremse på forsvarsindustriens konkurrenceevne og har ført til en ekspansiv eksportpolitik;

| N. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 25. februar 2016 om den humanitære situation i Yemen opfordrede næstformanden for Kommissionen/Unionen højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at tage initiativ til at iværksætte en EU-våbenembargo over for Saudi-Arabien; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 25. februar 2016 om den humanitære situation i Yemen opfordrede næstformanden for Kommissionen/Unionen højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at tage initiativ til at iværksætte en EU-våbenembargo over for Saudi-Arabien;

| O. | der henviser til, at situationen i Yemen er forværret yderligere siden da, bl.a. på grund af militære handlinger fra den saudiarabisk ledede koalitions side; der henviser til, at nogle medlemsstater er holdt op med at levere våben til Saudi-Arabien på grund af dets handlinger i Yemen, mens andre er fortsat med at levere militærteknologi i strid med kriterierne 2, 4, 6, 7 og 8; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at situationen i Yemen er forværret yderligere siden da, bl.a. på grund af militære handlinger fra den saudiarabisk ledede koalitions side; der henviser til, at nogle medlemsstater er holdt op med at levere våben til Saudi-Arabien på grund af dets handlinger i Yemen, mens andre er fortsat med at levere militærteknologi i strid med kriterierne 2, 4, 6, 7 og 8;

| P. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 14. december 2016 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2015 og Den Europæiske Unions politik på området understregede, at menneskerettighederne bør være en prioritet, og opfordrede medlemsstaterne til at enes om at bevæge sig hen imod en mere moderne, fleksibel og menneskerettighedsbaseret eksportpolitik, navnlig over for lande, som beviseligt bedriver intern undertrykkelse og menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 14. december 2016 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2015 og Den Europæiske Unions politik på området understregede, at menneskerettighederne bør være en prioritet, og opfordrede medlemsstaterne til at enes om at bevæge sig hen imod en mere moderne, fleksibel og menneskerettighedsbaseret eksportpolitik, navnlig over for lande, som beviseligt bedriver intern undertrykkelse og menneskerettighedskrænkelser;

| Q. | der henviser til, at EU's globale strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitik bør forbedre politikkohærensen for så vidt angår kontrol med våbeneksport; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU's globale strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitik bør forbedre politikkohærensen for så vidt angår kontrol med våbeneksport;

| 1. | bemærker, at stater har en legitim ret til at erhverve militærteknologi med henblik på selvforsvar; understreger, at opretholdelsen af en forsvarsindustri tjener som en del af medlemsstaternes forsvar; minder om, at en af begrundelserne for fastlæggelsen af den fælles holdning var at forhindre, at europæiske våben blev anvendt mod medlemsstaternes væbnede styrker, og forhindre menneskerettighedskrænkelser og forlængelse af væbnede konflikter; gentager, at den fælles holdning er en retligt bindende ramme med minimumskrav, som medlemsstaterne skal anvende i forbindelse med våbeneksportkontrol, og at den indebærer en pligt til at vurdere en ansøgning om en eksporttilladelse på grundlag af alle de otte kriterier, der er indeholdt i den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at udviklingen af forsvarsmateriel er et vigtigt redskab for forsvarsindustrien, og at den endnu ikke udviklede konkurrencedygtige og innovative teknologiske og industrielle basis for det europæiske forsvar bør fungere som et instrument til at garantere medlemsstaternes og EU-borgernes sikkerhed og forsvar og bidrage til gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), og navnlig den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP); opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe den nuværende mangel på effektivitet i forsvarsudgifterne som følge af overlapning, opsplitning og manglende interoperabilitet og tilstræbe, at EU bliver en garant for sikkerhed, også ved at øge kontrollen med våbeneksport; gentager, at artikel 10 i den fælles holdning fastsætter, at medlemsstaternes hensyntagen til økonomiske, kommercielle og industrielle interesser ikke må have indvirkning på anvendelsen af de otte kriterier, der regulerer våbeneksport; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstaterer imidlertid, at militærteknologi somme tider når frem til bestemmelsessteder og slutbrugere, der ikke opfylder kriterierne i den fælles holdning; er bekymret over, at spredningen af våbensystemer i krigstid og i situationer med betydelige politiske spændinger kan påvirke civilbefolkningen i uforholdsmæssigt høj grad; er dybt bekymret over det globale våbenkapløb og over de militære tilgange til løsning af politiske konflikter og uroligheder; understreger, at konflikter først og fremmest bør løses ad diplomatisk vej; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til i betydelig grad at forbedre konsekvensen i gennemførelsen af den fælles holdning for at forbedre sikkerheden for de civile, der lider under konflikter og menneskerettighedskrænkelser i tredjelande, sikkerheden for Unionen og dens borgere og skabe lige konkurrencevilkår for EU's virksomheder; understreger i den forbindelse, at en konsekvent gennemførelse af den fælles holdning er afgørende for EU's troværdighed som en værdibaseret global aktør; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tilskynder lande, der er i færd med at opnå kandidatstatus, eller lande, der i øvrigt ønsker at engagere sig i processen frem mod tiltrædelse af EU, til at anvende bestemmelserne i den fælles holdning; glæder sig over, at Albanien, Bosnien-Hercegovina, Canada, Georgien, Island, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Norge har tilpasset sig kriterierne og principperne i den fælles holdning og dermed også tilstræber en yderligere afstemning med FUSP og FSFP; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med tredjelande, der officielt har givet tilsagn om at overholde kriterierne i den fælles holdning, navnlig med henblik på at forbedre udvekslingen af oplysninger og sikre større gennemsigtighed i forbindelse med udstedelse af tilladelser; opfordrer endvidere EU-Udenrigstjenesten til navnlig at tilskynde de europæiske lande til at tilpasse sig den fælles holdning for derved at garantere et mere sikkert »storeuropæisk« område; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at arbejde tæt sammen om at forebygge risici, der hidrører fra omledning og oplagring af våben, såsom ulovlig våbenhandel og våbensmugling; fremhæver risikoen for, at våben, der eksporteres til tredjelande, indføres i EU igen via smugling og ulovlig våbenhandel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker Unionens store ansvar som følge af sikkerhedsrisikoen ved, at der ikke er større støtte og engagement fra EU's side i forbindelse med afviklingen af de mange våbenlagre, der stadig findes i Bosnien-Hercegovina, Albanien og Ukraine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at metoderne til vurdering af risikoen i forbindelse med udstedelse af eksporttilladelser bør omfatte et forsigtighedsprincip, og at medlemsstaterne ud over at vurdere, hvorvidt en bestemt militærteknologi muligvis vil blive anvendt til intern undertrykkelse eller andre uønskede formål (den funktionelle tilgang), også bør vurdere risikoen ud fra den samlede situation i bestemmelseslandet (den principielle tilgang); |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at det i lyset af Brexit vil være vigtigt for Det Forenede Kongerige fortsat at være bundet af den fælles holdning og anvende dennes dispositive bestemmelser i lighed med andre europæiske tredjelande; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anmoder medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten om at udarbejde en særlig strategi med henblik på at yde formel beskyttelse til whistleblowere, som indberetter praksis i organisationer og virksomheder i våbenindustrien, der er i strid med de kriterier og principper, der er fastsat i den fælles holdning; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger vigtigheden af, at der er kohærens mellem alle Unionens eksportkontrolordninger, især hvad angår fortolkningen af kontrolkriterierne; gør på ny opmærksom på vigtigheden af, at der er kohærens mellem eksportkontrollen og andre udenrigspolitiske instrumenter og handelsinstrumenter som den generelle præferenceordning og forordningen om konfliktmineraler; |
| --- | --- |

11.

| 12. | gør på ny opmærksom på den skadelige virkning, som EU-virksomhedernes ukontrollerede eksport af cyberovervågningsteknologier kan have på sikkerheden i EU's digitale infrastruktur og på menneskerettighederne; understreger i den forbindelse betydningen af en hurtig, effektiv og omfattende opdatering af EU's forordning om dobbelt anvendelse og opfordrer Rådet til at vedtage en ambitiøs tidsplan for dette spørgsmål; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver vigtigheden af reelt at begrænse våbeneksporten til private sikkerhedsselskaber som slutbrugere, og at en sådan tilladelse kun gives, når det efter en grundig kontrol er fastslået, at det pågældende private sikkerhedsselskab ikke har medvirket til krænkelser af menneskerettighederne; understreger, at der skal etableres ansvarlighedsmekanismer for at sikre, at private sikkerhedsselskabers anvender våben på ansvarlig vis; |
| --- | --- |

13.

Anvendelse af kriterierne i den fælles holdning

| 14. | bemærker, at kriterium 1 ifølge årsberetningerne blev anvendt 81 gange som begrundelse for afvisning i 2014 og 109 gange i 2015; |
| --- | --- |

14.

| 15. | gentager sin opfordring til NF/HR om at iværksætte et initiativ med sigte på at indføre en EU-våbenembargo over for lande, der beskyldes for alvorlige overtrædelser af den humanitære folkeret, navnlig i forbindelse med målrettede angreb på civil infrastruktur; understreger endnu en gang, at det, hvis der fortsat gives tilladelse til at sælge våben til sådanne lande, udgør en overtrædelse af den fælles holdning; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at kriterium 2 ifølge årsberetningerne blev anvendt 72 gange som begrundelse for afvisning i 2014 og 89 gange i 2015; beklager, at oplysningerne viser, at der navnlig mangler en fælles tilgang til situationen i Syrien, Irak og Yemen; opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at indlede drøftelser om en udvidelse af kriterium 2 til at omfatte indikatorer for demokratisk regeringsførelse, da et sådant vurderingskriterium kunne bidrage til indførelsen af yderligere beskyttelsesforanstaltninger imod de utilsigtede negative konsekvenser af våbeneksport; mener endvidere, at en mere principiel tilgang til risikovurderingen ville fokusere på modtagerlandets generelle respekt for den humanitære folkeret og menneskerettighedslovgivningen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at eksport til Saudi-Arabien som minimum er i modstrid med kriterium 2 om landets involvering i alvorlige overtrædelser af humanitær ret som fastlagt af kompetente FN-myndigheder; gentager sin opfordring fra 26. februar 2016 om det presserende behov for at indføre en våbenembargo over for Saudi-Arabien; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at kriterium 3 ifølge årsberetningerne blev anvendt 99 gange som begrundelse for afvisning i 2014 og 139 gange i 2015; understreger i forbindelse med kriterium 3 nødvendigheden af at vurdere medlemsstaternes nylige våbensalg til ikkestatslige aktører, herunder levering af teknisk bistand og uddannelse på baggrund af den fælles aktion 2002/589/FUSP om Den Europæiske Unions bidrag til bekæmpelse af destabiliserende ophobning og spredning af håndskydevåben og lette våben; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at kriterium 4 ifølge årsberetningerne blev anvendt 57 gange som begrundelse for afvisning i 2014 og 85 gange i 2015; beklager, at militærteknologi, som er eksporteret af medlemsstaterne, anvendes i konflikten i Yemen; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til konsekvent at overholde den fælles holdning på grundlag af en grundig, langsigtet risikovurdering; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at kriterium 5 ifølge årsberetningerne blev anvendt 7 gange som begrundelse for afvisning i 2014 og 16 gange i 2015; minder om, at dette kriterium vedrører medlemsstaterne og allierede landes sikkerhedsinteresser, men anerkender, at disse interesser ikke kan indvirke på hensynet til kriterierne om respekt for menneskerettighederne og regional fred, sikkerhed og stabilitet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at kriterium 6 ifølge årsberetningerne blev anvendt 6 gange som begrundelse for afvisning i 2014 og 16 gange i 2015; giver udtryk for bekymring over beretninger om omledning af eksporterede våben fra medlemsstaterne til ikkestatslige aktører, herunder terrorgrupper, og advarer om, at disse våben muligvis kan anvendes mod civile på og uden for EU's territorium; understreger vigtigheden af en strammere kontrol med sådanne våbeneksporter for at opfylde de internationale forpligtelser med hensyn til bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | er bekymret over mulige omledninger af eksport til Saudi-Arabien og Qatar til væbnede ikkestatslige aktører i Syrien, som begår alvorlige overtrædelser af menneskerettighedslovgivningen og den humanitære ret, og opfordrer COARM til at behandle sagen hurtigst muligt; erkender, at de fleste af de våben, som er i hænderne på oprørere og terroristgrupper, er kommet fra steder uden for Europa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at kriterium 7 ifølge årsberetningerne blev anvendt 117 gange som begrundelse for afvisning i 2014 og 149 gange i 2015; giver udtryk for bekymring over bl.a. den påståede omledning af eksporterede håndskydevåben og lette våben fra europæiske lande til visse destinationer, hvorfra denne eksport blev omledt for at forsyne ikkestatslige aktører og andre endemål, der ikke var i overensstemmelse med den fælles holdning, i lande som Syrien, Irak, Yemen og Sydsudan; påpeger, at der er et presserende behov for at bygge vurderingen af risikoen for omledning på mere end et simpelt løfte fra bestemmelseslandet i slutbrugerattesten; fremhæver behovet for en effektiv mekanisme til at foretage kontrol efter afsendelsen for at sikre, at de pågældende våben ikke geneksporteres til ikkegodkendte slutbrugere; fremhæver den potentielle rolle, som EU-Udenrigstjenesten kunne spille med hensyn til at støtte medlemsstaternes indsats på dette område; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at kriterium 8 ifølge årsberetningen blev anvendt 8 gange som begrundelse for afvisning i 2014 og 16 gange i 2015; erkender, at en bedre anvendelse af kriterium 8 ville udgøre et væsentligt bidrag til EU's målsætning om politikkohærens for så vidt angår udviklingspolitikkens mål og FN's mål for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig mål 16.4; opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at ajourføre brugervejledningen til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP med henblik herpå og fokusere på de mulige skadelige konsekvenser, som anvendelsen af våben har for udvikling; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at føje et nyt kriterium til den fælles holdning med henblik på at sikre, at der ved tildeling af tilladelser tages behørigt hensyn til risikoen for korruption i forbindelse med den pågældende eksport; |
| --- | --- |

25.

Fremme af informationsudveksling mellem medlemsstaterne

| 26. | opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at sikre mere konsekvens i anvendelsen af den fælles holdning og styrke informationsudvekslingsmekanismerne ved at stille kvalitativt og kvantitativt bedre oplysninger til rådighed for risikovurderingen i forbindelse med udstedelse af eksporttilladelser på grundlag af en sikret og omfattende digitalisering af den nuværende ordning som følger:






  a) | tilvejebringelse af flere oplysninger om eksporttilladelser, der udveksles systematisk og rettidigt, herunder i forbindelse med tvivl om slutbrugere, tilfælde af omledning, slutbrugerattester, som er forfalskede eller på anden måde giver anledning til betænkelighed, og suspekte mæglere eller transportvirksomheder, i overensstemmelse med national lovgivning |
| --- | --- | --- |

26.

a)

tilvejebringelse af flere oplysninger om eksporttilladelser, der udveksles systematisk og rettidigt, herunder i forbindelse med tvivl om slutbrugere, tilfælde af omledning, slutbrugerattester, som er forfalskede eller på anden måde giver anledning til betænkelighed, og suspekte mæglere eller transportvirksomheder, i overensstemmelse med national lovgivning

| b) | føring af en liste over enheder og enkeltpersoner, der er dømt for overtrædelse af lovgivningen om våbeneksport, over sager med påvist omledning og over personer, som vides eller mistænkes for at beskæftige sig med ulovlig våbenhandel eller aktiviteter, som udgør en trussel mod den internationale og nationale sikkerhed |
| --- | --- |

b)

føring af en liste over enheder og enkeltpersoner, der er dømt for overtrædelse af lovgivningen om våbeneksport, over sager med påvist omledning og over personer, som vides eller mistænkes for at beskæftige sig med ulovlig våbenhandel eller aktiviteter, som udgør en trussel mod den internationale og nationale sikkerhed

| c) | udveksling af den bedste praksis, der er taget i anvendelse for at implementere de otte kriterier |
| --- | --- |

c)

udveksling af den bedste praksis, der er taget i anvendelse for at implementere de otte kriterier

| d) | omdannelse af brugervejledningen til en interaktiv online-ressource |
| --- | --- |

d)

omdannelse af brugervejledningen til en interaktiv online-ressource

| e) | omdannelse ved udgangen af 2018 af den årlige EU-beretning til en online-database, som der kan søges i, således at det nye format anvendes på oplysningerne for 2016 |
| --- | --- |

e)

omdannelse ved udgangen af 2018 af den årlige EU-beretning til en online-database, som der kan søges i, således at det nye format anvendes på oplysningerne for 2016

| f) | fremme af klare, velfunderede procedurer for samarbejde mellem retshåndhævende organer og grænsemyndigheder baseret på informationsudveksling med henblik på at styrke samarbejdet om sikkerhed og udrydde ulovlig våbenhandel, som udgør en risiko for EU's og EU-borgernes sikkerhed; |
| --- | --- |

f)

fremme af klare, velfunderede procedurer for samarbejde mellem retshåndhævende organer og grænsemyndigheder baseret på informationsudveksling med henblik på at styrke samarbejdet om sikkerhed og udrydde ulovlig våbenhandel, som udgør en risiko for EU's og EU-borgernes sikkerhed;

| 27. | glæder sig over, at COARM agter at inddrage EU-Udenrigstjenesten mere systematisk i forberedelsen af drøftelser om situationen i bestemmelseslande og mulige slutbrugere; fastholder, at en regelmæssig høring af Arbejdsgruppen om Menneskerettigheder (COHOM) i denne proces er vigtig; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at effektiv informationsudveksling og samarbejde også kræver møder mellem personale med ansvar for hhv. politiklægning, udstedelse af tilladelser og håndhævelse, og tilskynder til, at der tilvejebringes tilstrækkelige ressourcer til dette formål; mener, at en afgørende faktor i forbindelse med at styrke gennemførelsen af den fælles holdning er at udbygge den relevante kapacitet i medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at øge antallet af medarbejdere, der arbejder med eksportrelaterede spørgsmål, både på nationalt plan og på EU-plan; opfordrer til, at der tilvejebringes EU-midler, som kan anvendes til kapacitetsopbygning blandt medarbejdere med ansvar for udstedelse af tilladelser og håndhævelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fremhæver, at det er nødvendigt at udvikle en tilgang til at håndtere situationer, hvor medlemsstater har forskellige fortolkninger af den fælles holdnings otte kriterier for eksport af varer, som er stort set ens, til nogenlunde ens destinationer og slutbrugere, for at opretholde lige konkurrencevilkår og EU's troværdighed i udlandet; mener, at det også er på tide at overveje en stærkere rolle for EU-institutionerne i forbindelse med godkendelsesproceduren på medlemsstatsniveau, navnlig med henblik på sådanne situationer; opfordrer medlemsstaterne til at støtte oprettelsen af et våbenkontroltilsynsorgan under ledelse af NF/HR; mener, at der bør afgives udtalelse til medlemsstater, der har til hensigt at udstede en tilladelse, som en anden medlemsstat eller andre medlemsstater har afvist at give; |
| --- | --- |

29.

| 30. | fremhæver det presserende behov for at styrke EU-delegationernes rolle med hensyn til at bistå medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten med deres risikovurderinger i tilknytning til eksporttilladelsen og gennemførelsen af slutbrugerkontrol, kontrol efter afsendelse og inspektion på stedet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indføre en bestemmelse i den fælles holdning med henblik på at sikre, at en EU-embargo mod et tredjeland automatisk ophæver tilladelser, der allerede var tildelt for varer, som er omfattet af embargoen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer indtrængende alle medlemsstater til fortsat at yde bistand til tredjelande i forbindelse med udarbejdelse, ajourføring og, hvor det er relevant, lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger med henblik på at sikre, at der etableres en eksportkontrolordning for våben og militær teknologi; |
| --- | --- |

32.

Styrkelse af overholdelsen af indberetningspligten

| 33. | finder det beklageligt, at den 17. EU-årsberetning blev offentliggjort meget sent, mindst 17 måneder efter, at tilladelserne blev udstedt eller eksporten fandt sted; finder det endvidere beklageligt, at den 18. EU-årsberetning først blev offentliggjort i marts 2017; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kritiserer medlemsstaternes tilsidesættelser af de otte kriterier; mener, at en ensartet og konsekvent anvendelse af de otte kriterier bør fremmes; bemærker manglen på sanktionsbestemmelser for medlemsstater, der ikke overholder de otte kriterier ved udstedelse af tilladelser, og råder medlemsstaterne til at sørge for ordninger, der gør det muligt at foretage uafhængige kontroller; mener, at det er på tide at indlede en proces, der fører frem til en mekanisme, som sanktionerer de medlemsstater, der ikke overholder den fælles holdning; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om, at alle medlemsstater i medfør af artikel 8, stk. 2, i den fælles holdning har pligt til at indberette deres våbeneksport, og opfordrer alle medlemsstater til at efterleve denne pligt; beklager, at der kun var 21 medlemsstater, som indberettede fuldstændige oplysninger til den 17. EU-årsberetning opdelt efter tilladelser og faktisk eksport, mens antallet for den 18. EU-årsberetning kun var 20; anmoder samtlige medlemsstater, herunder de tre vigtigste våbeneksporterende medlemsstater, der ikke har indberettet fuldstændige oplysninger, nemlig Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige, om at indberette fuldstændige oplysninger om deres tidligere våbeneksport til brug for den kommende årsberetning; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer til, at der sikres en mere standardiseret og rettidig procedure for indberetninger og indgivelse af oplysninger gennem fastsættelse af en ufravigelig frist for indgivelse af oplysninger i januar året efter, eksporten fandt sted, og fastsættelse af en fast offentliggørelsesdato i marts året efter eksporten; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at den fælles holdning bør suppleres med en regelmæssigt ajourført og offentligt tilgængelig liste med udførlige begrundelser, der giver oplysninger om, hvorvidt eksporter til visse modtagerlande er eller ikke er i overensstemmelse med de otte kriterier; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mener, at der bør oprettes et standardiseret kontrol- og indberetningssystem, som giver oplysninger om, hvorvidt og i hvilket omfang enkelte EU-medlemsstaters eksporter sker i strid med de otte kriterier; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer indtrængende alle medlemsstater til fuldt ud at overholde deres indberetningsforpligtelser som fastsat i den fælles holdning; understreger, at data af høj kvalitet om de faktiske leverancer er af afgørende betydning for at forstå, hvordan de otte kriterier anvendes; opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at undersøge, hvordan data, som indsamles af toldmyndighederne, kan anvendes, bl.a. ved at indføre særlige toldkoder for militært materiel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anerkender, at alle EU-medlemsstater har underskrevet FN's våbenhandelstraktat (ATT); opfordrer til, at ATT får almen udbredelse, og til, at der fokuseres mere på de lande, der ikke har undertegnet den, herunder Rusland og Kina; roser endvidere outreachindsatsen i forbindelse med ATT og støtter en effektiv gennemførelse af traktaten; |
| --- | --- |

40.

Moderniseringsværktøjer

| 41. | opfordrer indtrængende til, at den fælles militære liste og listerne i bilaget til dobbeltanvendelsesforordningen revideres med henblik på at sikre, at alle relevante ubemandede systemer er omfattet; minder om sin beslutning af 27. februar 2014 om anvendelse af bevæbnede droner, og navnlig punkt 2, litra c, hvori Parlamentet opfordrede til medtagelse af bevæbnede droner i de relevante våbenkontrolordninger; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tilskynder medlemsstaterne til at iværksætte en mere detaljeret kontrol af tredjelandes godkendte produktion og sørge for stærkere kontrolforanstaltninger over for uønsket brug; kræver en streng anvendelse af den fælles holdning over for produktion på licens i tredjelande; tilskynder medlemsstaterne til at overveje tredjelandets holdning og status i forhold til traktaten om våbenhandel, når de træffer afgørelse om overførsler, som kan styrke landets produktions- og/eller eksportkapacitet for så vidt angår militært materiel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | finder, at gennemførelsen af direktiv 2009/43/EF om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet bør være i overensstemmelse med gennemførelsen af den fælles holdning, også for så vidt angår reservedele og komponenter; bemærker, at den fælles holdning ikke indeholder begrænsninger for anvendelsesområdet, hvorfor de otte kriterier også gælder for eksport inden for EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | er bekymret over udfordringerne med cybersikkerhed, navnlig gennembruddene i hackingmetoder, som benyttes til at få adgang til oplysninger og data fra de nationale myndigheder, der udsteder tilladelser; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at investere tilstrækkelige midler i teknologi og menneskelige ressourcer med henblik på at uddanne personer i specifikke cybersikkerhedsprogrammer og -metoder for at forhindre og imødegå disse cybersikkerhedsudfordringer; |
| --- | --- |

44.

Parlamenternes og den offentlige opinions rolle

| 45. | konstaterer, at ikke alle nationale parlamenter i EU kontrollerer regeringernes beslutninger om udstedelse af eksporttilladelser ved f.eks. at udarbejde årsberetninger om våbeneksport, og opfordrer i denne forbindelse til en generel øgning af den parlamentariske og offentlige kontrol; henviser til Europa-Parlamentets forretningsorden, som giver mulighed for regelmæssigt at give respons på EU-årsberetningerne om våbeneksport; |
| --- | --- |

45.

| 46. | glæder sig over de regelmæssige drøftelser med nationale parlamenter, myndigheder med ansvar for våbenkontrol, erhvervsorganisationer og civilsamfundet som en afgørende forudsætning for meningsfuld åbenhed; opfordrer COARM, alle medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at styrke dialogen med civilsamfundet og drøftelserne med de nationale parlamenter og myndigheder med ansvar for våbenkontrol; tilskynder de nationale parlamenter, civilsamfundet og den akademiske verden til at føre uafhængig kontrol med våbenhandelen og opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at støtte sådanne aktiviteter, herunder økonomisk; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99.

(2)  EUT C 163 af 4.5.2016, s. 1.

(3)  EUT C 153 af 16.5.2016, s. 1.

(4)  EUT L 326 af 11.12.2015, s. 56.

(5)  EUT L 139 af 30.5.2017, s. 38.

(6)  EUT C 97 af 28.3.2017, s. 1.

(7)  Traktaten om våbenhandel, FN, 13-27217.

(8)  EUT L 341 af 18.12.2013, s. 56.

(9)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

(10)  EUT L 134 af 29.5.2009, s. 1.

(11)  EUT L 338 af 13.12.2016, s. 1.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0472.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0066.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0502.

(15)  EUT C 285 af 29.8.2017, s. 110.

(16)  Vedtagene tekster, P8_TA(2017)0289.

(17)  »Trends in international arms transfers, 2016« (Faktablad fra SIPRI, februar 2017).

(18)  Ibid.

(19)  Ibid.

(20)  »Rüstungsexportbericht 2016« fra Gemeinsame Konferenz Kirche und Entwicklung (GKKE), s. 54.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/71

---

P8_TA(2017)0345

EU's politiske forbindelser med Latinamerika

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om EU's politiske forbindelser med Latinamerika (2017/2027(INI))

(2018/C 337/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig afsnit V om Unionens optræden udadtil, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig afsnit V om Unionens optræden udadtil,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og navnlig femte del, afsnit I-III og V (den fælles handelspolitik, udviklingssamarbejde og humanitær bistand og internationale aftaler), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og navnlig femte del, afsnit I-III og V (den fælles handelspolitik, udviklingssamarbejde og humanitær bistand og internationale aftaler),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. oktober 2016 om den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. oktober 2016 om den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2009 om Den Europæiske Union og Latinamerika: et partnerskab mellem globale aktører (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2009 om Den Europæiske Union og Latinamerika: et partnerskab mellem globale aktører (COM(2009)0495),

| — | der henviser til de stærke kulturelle, sproglige, politiske og historiske bånd, der delvist er resultatet af årtiers omfattende migration mellem EU-medlemsstaterne og landene i Latinamerika og Caribien (LAC-landene), |
| --- | --- |

—

der henviser til de stærke kulturelle, sproglige, politiske og historiske bånd, der delvist er resultatet af årtiers omfattende migration mellem EU-medlemsstaterne og landene i Latinamerika og Caribien (LAC-landene),

| — | der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2015 (nationale og regionale spørgsmål), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2015 (nationale og regionale spørgsmål),

| — | der henviser til erklæringerne fra de hidtidige topmøder for stats- og regeringscheferne fra Latinamerika og Caribien og Den Europæiske Union og navnlig til erklæringen fra det andet topmøde mellem EU og Sammenslutningen af Latinamerikanske og Caribiske Stater (CELAC), som fandt sted i Bruxelles den 10.og 11. juni 2015 under temaet »Udformning af en fælles fremtid: samarbejde om velstående, samhørige og bæredygtige samfund for borgerne« med vedtagelse af en politisk erklæring med titlen »Et partnerskab for den næste generation«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra de hidtidige topmøder for stats- og regeringscheferne fra Latinamerika og Caribien og Den Europæiske Union og navnlig til erklæringen fra det andet topmøde mellem EU og Sammenslutningen af Latinamerikanske og Caribiske Stater (CELAC), som fandt sted i Bruxelles den 10.og 11. juni 2015 under temaet »Udformning af en fælles fremtid: samarbejde om velstående, samhørige og bæredygtige samfund for borgerne« med vedtagelse af en politisk erklæring med titlen »Et partnerskab for den næste generation«,

| — | der henviser til erklæringen fra civilsamfundsforummet mellem EU og CELAC af 11. maj 2015 med titlen »Ligestilling, rettigheder og demokratisk deltagelse for befolkningerne i Europa, Latinamerika og Caribien«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra civilsamfundsforummet mellem EU og CELAC af 11. maj 2015 med titlen »Ligestilling, rettigheder og demokratisk deltagelse for befolkningerne i Europa, Latinamerika og Caribien«,

| — | der henviser til det fælles kommuniké fra det første ministertopmødet mellem EU og CELAC, der blev afholdt i Santo Domingo (Den Dominikanske Republik) den 25. og 26. oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles kommuniké fra det første ministertopmødet mellem EU og CELAC, der blev afholdt i Santo Domingo (Den Dominikanske Republik) den 25. og 26. oktober 2016,

| — | der henviser til den erklæring, der blev vedtaget på det 25. iberoamerikanske topmøde mellem stats- og regeringscheferne, som fandt sted i Cartagena de Indias (Colombia) fra den 28. til den 29. oktober 2016 med titlen »Ungdom, iværksætterkultur og uddannelse«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der blev vedtaget på det 25. iberoamerikanske topmøde mellem stats- og regeringscheferne, som fandt sted i Cartagena de Indias (Colombia) fra den 28. til den 29. oktober 2016 med titlen »Ungdom, iværksætterkultur og uddannelse«,

| — | der henviser til den politiske erklæring fra det femte topmøde mellem stats- og regeringscheferne fra CELAC, der blev afholdt i Punta Cana i Den Dominikanske Republik den 25. januar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske erklæring fra det femte topmøde mellem stats- og regeringscheferne fra CELAC, der blev afholdt i Punta Cana i Den Dominikanske Republik den 25. januar 2017,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2016 om støtte til fredsprocessen i Colombia (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2016 om støtte til fredsprocessen i Colombia (1),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Venezuela, navnlig beslutningerne af 8. juni 2016 (2) og 27. april 2017 (3) om situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Venezuela, navnlig beslutningerne af 8. juni 2016 (2) og 27. april 2017 (3) om situationen i Venezuela,

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Cuba på den anden side (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 5. juli 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Cuba på den anden side (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2014 om de 43 forsvundne lærerstuderende i Mexico (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2014 om de 43 forsvundne lærerstuderende i Mexico (5),

| — | der henviser til beslutningerne fra Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling (EuroLat), særlig beslutningerne af 22. september 2016 om handelsmæssige aspekter af de igangværende forhandlinger, der pågår mellem EU og LAC (6), om bekæmpelse af fattigdom som led i målene for bæredygtig udvikling (SDG'erne) i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (7), om finansiering af politiske partier i Den Europæiske Union og Latinamerika (8) og om de økonomiske og finansielle forbindelser med Folkerepublikken Kina ud fra perspektivet om det biregionale strategiske partnerskab mellem EU og LAC (9) samt af 29. marts 2014 om kvindedrab i Den Europæiske Union og Latinamerika (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningerne fra Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling (EuroLat), særlig beslutningerne af 22. september 2016 om handelsmæssige aspekter af de igangværende forhandlinger, der pågår mellem EU og LAC (6), om bekæmpelse af fattigdom som led i målene for bæredygtig udvikling (SDG'erne) i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (7), om finansiering af politiske partier i Den Europæiske Union og Latinamerika (8) og om de økonomiske og finansielle forbindelser med Folkerepublikken Kina ud fra perspektivet om det biregionale strategiske partnerskab mellem EU og LAC (9) samt af 29. marts 2014 om kvindedrab i Den Europæiske Union og Latinamerika (10),

| — | der henviser til Den EurLat-henstillingen af 22. september 2016 om migration, udvikling og den økonomiske krise (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den EurLat-henstillingen af 22. september 2016 om migration, udvikling og den økonomiske krise (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om EU's strategi for forbindelserne med Latinamerika (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om EU's strategi for forbindelserne med Latinamerika (12),

| — | der henviser til erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om artikel 5, stk. 2, litra b), nr. ii), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde for perioden 2014-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om artikel 5, stk. 2, litra b), nr. ii), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde for perioden 2014-2020,

| — | der henviser til forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde for perioden 2014-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde for perioden 2014-2020,

| — | der henviser til ILO's konvention 169 om oprindelige folk og stammefolk, navnlig artikel 14 om de pågældende folks ret til at eje og besidde de landområder, som de traditionelt råder over, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's konvention 169 om oprindelige folk og stammefolk, navnlig artikel 14 om de pågældende folks ret til at eje og besidde de landområder, som de traditionelt råder over,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om EU's rolle i fremme af et bredere transatlantisk partnerskab (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om EU's rolle i fremme af et bredere transatlantisk partnerskab (13),

| — | der henviser til henstillingerne i Revisionsrettens særberetning nr. 16/2014 om effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU’s eksterne politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne i Revisionsrettens særberetning nr. 16/2014 om effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU’s eksterne politikker,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0268/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0268/2017),

| A. | der henviser til, at landene i Latinamerika og Caribien (LAC-landene) udgør en vigtig partner for EU, når det drejer sig om i fællesskab at håndtere globale problemer som udryddelse af fattigdom, adgang til rent drikkevand, ubetinget respekt for menneskerettighederne, fred og sikkerhed, socioøkonomisk udvikling, dårlig regeringsførelse, manglende bæredygtighed, bekæmpelse af klimaændringer, den digitale omstilling og styring af migration; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at landene i Latinamerika og Caribien (LAC-landene) udgør en vigtig partner for EU, når det drejer sig om i fællesskab at håndtere globale problemer som udryddelse af fattigdom, adgang til rent drikkevand, ubetinget respekt for menneskerettighederne, fred og sikkerhed, socioøkonomisk udvikling, dårlig regeringsførelse, manglende bæredygtighed, bekæmpelse af klimaændringer, den digitale omstilling og styring af migration;

| B. | der henviser til, at partnerskabet mellem EU og LAC bygger på tætte historiske og kulturelle bånd, omfattende mellemfolkelig udveksling, omfattende og voksende handel og investeringsstrømme samt fælles værdier som demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at partnerskabet mellem EU og LAC bygger på tætte historiske og kulturelle bånd, omfattende mellemfolkelig udveksling, omfattende og voksende handel og investeringsstrømme samt fælles værdier som demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet;

| C. | der henviser til, at de 33 LAC-lande har forskellige politiske, økonomiske og kulturelle forhold, der forudsætter en forskellig tilgang inden for en sammenhængende og konsekvent ramme i forbindelse med EU's optræden udadtil samtidig med, at EU's værdier og menneskerettighederne til enhver tid forsvares; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de 33 LAC-lande har forskellige politiske, økonomiske og kulturelle forhold, der forudsætter en forskellig tilgang inden for en sammenhængende og konsekvent ramme i forbindelse med EU's optræden udadtil samtidig med, at EU's værdier og menneskerettighederne til enhver tid forsvares;

| D. | der henviser til, at det langvarige partnerskab mellem EU og LAC-landene bygger på historiske, kulturelle, menneskelige og økonomiske bånd, som ikke bør tages for givet, og som bør udnyttes mere horisontalt, fælles principper og værdier, herunder respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, retsstatsprincippet, international fred og sikkerhed, samt en fælles opbakning bag et multilateralt system for global styring, der bygger på fælles normer og dialog; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det langvarige partnerskab mellem EU og LAC-landene bygger på historiske, kulturelle, menneskelige og økonomiske bånd, som ikke bør tages for givet, og som bør udnyttes mere horisontalt, fælles principper og værdier, herunder respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, retsstatsprincippet, international fred og sikkerhed, samt en fælles opbakning bag et multilateralt system for global styring, der bygger på fælles normer og dialog;

| E. | der henviser til, at EU og LAC-landene tilsammen udgør en tredjedel af befolkningen i FN3s medlemsstater og repræsenterer omkring 25 % af verdens bruttonationalprodukt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU og LAC-landene tilsammen udgør en tredjedel af befolkningen i FN3s medlemsstater og repræsenterer omkring 25 % af verdens bruttonationalprodukt;

| F. | der henviser til, at uddybning af den politiske dialog og samarbejdet om migration, klimaforandringer, energi og bekæmpelse af organiseret kriminalitet samt investering i dybere socioøkonomiske bånd gennem visumlempelse, studenterudveksling og forskningssamarbejde er prioriteter for EU's eksterne forbindelser med LAC-landene; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at uddybning af den politiske dialog og samarbejdet om migration, klimaforandringer, energi og bekæmpelse af organiseret kriminalitet samt investering i dybere socioøkonomiske bånd gennem visumlempelse, studenterudveksling og forskningssamarbejde er prioriteter for EU's eksterne forbindelser med LAC-landene;

| G. | der henviser til, at det biregionale strategiske partnerskab mellem EU og Latinamerika og Caribien, der blev lanceret i juni 1999 for at styrke forbindelserne mellem de to regioner, endnu ikke har givet varige resultater; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det biregionale strategiske partnerskab mellem EU og Latinamerika og Caribien, der blev lanceret i juni 1999 for at styrke forbindelserne mellem de to regioner, endnu ikke har givet varige resultater;

| H. | der henviser til, at LAC-regionen i det seneste årti, har oplevet omfattende forandringer, idet en stor del af befolkningen f.eks. er blevet løftet op i middelklassen ved hjælp af økonomiske reformer, sociale politikker og en bedre fordeling af den rigdom, der produceres i landene i regionen, hvilket har gjort det muligt t forbedre adgangen til uddannelse, sundhed, anstændige boliger og en overordnet konsolidering af demokratiet, samtidig med at der er blevet sat en stopper af råvaresupercyklussen, der bevirkede, at millioner af mennesker levede i fare for at blive ramt af fattigdom igen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at LAC-regionen i det seneste årti, har oplevet omfattende forandringer, idet en stor del af befolkningen f.eks. er blevet løftet op i middelklassen ved hjælp af økonomiske reformer, sociale politikker og en bedre fordeling af den rigdom, der produceres i landene i regionen, hvilket har gjort det muligt t forbedre adgangen til uddannelse, sundhed, anstændige boliger og en overordnet konsolidering af demokratiet, samtidig med at der er blevet sat en stopper af råvaresupercyklussen, der bevirkede, at millioner af mennesker levede i fare for at blive ramt af fattigdom igen;

| I. | der henviser til, at ophøret af en periode med høje råvarepriser, som de fleste LAC-lande er afhængige af, kombineret med afmatningen af den kinesiske økonomi, som i dag er dens næststørste handelspartner efter USA, efter et årti med bemærkelsesværdig økonomisk vækst, har ført til stagnationen eller endda recessionen i mange lande i regionen, hvilket truer mange af de gjorte fremskridt og udsætter millioner af mennesker for risikoen at falde tilbage i fattigdom; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ophøret af en periode med høje råvarepriser, som de fleste LAC-lande er afhængige af, kombineret med afmatningen af den kinesiske økonomi, som i dag er dens næststørste handelspartner efter USA, efter et årti med bemærkelsesværdig økonomisk vækst, har ført til stagnationen eller endda recessionen i mange lande i regionen, hvilket truer mange af de gjorte fremskridt og udsætter millioner af mennesker for risikoen at falde tilbage i fattigdom;

| J. | der henviser til, at der blandt befolkningen i visse lande i Latinamerika kan konstateres et udtalt ønske om en større grad af demokrati og medindflydelse og om en bæredygtig økonomisk politik; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der blandt befolkningen i visse lande i Latinamerika kan konstateres et udtalt ønske om en større grad af demokrati og medindflydelse og om en bæredygtig økonomisk politik;

| K. | der henviser til, at retsstatsprincippet i form af stabile retlige rammer, der garanterer retssikkerheden, er en afgørende forudsætning for at tiltrække investeringer, der er nødvendige for et økonomisk genopsving; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at retsstatsprincippet i form af stabile retlige rammer, der garanterer retssikkerheden, er en afgørende forudsætning for at tiltrække investeringer, der er nødvendige for et økonomisk genopsving;

| L. | der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet og stabile retlige og politiske rammer gør det muligt for begge regioner at udøve en fri markedsøkonomi og sikre et konstruktivt investeringsmiljø, der omfatter garantier for retssikkerheden; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet og stabile retlige og politiske rammer gør det muligt for begge regioner at udøve en fri markedsøkonomi og sikre et konstruktivt investeringsmiljø, der omfatter garantier for retssikkerheden;

| M. | der henviser til, at et højt inflationsniveau hæmmer væksten, hvorfor der straks skal gøres noget ved det; der henviser til, at pålidelige valutakurser er afgørende elementer i et lands økonomiske udvikling; der henviser til, at det er vigtigt at gennemføre en industripolitik, som tilsigter at øge produktiviteten, diversificere økonomien og tiltrække investeringer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at et højt inflationsniveau hæmmer væksten, hvorfor der straks skal gøres noget ved det; der henviser til, at pålidelige valutakurser er afgørende elementer i et lands økonomiske udvikling; der henviser til, at det er vigtigt at gennemføre en industripolitik, som tilsigter at øge produktiviteten, diversificere økonomien og tiltrække investeringer;

| N. | der henviser til, at associeringsaftalen mellem EU og LAC-landene bidrager til at fremme den politiske og handelsmæssige dialog og forbedre investeringsklimaet, at åbne op for servicesektoren og offentlig licitation og at skabe muligheder for gennemførelse af infrastrukturprojekter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at associeringsaftalen mellem EU og LAC-landene bidrager til at fremme den politiske og handelsmæssige dialog og forbedre investeringsklimaet, at åbne op for servicesektoren og offentlig licitation og at skabe muligheder for gennemførelse af infrastrukturprojekter;

| O. | der henviser til, at der er meget vigtigt, at Latinamerika og EU udvikler en fælles dagsorden; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der er meget vigtigt, at Latinamerika og EU udvikler en fælles dagsorden;

| P. | der henviser til, at EU har oplevet store forandringer i de seneste år, nemlig den økonomiske krise, problemer i forbindelse med Brexit og flygtningekrisen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU har oplevet store forandringer i de seneste år, nemlig den økonomiske krise, problemer i forbindelse med Brexit og flygtningekrisen;

| Q. | der henviser til, at de vigtigste geopolitiske forandringer, som for øjeblikket sker i landene i Latinamerika og Caribien, og som bl.a. er præget af en stigende tilstedeværelse af asiatiske stater, der søger økonomiske partnerskaber i regionen, nødvendiggør, at EU styrker sin stilling som en sand allieret for sine partnere i LAC-regionen ikke blot med hensyn til økonomisk udveksling, men også som en partner, der bidrager til sociale fremskridt og forsvaret af fælles værdier; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de vigtigste geopolitiske forandringer, som for øjeblikket sker i landene i Latinamerika og Caribien, og som bl.a. er præget af en stigende tilstedeværelse af asiatiske stater, der søger økonomiske partnerskaber i regionen, nødvendiggør, at EU styrker sin stilling som en sand allieret for sine partnere i LAC-regionen ikke blot med hensyn til økonomisk udveksling, men også som en partner, der bidrager til sociale fremskridt og forsvaret af fælles værdier;

| R. | der henviser til, at den nuværende samlede aftale mellem EU og Mexico, associeringsaftalen mellem EU og Chile og den interregionale samarbejdsrammeaftale EU-Mercosur trådte i kraft i henholdsvis 1997, 2003 og 1999; der henviser til, at det på grund af disse aftalers betydning for EU og LAC-landene er nødvendigt med en ambitiøs tilgang til de igangværende forhandlinger om ajourføringen af dem for at opnå de meste moderne og progressive resultater; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den nuværende samlede aftale mellem EU og Mexico, associeringsaftalen mellem EU og Chile og den interregionale samarbejdsrammeaftale EU-Mercosur trådte i kraft i henholdsvis 1997, 2003 og 1999; der henviser til, at det på grund af disse aftalers betydning for EU og LAC-landene er nødvendigt med en ambitiøs tilgang til de igangværende forhandlinger om ajourføringen af dem for at opnå de meste moderne og progressive resultater;

| S. | der henviser til, at EU er den vigtigste kilde til udviklingsbistand, som det fremgår af instrumentet for udviklingssamarbejde 2014-2020, den vigtigste investor og en af de vigtigste handelspartnere for LAC-regionen og til, at styrken af det europæiske samarbejde ligger i finansielt samarbejde og trekantssamarbejde; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU er den vigtigste kilde til udviklingsbistand, som det fremgår af instrumentet for udviklingssamarbejde 2014-2020, den vigtigste investor og en af de vigtigste handelspartnere for LAC-regionen og til, at styrken af det europæiske samarbejde ligger i finansielt samarbejde og trekantssamarbejde;

| T. | der henviser til, at Kommissionen er ved at udarbejde en ny udviklingsdagsorden som led i 2030-dagsordenen, og at begrebet bæredygtig udvikling skal anvendes i og omfatte alle lande i Latinamerika (herunder mellemindkomstlande), og til, at denne nye tilgang skal tage hensyn til andre kriterier end blot indkomst pr. indbygger; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Kommissionen er ved at udarbejde en ny udviklingsdagsorden som led i 2030-dagsordenen, og at begrebet bæredygtig udvikling skal anvendes i og omfatte alle lande i Latinamerika (herunder mellemindkomstlande), og til, at denne nye tilgang skal tage hensyn til andre kriterier end blot indkomst pr. indbygger;

| U. | der henviser til, at LAC-landene systematisk har været placeret i anden række i forbindelse med fastlæggelsen af hovedprioriteterne i EU’s eksterne politik på trods af de åbenlyse kulturelle og sproglige bånd, der historisk forbinder EU og LAC-landene, og på trods af behovet for, at EU finder nye allierede på baggrund af dens faldende geopolitisk indflydelse i verden; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at LAC-landene systematisk har været placeret i anden række i forbindelse med fastlæggelsen af hovedprioriteterne i EU’s eksterne politik på trods af de åbenlyse kulturelle og sproglige bånd, der historisk forbinder EU og LAC-landene, og på trods af behovet for, at EU finder nye allierede på baggrund af dens faldende geopolitisk indflydelse i verden;

| V. | der henviser til betydningen af Atlanterhavsområdet som helhed — herunder EU, Nordamerika, Mellemamerika, Sydamerika og landene langs Afrikas Atlanterhavskyst — og af et samarbejde mellem Atlanterhavsregionerne og -landene for at sætte dem i stand til at løse de fælles problemer, som dette meget store område står over for; |
| --- | --- |

V.

der henviser til betydningen af Atlanterhavsområdet som helhed — herunder EU, Nordamerika, Mellemamerika, Sydamerika og landene langs Afrikas Atlanterhavskyst — og af et samarbejde mellem Atlanterhavsregionerne og -landene for at sætte dem i stand til at løse de fælles problemer, som dette meget store område står over for;

| W. | der henviser til, at den næste WTO-ministerkonference finder sted i Buenos Aires i december 2017, og at parlamentariske delegationer fra medlemslandene også vil mødes under konferencen; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den næste WTO-ministerkonference finder sted i Buenos Aires i december 2017, og at parlamentariske delegationer fra medlemslandene også vil mødes under konferencen;

| X. | der henviser til, at gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling vil sikre universel adgang til information og beskyttelse af ytringsfriheden; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling vil sikre universel adgang til information og beskyttelse af ytringsfriheden;

| Y. | der henviser til, at de 10 lande, der har den bedste energiforvaltning, og 20 % af verdens oliereserver ligger i Latinamerika; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at de 10 lande, der har den bedste energiforvaltning, og 20 % af verdens oliereserver ligger i Latinamerika;

| Z. | der henviser til, at to latinamerikanske lande, Mexico og Brasilien, er blevet udpeget som strategiske partnere i EU; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at to latinamerikanske lande, Mexico og Brasilien, er blevet udpeget som strategiske partnere i EU;

| 1. | understreger, at det biregionale partnerskab mellem EU og LAC-landene bygger på fælles principper, værdier og interesser som demokrati, menneskerettigheder, fred og solidaritet, retsstatsprincippet og et uafhængigt retsvæsen og en vilje til at håndhæve dem i et horisontal forhold, og at det er blevet afgørende for at fremme det biregionale samarbejde; understreger, at EU og LAC-landene i kølvandet på den økonomiske krise står over for fælles problemer med hensyn til bæredygtig økonomisk vækst og bekæmpelse af arbejdsløshed, digital omstilling, social integration og ligestilling mellem mænd og kvinder, samtidig med at de har et fælles værdigrundlag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at den nye geopolitiske situation styrker LAC-regionen som en strategisk prioritet og en chance for EU's udenrigspolitik, da begge regioner har et fælles verdenssyn, som bygger på multilateralisme, dialog, bæredygtighed, retsstatsprincippet, respekt for menneskerettighederne og inklusive åbne samfund; anerkender som et positivt element, at en bred vifte af aktører spiller en rolle i forholdet mellem EU og LAC-landene, herunder stater, byer og lokalsamfund samt universiteter, civilsamfundet, virksomheder og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg; opfordrer til en yderligere samordning af aftalerne, samarbejdsformerne og de politiske kontakter på højt plan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at det er af afgørende betydning at styrke det politiske og økonomiske samarbejde og opbygge stærkere partnerskaber med LAC-landene som supplerende foranstaltninger på både biregionalt, subregionalt og bilateralt plan; understreger behovet for, at dette samarbejde bidrager effektivt til en konsolidering af den økonomiske vækst gennem en bæredygtig socioøkonomisk udviklingspolitik samtidig med, at der sikres social inklusion, borgerlige frihedsrettigheder samt menneskerettigheder samt nedbringelse af fattigdommen; mener, at der i forbindelse med partnerskabs- og associeringsaftalerne mellem EU og LAC-landene bør tages hensyn til de økonomiske forskelle mellem regionerne, uden at de øger det asymmetriske forhold; fremfører, at tilstedeværelsen af europæiske virksomheder er meget vigtig for de nationale økonomier i landene i Latinamerika, og understreger, at deres virksomhed skal være underlagt de gældende bestemmelser og gøres til genstand for tilsyn; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger betydningen af topmøderne mellem EU og CELAC som et redskab i det strategiske biregionale partnerskab til at skabe en ny ramme for den politiske dialog; opfordrer ligeledes EU og CELAC til at styrke partnerskabet og den politiske dialog gennem de tematiske dialoger og de vigtigste initiativer som f.eks. det fælles forsknings- og innovationsinitiativ, den strukturerede dialog om migration og koordinerings- og samarbejdsmekanismen vedrørende narkotika ved på grundlag af klart definerede fælles interesser i fællesskab at samarbejde om at løse globale problemer i forbindelse med god regeringsførelse, økonomisk vækst, social samhørighed, kultur, innovation og miljø i multilaterale fora som f.eks. De Forenede Nationer, G-20 og WTO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bekræfter EU’s og LAC's vilje til at styrke samarbejdet om den globale dagsorden og fremme en multilateral tilgang i WTO som grundlag for et åbent handelssystem, der bygger på forudsigelige og mere inklusive regler, der reelt kan virkeliggøre målsætningerne om at reducere fattigdom og fremme bæredygtig udvikling, og som også er gennemskueligt og demokratisk med en styrket parlamentarisk dimension; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin støtte til den regionale integration i LAC-regionen og understreger behovet for en bedre samordning mellem de forskellige regionale integrationsordninger, samtidig med at forskelle i integrationsrytmen respekteres; henstiller til en styrkelse af samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis med CELAC, Mercosur, Det Andinske Fællesskab (CAN), det mellemamerikanske integrationssystem (SICA) og Stillehavsalliancen for at forbedre dialogen på områder af fælles interesse og styrke de institutionelle rammer; henstiller til en styrkelse af de regionale initiativer med hensyn til politisk dialog, samarbejde og udveksling af bedste praksis som f.eks. De Sydamerikanske Nationers Forbund (UNASUR), Organisationen af Amerikanske Stater (OAS) og Det Caribiske Fællesskab (CARICOM) for at fremme demokratiet i Sydamerika; understreger betydningen af at styrke det interparlamentariske samarbejde mellem EU og LAC, især mellem Europa-Parlamentet og de forskellige regionale parlamenter, gennem udveksling af politisk og institutionel viden og erfaringer; glæder sig over den dialog, som blev indledt for nylig mellem Mercosur og Stillehavsalliancen med henblik på gradvis tilnærmelse og opskalering som led i konsultationerne om fremtidige regionale og globale problemer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at politisk stabilitet, økonomiske regler og stærke institutioner, som sikrer respekt for retsstatsprincippet og gennemskuelighed, er forudsætningerne for et miljø, der tiltrækker langsigtede investeringer som følge af retssikkerhed; understreger, at sådanne retlig rammer kræver stærke demokratiske institutioner og ansvarlig økonomisk planlægning samt en indsats for at styrke den politiske dialog og økonomiske partnerskaber både inden for regionen og med eksterne partnere; minder i den forbindelse om, at partnerskabet med Den Europæiske Union spiller en central rolle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger dynamikken i Stillehavsalliancen, som består af Chile, Colombia, Mexico og Peru, og opfordrer den højtstående repræsentant/ næstformanden (NF/HR) i Kommissionen til at undersøge mulighederne for, at EU deltager i Alliancen som observatør, hvilket en række EU-medlemsstater allerede gør; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at de nuværende globale problemer, herunder bekæmpelse af korruption og straffrihed, mangel på god regeringsførelse, bæredygtig socioøkonomisk udvikling, udryddelse af fattigdom, den digitale omstilling, massemigration, ligestilling mellem kønnene, internetsikkerhed, organiseret kriminalitet og terrorisme, narkotikahandel, klimaforandringer, geopolitiske forandringer, intern ulighed og ulighed på tværs af landegrænser, uformelt arbejde og vækst uden jobskabelse skaber nye muligheder og samarbejdskanaler for et strategisk partnerskab mellem EU og LAC-regionen på grundlag af en fælles vision og en fælles dagsorden; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at ulighed til trods for en betydelig økonomisk udvikling, som har ført til en mindskelse af fattigdommen og uligheden, fortsat udgør en betydelig hindring for udviklingen i regionen, hvor 175 millioner mennesker oplever fattigdom og udgrænsning, navnlig kvinder og mindreårige; understreger, at økonomisk vækst, inklusiv social udvikling, en retfærdig fordeling af velstand og et universelt udbud af grundlæggende offentlige tjenester er nøglen til at løse dette problem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at målet om at udrydde fattigdom og mindske ulighederne skal virkeliggøres gennem økonomisk og social samhørighed, integrationspolitikker, flere beskæftigelsesmuligheder og adgang til uddannelse, og understreger behovet for at beskyttelse borgerne og udvide middelklassen uanset konjunkturudviklingen, at konsolidere de forbedrede leveforhold, bl.a. gennem indførelse af et mindstemål af socialsikring, og at respektere de demokratiske værdier og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger behovet for at integrere LAC-økonomierne i de globale værdikæder på grundlag af på en cirkulær økonomisk model, og erkende betydningen af at udvikle bilaterale og multilaterale handelsaftaler som et effektivt redskab, der kan bidrage til at løse verdensomspændende problemer og samtidig fremme anstændigt arbejde og en dialog mellem arbejdsmarkedets parter som drivkraft bag en bæredygtig udvikling; understreger betydningen af at skabe betingelser, som sætter økonomierne i begge regioner i stand til at diversificere sig og dermed blive mindre afhængig af og udsat for konjunkturudsving på verdensmarkederne; understreger betydningen af at fremme overførsel af videnskabelig og teknologisk viden og af at forbedre den menneskelige kapital og diversificere beskæftigelsen, hvorfor det er af afgørende betydningen af øge investeringerne i almen, faglig og teknisk uddannelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over protokollen af 11. november 2016 mellem EU, dets medlemsstater, Ecuador, Colombia og Peru om Ecuadors tiltrædelse af frihandelsaftalen mellem EU, Colombia og Peru; minder om, at denne aftale fjerner høje toldafgifter og tekniske handelshindringer, liberaliserer markedet for tjenesteydelser, åbner op for de offentlige udbudsmarkeder og omfatter tilsagn vedrørende hurtige og effektive tvistbilæggelsesmekanismer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at EU er den største udenlandske investor i LAC-regionen og den næststørste handelspartner og dermed skaber et tovejsbaseret økonomisk forhold, der bygger på principperne om kvalitet, social ansvarlighed, jobskabelse, teknologioverførsel og forskning og innovation; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tilskynder til yderligere offentlige og private partnerskaber for at fremme økonomisk udvikling, iværksætteri, vækst og udenlandske investeringer; understreger behovet for at bekæmpe den uformelle økonomi og underudviklingen af små og mellemstore virksomheder og deres ringe konkurrenceevne; opfordrer til en lettelse og en forbedring af mobiliteten mellem begge regioner med samtidig sikring af konsekvens i deres respektive arbejdsmarkedsrettigheder og bedre samordning af de sociale sikringsordninger; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger behovet for at udvikle bæredygtige og effektive skattesystemer i begge regioner samt en passende skattekultur, herunder etableringen af effektive revisionsmyndigheder, der kan fremme den økonomiske vækst og udviklingen af velfærdsstater, der leverer og garanterer offentlige goder og tjenesteydelser som adgang til offentlig uddannelse, sundhed, socialsikring, infrastrukturer og sikkerhed for alle borgere, og gentager, at skattely og skatteunddragelse er til skade for den økonomiske og sociale udvikling, fremskridt og velstand og hindrer en social omfordelingspolitik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at økonomisk vækst og handel er centrale elementer i opnåelsen af bæredygtig udvikling, men ikke er tilstrækkelige til at mindske fattigdom, ulighed og udgrænsning; opfordrer til effektive politikker, der bidrager til at reducere disse problemer gennem diversificeret, bæredygtig og inklusiv vækst med stor vægt på sociale spørgsmål, institutionel støtte og respekt for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | er af den opfattelse, at hovedsigtet med samarbejdet mellem Latinamerika og Caribien (LAC) og EU bør være virkeliggørelsen af de bæredygtige udviklingsmål; opfordrer Unionen til at styrke budgetstøtteprogrammerne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | støtter Kommissionens nye udviklingsdagsorden som led i 2030-dagsordenen; bekræfter, at 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og de bæredygtige udviklingsmål skal være de vigtigste redskaber i EU-LAC-samarbejdet og omfatte alle aspekter af økonomisk, social og bæredygtig udvikling og ikke være begrænset til udryddelse af fattigdom; understreger, at EU skal fortsætte med at yde officiel udviklingsbistand til LAC-landene, herunder til mellemindkomstlande og højere indkomstlande, der ikke længere er berettiget til bilateral udviklingsbistand, i henhold til differentieringsprincippet, hvor der tages hensyn til andre kriterier end blot indkomst pr. indbygger; opfordrer kraftigt Kommissionen til undtagelsesvist og i overensstemmelse med forordningen om udviklingsinstrumentet fortsat at sikre et bilateralt samarbejde med mellemindkomstlande og højere indkomstlande i hele gyldighedsperioden for instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde 2014-2020 og derefter for at fortsætte støtten til deres indsats for at løse de aktuelle problemer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer indtrængende til bedre samordningen mellem politikker og programmer til støtte for LAC-regionen og for de yderste randområder og de oversøiske lande og territorier; opfordrer til, at de politiske tilsagn, der bliver givet på de regionale topmøder mellem EU og LAC, opfyldes og efterfølges af afsættelsen af de nødvendige bevillinger; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvilke instrumenter der er tilgængelige, og til at udstyre dem med tilstrækkelige ressourcer ved at træffe passende foranstaltninger for at tilpasse dem til principperne om effektivitet, anvendelighed, harmonisering, gensidigt ansvar, ansvarlighed og tilpasning til LAC-landenes udviklingsstrategier, til at hjælpe LAC-landene med at tackle de udfordringer, de står over for, og til at forberede sig på en eventuel fremtidig nedgang i den offentlige udviklingsbistand (ODA); opfordrer til, at disse instrumenter integrerer overførslen af knowhow og uddannelse og bidrager til skattereformer og reformer af den offentlige finansforvaltning, der medvirker til at fremme vækst og levere offentlige tjenester af høj kvalitet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at anvende håndhævelige kriterier for principperne om udviklingseffektivitet for sine blandingsprogrammer, navnlig hvad angår ejerskab, tilpasning til partnerlandene, udvikling og finansiel additionalitet, gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

22.

| 23. | påpeger, at LAC-landene som følge af deres geografiske og geologiske karakteristika er meget sårbare over for naturkatastrofer, og at denne situation forværres som følge af klimaforandringer, som skal tackles på verdensplan i overensstemmelse med princippet om fælles, men differentieret ansvar; opfordrer Kommissionen og LAC-landene til at tackle de underliggende årsager, træffe klimamodstandsdygtige foranstaltninger og vedtage strategier til risikoforebyggelse og protokoller med henblik på en hurtig mobilisering af humanitær bistand i tilfælde af nødsituationer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer til en effektiv gennemførelse af ligestillingen og styrkelsen af kvindernes stilling og af politikker til fremme af inddragelse af kvinder på alle områder af det politiske, økonomiske og sociale liv med henblik på at øge deres aktive deltagelse i samfundet, energisk at bekæmpe kvindedrab, at sikre deres fysiske og psykologiske sikkerhed, at lette deres adgang til arbejdsmarkedet, ejerskab af landbrugsjord og beskæftigelse på lige vilkår og at sikre deres seksuelle og reproduktive rettigheder; understreger betydningen af at forbedre pigers og kvinders liv; fremhæver, at adgang til uddannelse derfor er afgørende og kan føre til sociale og økonomiske forandringer; glæder sig over den interamerikanske konvention om forebyggelse, straf og udryddelse af vold mod kvinder (»Belém do Pará-konventionen«) fra 1994 og opfordrer til, at sekretariatet for dets opfølgningsmekanisme, MESECVI, får en mere betydningsfuld rolle; glæder sig over ikrafttrædelsen i 2016 af Europarådets Istanbul-konvention, og opfordrer lande i begge regioner, der endnu ikke har gjort det, til at underskrive den; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at det er af afgørende betydning, at de offentlige politikker, navnlig inden for sundhed, uddannelse og efteruddannelse, åbner nye muligheder for de næsten 30 millioner unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse; understreger, at udviklingsprogrammer skal tackle et højt niveau af konflikter, vold, organiseret kriminalitet og mord, som særlig berører unge og teenagere, og som er en af de store problemer for LAC-landene; |
| --- | --- |

25.

| 26. | gentager betydningen af arbejds- og uddannelsesmuligheder af høj kvalitet for unge, da de repræsenterer håbet for og en vigtig faktor i verdensdelens fremtidige langsigtede politiske stabilitet; opfordrer til et yderligere samarbejde understøttet af bevillinger i form af bilateralt universitetssamarbejde, stipendier, videnudveksling og international mobilitet blandt studerende fra EU og LAC, navnlig gennem en styrkelse af Erasmus+-programmet som led i partnerskabet med CELAC om videregående uddannelser, der blev indledt i 2015; konstaterer med tilfredshed, at Erasmus+-programmet blev lanceret med held i 2015 med tilbud om 6 200 mobilitetsmuligheder og 3 500 stipendier, som hovedsageligt vil være forbeholdt CELAC-studerende indtil 2020; påpeger behovet for at fremme en fuldstændig og gensidige anerkendelse af universitetsgrader og for at styrke det biregionale samarbejde for så vidt angår kvalitets- og akkrediteringssystemet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | påpeger den afgørelse rolle, som EU-CELAC-samarbejdet spiller inden for videnskab, teknologi og innovation, og betydningen af at skabe et fælles EU-CELAC-forskningsområde for at styrke samarbejdet om mobilitet for forskere og professorer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger den afgørende betydning af børns rettigheder og behovet for, at alle EU- og LAC-landene nøje overholder FN's konvention om børns rettigheder; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tilskynder til yderligere samarbejde om at fremme den teknologiske udvikling og forbedre befolkningens adgang til informations- og kommunikationsteknologier for at tilpasse samfundene til den digitale omstilling; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger den generelle udvikling og de fælles problemer i det sidste årti for så vidt angår fremme af frihedsrettigheder og sociale rettigheder samt den store indsats, der er gjort for at udforme offentlige inklusive politikker til beskyttelse af udsatte grupper og sikring af en ligelig fordeling af velstanden og den økonomiske vækst, hvilket har ydet et afgørende bidrag til at løfte næsten 60 millioner latinamerikanere ud af fattigdom i de sidste femten år; opfordrer myndighederne til at respektere og garantere de demokratiske principper, de grundlæggende rettigheder og frihedsrettighederne samt sikkerheden for alle borgere, herunder religiøse mindretal, oprindelige folk, miljøaktivister, LGTBI-samfundet, personer med handicap, tvangsfordrevne og statsløse samt befolkningen i landdistrikterne; understreger betydningen af at sikre forsamlingsfriheden, foreningsfriheden og udtryksfriheden både online og offline; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger nødvendigheden af at garantere religiøse mindretals og LGBTI-samfundets rettigheder og sikkerhed; opfordrer LAC-regeringerne til at vedtage lovgivning og træffe foranstaltninger til at beskytte menneskerettighedsforkæmpere og journalister mod forfølgelse, trusler, hetz, vilkårlige anholdelser, tortur, tvungne forsvindinger og mord, som disse ofte udsættes for; opfordrer til, at de oprindelige folks og landbefolkningens rettigheder og interesser sikres i forbindelse med udviklingsprojekter med alvorlige miljøkonsekvenser og udvindingsindustriens aktiviteter gennem indførelse af bestemmelser om forudgående høring og samtykke; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager angrebene på demokratisk valgte oppositionsledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere, navnlig dem, der arbejder med miljøspørgsmål, og deres advokater; opfordrer myndighederne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre deres fysiske og psykiske integritet og sikre, at der øjeblikkeligt foretages en grundig og upartisk efterforskning for at bringe de ansvarlige for retten i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

32.

| 33. | gentager, at der bør skabes sikkerhed for, at civilsamfundet og NGO'er får mulighed for aktivt at medvirke og blive hørt under forhandlingerne om og gennemførelsen af handels- eller associeringsaftaler; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger nødvendigheden af i aftalerne at medtage henvisninger til retten til udtryksfrihed og foreningsfrihed i LAC-landene; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tilskynder EU's medlemsstater til at overveje at vedtage lovgivning, der giver mulighed for indefrysning af aktiver og indførelse af visumrestriktioner over for personer, som har været involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | gentager, at politik og praksis vedrørende migration skal garantere respekt for menneskerettighederne med særlig fokus på kvinder og sårbare grupper som mindreårige, ældre mennesker og personer med handicap uden at glemme problemerne med at beskytte grænserne og afkriminalisere migranter; understreger behovet for en samlet tilgang, der tager sigte på at anerkende vandrende arbejdstageres økonomiske og sociale bidrag til værtslandene, transitlandenes betydning og relevansen af etablering af lovlige procedurer for opnåelse af statsborgerskab i værtslande, og navnlig tager hensyn til tvangsfordrevne personer, der har behov for asyl; opfordrer til foranstaltninger, der kan lette og forbedre mobilitet mellem landene, samtidig med, at der sikres konsekvens i arbejdsmarkedsrettigheder og en bedre samordning af de sociale sikringsordninger; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer LAC-landene til at sikre, at de sociale, miljømæssige og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder respekteres fuldt ud; opfordrer til fuldstændig og effektiv gennemførelse af ILO-konventionerne og respekt for grundlæggende arbejdsnormer, der bl.a. omfatter foreningsfrihed og retten til kollektive forhandlinger; fremhæver endvidere behovet for at sikre, at alle former for tvangsarbejde eller obligatorisk arbejde afskaffes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger de problemer, som de to regioner står over for med hensyn til forsvar og sikkerhed og som omfatter terrorisme og bekæmpelse af narkotikahandel og organiseret kriminalitet, og tilskynder til en fortsat indsats for at styrke forsvars- og sikkerhedssamarbejdet gennem samordning mellem politiet og militæret med særlig vægt på informationsudveksling; opfordrer de latinamerikanske lande at deltage i EU's krisestyring og fredsbevarende missioner, som de allerede gør i Colombia og Chile; tilskynder til et yderligere militært samarbejde om at udvikle særlige beredskabskorps, som kan indsættes i forbindelse med naturkatastrofer og humanitære katastrofer; opfordrer til yderligere samarbejde om sikkerhed til søs, nedrustning, ikke-spredning og våbenkontrol; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til ubetinget respekt for princippet om staternes territoriale integritet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | beklager nedskæringerne i den humanitære bistand og finder det forkasteligt, at disse fortsat finder sted i de områder, der har størst behov for denne bistand (den nordlige trekant i Mellemamerika, Haiti og Colombia), samt i områder, der er særligt berørt af konsekvenserne af klimaforandringer og naturkatastrofer; |
| --- | --- |

40.

| 41. | fordømmer, at regeringerne i visse lande har nægtet at modtage international humanitær bistand, hvilket gør det umuligt at opfylde disse landes mest basale behov; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at tilskynde de relevante myndigheder til at tillade indførsel af denne bistand og til at fremlægge en bistandsplan for hvert enkelt land; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer EU til at tilstræbe at støtte LAC-lande, der lider under udbredt vold med uacceptable drabstal, udenretslige henrettelser og tvungne forsvindinger, fordi det ikke er muligt sikre virkelig velstand, værdighed og lykke uden sikkerhed; opfordrer LAC-landene til at begynde med at gøre noget ved de overfyldte fængsler og forbedre forholdene i fængslerne, at sikre beskyttelsen af de indsattes fysiske og psykiske integritet, at undersøge og straffe tortur og mishandling og at fremme en mere human behandling af fanger for at undgå de optøjer, der regelmæssigt finder sted i fængslerne med tab af menneskeliv til følge; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger behovet for at styrke samarbejdet mellem alle lande i Atlanterhavsområdet om bekæmpelse af narkotikahandel, herunder også de berørte lande i Vestafrika, som er et vigtigt knudepunkt for forsendelser af narkotika mellem Latinamerika og Europa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer EU til at støtte de mellemamerikanske lande, der er ramt af organiseret kriminalitet, som truer deres sociale og politiske strukturer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger behovet for, at EU fortsat støtter den mellemamerikanske sikkerhedsstrategi (CASS) og den caribiske sikkerhedsstrategi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger det presserende behov for at intensivere bestræbelserne på at bekæmpe korruption, skattesvig og straffrihed, da dette udgør de primære hindringer for udvikling, for at sikre respekt for retsstatsprincippet, for afholdelse af frie og gennemsigtige valg, for magtdeling og lige adgang til et uafhængigt, upartisk og professionelt retsvæsen, for at støtte god regeringsførelse, for at afhjælpe institutionelle svagheder og for at styrke forvaltningen; anerkender det arbejde, der udføres af EUROsociAL-programmet på dette område; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer EU og LAC-landene til at tage fat på og bekæmpe problemet med korruption gennem indgreb, der spænder fra forebyggelse til retshåndhævelse og strafferetlig forfølgning, og effektivt at gennemføre de multilaterale og internationale anti-korruptionskonventioner og påpeger, at korruption ikke blot undergraver den sociale og økonomiske velfærd og ligheden i samfundet, men også den politiske legitimitet og god regeringsførelse; understreger, at manglen på et uafhængigt retsvæsen og en uafhængig offentlig forvaltning skaber mistillid til de offentlige institutioner, underminerer retsstatsprincippet og fremmer vold; understreger, at det er nødvendigt med åbenhed, frie medier og medvirken fra borgerne for at bekæmpe korruption; er af den opfattelse, at der bør indføres nye internationale bestemmelser som f.eks. automatisk udveksling af skatteoplysninger og ophævelse af bankhemmeligheden; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til yderligere samarbejde om miljøspørgsmål af fælles interesse med særlig vægt på energiomstilling og dekarbonisering, der vil få virkninger for økonomierne i begge regioner; understreger behovet for at støtte forskning i og anvendelse af vedvarende energi, naturbeskyttelse, skovforvaltning og politikker til at tackle årsagerne til og konsekvenserne af klimaændringer i en region, der er akut ramt af konsekvenserne af dem, under hensyntagen til lokale og oprindelige befolkningsgruppers rettigheder i områder, hvor der udvindes naturressourcer; understreger behovet for yderligere at støtte initiativer som EUROCLIMA eller RIOCC i overensstemmelse med Lima-dagsordenen om bæredygtig udvikling, miljø, klimaforandringer og energi; erkender behovet for i fællesskab af gennemføre en energiomlægning for effektivt at virkeliggøre Paris-aftalerne; understreger behovet for yderligere investeringer og samarbejde mellem EU og LAC-institutioner og -virksomheder om i fællesskab at tage fat på energiomlægningen, dekarboniseringen og forbedringen af de grundlæggende infrastrukturer; understreger betydningen af at forbedre forvaltningen og den juridiske beskyttelse af skove og øge anvendelsen af økologiske landbrugsmetoder; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anser det for afgørende at fremskynde forhandlingerne mellem EU og Mercosur med henblik på at nå frem til en samlet, afbalanceret og gensidig fordelagtig associeringsaftale, som det fremgår af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 9. marts 2017 for dermed at gøre det muligt at færdiggøre netværket af gældende aftaler mellem EU og Latinamerika; understreger behovet for at afslutte forhandlingerne og nå frem til en endelig aftale, som kan ratificeres af Europa-Parlamentet inden udløbet af indeværende valgperiode, og som kan bidrage positivt til den økonomisk vækst og jobskabelsen i begge økonomiske områder og samtidig styrke de historiske, kulturelle, politiske forbindelser og samarbejdet og tilliden mellem vore folkeslag; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger betydningen af at fremskynde de igangværende forhandlinger om en ajourføring af den globale aftale mellem EU og Mexico og opfordrer til, at aftalen indgås senest ved udgangen af 2017; påpeger betydningen af at afslutte ajourføringen af associeringsaftalen mellem EU og Chile i første kvartal af 2018; opfordrer de parlamenter i medlemsstaterne, der endnu ikke har gjort det, til at ratificere associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger betydningen af Ecuadors nylige tiltrædelse af multisektoraftalen med Colombia og Peru og minder om, at døren også er åben for Bolivia, hvis landet beslutter at deltage; glæder sig over gennemførelse af fritagelse for Schengenvisa for kortvarige ophold for Peru og Colombia; anmoder i denne forbindelse om tilsvarende visumfritagelse for Ecuador; påpege, at sådanne tiltag bidrager til at forbedre EU’s økonomiske og kulturelle forbindelser til disse lande; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger den afgørende betydning af systematisk i associerings-, handels- og investeringsaftaler mellem EU og LAC-landene at medtage bestemmelser om virksomhedernes ansvar og om beskyttelse af menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder; |
| --- | --- |

52.

| 53. | påpeger, at Mexico og Brasilien er blevet identificeret som strategiske partnere for EU, og opfordrer til, at Argentina som en markant aktør i regionen og som medlem af Mercosur og G20 får samme status, og til, at der sker en fornyelse af rammerne for de institutionelle forbindelser; |
| --- | --- |

53.

| 54. | anerkender betydningen af de iberoamerikanske topmøder, hvis operative mekanismer er blevet styrket de seneste år, og understreger samtidig den rolle, som det iberoamerikanske generalsekretariat (SEGIB) spiller som støtte for det roterende formandskab; fremhæver den merværdi, som topmøderne giver det overordnede partnerskab mellem de to regioner, som et forum for dialog, samordning og samarbejde; opfordrer i den forbindelse til oprettelse af en samarbejdsmekanisme — i form af et aftalememorandum eller en rammeaftale om samarbejde mellem Kommissionen og/eller EU-udenrigstjenesten og SEGIB — der kan optimere forholdet mellem de to organer og gøre det mere struktureret, ordnet og systematisk; glæder sig over, at der på det seneste topmøde blev lagt særlig vægt på en række vigtige områder, herunder ungdom, uddannelse og iværksætterånd; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gentager, at EuroLat-Forsamlingen og de parlamentariske delegationer er et meget nyttigt og vellykket redskab for den parlamentariske dimension af det strategiske partnerskab og for den politiske dialog mellem EU og LAC-landene, herunder civilsamfundet, hvis rolle bør styrkes, samt et vigtigt redskab til at formidle borgernes krav til topmøderne mellem EU og CELAC; understreger betydningen af at sikre synligheden og formidlingen af dens debatter og konklusioner, både i samspillet med topmøderne mellem EU og CELAC og gennem nationale og regionale institutionelle kanaler; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger den rolle, som EU-LAC-fonden spiller som international organisation, og opfordrer til en hurtig ratificering af aftalen om oprettelse af den fra alle toogtres medlemmers side, da den vil spille en vigtig rolle i støtten til det biregionale partnerskab, og anmoder om etablering af permanente samarbejdskanaler mellem fonden og EuroLat-Forsamlingen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | støtter en forhøjelse af Den Europæiske Investeringsbank eksterne lånemandat for Latinamerika med henblik på at opretholde og udvikle operationer for at imødekomme finansieringsbehovet på prioriterede områder som afbødning af klimaforandringer, udvikling af sociale, økonomiske og miljømæssige infrastrukturer og støtte til små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer til en bedre multilateral samordning mellem EU's medlemsstater i Den Interamerikanske Udviklingsbank (IDB) og Den Latinamerikanske udviklingsbank (CAF) med henblik på at maksimere de økonomiske resultater af deres deltagelse i udviklingsprogrammer til fordel for LAC-landene; |
| --- | --- |

58.

| 59. | gentager sin støtte til fredsprocessen i Colombia, der er afgørende for det colombianske folks fremtid og for stabiliteten i regionen, hvor landet ligger, og forpligter sig til at støtte den colombianske regering i gennemførelsen af den; understreger i den forbindelse betydningen af at inddrage hele det colombianske samfund, især ofre, civilsamfundsorganisationer og tvangsfordrevne, og af, at regeringsledere garanterer sikkerheden for menneskerettighedsforkæmpere og ledere i lokalsamfund; opfordrer EU og medlemsstaterne til at fortsætte deres politiske og finansielle støtte, bl.a. gennem forordningen om udviklingsinstrumentet (artikel 5, stk. 2) og EU-trustfonden for Colombia, og støtter den rolle, som VP/HR's særlige udsending for Colombia varetager; giver udtryk for sit ønske om, at Den Nationale Befrielseshær (NLA) også engagerer sig i den igangværende fredsproces; glæder sig over, at Colombias Væbnede Revolutionære Styrker (FARC) under FN's tilsyn har fuldført overdragelsen af individuelle våben; støtter den nye mission, der blev iværksat af FN's Sikkerhedsråd med henblik på at hjælpe FARC medlemmer med at blive reintegreret i samfundet; glæder sig over den bilaterale aftale om våbenhvile mellem National Liberation Army og Colombias regering; |
| --- | --- |

59.

| 60. | giver udtryk for alvorlig bekymring over den stærkt forværrende situation med hensyn til demokrati, menneskerettigheder og den socioøkonomiske situation i Venezuela i et klima af stigende politisk og social ustabilitet; opfordrer den venezuelanske regering til at sikre uafhængigheden af statsmagtens tre dele og til at give nationalforsamlingen dens fulde forfatningsmæssige beføjelser tilbage; opfordrer endvidere Venezuelas regering til sikre øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle politiske fanger og snarest muligt fremlægge tidsplanen for et valg, som vil skabe forudsætningerne for, at der kan finde frie og åbne valg sted; opfordrer det internationale samfund, regionale aktører og VP/HR til at arbejde for og støtte en bred national aftale som den eneste mulige løsning; opfordrer VP/HR til aktivt at undersøge andre muligheder for konstruktivt af fremme den politiske stabilisering af landet; afviser i den forbindelse ethvert forsøg på at omlede grundlovssikrede beføjelser til et andet organ; fordømmer på det kraftigste valget til den grundlovgivende forsamling af 30. juli 2017 som værende i strid med princippet om magtens tredeling og respekt for borgernes ret til frit at give udtryk for deres politiske meninger via demokratisk valgte og legitime institutioner; minder om, at Europa-Parlamentet på linje med mange andre internationale aktører ikke anerkender disse valg eller foranstaltninger og afgørelser truffet af den nyligt etablerede forsamling på grund af dens manglende legitimitet, og beklager de voldelige forhold, der resulterer i, at mange mennesker bliver dræbt og såret; udtrykker sin alvorlige bekymring over den ulovlig forfølgelse og undertrykkelse af demokratisk valgte medlemmer af nationalforsamlingen; fordømmer afskedigelsen af statsadvokaten, Luisa Ortega Díaz og den politiske forfølgelse af hende samt alle medlemmer af højesteret, der udpeges af den lovlige nationalforsamling i Venezuela; støtter fuldt ud Den Internationale Straffedomstols efterforskning af den omfattende kriminalitet og den undertrykkelse, der begås af det venezuelanske regime, og opfordrer EU til at spille en aktiv rolle i denne henseende; opfordrer NF/HR og Det Europæiske Råd til at overveje indefrysning af aktiver samt at indføre begrænset adgang til EU's område for alle dem, der er involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Venezuela, herunder medlemmerne af den ikke-anerkendte grundlovgivende forsamling; |
| --- | --- |

60.

| 61. | glæder sig over undertegnelsen i december 2016 af aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem EU og Cuba; understreger betydningen af at fremskynde dens gennemførelse, som kan have en positiv indflydelse på det samlede partnerskab mellem EU og CELAC; påpeger, at den politiske dialog og samarbejdsaftalen bør kunne bidrage til at forbedre de cubanske borgeres levevilkår og sociale rettigheder, og starte en udvikling i retning af demokrati og respekt for og fremme de grundlæggende frihedsrettigheder; understreger, at værdien af den vil afhænge af, hvor effektivt den cubanske regering gennemføre menneskerettighedsbestemmelserne, der er indeholdt i aftalen, i overensstemmelse med og på grundlag af Europa-Parlamentets beslutninger; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til CELAC-landenes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0016.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0269.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0200.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0297.

(5)  EUT C 274 af 27.7.2016, s. 28.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/trade_en.pdf

(7)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/poverty_en.pdf

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/pparties_en.pdf

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/china_en.pdf

(10)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ athens2014/adopted_docs/femicide/1026102en.pdf

(11)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/ montevideo_2016/adopted_docs/migration_en.pdf

(12)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 54.

(13)  EUT C 65 af 19.2.2016, s. 120.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/82

---

P8_TA(2017)0346

Korruption og menneskerettigheder i tredjelande

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (2017/2028(INI))

(2018/C 337/12)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC), som trådte i kraft den 14. december 2005 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC), som trådte i kraft den 14. december 2005 (1),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og FN's menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og FN's menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til FN-pagten, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-pagten,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) konvention om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner og Rådets henstilling fra 2009 om yderligere bekæmpelse af bestikkelse, henstillingen af 2009 om skattemæssige fradrag for bestikkelse af udenlandske tjenestemænd og andre relaterede instrumenter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) konvention om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner og Rådets henstilling fra 2009 om yderligere bekæmpelse af bestikkelse, henstillingen af 2009 om skattemæssige fradrag for bestikkelse af udenlandske tjenestemænd og andre relaterede instrumenter (2),

| — | der henviser til EU's strategiske ramme for menneskerettigheder og demokrati, som blev vedtaget i 2012, og til handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019, som blev vedtaget af Udenrigsrådet den 20. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiske ramme for menneskerettigheder og demokrati, som blev vedtaget i 2012, og til handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019, som blev vedtaget af Udenrigsrådet den 20. juli 2015,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere vedtaget af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) på samlingen den 8. december 2008 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere vedtaget af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) på samlingen den 8. december 2008 (3),

| — | der henviser til FN's resolution »Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development« (Ændring af vores samfund: 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling), som blev vedtaget på FN's generalforsamling den 25. september 2015 i New York (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's resolution »Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development« (Ændring af vores samfund: 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling), som blev vedtaget på FN's generalforsamling den 25. september 2015 i New York (4),

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks rapport (EIB) med titlen »Politik til forebyggelse og afskrækkelse af forbudt adfærd i forbindelse med Den Europæiske Investeringsbanks aktiviteter« (»EIB's politik til bekæmpelse af svig«) vedtaget den 8. november 2013 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks rapport (EIB) med titlen »Politik til forebyggelse og afskrækkelse af forbudt adfærd i forbindelse med Den Europæiske Investeringsbanks aktiviteter« (»EIB's politik til bekæmpelse af svig«) vedtaget den 8. november 2013 (5),

| — | der henviser til FN's principper for virksomheder og menneskerettigheder: gennemførelse af FN's "ramme for beskyttelse, overholdelse og afhjælpning (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's principper for virksomheder og menneskerettigheder: gennemførelse af FN's "ramme for beskyttelse, overholdelse og afhjælpning (6),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om erhvervsliv og menneskerettigheder af 20. juni 2016 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om erhvervsliv og menneskerettigheder af 20. juni 2016 (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 om bekæmpelse af korruption og opfølgning af CRIM-beslutningen (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 om bekæmpelse af korruption og opfølgning af CRIM-beslutningen (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 om skatteundgåelse og skatteunddragelse som udfordringer for regeringsførelse, social beskyttelse og udvikling i udviklingslandene (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 om skatteundgåelse og skatteunddragelse som udfordringer for regeringsførelse, social beskyttelse og udvikling i udviklingslandene (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. juni 2015 om de seneste afsløringer af korruption på højt niveau i FIFA (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. juni 2015 om de seneste afsløringer af korruption på højt niveau i FIFA (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (15),

| — | der henviser til Europarådets strafferetlige konvention om korruption, Europarådets civilretlige konvention om korruption samt resolution (98) 7 og (99) 5, som blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité henholdsvis den 5. maj 1998 og den 1. maj 1999, og som oprettede Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets strafferetlige konvention om korruption, Europarådets civilretlige konvention om korruption samt resolution (98) 7 og (99) 5, som blev vedtaget af Europarådets Ministerkomité henholdsvis den 5. maj 1998 og den 1. maj 1999, og som oprettede Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO),

| — | der henviser til Jakarta-erklæringen om principper for antikorruptionsagenturer, der blev vedtaget den 26.-27. november 2012 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Jakarta-erklæringen om principper for antikorruptionsagenturer, der blev vedtaget den 26.-27. november 2012 (16),

| — | der henviser til Panama-erklæringen om den syvende årskonference og generalforsamling i Den Internationale Sammenslutning af korruptionsbekæmpende myndigheder (IAACA), der blev vedtaget den 22.-24. november 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Panama-erklæringen om den syvende årskonference og generalforsamling i Den Internationale Sammenslutning af korruptionsbekæmpende myndigheder (IAACA), der blev vedtaget den 22.-24. november 2013,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution om nationale institutioner til fremme og beskyttelse af menneskerettigheder, der blev vedtaget den 17. december 2015, og Menneskerettighedsrådets resolution om nationale institutioner til fremme og beskyttelse af menneskerettigheder, der blev vedtaget den 29. september 2016 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution om nationale institutioner til fremme og beskyttelse af menneskerettigheder, der blev vedtaget den 17. december 2015, og Menneskerettighedsrådets resolution om nationale institutioner til fremme og beskyttelse af menneskerettigheder, der blev vedtaget den 29. september 2016 (17),

| — | der henviser til den endelige rapport fra De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds rådgivende udvalg om de negative konsekvenser af korruption på udøvelsen af menneskerettigheder af 5. januar 2015 (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds rådgivende udvalg om de negative konsekvenser af korruption på udøvelsen af menneskerettigheder af 5. januar 2015 (18),

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions traktat om forhindring og bekæmpelse af korruption (AUCPCC) (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions traktat om forhindring og bekæmpelse af korruption (AUCPCC) (19),

| — | der henviser til FN's Global Compact-initiativ til afstemning af strategier og forholdsregler med universelle principper om menneskerettigheder, arbejde, miljø og korruptionsbekæmpelse (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Global Compact-initiativ til afstemning af strategier og forholdsregler med universelle principper om menneskerettigheder, arbejde, miljø og korruptionsbekæmpelse (20),

| — | der henviser til Transparency Internationals årlige korruptionsindeks, |
| --- | --- |

—

der henviser til Transparency Internationals årlige korruptionsindeks,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A8-0246/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A8-0246/2017),

| A. | der henviser til, at korruption er et komplekst globalt fænomen, der rammer både de nordlige og de sydlige lande, og at korruption kan defineres som misbrug af betroet magt til individuel, kollektiv, direkte eller indirekte privat vinding, hvilket udgør en alvorlig trussel mod den offentlige interesse og den sociale, politiske og økonomiske stabilitet og sikkerhed ved at underminere offentlighedens tillid og institutionernes effektivitet og værdierne demokrati og menneskerettigheder, etik, retfærdighed, bæredygtig udvikling og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at korruption er et komplekst globalt fænomen, der rammer både de nordlige og de sydlige lande, og at korruption kan defineres som misbrug af betroet magt til individuel, kollektiv, direkte eller indirekte privat vinding, hvilket udgør en alvorlig trussel mod den offentlige interesse og den sociale, politiske og økonomiske stabilitet og sikkerhed ved at underminere offentlighedens tillid og institutionernes effektivitet og værdierne demokrati og menneskerettigheder, etik, retfærdighed, bæredygtig udvikling og god regeringsførelse;

| B. | der henviser til, at korruption kan variere fra bestræbelser på at påvirke enkeltpersoner, offentlige embedsmænd eller implementering af offentlige tjenester på lille skala til forsøg på at undergrave politiske og økonomiske systemer og/eller retssystemer på en stor skala og bestræbelser på at fremme og finansiere terrorisme, fremme ekstremisme, mindske skatteindtægterne og støtte organiserede kriminalitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at korruption kan variere fra bestræbelser på at påvirke enkeltpersoner, offentlige embedsmænd eller implementering af offentlige tjenester på lille skala til forsøg på at undergrave politiske og økonomiske systemer og/eller retssystemer på en stor skala og bestræbelser på at fremme og finansiere terrorisme, fremme ekstremisme, mindske skatteindtægterne og støtte organiserede kriminalitet;

| C. | der henviser til, at korruption er forårsaget af de politiske, økonomiske og retslige systemers mangel på robust, uafhængigt tilsyn og ansvarlighed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at korruption er forårsaget af de politiske, økonomiske og retslige systemers mangel på robust, uafhængigt tilsyn og ansvarlighed;

| D. | der henviser til, at reduktion af korruption er afgørende for økonomisk vækst, fattigdomsbekæmpelse, skabelse af velstand, uddannelse, velfærd, sundhedspleje, udvikling af infrastruktur og konfliktløsning samt opbygning af tillid til institutioner, erhvervsliv og politik; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at reduktion af korruption er afgørende for økonomisk vækst, fattigdomsbekæmpelse, skabelse af velstand, uddannelse, velfærd, sundhedspleje, udvikling af infrastruktur og konfliktløsning samt opbygning af tillid til institutioner, erhvervsliv og politik;

| E. | der henviser til, at i mange lande udgør korruption ikke kun en væsentlig systemisk hindring for virkeliggørelsen af demokrati, respekt for retsstatsprincippet, politisk frihed og bæredygtig udvikling og af samtlige civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle menneskerettigheder, idet korruption også kan medføre mange krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at korruption er et af de mest oversete årsager til krænkelser af menneskerettigheder, da korruption giver næring til uretfærdighed og ulighed bl.a. med hensyn til finansielle og økonomiske ressourcer, straffrihed, vilkårlig handling, politisk og religiøs ekstremisme og konflikter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at i mange lande udgør korruption ikke kun en væsentlig systemisk hindring for virkeliggørelsen af demokrati, respekt for retsstatsprincippet, politisk frihed og bæredygtig udvikling og af samtlige civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle menneskerettigheder, idet korruption også kan medføre mange krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at korruption er et af de mest oversete årsager til krænkelser af menneskerettigheder, da korruption giver næring til uretfærdighed og ulighed bl.a. med hensyn til finansielle og økonomiske ressourcer, straffrihed, vilkårlig handling, politisk og religiøs ekstremisme og konflikter;

| F. | der henviser til, at korruption ved at true konsolideringen af demokratiet og håndhævelsen af menneskerettighederne og ved at underminere de statslige myndigheder kan føre til social uro, herunder vold, civile protester og større politisk ustabilitet; der henviser til, at korruption fortsat er en systematisk overset katalysator for konflikt i udviklingslandene, hvilket fører til omfattende krænkelser af menneskerettighederne, herunder international humanitær ret og straffrihed for gerningsmændene; der henviser til, at status quo med hensyn til korruption og ulovlig berigelse i staters magtpositioner har ført til tilraning af magt og fastholdelse af kleptokrater ved magten; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at korruption ved at true konsolideringen af demokratiet og håndhævelsen af menneskerettighederne og ved at underminere de statslige myndigheder kan føre til social uro, herunder vold, civile protester og større politisk ustabilitet; der henviser til, at korruption fortsat er en systematisk overset katalysator for konflikt i udviklingslandene, hvilket fører til omfattende krænkelser af menneskerettighederne, herunder international humanitær ret og straffrihed for gerningsmændene; der henviser til, at status quo med hensyn til korruption og ulovlig berigelse i staters magtpositioner har ført til tilraning af magt og fastholdelse af kleptokrater ved magten;

| G. | der henviser til, at i mange lande fører et stort omfang af korruption til begrænset menneskelig, social og økonomisk udvikling, lave uddannelsesniveauer, begrænsede civile og politiske rettigheder, ringe eller ingen politisk konkurrence og mediefrihed, både online og offline, og til mangler i retsstaten; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at i mange lande fører et stort omfang af korruption til begrænset menneskelig, social og økonomisk udvikling, lave uddannelsesniveauer, begrænsede civile og politiske rettigheder, ringe eller ingen politisk konkurrence og mediefrihed, både online og offline, og til mangler i retsstaten;

| H. | der henviser til, at korruption har en indvirkning på udøvelsen af menneskerettighederne, har særligt negative konsekvenser og i uforholdsmæssig høj grad rammer de dårligst stillede, marginaliserede og sårbare grupper i samfundet, som f.eks. kvinder, børn, personer med handicap, ældre, fattige, oprindelige folk og personer, der tilhører mindretal, idet de afskæres fra lige adgang til politisk deltagelse, offentlige og sociale programmer og tjenester, retfærdighed, sikkerhed, naturlige ressourcer, herunder jord, job, uddannelse, sundhed og boliger; der henviser til, at korruption især påvirker fremskridt i retning af ophør af forskelsbehandling, ligestilling mellem kønnene og kvinders indflydelse ved at begrænse kvinders kapacitet til at kræve deres rettigheder; der henviser til, at korruption forvrider størrelsen og sammensætningen af de offentlige udgifter, hvilket alvorligt skader statens kapacitet til fuldt ud at udnytte deres disponible ressourcer til at sikre økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet og udviklingen af en fælles etik; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at korruption har en indvirkning på udøvelsen af menneskerettighederne, har særligt negative konsekvenser og i uforholdsmæssig høj grad rammer de dårligst stillede, marginaliserede og sårbare grupper i samfundet, som f.eks. kvinder, børn, personer med handicap, ældre, fattige, oprindelige folk og personer, der tilhører mindretal, idet de afskæres fra lige adgang til politisk deltagelse, offentlige og sociale programmer og tjenester, retfærdighed, sikkerhed, naturlige ressourcer, herunder jord, job, uddannelse, sundhed og boliger; der henviser til, at korruption især påvirker fremskridt i retning af ophør af forskelsbehandling, ligestilling mellem kønnene og kvinders indflydelse ved at begrænse kvinders kapacitet til at kræve deres rettigheder; der henviser til, at korruption forvrider størrelsen og sammensætningen af de offentlige udgifter, hvilket alvorligt skader statens kapacitet til fuldt ud at udnytte deres disponible ressourcer til at sikre økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet og udviklingen af en fælles etik;

| I. | der henviser til, at FN's bæredygtige udviklingsmål (SDG) nr. 16 fokuserer på fred, retfærdighed, opbygning af stærke institutioner og bekæmpelse af korruption; der henviser til, at EU for at virkeliggøre SDG nr. 16 overalt er nødt til hurtigst muligt og direkte at tage fat på en række problemer, hvor korruption spiller en central rolle, lige fra krænkelser af menneskerettighederne til fattigdom, sult og uretfærdighed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at FN's bæredygtige udviklingsmål (SDG) nr. 16 fokuserer på fred, retfærdighed, opbygning af stærke institutioner og bekæmpelse af korruption; der henviser til, at EU for at virkeliggøre SDG nr. 16 overalt er nødt til hurtigst muligt og direkte at tage fat på en række problemer, hvor korruption spiller en central rolle, lige fra krænkelser af menneskerettighederne til fattigdom, sult og uretfærdighed;

| J. | der henviser til, at korruptionsbekæmpelse kræver samordnede bestræbelser på både korruption på højt niveau og mindre korruption i tredjelande og EU-medlemsstater under hensyntagen til den hierarkiske protektion, belønningssystemer og klientelisme i magtstrukturerne, som ofte sammenkæder forbrydelser og straffrihed på højeste niveau til mindre korruption, der direkte påvirker befolkningens liv og deres adgang til grundlæggende tjenester; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at korruptionsbekæmpelse kræver samordnede bestræbelser på både korruption på højt niveau og mindre korruption i tredjelande og EU-medlemsstater under hensyntagen til den hierarkiske protektion, belønningssystemer og klientelisme i magtstrukturerne, som ofte sammenkæder forbrydelser og straffrihed på højeste niveau til mindre korruption, der direkte påvirker befolkningens liv og deres adgang til grundlæggende tjenester;

| K. | der henviser til, at korruption ikke kan tackles uden stærk politisk forpligtelse på højeste niveau, uanset de nationale tilsyns- og retshåndhævelsesorganers kunnen, dygtighed og villighed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at korruption ikke kan tackles uden stærk politisk forpligtelse på højeste niveau, uanset de nationale tilsyns- og retshåndhævelsesorganers kunnen, dygtighed og villighed;

| L. | der henviser til, at de økonomiske følger af korruption er yderst negative, navnlig hvad angår deres virkninger med hensyn til at øge fattigdom og ulighed blandt befolkningen, kvaliteten af de offentlige tjenester, sikkerhed, adgang til omfattende sundhedspleje og kvalitetsuddannelse, infrastruktur, socioøkonomiske muligheder for individuel og kollektiv frigørelse, navnlig økonomisk vækst, jobskabelse og beskæftigelsesmuligheder og med hensyn til at modvirke iværksætteri og tab af investeringer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de økonomiske følger af korruption er yderst negative, navnlig hvad angår deres virkninger med hensyn til at øge fattigdom og ulighed blandt befolkningen, kvaliteten af de offentlige tjenester, sikkerhed, adgang til omfattende sundhedspleje og kvalitetsuddannelse, infrastruktur, socioøkonomiske muligheder for individuel og kollektiv frigørelse, navnlig økonomisk vækst, jobskabelse og beskæftigelsesmuligheder og med hensyn til at modvirke iværksætteri og tab af investeringer;

| M. | der henviser til, at korruption koster EU mellem 179 mia. Euro og 990 mia. EUR i BNP pr. år (21); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at korruption koster EU mellem 179 mia. Euro og 990 mia. EUR i BNP pr. år (21);

| N. | der henviser til, at ifølge Verdensbanken betales der omkring 1 billion dollars hvert år i bestikkelser rundt om i verden, og det samlede økonomiske tab fra korruption vurderes at være mange gange større; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ifølge Verdensbanken betales der omkring 1 billion dollars hvert år i bestikkelser rundt om i verden, og det samlede økonomiske tab fra korruption vurderes at være mange gange større;

| O. | der henviser til, at organiseret kriminalitet, der er et alvorligt problem i mange lande og har en grænseoverskridende dimension, ofte er forbundet med korruption; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at organiseret kriminalitet, der er et alvorligt problem i mange lande og har en grænseoverskridende dimension, ofte er forbundet med korruption;

| P. | der henviser til, at korruption og menneskerettighedskrænkelser typisk involverer magtmisbrug, manglende ansvarlighed, obstruktion af retsvæsenet, brug af ubehørig indflydelse og institutionalisering af forskellige former for diskrimination, klientelisme og forvridning af markedsmekanismer; der henviser til, at korruption hænger stærkt sammen med svigt af retsstatsprincippet og god regeringsførelse, og at korruption ofte underminerer effektiviteten hos de institutioner og enheder, der har til opgave at sikre kontrol og balance og respekt for demokratiske principper og menneskerettigheder, såsom parlamenter, retshåndhævende myndigheder, retsvæsenet og civilsamfundet; der henviser til, at i lande, hvor retsstatsprincippet undergraves af korruption, hindres både implementering og styrkelse af lovrammer af korrupte dommere, advokater, anklagere, politifolk, efterforskere og revisorer; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at korruption og menneskerettighedskrænkelser typisk involverer magtmisbrug, manglende ansvarlighed, obstruktion af retsvæsenet, brug af ubehørig indflydelse og institutionalisering af forskellige former for diskrimination, klientelisme og forvridning af markedsmekanismer; der henviser til, at korruption hænger stærkt sammen med svigt af retsstatsprincippet og god regeringsførelse, og at korruption ofte underminerer effektiviteten hos de institutioner og enheder, der har til opgave at sikre kontrol og balance og respekt for demokratiske principper og menneskerettigheder, såsom parlamenter, retshåndhævende myndigheder, retsvæsenet og civilsamfundet; der henviser til, at i lande, hvor retsstatsprincippet undergraves af korruption, hindres både implementering og styrkelse af lovrammer af korrupte dommere, advokater, anklagere, politifolk, efterforskere og revisorer;

| Q. | der henviser til, at korruption og menneskerettighedskrænkelser er udtryk for manglende integritet og svigtende myndigheder, og at troværdigheden og legitimiteten af offentlige og private organisationer kun garanteres, såfremt deres daglige ledelse er baseret på en kultur præget af streng integritet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at korruption og menneskerettighedskrænkelser er udtryk for manglende integritet og svigtende myndigheder, og at troværdigheden og legitimiteten af offentlige og private organisationer kun garanteres, såfremt deres daglige ledelse er baseret på en kultur præget af streng integritet;

| R. | der henviser til, at praksisser såsom valgsvindel, ulovlig finansiering af politiske partier, favorisering af klientnetværk eller opfattelsen af penges uforholdsmæssigt store indflydelse i politik svækker tillid til folkevalgte forsamlinger, valgprocessen, og regeringer, underminerer demokratisk legitimitet og i væsentlig grad kan forringe borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at utilstrækkelig regulering og mangel på gennemsigtighed og overvågning af politiske finansiering kan skabe muligheder for utilbørlig påvirkning og indblanding i forvaltningen af offentlige anliggender; der henviser til, at korruptionsanklager også kan bruges som et politisk instrument for at diskreditere politikernes omdømme; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at praksisser såsom valgsvindel, ulovlig finansiering af politiske partier, favorisering af klientnetværk eller opfattelsen af penges uforholdsmæssigt store indflydelse i politik svækker tillid til folkevalgte forsamlinger, valgprocessen, og regeringer, underminerer demokratisk legitimitet og i væsentlig grad kan forringe borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at utilstrækkelig regulering og mangel på gennemsigtighed og overvågning af politiske finansiering kan skabe muligheder for utilbørlig påvirkning og indblanding i forvaltningen af offentlige anliggender; der henviser til, at korruptionsanklager også kan bruges som et politisk instrument for at diskreditere politikernes omdømme;

| S. | der henviser til, at korruption i retsvæsenet er i strid med principperne om ikke-forskelsbehandling, adgang til domstolene og retten til en retfærdig rettergang og til effektive retsmidler, som er medvirkende til håndhævelsen af alle andre menneskerettigheder og forebyggelsen af straffrihed; der henviser til, at fraværet af et uafhængigt retsvæsen og en uafhængig offentlig forvaltning skaber mistillid til offentlige institutioner, undergraver respekten for retsstatsprincippet og lejlighedsvis giver næring til vold; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at korruption i retsvæsenet er i strid med principperne om ikke-forskelsbehandling, adgang til domstolene og retten til en retfærdig rettergang og til effektive retsmidler, som er medvirkende til håndhævelsen af alle andre menneskerettigheder og forebyggelsen af straffrihed; der henviser til, at fraværet af et uafhængigt retsvæsen og en uafhængig offentlig forvaltning skaber mistillid til offentlige institutioner, undergraver respekten for retsstatsprincippet og lejlighedsvis giver næring til vold;

| T. | der henviser til, at det er vanskeligt at måle korruption, da det normalt involverer ulovlig praksis, der bevidst skjules, selv om der er udviklet og implementeret nogle mekanismer til fastsættelse, overvågning, måling og bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det er vanskeligt at måle korruption, da det normalt involverer ulovlig praksis, der bevidst skjules, selv om der er udviklet og implementeret nogle mekanismer til fastsættelse, overvågning, måling og bekæmpelse af korruption;

| U. | der henviser til, at nye teknologier som distributed ledger og open source-undersøgelsesteknikker og -metoder giver nye muligheder for at øge gennemsigtigheden i de statslige aktiviteter; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at nye teknologier som distributed ledger og open source-undersøgelsesteknikker og -metoder giver nye muligheder for at øge gennemsigtigheden i de statslige aktiviteter;

| V. | der henviser til, at navnlig en styrkelse af beskyttelsen af menneskerettighederne og princippet om forbud mod forskelsbehandling er et værdifuldt instrument i bekæmpelsen af korruption; der henviser til, at bekæmpelse af korruption gennem strafferet og privatret forudsætter repressive og afhjælpende foranstaltninger; der henviser til, at fremme og styrkelse af menneskerettighederne, retsstatsprincippet og god regeringsførelse er centrale elementer i vellykkede og bæredygtige strategier til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at navnlig en styrkelse af beskyttelsen af menneskerettighederne og princippet om forbud mod forskelsbehandling er et værdifuldt instrument i bekæmpelsen af korruption; der henviser til, at bekæmpelse af korruption gennem strafferet og privatret forudsætter repressive og afhjælpende foranstaltninger; der henviser til, at fremme og styrkelse af menneskerettighederne, retsstatsprincippet og god regeringsførelse er centrale elementer i vellykkede og bæredygtige strategier til bekæmpelse af korruption;

| W. | der henviser til, at skabelse af synergier mellem den strafferetlige tilgang og den menneskerettighedsbaserede tilgang til bekæmpelse af korruption kan føre til afhjælpning af de kollektive og generelle følger af korruption og kan forhindre en systemisk udhuling af menneskerettighederne som en direkte eller indirekte følge af korruption; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at skabelse af synergier mellem den strafferetlige tilgang og den menneskerettighedsbaserede tilgang til bekæmpelse af korruption kan føre til afhjælpning af de kollektive og generelle følger af korruption og kan forhindre en systemisk udhuling af menneskerettighederne som en direkte eller indirekte følge af korruption;

| X. | der henviser til, at indsatsen for bekæmpelse af korruption har skiftende institutionelle og retlige rammer, men der er en betydelig mangel, for så vidt angår gennemførelsen, på grund af manglende politisk vilje eller manglende robuste håndhævelsesmekanismer; der henviser til, at en rettighedsbaseret tilgang til indsatsen mod korruption vil skabe et paradigmeskift og kunne bidrage til at afhjælpe denne mangel, for så vidt angår gennemførelsen, ved hjælp af eksisterende nationale, regionale og internationale mekanismer til at overvåge overholdelsen af menneskerettighedsforpligtelser; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at indsatsen for bekæmpelse af korruption har skiftende institutionelle og retlige rammer, men der er en betydelig mangel, for så vidt angår gennemførelsen, på grund af manglende politisk vilje eller manglende robuste håndhævelsesmekanismer; der henviser til, at en rettighedsbaseret tilgang til indsatsen mod korruption vil skabe et paradigmeskift og kunne bidrage til at afhjælpe denne mangel, for så vidt angår gennemførelsen, ved hjælp af eksisterende nationale, regionale og internationale mekanismer til at overvåge overholdelsen af menneskerettighedsforpligtelser;

| Y. | der henviser til, at De Forenede Nationers konvention mod korruption er det eneste juridisk bindende universelle antikorruptionsinstrument, der dækker fem hovedområder: forebyggende foranstaltninger, kriminalisering og retshåndhævelse, internationalt samarbejde, inddrivelse af aktiver og teknisk bistand og informationsudveksling; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at De Forenede Nationers konvention mod korruption er det eneste juridisk bindende universelle antikorruptionsinstrument, der dækker fem hovedområder: forebyggende foranstaltninger, kriminalisering og retshåndhævelse, internationalt samarbejde, inddrivelse af aktiver og teknisk bistand og informationsudveksling;

| Z. | der henviser til, at eksisterende internationale forpligtelser er gode mekanismer til at træffe passende og rimelige foranstaltninger for at forebygge eller straffe korruption i den offentlige og private sektor, navnlig i henhold til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og andre relevante menneskerettighedsinstrumenter; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at eksisterende internationale forpligtelser er gode mekanismer til at træffe passende og rimelige foranstaltninger for at forebygge eller straffe korruption i den offentlige og private sektor, navnlig i henhold til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og andre relevante menneskerettighedsinstrumenter;

| AA. | der henviser til, at domstole, ombudsmænd og nationale menneskerettighedsinstitutioner samt civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle i håndteringen af korruption, og disses potentiale kan styrkes ved et tæt samarbejde med de nationale og internationale antikorruptionsagenturer; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at domstole, ombudsmænd og nationale menneskerettighedsinstitutioner samt civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle i håndteringen af korruption, og disses potentiale kan styrkes ved et tæt samarbejde med de nationale og internationale antikorruptionsagenturer;

| AB. | der henviser til, at der bør gøres en indsats for at bekæmpe korruption ved at forbedre gennemsigtigheden, ansvarligheden og foranstaltninger til bekæmpelse af straffrihed inden for lande og ved at prioritere udviklingen af strategier og specifikke politikker, som ikke blot bekæmper korruption, men også bidrager til at udvikle og/eller styrke de offentlige politikker i denne henseende; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at der bør gøres en indsats for at bekæmpe korruption ved at forbedre gennemsigtigheden, ansvarligheden og foranstaltninger til bekæmpelse af straffrihed inden for lande og ved at prioritere udviklingen af strategier og specifikke politikker, som ikke blot bekæmper korruption, men også bidrager til at udvikle og/eller styrke de offentlige politikker i denne henseende;

| AC. | der henviser til, at både civilsamfundet og den private sektor kan spille en afgørende rolle med hensyn til at udforme institutionelle reformer, der sigter på at styrke gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at der kan læres af erfaringerne fra menneskerettighedsbevægelserne med at øge civilsamfundets opmærksomhed på de negative konsekvenser af korruption og opbygge alliancer med statsinstitutioner og den private sektor til støtte for korruptionsbekæmpelse; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at både civilsamfundet og den private sektor kan spille en afgørende rolle med hensyn til at udforme institutionelle reformer, der sigter på at styrke gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at der kan læres af erfaringerne fra menneskerettighedsbevægelserne med at øge civilsamfundets opmærksomhed på de negative konsekvenser af korruption og opbygge alliancer med statsinstitutioner og den private sektor til støtte for korruptionsbekæmpelse;

| AD. | der henviser til, at fraværet af frie medier, både online og offline, ikke kun begrænser den grundlæggende ytringsfrihed, men også skaber gunstige betingelser for, at uigennemsigtige praksisser, korruption og dårlig adfærd kan blomstre; der henviser til, at uafhængige medier og en diversificeret og pluralistisk medielandskab spiller en vigtig rolle i at sikre gennemsigtighed og undersøge og afsløre korruption og øge den offentlige bevidsthed om forbindelsen mellem korruption og menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at injurielove, såsom kriminalisering af handlinger, der betragtes som »ærekrænkelse«, er på plads i flere lande, herunder EU-medlemsstaterne, og derved potentielt begrænser ytringsfriheden og medierne og afskrækker whistleblowere og journalister fra at fordømme korrupt aktivitet; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at fraværet af frie medier, både online og offline, ikke kun begrænser den grundlæggende ytringsfrihed, men også skaber gunstige betingelser for, at uigennemsigtige praksisser, korruption og dårlig adfærd kan blomstre; der henviser til, at uafhængige medier og en diversificeret og pluralistisk medielandskab spiller en vigtig rolle i at sikre gennemsigtighed og undersøge og afsløre korruption og øge den offentlige bevidsthed om forbindelsen mellem korruption og menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at injurielove, såsom kriminalisering af handlinger, der betragtes som »ærekrænkelse«, er på plads i flere lande, herunder EU-medlemsstaterne, og derved potentielt begrænser ytringsfriheden og medierne og afskrækker whistleblowere og journalister fra at fordømme korrupt aktivitet;

| AE. | der henviser til, at mange civilsamfundsorganisationer, herunder antikorruptionsorganisationer og menneskerettighedsorganisationer, fagforeninger, journalister, der foretager undersøgende journalistik, bloggere og whistleblowere påviser korruption, snyderi, dårlig ledelse og overtrædelse af menneskerettigheder, selv om de udsætter sig for en risiko for bagvaskelse og ærekrænkelse og løber en personlig fare; der henviser til, at manglen på beskyttelse mod repressalier, bagvaskelse og ærekrænkelse og manglen på en uafhængig og troværdig undersøgelse af alle faktorer, kan afskrække folk fra at fortælle, hvad de ved; der henviser til, at EU har en pligt til at beskytte dem, især gennem offentlig støtte, herunder ved at deltage i og overvåge retssager mod menneskerettighedsforkæmpere og gennem effektiv udnyttelse af samarbejdsinstrumenter såsom Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR); der henviser til, at overholdelse og korrekt gennemførelse af den eksisterende lovgivning er absolut nødvendig; der henviser til, at de, der afslører korruption, bør have ret til at opretholde fortroligheden af deres identitet og nyde garanti for retfærdig rettergang; der henviser til, at whistleblowers bør få international beskyttelse mod retsforfølgelse; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at mange civilsamfundsorganisationer, herunder antikorruptionsorganisationer og menneskerettighedsorganisationer, fagforeninger, journalister, der foretager undersøgende journalistik, bloggere og whistleblowere påviser korruption, snyderi, dårlig ledelse og overtrædelse af menneskerettigheder, selv om de udsætter sig for en risiko for bagvaskelse og ærekrænkelse og løber en personlig fare; der henviser til, at manglen på beskyttelse mod repressalier, bagvaskelse og ærekrænkelse og manglen på en uafhængig og troværdig undersøgelse af alle faktorer, kan afskrække folk fra at fortælle, hvad de ved; der henviser til, at EU har en pligt til at beskytte dem, især gennem offentlig støtte, herunder ved at deltage i og overvåge retssager mod menneskerettighedsforkæmpere og gennem effektiv udnyttelse af samarbejdsinstrumenter såsom Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR); der henviser til, at overholdelse og korrekt gennemførelse af den eksisterende lovgivning er absolut nødvendig; der henviser til, at de, der afslører korruption, bør have ret til at opretholde fortroligheden af deres identitet og nyde garanti for retfærdig rettergang; der henviser til, at whistleblowers bør få international beskyttelse mod retsforfølgelse;

| AF. | der henviser til, at bekæmpelse af korruption også bør omfatte foranstaltninger for at udrydde organiseret kriminalitet, skattely, hvidvaskning af penge, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt samt ordninger, der gør dem mulige, da de hæmmer bæredygtig udvikling, fremgang, velstand og ansvarlighed i landene; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at bekæmpelse af korruption også bør omfatte foranstaltninger for at udrydde organiseret kriminalitet, skattely, hvidvaskning af penge, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt samt ordninger, der gør dem mulige, da de hæmmer bæredygtig udvikling, fremgang, velstand og ansvarlighed i landene;

| AG. | der henviser til, at mange tredjelande endnu ikke har kapacitet til at udveksle skatteoplysninger med EU-lande, og de modtager således ikke oplysninger fra EU-lande om deres borgere, der potentielt unddrager sig skat; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at mange tredjelande endnu ikke har kapacitet til at udveksle skatteoplysninger med EU-lande, og de modtager således ikke oplysninger fra EU-lande om deres borgere, der potentielt unddrager sig skat;

| AH. | der henviser til, at EU's midler til tredjelande, herunder i nødsituationer, skal overvåges korrekt med klare kontrolsystemer i modtagerlandene for at forhindre de muligheder for korruption, der måtte opstå, kaste lys over misbrug og afsløre korrupte embedsmænd; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at EU's midler til tredjelande, herunder i nødsituationer, skal overvåges korrekt med klare kontrolsystemer i modtagerlandene for at forhindre de muligheder for korruption, der måtte opstå, kaste lys over misbrug og afsløre korrupte embedsmænd;

| AI. | der henviser til, at kontrollen med korruption og illegale finansielle pengestrømme er et politisk anliggende, som der skal tages fat på globalt, verdensomspændende og grænseoverskridende (G20, FN, OECD, Verdensbanken, IMF); |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at kontrollen med korruption og illegale finansielle pengestrømme er et politisk anliggende, som der skal tages fat på globalt, verdensomspændende og grænseoverskridende (G20, FN, OECD, Verdensbanken, IMF);

| AJ. | der henviser til, at International Forum for Sports Integrity (IFSI) i Lausanne i Schweiz i februar 2017 fremmede samarbejde mellem regeringer, internationale sportsorganisationer og andre organisationer for at tackle korruption i sport; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at International Forum for Sports Integrity (IFSI) i Lausanne i Schweiz i februar 2017 fremmede samarbejde mellem regeringer, internationale sportsorganisationer og andre organisationer for at tackle korruption i sport;

| 1. | opfordrer til en kollektiv indsats på nationalt og internationalt plan for at forebygge og bekæmpe korruption, da korruption spredes på tværs af grænserne, og da et styrket samarbejde mellem lande og mellem regioner bør fremmes sammen med civilsamfundsorganisationerne i kampen mod korruption; opfordrer staterne til aktivt at engagere sig i internationale fora for at drøfte og nå fælles beslutninger om god praksis og politikker, der er tilpasset den særlige situation i hver region med henblik på at bekæmpe korruption som et sammenknyttet komplekst og tværgående fænomen, der hindrer den politiske, økonomiske og sociale udvikling og giver næring til international kriminalitet, herunder terrorrelaterede aktiviteter; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beslutter at udarbejde en regelmæssig ajourføring rapport om korruption og menneskerettigheder i hver valgperiode; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at bekæmpelsen af korruption skal indebære en partnerskabstilgang mellem den offentlige og den private sektor og advarer om, at manglende opfyldelse af dette vil forværre fattigdom, ulighed, gøre skade på omdømme, mindske de eksterne investeringer, underminere unge menneskers livsmuligheder og undlade at bryde sammenhængen mellem korrupt praksis og terrorisme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er bekymret over manglen på gennemførelse og håndhævelse afde eksisterende nationale og internationale antikorruptionsinstrumenter — såsom FN's konvention mod korruption, FN's vejledende principper for erhvervsliv og menneskerettigheder (Ruggie Guidelines), Europarådets straffelovskonvention om korruption og OECD's anti-bestikkelseskonvention; opfordrer signatarstaterne til at anvende dem fuldt ud for bedre at beskytte deres borgere; lover at arbejde med internationale partnere for at øge antallet af stater, der vælger at styrke demokratiske processer og opbygge ansvarlige institutioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er bekymret for den chikane, trusler, intimidering og repressalier, som medlemmer af civilsamfundets organisationer, herunder antikorruptionsforeninger og menneskerettighedsbevægelser, journalister, bloggere og whistleblowere, som beskriver og afslører korruptionssager, er udsat for; opfordrer myndighederne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre deres fysiske og psykiske integritet og sikre, at der øjeblikkeligt foretages en grundig og upartisk efterforskning for at bringe de ansvarlige for retten i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende deltagerne i topmødet i 2016 i London om bekæmpelse af korruption til at opfylde de indgåede forpligtelser for at afhjælpe årsagerne til korruption, finde frem til de metoder, der er nødvendige for at fremme gennemsigtigheden, og yde støtte til de mest berørte; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at udviklingen af en udenrigspolitisk strategi til bekæmpelse af korruption er af afgørende betydning med henblik på effektivt at bekæmpe korruption og økonomisk kriminalitet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at staterne er forpligtet til at opfylde deres menneskerettighedsforpligtelser i henhold til FN's konvention mod korruption, og opfordrer de lande, der endnu ikke har gjort det, til at blive part til konventionen; understreger, at medlemsstaterne er ansvarlige for at forebygge og i sidste instans at reagere på eventuelle negative virkninger af korruption, der finder sted under deres jurisdiktion; |
| --- | --- |

8.

| 9. | erkender det ansvar, der påhviler politiske aktører og civilsamfundet såvel som virksomhedsledere til at overholde menneskerettighederne og bekæmpe korruption; understreger behovet for at integrere et menneskerettighedsperspektiv i strategier til bekæmpelse af korruption, for at gennemføre obligatoriske og effektive forebyggende politikker vedrørende spørgsmål som gennemsigtighed, lovgivning om adgang til offentlig information, whistleblowerbeskyttelse og eksterne kontroller; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anbefaler, at EU fremmer støtte til internationale instrumenter for at øge gennemsigtigheden i de økonomiske sektorer, der er mest udsatte for krænkelser af menneskerettigheder og korruption; |
| --- | --- |

10.

| 11. | støtter etableringen af moderne, gennemsigtige og effektive politiske og retlige rammer til forvaltning af naturressourcer og mener, at sådanne foranstaltninger kan tjene som kraftfulde våben mod korruption; glæder sig i denne forbindelse over gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI), og opfordrer EU til at øge sin støtte til ressourcerige lande til at gennemføre denne som et stærkt globalt redskab til at fremme gennemsigtighed og ansvarlighed i forvaltningen af indtægterne fra naturressourcerne; mener, at etableringen af en effektiv lovgivningsmæssig ramme til at sikre, at EITI-principperne anvendes korrekt af de virksomheder og andre aktører, der er involveret i forsyningskæderne i olie-, gas- og minesektorerne, er en afgørende foranstaltning, som bør fremmes af EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anbefaler, at der ved indgriben mod og bekæmpelse af illegale kapitalstrømme fra Afrika rettes særlig opmærksomhed mod de kapitalstrømme, der er resultatet af udvinding af malm og mineraler fra miner i konfliktområder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | henviser til, at korruption er et komplekst fænomen, der er baseret på en bred vifte af økonomiske, politiske, administrative, sociale og kulturelle faktorer og magtrelationer og minder derfor om, at udviklingspolitikken, hvis den skal bidrage til bekæmpelsen af korruption og samtidig fokusere på nedbringelse af fattigdom og uligheder og bedre integration, også skal fremme menneskerettighederne, demokratiet, retsstatsprincippet og de offentlige sociale tjenester for at fremme god regeringsførelse og opbygge social kapital, social integration og social samhørighed under hensyntagen til kulturelle og regionale særpræg; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at en af de mest effektive måder at forebygge korruption på er at reducere omfanget afstatsinterventioner og bureaukratisk formidling og udforme enklere regler; |
| --- | --- |

14.

Betragtninger om korruption og menneskerettigheder i EU's bilaterale relationer

| 15. | understreger behovet for at integrere princippet om lokal og demokratisk ejerskab af projekter finansieret under EU's bistandsprogrammer for at sikre en minimumsstandard for gennemsigtighed; understreger, at EU's eksterne finansielle instrumenter bør baseres på antikorruptionsnormer og forhåndsbetingelser, der bl.a. fokuserer på resultater og indeholder klare milepæle, indikatorer og årlige fremskridtsrapporter og på forpligtelser fra partnerlandene for at forbedre absorptionen afEU's finansielle støtte; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om behovet for permanent overvågning af EU-finansierede projekter og for at holde modtagerlandets myndigheder ansvarlige, hvis EU-midler ikke anvendes hensigtsmæssigt, og understreger behovet for at involvere lokale CSO'er og menneskerettighedsforkæmpere i overvågningen af gennemførelsen af kontrakterne; understreger endvidere behovet for, at enhver kontrahent, der modtager EU-midler, fuldt ud oplyser alle påkrævede informationer, herunder om sit ejerskab og virksomhedernes struktur; |
| --- | --- |

16.

| 17. | henstiller, at EU og andre internationale udbydere og låneleverandører foretager revisioner af tilskud, lån og bistandspakker og udfører streng due diligence på modtagende regeringer og organisationer for at undgå at give »leje« til kleptokratiske myndigheder og organisationer, der kontrolleres af dem og deres associerede parter; mener i denne sammenhæng, at peer reviews også bør tilskyndes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fremhæver den afgørende betydning af dagsordenen for korruption under processen for tiltrædelsesforhandlinger i EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer EU til at indføre en korruptionsbekæmpelsesklausul sammen med menneskerettighedsklausuler i aftaler med tredjelande, der bør kræve overvågning, høringer, og som en sidste udvej at pålægge sanktioner eller ophæve sådanne aftaler i tilfælde af alvorlige og/eller systemiske korruption, som forårsager, alvorlige menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer EU til at udvikle principper for bekæmpelse af grov korruption som en forbrydelse i national og international ret, tage fat på igangværende sager om straffrihed for grov korruption ved stærkere håndhævelse af antikorruptionslove og gennemføre reformer for at lukke de systemiske huller i de nationale lovgivningsmæssige rammer, der tillader udbyttet af grov korruption at krydse grænser og unddrage sig tilsyn fra staternes finansielle tilsynsmyndigheder og skattemyndigheder; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger behovet for at lægge særlig vægt på en løbende og struktureret overvågning og evaluering af den konkrete gennemførelse af UNCAC i EU-medlemslande og lande, med hvilke EU har eller planlægger at have en aftale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kræver, at Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og medlemsstaterne i lyset af EU's acquis vedrørende bekæmpelse af korruption går i spidsen på internationalt plan og fremhæver betydningen af at bekæmpe korruption over for EU's partnerlande; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU til at fremme foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og effektive mekanismer til offentlig deltagelse og offentlig ansvarlighed — herunder retten til adgang til information og gennemførelse af åbne dataprincipper — i alle relevante menneskerettighedsdialoger og konsultationer med tredjelande og til finansiering af projekter, der sigter på etablering, gennemførelse og håndhævelse af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger betydningen af open source-undersøgelser med hensyn til anti-korruptionsforskning; opfordrer EU til tilstrækkeligt at finansiere organisationer, der arbejder med open source-undersøgelser og digital indsamling af bevis for korruption, for at afsløre korrupte embedsmænd og sikre ansvarlighed; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer EU til at finansiere forskning i distributed ledger-applikationer, som kunne bruges til at forbedre gennemsigtighed i salget af offentlige aktiver, opsporing og eftersporing af donorpenge i EU's udenrigsstøtte og hjælpe med at tackle valgsvindel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over vedholdende bestræbelser under instrumentet for udviklingssamarbejde og naboskabsprogrammeringsinstrumentet til etablering og konsolidering af uafhængige og effektive antikorruptionsinstitutioner; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Kommissionen til at udvikle fælles programmering vedrørende menneskerettigheder og bekæmpelse af korruption, særligt initiativer, der tager sigte på at forbedre gennemsigtigheden, bekæmpe straffrihed og styrke antikorruptionsagenturer; mener, at disse bestræbelser bør omfatte støtte til nationale menneskerettighedsinstitutioner, som har dokumenteret deres uafhængighed og upartiskhed i sager om korruption, herunder gennem efterforskningsmæssige kapacitet til at etablere forbindelser mellem korruption og krænkelser af menneskerettighederne, samarbejde med antikorruptionsorganerne og indledning af retsforfølgelse eller overgivelse af sagen til retshåndhævende myndigheder; opfordrer desuden EU og medlemsstaterne til at optrappe deres retlige samarbejde med tredjelande med henblik på at fremme udvekslingen af bedste praksis og effektive redskaber i kampen mod korruption; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer EU til fortsat at støtte antikorruptionsinstitutioner etableret i tredjelande, der kan dokumentere uafhængighed og upartiskhed, såsom Guatemalan International Commission against Impunity (CICIG), samt initiativer til at dele information, udveksle bedste praksis og forbedre kapacitetsopbygningen; opfordrer indtrængende disse lande til at give institutionerne alle de nødvendige redskaber, herunder undersøgelsesbeføjelser for at de kan være effektive i deres arbejde; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at kanalisere flere midler til at bistå med at muliggøre og gennemføre programmer rettet mod civilsamfundsorganisationsmedlemmer, herunder antikorruptionsorganisationer og menneskerettighedsbevægelser, journalister, bloggere og whistleblowere, der afslører og anmelder tilfælde af korruption og krænkelser af menneskerettighederne; insisterer på, at enhver fremtidig ajourføring af EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere, udviklingsbistand eller vejledning om gennemførelsen af disse bør indeholde eksplicitte henvisninger og foranstaltninger til at fremme beskyttelse af menneskerettighederne og bekæmpelse af korruption med henblik på at gøre det lettere for personer at indberette formodede tilfælde af korruption uden frygt, og til at støtte samfund, der har været udsat for det; glæder sig over Kommissionens nyligt indledte høring om beskyttelse af whistleblowere; understreger, at menneskerettighedsbrændpunkter i EU-delegationerne også bør være særligt opmærksomme på disse målgrupper og holde tæt kontakt med lokale CSO'er og menneskerettighedsforkæmpere, og sikre deres internationale synlighed og beskyttelse og derved også udløse sikre kanaler til rapportering af forseelser; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at tilsynsorganer, lokalt kontrolpersonale og anklagere med en historik for uafhængighed og upartiskhed samt whistleblowers og vidner til specifikke sager alle skal drage fordel af bistand og støtte fra EU gennem repræsentationer på stedet og ved at opfordre dem til at deltage i træning i Europa; understreger, at denne støtte i givet fald skal offentliggøres; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer EU-delegationerne til at gøre brug af demarcher og offentligt diplomati på lokalt og internationalt plan for at anmelde tilfælde af korruption og straffrihed, især når de fører til alvorlige menneskerettighedskrænkelser; opfordrer endvidere EU's delegationer og medlemsstaternes ambassader til at inkludere rapporter om korruption (det være sig systemisk analyse eller specifikke tilfælde) i orienteringen af EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | anbefaler, at EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne medtager et specifikt benchmark om forbindelsen mellem korruption og menneskerettigheder i landestrategidokumenterne om menneskerettigheder og demokrati, hvor det er relevant og endvidere, at dette emne kommer til at figurere blandt prioriteterne for EU's særlige repræsentanter under udførelsen af deres mandat; anmoder navnlig EU om at tage spørgsmålet om korruption op direkte i programmerings- og landestrategidokumenterne og knytte enhver budgetstøtte til tredjelande sammen med konkrete reformer for gennemsigtighed og andre korruptionsbekæmpende foranstaltninger; |
| --- | --- |

32.

| 33. | anbefaler, at det europæiske demokratiudvalg og EU's omfattende HRD-mekanisme (protectdefenders.eu) fokuserer på specifikke programmer til beskyttelse af antikorruptionsaktivister, der også forsvarer menneskerettighederne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer EU til at indføre klageordninger, hvorved mennesker, der er berørt af dens eksterne indsats, kan klage over krænkelser af menneskerettigheder og korruptionssager; |
| --- | --- |

34.

| 35. | gentager sin opfordring fra de tidligere beslutninger om, at EU bør bringe listen over Magnitsky-sanktioner over for de 32 russiske statsembedsmænd, der er ansvarlige for den russiske whistleblower Sergei Magnitskys død, så hurtigt som muligt til Rådet til vedtagelse og indføre målrettede sanktioner mod dem som f.eks. et EU-dækkende visumforbud og en indefrysning af deres finansielle aktiver i EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | gentager endvidere sin opfordring til EU-medlemsstaterne om at overveje at vedtage lovgivning, der fastsætter klare kriterier, der muliggør sortlistning og indførelse af sanktioner over for tredjelandes individer og deres familiemedlemmer, som har begået menneskerettighedskrænkelser eller har medvirket i eller været ansvarlig for at beordre, kontrollere eller på anden måde styre væsentlige korruptionshandlinger, herunder ekspropriation af private eller offentlige aktiver til personlig gevinst, korruption i forbindelse med offentlige kontrakter eller udvindingen af naturressourcer, bestikkelse eller lettelse eller overførsel af uretmæssigt erhvervede aktiver til udenlandske jurisdiktioner; understreger, at kriterierne for optagelse på listen bør opbygges på grundlag af veldokumenterede, konvergerende og uafhængige kilder og overbevisende dokumentation og give de pågældende klageadgang; understreger vigtigheden af, at denne liste gøres offentlig, så den giver den nødvendige information, som forpligtede enheder har brug for til at udføre kundekendskabsprocedurer i henhold til direktivet om hvidvaskning af penge (22); |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer EU til at overholde princippet om sammenhæng i udviklingspolitikken (artikel 208 i TEUF) og aktivt at bidrage til bekæmpelse af korruption, og bekæmpe straffrihed direkte og udtrykkeligt gennem den eksterne politik; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer EU til at øge åbenheden og ansvarligheden i forbindelse med den officielle udviklingsbistand for effektivt at overholde de standarder, der er fastsat i initiativet om åbenhed i den internationale bistand (IATI) og med internationalt vedtagne principper for udviklingseffektivitet; opfordrer EU til at udvikle et stærkt, holistisk risikostyringssystem for at forhindre, at udviklingsbistand bidrager til korruption i modtagerlandene, dvs. ved at koble budgetstøtte til klare målsætninger for bekæmpelse af korruption; fremhæver i dette øjemed nødvendigheden af at indføre robuste mekanismer til at overvåge gennemførelsen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer med henblik på udryddelse af korruption på højt niveau Kommissionen til af budgetmæssige hensyn at være opmærksom på gennemsigtigheden i aktiviteter, der omfatter privatisering og handel med offentlige aktiver, navnlig jord og deltage i OECD-støtteprogrammer for udviklingslande om virksomhedsledelse af statsejede virksomheder; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen til at støtte udviklingslande i kampen mod skatteunddragelse og skatteundgåelse ved at hjælpe dem med at opbygge effektive, afbalancerede, fair og gennemsigtige skattesystemer; |
| --- | --- |

40.

| 41. | fastholder, at EU som verdens førende donor bør fremme former for sammenkædning, hvorved forsyningen af EU's eksterne bistand vil være betinget af, at den finanspolitiske reformer med henblik på at øge gennemsigtigheden, at gøre oplysningerne lettere tilgængelige og fremme tiltag, der anvendes i fællesskab med andre donorer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger de alvorlige negative konsekvenser af korruption for samhandelen og fordelene ved denne samt for økonomisk udvikling, investeringer og offentlige indkøb og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til denne forbindelse i alle handelsaftaler og at medtage klausuler, der kan håndhæves, om menneskerettigheder og korruptionsbekæmpelse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om, at handelspolitikken bidrager til beskyttelse og fremme af de værdier, EU bygger på, og som er omhandlet i EU-traktatens artikel 2, f.eks. demokrati, retsstaten, respekt for menneskerettigheder, de grundlæggende frihedsrettigheder og ligestilling; understreger, at det er absolut nødvendigt, at der er sammenhæng mellem EU's eksterne politikker og dets interne politikker, navnlig vedrørende bekæmpelse af korruption; understreger, at EU-lovgiverne i denne henseende spiller en særlig rolle i deres arbejde for at fremme handelsforbindelser, da de skal undgå, at disse baner vej for korruption; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ser handelsaftaler som et redskab til at fremme multilaterale korruptionsbekæmpende foranstaltninger og god regeringsførelse; glæder sig over de foranstaltninger, som EU allerede har truffet for at bekæmpe korruption i sin handelspolitik, f.eks. gennem GSP+, kapitlerne om bæredygtig udvikling og gennem indføjelse af forpligtelser til ratificering af internationale antikorruptionsaftaler med handelspartnere; bekræfter det mål, der er fastlagt i »Handel for alle«-strategien, om at indføje ambitiøse bestemmelser om korruptionsbekæmpelse i alle fremtidige handelsaftaler; opfordrer i denne forbindelse til forpligtelser i fremtidige handelsaftaler til multilaterale konventioner om korruptionsbekæmpelse såsom FN's konvention mod korruption og OECD's anti-bestikkelseskonvention og til horisontale bestemmelser, der skal indgå som led i en samlet tilgang og integreres i eksisterende handelsaftaler under revisionen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at kontraherende parter i handelsaftaler bør træffe foranstaltninger til at fremme den aktive deltagelse af den private sektor, civilsamfundsorganisationer og nationale rådgivende grupper i forbindelse med gennemførelsen af antikorruptionsprogrammer og -klausuler i internationale handels- og investeringsaftaler; mener, at beskyttelse af whistleblowere bør medtages i fremtidige handelsaftaler, når et EU-dækkende system er på plads; |
| --- | --- |

45.

| 46. | anerkender vigtigheden af at yde klar vejledning og støtte til virksomheder for at udarbejde effektive procedurer for korruptionsbekæmpelse i deres aktiviteter, navnlig for SMV'er, gennem særlige bestemmelser i handelsaftaler for at sætte dem i stand til at bekæmpe korruption; understreger, at der ikke findes nogen ensartet tilgang til overholdelse af kravene; opfordrer Kommissionen til at overveje at udvikle støtte til kapacitetsopbyggende projekter vedrørende bekæmpelse af korruption, såsom udveksling af bedste praksis og uddannelse for at hjælpe medlemsstaterne og erhvervslivet med at overvinde eventuelle problemer, de måtte støde på inden for dette område; |
| --- | --- |

46.

| 47. | glæder sig over ikrafttrædelsen af WTO-handelsaftalen i februar 2017, som indeholder foranstaltninger til korruptionsbekæmpelse i verdenshandelen; mener imidlertid, at vedtagelse eller reformering af EU-lovgivning i sig selv er utilstrækkelig, og at gennemførelsen er afgørende; påpeger, at lovgivningsmæssige reformer skal ledsages af uddannelse af retsembedsmænd, offentlig adgang til oplysninger og gennemsigtighedsforanstaltninger og opfordrer EU's medlemsstater til at samarbejde på disse områder i deres bekæmpelse af korruption; påpeger desuden, at handelsaftaler kan bidrage til at overvåge indenlandske reformer i forbindelse med korruptionsbekæmpelsespolitik; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at forhandle bestemmelser til korruptionsbekæmpelse og anti-hvidvaskning, der kan håndhæves, i alle fremtidige handelsaftaler, med effektiv overvågning af gennemførelsen af bestemmelserne mod korruption; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at støtte medtagelsen i forhandlingsmandater af bestemmelser til korruptionsbekæmpelse som foreslået af Kommissionen i udkast til mandater, som de tildeles; glæder sig over tilstedeværelsen af bestemmelser til korruptionsbekæmpelse i forhandlingsmandatet for en modernisering af aftalen mellem EU og Mexico; opfordrer Kommissionen til at fortsætte bestræbelserne på at bekæmpe korruption gennem øget gennemsigtighed i forhandlinger om handelsaftaler og inddrage bestemmelser om større lovgivningsmæssigt samarbejde, integritet af toldprocedurer og globale værdikæder; mener, at der er brug for samarbejdsklausuler til at bekæmpe korruption, såsom udveksling af information og administrativ og teknisk bistand med henblik på at dele og fremme bedste praksis, der vil bidrage til at styrke retsstaten og respekten for menneskerettighederne; opfordrer Kommissionen til at fastsætte klare og relevante betingelser og resultatindikatorer, der muliggør en bedre vurdering og påvisning af resultater; |
| --- | --- |

48.

| 49. | minder om, hvor vigtigt det er at opretholde en fortsat og regelmæssig dialog med handelspartnerne i hele aftalens løbetid for at sikre opfølgning og en korrekt gennemførelse af aftalen og bestemmelserne til korruptionsbekæmpelse; minder om, at Kommissionens forslag indgår i dens handelsstrategi »Handel for alle« om indførelse af høringsmekanismer i tilfælde af systemisk korruption og mangelfuld regeringsførelse, og opfordrer Kommissionen til at overveje at ophæve de fordele, som en aftale medfører, i tilfælde af systemisk korruption og manglende overholdelse af forpligtelser eller af internationale standarder på området for bekæmpelse af korruption, såsom OECD's fælles rapporteringsstandard, OECD's handlingsplan vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud, det centrale register over reelt ejerskab og FATF's anbefalinger; opfordrer Kommissionen til at fastsætte klare og relevante betingelser og resultatindikatorer, der muliggør en bedre vurdering og påvisning af resultater; opfordrer endvidere Kommissionen til at reagere beslutsomt, forholdsmæssigt og hurtigt, når støttemodtagerens regering ikke opfylder de aftalte betingelser; opfordrer Kommissionen til at oprette høringsmekanismer med handelspartnere i tilfælde af systemisk korruption og yde udveksling af ekspertise for at hjælpe lande med at indføre korruptionsbekæmpende foranstaltninger; |
| --- | --- |

49.

| 50. | henviser til, at handelsaftaler bør omfatte menneskerettighedsklausuler, der kan håndhæves og sikrer, at private virksomheder og statslige myndigheder respekterer menneskerettighederne, og de højeste sociale og miljømæssige standarder, som er afgørende for bekæmpelsen af korruption; |
| --- | --- |

50.

Udvikling af EU-efterretninger om korruptionsnet og mellemmænd

| 51. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at stå i spidsen for oprettelsen af taskforcer mellem medlemsstaternes ambassader og EU-delegationerne i tredjelande, hvorigennem diplomater kan analysere og udveksle oplysninger om struktur og drift af lokale korruptionsnetværk til den størst mulige effekt og opbygge tilstrækkelig oplysningskapacitet til at forebygge EU's forståelse med kleptokratiske regimer; mener, at sådanne oplysninger bør formidles til EU-institutionerne via diplomatiske sikre kanaler; foreslår, at EU-delegationer og medlemsstaternes ambassader fremmer tætte kontakter med lokalbefolkningen, nemlig gennem regelmæssig dialog med ægte og uafhængige civilsamfundsorganisationer, journalister og menneskerettighedsforkæmpere for at indsamle pålidelige oplysninger om lokal korruption, centrale formidlere og arresterede embedsmænd; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at virksomhederne også bør rapportere til EU-organer, når de bliver anmodet om bestikkelse og/eller kræves at investere i tredjelande ved hjælp af lokale formidlere eller skuffeselskaber som partnere; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger, at i lyset af de indhentede oplysninger bør landespecifikke retningslinjer deles med civile og militære indsatser og EU-donoragenturer for at øge bevidstheden om de risici, der er forbundet med at håndtere lokale entreprenører, private sikkerhedsfirmaer og tjenesteydere, hvis faktiske ejere måske er forbundet med krænkelser af menneskerettigheder og korrupte netværk; |
| --- | --- |

53.

Sammenhæng mellem interne og eksterne aspekter

| 54. | mener, at EU kun kan blive en troværdig og indflydelsesrig leder i kampen mod korruption, hvis EU i tilstrækkelig grad løser problemerne med organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge inden for sine egne grænser på en passende måde; beklager i denne forbindelse, at Kommissionen besluttede ikke at følge op på sin rapport fra 2014 om bekæmpelse af korruption i EU med en ny analyse af korruption i EU-medlemsstaterne, hvilket ville have styrket EU's troværdighed, når det gælder fremme af en ambitiøs dagsorden for bekæmpelse af korruption i sine eksterne politikker; understreger, at Europa-Kommissionen og andre EU-institutioner bør foretage regelmæssig, ambitiøs og streng rapportering og selvvurdering i overensstemmelse med bestemmelserne i FN's konvention mod korruption og dens revisionsmekanisme, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge yderligere politiske og lovgivningsmæssige initiativer til bekæmpelse af korruption og at presse på for større integritet og gennemsigtighed i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

54.

| 55. | bemærker, at afkriminalisering af korruption i en EU- medlemsstat vil mindske den offentlige politiske troværdighed og også undergrave EU's evne til at presse på for at få en ambitiøs dagsorden for bekæmpelse af korruption i hele verden; støtter et tættere samarbejde mellem EU-medlemsstaterne og Den Europæiske Revisionsret; |
| --- | --- |

55.

| 56. | gentager sin opfordring til EU-medlemsstaterne om at ændre deres strafferet i det omfang, det er nødvendigt, for fastslå, at de nationale anklagere og domstole har kompetence til at undersøge og prøve forbrydelserne bestikkelse eller underslæb af offentlige midler, uanset hvor forbrydelsen fandt sted, så længe udbyttet af disse kriminelle aktiviteter findes i den pågældende medlemsstat eller er blevet hvidvasket der, eller personen har en 'nær tilknytning' til medlemsstaten nemlig ved statsborgerskab, bopæl eller ejendomsret til et selskab, hvis hovedkontor eller datterselskaber ligger i medlemsstaten; |
| --- | --- |

56.

EU's bidrag til en menneskerettighedsbaseret tilgang til bekæmpelse af korruption i multilaterale fora

| 57. | opfordrer EU's medlemsstater til at lancere en debat i FN om styrkelse af standarder for uafhængighed og embedsperioder i antikorruptionsagenturer, baseret på erfaringerne fra OHCHR, den internationale koordinationsudvalg for nationale menneskerettighedsinstitutioner og FN's organer, herunder navnlig Menneskerettighedsrådet (HRC) vedrørende de nationale menneskerettighedsinstitutioner (Parisprincipperne); |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger behovet for at styrke forbindelserne mellem korruptionsbekæmpende agenturer og nationale menneskerettighedsinstitutioner baseret på de nationale menneskerettighedsinstitutioners mandat til at bekæmpe korruption som en mulig kilde til direkte og indirekte menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

58.

| 59. | minder om sin opfordring til EU's medlemsstater til at støtte oprettelsen af en særlig FN-rapportør om økonomisk kriminalitet, korruption og menneskerettigheder med et omfattende mandat, herunder en målsætningsrettet plan og en periodisk evaluering af de korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger, der træffes af staterne; opfordrer EU's medlemsstater til at gå forrest med hensyn til at mobilisere støtte blandt medlemsstaterne i Menneskerettighedsrådet og at tage fælles initiativ til en beslutning, der skal sikre dette mandat; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer FN til at vedtage en normativ retsakt om ulovlige finansielle strømme for at opnå større effektivitet; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger behovet for at intensivere nationale og internationale korruptionsrelaterede kommunikations- og oplysningskampagner rettet mod borgernes deltagelse for at understrege, at korruption har en negativ indvirkning på menneskerettighederne og blandt andet fører til sociale uligheder, manglende social retfærdighed og øget fattigdom; opfordrer EU til at udvikle og gennemføre specifikke programmer om gældende strafferet og procesret og klagemekanismer; understreger, at uddannelse og uafhængig offentlig information spiller en altafgørende rolle med hensyn til bibringelse af sociale færdigheder og integritetsprincipper, der tjener den offentlige interesse og bidrager til retsstatsprincippet og den sociale og økonomiske udvikling af et samfund; |
| --- | --- |

61.

| 62. | anbefaler, at gennemgangen af spørgsmålet om korruption som en årsag til krænkelser af menneskerettighederne såvel som en følge af menneskerettighedskrænkelser og en svag retsstat, integreres i den universelle regelmæssige gennemgang som en måde at tackle korruption og fremme gennemsigtighed og bedste praksis; understreger den rolle, som civilsamfundet kan spille med hensyn til at bidrage til denne proces; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tilskynder til en uddybning af internationale forpligtelser til at sætte bekæmpelse af korruption i centrum for FN's mål for bæredygtig udvikling som en mekanisme til bekæmpelse af global fattigdom; |
| --- | --- |

63.

Korruption og menneskehandel

| 64. | er bekymret over, at menneskehandel kan lettes gennem korruption af aktører, der har forskellige niveauer af betroet magt, som politi, toldembedsmænd, grænsekontrolmyndigheder og indvandringstjenester, som kan ignorere, tolerere, deltage i og organisere menneskehandel; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger i den forbindelse vigtigheden af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, såsom fremme af gennemsigtighed og ansvarlighed i forvaltningerne gennem indførelse af en mainstreammekanisme til bekæmpelse af korruption og sikring af bedre koordinering i strategier for bekæmpelse af menneskehandel; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger den fremtrædende rolle, der kan spilles af kønssensitive tilgange i udarbejdelsen af politikker til bekæmpelse af korruption inden for menneskehandel; |
| --- | --- |

66.

Erhvervslivet og menneskerettighederne

| 67. | opfordrer alle EU's medlemsstater, navnlig EU's medlemsstater til fuldt ud at gennemføre FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og medtage specifikke forpligtelser vedrørende foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i deres nationale handlingsplan for menneskerettigheder (som krævet i EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati) eller til at indføre lovgivning om bekæmpelse af bestikkelse; |
| --- | --- |

67.

| 68. | glæder sig over, at nogle EU-medlemsstaternes nationale handlingsplaner omhandler korruption, og foreslår i denne forbindelse specifikke foranstaltninger til at forebygge og straffe korrupte praksis og bestikkelse, som kan føre til krænkelser af menneskerettighederne; anbefaler, at EU støtter yderligere foranstaltninger for at fremme vedtagelsen og gennemførelsen af kodekser og standarder om bekæmpelse af bestikkelse/korruption, og at de virksomheder, der byder på offentlige kontrakter, bør have etableret et robust adfærdskodeks vedrørende bekæmpelse af bestikkelse og korruption og god forvaltningspraksis på skatteområdet; er af den opfattelse, at misbrug af offentlige midler, ulovlig berigelse eller bestikkelse bør straffes med specifikke sanktioner i straffelovgivningen, navnlig hvis de direkte fører til krænkelser af menneskerettighederne, der er forårsaget af korruptionen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | glæder sig over det ændrede regnskabsdirektiv vedrørende offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed (23), for så vidt angår indberetningskrav for store selskaber og grupper, herunder om deres indsats vedrørende menneskerettigheder og bekæmpelse af korruption; opfordrer virksomhederne til at videregive alle relevante oplysninger i overensstemmelse med det kommende vejledende notat, der skal udstedes af Kommissionen; |
| --- | --- |

69.

| 70. | fornyer sin opfordring til alle stater og EU til aktivt og konstruktivt at engagere sig i det igangværende arbejde i FN's åbne mellemstatslig arbejdsgruppe om transnationale selskaber og andre virksomheder med hensyn til menneskerettigheder med henblik på at nå frem til et juridisk bindende instrument for at forebygge, undersøge, afhjælpe og få adgang til klage- og domstolsprøvelse, når menneskerettighedskrænkelser, herunder dem som følge af korruption, opstår; opfordrer staterne til at gøre alt for at indføre privatretlige proceduremuligheder til at kræve erstatning af dem, der begår korruptionshandlinger i overensstemmelse med artikel 35 i UNCAC; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer EU og medlemsstater til at anvende OECD's retningslinjer for multinationale selskaber; |
| --- | --- |

71.

Land grabbing og korruption

| 72. | er fortsat bekymret over situationen omkring land grabbing som følge af korrupt praksis fra virksomheders, udenlandske investorers, nationale og internationale statslige aktørers, embedsmænds og myndigheders side; understreger, at korruption muliggør land grabbing, ofte gennem tvangsudsætning ved bl.a. at give tredjemand uberettiget kontrol over jordarealer uden samtykke fra den befolkning, som lever på disse jordarealer; |
| --- | --- |

72.

| 73. | fremhæver, at undersøgelser har vist, at der er udbredt korruption i forvaltningen af jordlodder, hvilket i stigende grad belaster alle faser af jordhandler og vil resultere i en lang række negative konsekvenser for menneskerettighederne, lige fra tvangsflytninger af samfund uden passende kompensation til drab på menneskerettighedsforkæmpere (24); noterer sig desuden med bekymring, at der er en risiko for krænkelser af menneskerettighederne i en situation med stigende efterspørgsel på fødevarer, brændstof og råvarer og øgede store investeringer i udviklingslandene; |
| --- | --- |

73.

| 74. | minder om, at den finansielle sektor har en vigtig rolle med hensyn til at forebygge korrupt praksis, der letter land grabbing i særdeleshed; gentager, at banker og finansielle institutioner bør træffe foranstaltninger, der sikrer rettidig omhu, hvad angår deres kunder, for at bekæmpe hvidvaskning af penge i tilknytning til korruption og sikre, at de investorer, som de støtter, udviser rettidig omhu i forbindelse med menneskerettigheder; opfordrer EU og medlemsstaterne til at kræve offentliggørelse af oplysninger om virksomheders opkøb af jord i tredjelande og til at øge deres bistand til udviklingslande for at sikre en effektiv gennemførelse af »vejledende retningslinjer for ansvarlig forvaltning af jordbesiddelse, fiskeri og skove« (VGGT) som et middel til at tackle korruption i forbindelse med opkøb af jord; |
| --- | --- |

74.

Valg og demokratisk valgte organers virke

| 75. | understreger, at et af målene for bekæmpelse af korruption bør være at sætte en stopper for alvorlige overgreb, der skævvrider demokratiet og de politiske processer, og fremme et uafhængigt, upartisk og effektivt retsvæsen; opfordrer til, at politiske partier styrkes i deres rolle som kanaler for demokratisk repræsentation og politisk deltagelse ved at have tilstrækkelige midler; bemærker i den forbindelse, at reguleringen af politisk finansiering, herunder identifikation af donorer og andre finansielle kilder, derfor er central for bevarelsen afdemokratiet; |
| --- | --- |

75.

| 76. | bemærker med bekymring, at valgsvindel og korruption i forbindelse med valgprocesser og valgt til repræsentative organer og forsamlinger i alvorlig grad undergraver tilliden til de demokratiske institutioner, svækker de civile og politiske rettigheder, forhindrer lige og rimelig repræsentation og sætter spørgsmålstegn ved retsstatsprincippet; noterer sig den positive rolle af valgobservationsmissioner, der bidrager til en passende afholdelse af valg og støtter reformer af valglove; opfordrer til yderligere samarbejde med specialiserede internationale organer som Europarådet eller OSCE på dette område; |
| --- | --- |

76.

| 77. | understreger det særlige behov for at opretholde de højest mulige etiske standarder og gennemsigtighed i driften af internationale organisationer og regionale forsamlinger med ansvar for beskyttelse og fremme af demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet, ved at forbinde institutioner og erhverv rundt omkring i verden med henblik på at opbygge kapacitet og fremme en fælles integritetskultur; understreger behovet for at fremme gennemsigtig praksis ved at udarbejde adfærdskodekser og specifikke gennemsigtighedsforanstaltninger for at forebygge og undersøge svig eller forseelser; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger nødvendighed af præcis regulering af lobbyvirksomhed, som skal være åben og gennemsigtig, med henblik på at sikre lige adgang til beslutningstagere for alle interessegrupper og eliminere korruption og faren forbundet med overtrædelse af menneskerettigheder; opfordrer EU og medlemslande til at bestemme og stigmatisere skjulte og umoralske former af lobbyvirksomhed, såvel som de former, som ikke følger loven; opfordrer EU til at fremme klar beslutnings- og lovgivningsproces i medlemslande og i samarbejde med tredje lande; |
| --- | --- |

78.

| 79. | fordømmer kraftigt efter de seneste afsløringer om det »aserbajdsjanske møntvaskeri« forsøg fra Aserbajdsjan og andre autokratiske regimer i tredjelande på at påvirke EU's beslutningstagere ved hjælp af ulovlige midler; opfordrer til en omfattende parlamentarisk efterforskning af disse beskyldninger og mere generelt om den indflydelse, som udøves af sådanne regimer; opfordrer til, at Parlamentet vedtager effektive foranstaltninger for at forhindre, at der opstår en sådan form for korruption, som vil undergrave troværdigheden og legitimiteten af Parlamentets arbejde, herunder om menneskerettighederne; |
| --- | --- |

79.

Store sportsbegivenheder og forbindelser til krænkelser af menneskerettighederne og korruption

| 80. | er fortsat bekymret over de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder arbejdstagerrettigheder og korruption på højt niveau i forbindelse med større internationale sportsbegivenheder og de dermed forbundne store infrastrukturprojekter; tilskynder til samarbejde mellem idrættens styrende organer og internationale korruptionsbekæmpende agenturer og NGO'er med henblik på at fastlægge gennemsigtige og kontrollerbare tilsagn om menneskerettigheder fra arrangører af store sportsbegivenheder og dem, der byder på at være vært for dem; understreger, at disse kriterier bør være en del af tildelingskriterierne for at afholde sådanne begivenheder; |
| --- | --- |

80.

| 81. | mener, at store, ikke-statslige, internationale sportsforbund også skal bidrage til bestræbelserne på at bekæmpe og modvirke korruption og bør øge disse, ligesom ikke-statslige, internationale sportsforbund bør anerkende, at de har et ansvar for at overholde menneskerettighederne, hvorfor statslige antikorruptionsmyndigheder bør have større beføjelser med henblik på at undersøge og sanktionere korruptionstilfælde inden for store, ikke-statslige, internationale sportsforbund; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mener, at korruption på højt niveau i sportsadministration, matchfixing, indkøb, godkendelsesaftaler, valg af steder for afholdelse af sportsbegivenheder, ulovlig væddemål og doping, og inddragelse af organiseret kriminalitet har skadet sportslige organisationers troværdighed; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mener, at integriteten i sport kan bidrage til den globale udviklingsdagsorden og god regeringsførelse internationalt; |
| --- | --- |

83.

Skattely

| 84. | opfordrer indtrængende til gennemførelse af nultolerancepolitikker over for skattely og hvidvaskning af penge og til hævning af internationale standarder for gennemsigtighed og tilskynder til et dybere internationalt samarbejde til at bestemme ejerskabet af hemmelige skuffeselskaber og trusts, der anvendes som kanaler til undvigelse af skat, svig, ulovlig handel, kapitalstrømme, hvidvaskning af penge og til at drage nytte af korruption; |
| --- | --- |

84.

| 85. | går stærkt ind for gennemførelsen af offentlige land-for-land rapporteringsstandarder i Europa og i tredjelande, hvorved multinationale selskaber bør pålægges at indgive rapporter med grundlæggende finansielle oplysninger til hver jurisdiktion de opererer i for at forhindre korruption og skatteunddragelse; |
| --- | --- |

85.

| 86. | minder om EU's ansvar for bekæmpelse af skatteundvigelse fra tværnationale selskaber og enkeltpersoner og til bekæmpelse af plagen af ulovlige finansielle strømme fra udviklingslande, som i høj grad hæmmer deres evne til at udnytte tilstrækkelige ressourcer til opfyldelse af menneskerettighedsforpligtelserne; |
| --- | --- |

86.

| 87. | glæder sig over EU-ledede initiativer til udvikling af en global udveksling af oplysninger om reelt ejerskab for at styrke effektiviteten af fælles rapporteringsstandarder, som kan bidrage til at afsløre økonomiske forseelser; |
| --- | --- |

87.

| 88. | tilskynder til globalt samarbejde til at spore stjålne aktiver og sikkert returnere dem til deres legitime ejere; gentager, at EU har pligt til at hjælpe tredjelande med at repatriere uretmæssigt erhvervede aktiver gemt i EU-medlemsstaternes finansielle system og fast ejendom og retsforfølge gerningsmænd, drivkræfter og formidlere; opfordrer EU til at prioritere dette spørgsmål, der er meget vigtig for tredjelande, der gennemgår demokratiseringsprocessen, navnlig ved at sætte ind over for de retlige barrierer og den manglende samarbejdsvilje i finanscentrene; understreger i den forbindelse vigtigheden af at holde beslaglæggelsen af aktiver adskilt fra domfældelse i den anmodende stat med henblik på at yde gensidig retshjælp og fortsætte med retsforfølgning, i tilfælde hvor der foreligger tilstrækkelige bevis for, at der er begået en forseelse; |
| --- | --- |

88.

| 89. | minder om, at korruption er nært knyttet til aktiviteter som f.eks. hvidvaskning af penge, skatteunddragelse og ulovlig handel; understreger på denne baggrund, at gennemsigtighed bør være hjørnestenen i alle strategier til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

89.

| 90. | understreger, at EU bør fremme bekæmpelsen af skattely, bankhemmelighed og hvidvaskning af penge, ophævelse af overdreven tavshedspligt, udarbejdelse af offentlig landeopdelt indberetning for multinationale selskaber og offentlige registre over de reelle ejere af selskaber som en prioritet i alle relevante internationale fora; påpeger, at de fleste af redskaberne til bekæmpelse af skatteunddragelse og -undgåelse er egnede til at bekæmpe korruption og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

90.

Mediefrihed

| 91. | understreger den store betydning af uafhængige medier, både offline og online i kampen mod korruption og afsløring af krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer Kommissionen til at adressere og imødegå mulige negative virkninger af ærekrænkende love i tredjelande og gentager sin opfordring til alle medlemsstater om at overveje at afkriminalisere ærekrænkelser og kun anvende civile retssager som middel til at beskytte ens omdømme; understreger, at digital sikkerhed er et vigtigt element i beskyttelsen af aktivisterne; henstiller kraftigt til, at gennemsigtigheden af ejerskabet af medier og sponsorering sikres gennem national lovgivning; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opfordrer til i EU's internationale relationer med tredjelande i højere grad at fremhæve respekten for mediefrihed i betragtning af dens betydning; gør opmærksom på, at politisk dialogs og tredje verdens landes samarbejde med EU mål er mediereformer og de burde være indlysende, klare og indeholde kontrolmekanismer; opfordrer i denne forbindelse EU til at sikre, at EU-projekter i tredjelande bl.a. tjener til at opretholde mediefriheden og inddrage civilsamfundets organisationer; opfordrer EU til offentlig stigmatisering af de kommende lovbestemmelser, som begrænser mediefrihed og civilsamfundets handling; |
| --- | --- |

92.

| 93. | fremmer værdierne af et åbent og sikkert internet for at øge bevidstheden om korrupte handlinger fra enkeltpersoner, organisationer og regeringer og udtrykker bekymring for, at de, der søger at begrænse onlinefriheder, gør det for at undgå at kunne blive stillet til ansvar; |
| --- | --- |

93.

| 94. | insisterer på, at indgåelse af offentlige kontrakter skal være retfærdig, ansvarlig, åben og gennemsigtig for at forhindre og afsløre tyveri eller misbrug af skatteydernes penge; |
| --- | --- |

94.

| 95. | gør opmærksom på, at EU burde huske på, hvor vigtigt det er at implementere ret til adgang til offentlig information, i dialog med alle tredjelandes platforme, herunder bilaterale fora; understreger betydning af at sætte standarder for hel adgang til den, og gør også opmærksom på, at ikke kun adgang til den, men også hvor lang tid det tager at få denne adgang, har en grundlæggende betydning for beskyttelse af menneskerettigheder og kamp mod korruption; opfordrer EU til at fremme adgang til offentlig information både i medlemslande og tredje lande; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/CAC/

(2)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf

(3)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=URISERV%3Al33601

(4)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5)  http://www.eib.org/attachments/strategies/anti_fraud_policy_20130917_en.pdf

(6)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(7)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/20-fac-business-human-rights-conclusions/

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0405.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0403.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0310.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0408.

(12)  EUT C 265 af 11.8.2017, s. 59.

(13)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 81.

(14)  EUT C 208 af 10.6.2016, s. 89.

(15)  EUT C 181 af 19.5.2016, s. 2.

(16)  https://www.unodc.org/documents/corruption/WG-Prevention/Art_6_Preventive_anti-corruption_bodies/JAKARTA_STATEMENT_en.pdf

(17)  http://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/Governance/Resolutions/A.HRC.RES.33.15%20EN.pdf

(18)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session28/Documents/A_HRC_28_73_ENG.doc

(19)  http://www.eods.eu/library/AU_Convention%20on%20Combating%20Corruption_2003_EN.pdf

(20)  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

(21)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/579 319/EPRS_STU%282 016 %29579319_EN.pdf

(22)  EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73.

(23)  EUT L 330 af 15.11.2014, s. 1.

(24)  Olivier De Schutter, »Tainted Lands: Corruption in Large-Scale Land Deals«, in International Corporate Accountability Roundtable & Global Witness (november 2016). https://www.globalwitness.org/en/campaigns/land-deals/tainted-lands-corruption-large-scale-land-deals/

---

Torsdag den 14. september 2017

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/99

---

P8_TA(2017)0348

Cambodja: særligt sagen vedrørende Kem Sokha

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Cambodja, navnlig sagen om Kem Sokha (2017/2829(RSP))

(2018/C 337/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Cambodja, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Cambodja,

| — | der henviser til EU's lokale erklæringer af henholdsvis 5. september 2017 om lukningen af avisen Cambodia Daily, af 30. juni 2017 om løsladelsen af fem menneskerettighedsforkæmpere og af 22. februar 2017 om den politiske situation i Cambodja, og til erklæringerne fra talsmanden for EU's delegation af henholdsvis 3. september 2017 og 25. august 2017 om begrænsninger af det politiske råderum i Cambodja, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's lokale erklæringer af henholdsvis 5. september 2017 om lukningen af avisen Cambodia Daily, af 30. juni 2017 om løsladelsen af fem menneskerettighedsforkæmpere og af 22. februar 2017 om den politiske situation i Cambodja, og til erklæringerne fra talsmanden for EU's delegation af henholdsvis 3. september 2017 og 25. august 2017 om begrænsninger af det politiske råderum i Cambodja,

| — | der henviser til rapporten af 5. september 2016 og til erklæringen af 18. august 2017 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Cambodja, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 5. september 2016 og til erklæringen af 18. august 2017 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Cambodja,

| — | der henviser til FN's menneskerettighedskomités konkluderende observationer af 27. april 2015 om den anden periodiske rapport om Cambodja, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's menneskerettighedskomités konkluderende observationer af 27. april 2015 om den anden periodiske rapport om Cambodja,

| — | der henviser til rapporten af marts 2017 fra ASEAN's parlamentarikere for menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af marts 2017 fra ASEAN's parlamentarikere for menneskerettigheder,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere fra 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere fra 2008,

| — | der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Cambodja fra 1997, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Cambodja fra 1997,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 8. marts 1999 om retten for individer og samfundsgrupper til at fremme og beskytte universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 8. marts 1999 om retten for individer og samfundsgrupper til at fremme og beskytte universelt anerkendte menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til Paris-fredsaftalerne fra 1991, hvori der i artikel 15 er nedfældet et tilsagn om at værne om menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Cambodja, herunder fra internationale signatarers side, |
| --- | --- |

—

der henviser til Paris-fredsaftalerne fra 1991, hvori der i artikel 15 er nedfældet et tilsagn om at værne om menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Cambodja, herunder fra internationale signatarers side,

| — | der henviser til den cambodjanske forfatning, navnlig artikel 41, i hvilken bestemmelserne om retten til ytrings- og forsamlingsfrihed er nedfældet, til artikel 35 om retten til politisk deltagelse og til artikel 80 om parlamentarisk immunitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den cambodjanske forfatning, navnlig artikel 41, i hvilken bestemmelserne om retten til ytrings- og forsamlingsfrihed er nedfældet, til artikel 35 om retten til politisk deltagelse og til artikel 80 om parlamentarisk immunitet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at der foretages et stigende antal anholdelser af medlemmer af den politiske opposition, menneskerettighedsaktivister og repræsentanter for civilsamfundet i Cambodja; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der foretages et stigende antal anholdelser af medlemmer af den politiske opposition, menneskerettighedsaktivister og repræsentanter for civilsamfundet i Cambodja;

| B. | der henviser til, at den cambodjanske oppositionsleder Kem Sokha den 3. september 2017 blev arresteret på en måde, der synes at være blevet gennemført uden respekt for retten til en retfærdig rettergang, herunder respekt for hans parlamentariske immunitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den cambodjanske oppositionsleder Kem Sokha den 3. september 2017 blev arresteret på en måde, der synes at være blevet gennemført uden respekt for retten til en retfærdig rettergang, herunder respekt for hans parlamentariske immunitet;

| C. | der henviser til, at Kem Sokha er anklaget for »hemmeligt samarbejde med udlændinge« i henhold til artikel 443 i Cambodjas straffelov, hvilket byretten i Phnom Penh betragter som forræderi; der henviser til, at han risikerer at blive idømt op til 30 års fængsel, hvis han bliver dømt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kem Sokha er anklaget for »hemmeligt samarbejde med udlændinge« i henhold til artikel 443 i Cambodjas straffelov, hvilket byretten i Phnom Penh betragter som forræderi; der henviser til, at han risikerer at blive idømt op til 30 års fængsel, hvis han bliver dømt;

| D. | der henviser til, at Kem Sokha angiveligt blev arresteret uden en arrestordre og ikke har haft adgang til advokatbistand; der henviser til, at han er tiltalt på grundlag af en videooptagelse af en tale, som han holdt i 2013, og som har været offentligt tilgængelig siden da; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer har udtrykt bekymring over, at erklæringerne fra den cambodjanske regering bringer hans ret til en retfærdig rettergang og uskyldsformodningen i fare; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kem Sokha angiveligt blev arresteret uden en arrestordre og ikke har haft adgang til advokatbistand; der henviser til, at han er tiltalt på grundlag af en videooptagelse af en tale, som han holdt i 2013, og som har været offentligt tilgængelig siden da; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer har udtrykt bekymring over, at erklæringerne fra den cambodjanske regering bringer hans ret til en retfærdig rettergang og uskyldsformodningen i fare;

| E. | der henviser til, at Hun Sen, tidligere generalløjtnant for De Røde Khmerer og nuværende premierminister, har været ved magten i over 30 år; der henviser til, at Sam Rainsy, tidligere formand for det ledende oppositionsparti, Det Nationale Redningsparti (CNRP), fortsat er i selvvalgt eksil som følge af tidligere retsforfølgning på grundlag af opdigtede politisk motiverede anklager; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Hun Sen, tidligere generalløjtnant for De Røde Khmerer og nuværende premierminister, har været ved magten i over 30 år; der henviser til, at Sam Rainsy, tidligere formand for det ledende oppositionsparti, Det Nationale Redningsparti (CNRP), fortsat er i selvvalgt eksil som følge af tidligere retsforfølgning på grundlag af opdigtede politisk motiverede anklager;

| F. | der henviser til, at CNRP ved de lokale valg, som fandt sted den 4. juni 2017, vandt betydeligt indpas i forhold til 2012 på trods af de grundlæggende mangler i valgprocessen, navnlig skræmmekampagnen over for frie medier og kritiske borgere, ingen lige adgang til radio og tv for oppositionen, det regerende partis kontrol af valgrelaterede institutioner, dødstrusler mod oppositionens kandidater og manglen på en uafhængig tvistbilæggelsesmekanisme; der henviser til, at der er planlagt parlamentsvalg i juli 2018; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at CNRP ved de lokale valg, som fandt sted den 4. juni 2017, vandt betydeligt indpas i forhold til 2012 på trods af de grundlæggende mangler i valgprocessen, navnlig skræmmekampagnen over for frie medier og kritiske borgere, ingen lige adgang til radio og tv for oppositionen, det regerende partis kontrol af valgrelaterede institutioner, dødstrusler mod oppositionens kandidater og manglen på en uafhængig tvistbilæggelsesmekanisme; der henviser til, at der er planlagt parlamentsvalg i juli 2018;

| G. | der henviser til, at to andre lovgivere fra oppositionen også har været fængslet, og at der er blevet rettet strafferetlige anklager mod mindst yderligere otte; der henviser til, at 11 medlemmer af oppositionspartiet og deres tilhængere på nuværende tidspunkt afsoner fængselsstraffe på mellem syv og 20 år på grundlag af opdigtede anklager om at have ledet eller deltaget i et oprør i forbindelse med en demonstration i juli 2014; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at to andre lovgivere fra oppositionen også har været fængslet, og at der er blevet rettet strafferetlige anklager mod mindst yderligere otte; der henviser til, at 11 medlemmer af oppositionspartiet og deres tilhængere på nuværende tidspunkt afsoner fængselsstraffe på mellem syv og 20 år på grundlag af opdigtede anklager om at have ledet eller deltaget i et oprør i forbindelse med en demonstration i juli 2014;

| H. | der henviser til, at de ændringer, som det cambodjanske parlament i 2017 vedtog til loven om politiske partier, gør det muligt at opløse partier, hvis deres ledere ikendes en straffedom; der henviser til, at det cambodjanske indenrigsministerium har vidtrækkende beføjelser til at suspendere politiske partier baseret på vagt definerede kriterier; der henviser til, at den cambodjanske premierminister Hun Sen den 11. september 2017 truede med at opløse CNRP, hvis det fortsætter med at støtte den fængslede leder Kem Sokha; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de ændringer, som det cambodjanske parlament i 2017 vedtog til loven om politiske partier, gør det muligt at opløse partier, hvis deres ledere ikendes en straffedom; der henviser til, at det cambodjanske indenrigsministerium har vidtrækkende beføjelser til at suspendere politiske partier baseret på vagt definerede kriterier; der henviser til, at den cambodjanske premierminister Hun Sen den 11. september 2017 truede med at opløse CNRP, hvis det fortsætter med at støtte den fængslede leder Kem Sokha;

| I. | der henviser til, at der er udstedt en arrestordre mod lederen af CNRP's ungdomsgruppe; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er udstedt en arrestordre mod lederen af CNRP's ungdomsgruppe;

| J. | der henviser til, at anholdelsen af Kem Sokha fandt sted på baggrund af stigende begrænsninger af NGO'er, menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundet, herunder skatterazziaer og myndighedsundersøgelser, intimidering og trusler om vold; der henviser til, at loven fra 2015 om foreninger og ikkestatslige organisationer (LANGO) er blevet stærkt kritiseret af det internationale samfund for dens vidtgående og vilkårlige beføjelser til at undertrykke NGO'er; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at anholdelsen af Kem Sokha fandt sted på baggrund af stigende begrænsninger af NGO'er, menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundet, herunder skatterazziaer og myndighedsundersøgelser, intimidering og trusler om vold; der henviser til, at loven fra 2015 om foreninger og ikkestatslige organisationer (LANGO) er blevet stærkt kritiseret af det internationale samfund for dens vidtgående og vilkårlige beføjelser til at undertrykke NGO'er;

| K. | der henviser til, at et betydeligt antal radiostationer, som sender programmer fra andre velrenommerede radiostationer, er blevet lukket i de seneste uger; der henviser til, at disse stationer er blevet lukket af regeringen for overtrædelser som »eksterne programmer uden anmodning om tilladelse«; der henviser til, at lukningen af dem i alvorlig grad begrænser adgangen til uafhængige medier, især uden for Phnom Penh; der henviser til, at disse uafhængige medier har dækket politisk følsomme emner såsom korruption, illegal skovhugst og menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at et betydeligt antal radiostationer, som sender programmer fra andre velrenommerede radiostationer, er blevet lukket i de seneste uger; der henviser til, at disse stationer er blevet lukket af regeringen for overtrædelser som »eksterne programmer uden anmodning om tilladelse«; der henviser til, at lukningen af dem i alvorlig grad begrænser adgangen til uafhængige medier, især uden for Phnom Penh; der henviser til, at disse uafhængige medier har dækket politisk følsomme emner såsom korruption, illegal skovhugst og menneskerettighedskrænkelser;

| L. | der henviser til, at fem menneskerettighedsforkæmpere fra den cambodjanske menneskerettigheds- og udviklingssammenslutning (ADHOC) blev tilbageholdt i april 2016 i over 400 dage på grundlag af anklager om bestikkelse i forbindelse med en sag mod Kem Sokha og i øjeblikket afventer retssag; der henviser til, at ejendomsretsaktivisten Tep Vanny gentagne gange har været skydeskive for chikane fra myndighedernes side og i øjeblikket afsoner en fængselsdom på grundlag af politisk motiverede anklager; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at fem menneskerettighedsforkæmpere fra den cambodjanske menneskerettigheds- og udviklingssammenslutning (ADHOC) blev tilbageholdt i april 2016 i over 400 dage på grundlag af anklager om bestikkelse i forbindelse med en sag mod Kem Sokha og i øjeblikket afventer retssag; der henviser til, at ejendomsretsaktivisten Tep Vanny gentagne gange har været skydeskive for chikane fra myndighedernes side og i øjeblikket afsoner en fængselsdom på grundlag af politisk motiverede anklager;

| M. | der henviser til, at Cambodja Daily, en uafhængig avis, der blev grundlagt i 1993, den 4. september 2017 blev tvunget til at lukke, efter at den modtog en skatteopkrævning på 6,3 mio. USD; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Cambodja Daily, en uafhængig avis, der blev grundlagt i 1993, den 4. september 2017 blev tvunget til at lukke, efter at den modtog en skatteopkrævning på 6,3 mio. USD;

| N. | der henviser til, at Cambodjas regering den 23. august 2017 i henhold til loven om foreninger og NGO'er bebudede, at den amerikanske ikkestatslige organisation National Democratic Institute (NDI) skulle udvises, og beordrede, at organisationens internationale personale skulle forlade landet inden for syv dage; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Cambodjas regering den 23. august 2017 i henhold til loven om foreninger og NGO'er bebudede, at den amerikanske ikkestatslige organisation National Democratic Institute (NDI) skulle udvises, og beordrede, at organisationens internationale personale skulle forlade landet inden for syv dage;

| O. | der henviser til, at den cambodjanske regering for nylig gav ordre til, at Situation Room, et konsortium af NGO'er, der arbejdede sammen som valgovervågningsorganisation, skulle undersøges for angiveligt at have overtrådt den nye lov om ikkestatslige grupper og for at have fungeret som en eventuel »farverevolution« med henblik på at vælte regeringen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den cambodjanske regering for nylig gav ordre til, at Situation Room, et konsortium af NGO'er, der arbejdede sammen som valgovervågningsorganisation, skulle undersøges for angiveligt at have overtrådt den nye lov om ikkestatslige grupper og for at have fungeret som en eventuel »farverevolution« med henblik på at vælte regeringen;

| 1. | giver udtryk for dyb bekymring over det stadig dårligere klima for oppositionspolitikere og menneskerettighedsaktivister i Cambodja og fordømmer alle voldshandlinger og politisk motiverede anklager, vilkårlige tilbageholdelser, forhør, straffe og domme mod disse personer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer på det kraftigste anholdelsen af CNRP's formand Kem Sokha på grundlag af anklager, som synes at være politisk motiverede; opfordrer til, at Kem Sokha løslades øjeblikkeligt og betingelsesløst, til, at alle anklager mod ham frafaldes, og til, at der sættes en stopper for trusler mod andre lovgivere fra oppositionen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager de offentlige udtalelser fra premierministeren og højtstående embedsmænd om Kem Sokhas formodede skyld, hvilket tilsidesætter uskyldsformodningen og retten til en retfærdig rettergang, som han er berettiget til i henhold til cambodjansk og international menneskerettighedslovgivning; opfordrer premierministeren til at beskytte parlamentsmedlemmers parlamentariske immunitet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende Cambodjas myndigheder til at tilbagekalde arrestordren og frafalde alle anklager mod oppositionsleder og lovgiver Sam Rainsy og til at frafalde anklagerne mod andre medlemmer af oppositionen og menneskerettighedsforkæmpere, der er blevet anklaget, dømt og fængslet, navnlig medlem af nationalforsamlingen Um Sam An, senator Hong Sok Hour og ejendomsretsaktivist TEP Vanny; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer den cambodjanske regering til at sikre ytrings- og mediefriheden i landet, mens alle skattespørgsmål eller andre spørgsmål bør løses gennem en passende retfærdig rettergang; opfordrer indtrængende regeringen til at genåbne de radiostationer, der er blevet lukket; udtrykker sin bekymring over lukningen af Det Nationale Demokratiske Institut (NDI) uden retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer den cambodjanske regering til at sikre en retfærdig rettergang i alle foranstaltninger, der træffes, herunder retten til appel, og til at respektere retten til forenings- og ytringsfrihed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tilskynder den cambodjanske regering til at arbejde hen imod en styrkelse af demokratiet og retsstatsprincippet samt til at respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, hvilket indbefatter en fuldstændig overholdelse af de forfatningsmæssige bestemmelser om pluralisme og forenings- og ytringsfrihed; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder den cambodjanske regering om, at den skal leve op til sine forpligtelser hvad angår demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder, som er et væsentligt element i samarbejdsaftalen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | udtrykker sin alvorlige bekymring over den vedvarende land grabbing og den cambodjanske regerings seneste indførelse af en begrænset og delvis kompensationsordning; opfordrer den cambodjanske regering til at genoptage dialogen med partnere, herunder Den Europæiske Union og civilsamfundet, med henblik på at indføre en omfattende og inklusiv kompensation; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at en troværdig demokratisk proces op til valget til nationalforsamlingen i juli 2018 kræver et miljø, hvor de politiske partier, civilsamfundet og medierne er i stand til at udføre deres legitime opgaver uden frygt og uden at blive udsat for trusler eller vilkårlige restriktioner; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer den cambodjanske regering til at gennemføre henstillingerne fra FN's højkommissær for menneskerettigheder og til på meningsfuld vis at engagere sig i den kommende rapport fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Cambodja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver vigtigheden af en europæisk og international valgobservationsmission og disses bidrag til at sikre frie og retfærdige valg; opfordrer Cambodjas nationale valgkomité (NEC) og de relevante offentlige myndigheder til at sikre, at alle stemmeberettigede vælgere, herunder vandrende arbejdstagere og tilbageholdte, har mulighed for at registrere sig og tilstrækkelig tid til at udnytte disse muligheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samt til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og til regeringen og nationalforsamlingen i Cambodja. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/102 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/102

---

P8_TA(2017)0349

Gabon: undertrykkelse af oppositionen

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Gabon: undertrykkelse af oppositionen (2017/2830(RSP))

(2018/C 337/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Gabon, navnlig beslutningen af 2. februar 2017 om den retsstatslige krise i Den Demokratiske Republik Congo og i Gabon (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Gabon, navnlig beslutningen af 2. februar 2017 om den retsstatslige krise i Den Demokratiske Republik Congo og i Gabon (1),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 24. september 2016 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og kommissæren med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, Neven Mimica, efter Den Gabonesiske Republiks forfatningsdomstols meddelelse af det officielle resultat af præsidentvalget i 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 24. september 2016 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og kommissæren med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, Neven Mimica, efter Den Gabonesiske Republiks forfatningsdomstols meddelelse af det officielle resultat af præsidentvalget i 2016,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions pressemeddelelse af 1. september 2016 med en fordømmelse af volden og en opfordring til en fredelig løsning på konflikten efter valget i Gabon, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions pressemeddelelse af 1. september 2016 med en fordømmelse af volden og en opfordring til en fredelig løsning på konflikten efter valget i Gabon,

| — | der henviser til Rådets konklusioner fra juni 2017 om en fornyet fremdrift til partnerskabet mellem Afrika og EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner fra juni 2017 om en fornyet fremdrift til partnerskabet mellem Afrika og EU,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 11. september 2016 om Gabon fra talspersonerne for NF/HR, Federica Mogherini, og kommissæren med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, Neven Mimica, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 11. september 2016 om Gabon fra talspersonerne for NF/HR, Federica Mogherini, og kommissæren med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, Neven Mimica,

| — | der henviser til EU's indlæg under den 34. samling i FN's Menneskerettighedsråd den 9. marts 2017 vedrørende dagsordenspunkt 2 for den interaktive dialog med højkommissæren, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's indlæg under den 34. samling i FN's Menneskerettighedsråd den 9. marts 2017 vedrørende dagsordenspunkt 2 for den interaktive dialog med højkommissæren,

| — | der henviser til resolution 359(LIX) 2016 af 4. november 2016 fra Den Afrikanske Menneskerettighedskommission om menneskerettighedssituationen i Den Gabonesiske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 359(LIX) 2016 af 4. november 2016 fra Den Afrikanske Menneskerettighedskommission om menneskerettighedssituationen i Den Gabonesiske Republik,

| — | der henviser til den gabonesiske forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til den gabonesiske forfatning,

| — | der henviser til den reviderede Cotonou-partnerskabsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede Cotonou-partnerskabsaftale,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra juni 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra juni 1981,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra december 1966,

| — | der henviser til den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra EU's valgobservationsmission,

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at præsidentvalget i Gabon i august 2016 gav anledning til beskyldninger om valgsvindel; der henviser til, at landets parlament i dagene efter valget blev raseret af brand, ligesom flere demonstranter blev dræbt og adskillige hundrede arresteret; der henviser til, at selv om sikkerhedssituationen stort set er stabiliseret, er hele landet fortsat præget af stærke politiske og sociale spændinger, som forværres af den dårlige økonomiske situation; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at præsidentvalget i Gabon i august 2016 gav anledning til beskyldninger om valgsvindel; der henviser til, at landets parlament i dagene efter valget blev raseret af brand, ligesom flere demonstranter blev dræbt og adskillige hundrede arresteret; der henviser til, at selv om sikkerhedssituationen stort set er stabiliseret, er hele landet fortsat præget af stærke politiske og sociale spændinger, som forværres af den dårlige økonomiske situation;

| B. | der henviser til, at et af kendetegnene ved et demokrati er respekten for forfatningen, som udgør grundlaget for staten, institutionerne og retsstatsprincippet; der henviser til, at fredelige, troværdige og gennemsigtige valg i Gabon i høj grad ville have bidraget til at tackle den udfordring, som demokratiske fremskridt og magtskifter udgør i den centralafrikanske region; der henviser til, at parlamentsvalget i Gabon, der oprindelig var planlagt til december 2016, er blevet udsat to gange, senest til april 2018, hvilket ligger ud over den forfatningsmæssige frist; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et af kendetegnene ved et demokrati er respekten for forfatningen, som udgør grundlaget for staten, institutionerne og retsstatsprincippet; der henviser til, at fredelige, troværdige og gennemsigtige valg i Gabon i høj grad ville have bidraget til at tackle den udfordring, som demokratiske fremskridt og magtskifter udgør i den centralafrikanske region; der henviser til, at parlamentsvalget i Gabon, der oprindelig var planlagt til december 2016, er blevet udsat to gange, senest til april 2018, hvilket ligger ud over den forfatningsmæssige frist;

| C. | der navnlig henviser til de voldelige begivenheder, der fandt sted i Gabon efter valget i august 2016, hvor der skete anholdelser, drab og tvangsforsvindinger i henhold til rapporter fra adskillige internationale og ikke-statslige organisationer; der henviser til, at Gabon har været vidne til en stigning i den politiske vold, navnlig i hovedstaden Libreville, hvor flere oppositionsmedlemmers hjem angiveligt er blevet angrebet; |
| --- | --- |

C.

der navnlig henviser til de voldelige begivenheder, der fandt sted i Gabon efter valget i august 2016, hvor der skete anholdelser, drab og tvangsforsvindinger i henhold til rapporter fra adskillige internationale og ikke-statslige organisationer; der henviser til, at Gabon har været vidne til en stigning i den politiske vold, navnlig i hovedstaden Libreville, hvor flere oppositionsmedlemmers hjem angiveligt er blevet angrebet;

| D. | der henviser til, at myndighederne har slået hårdt ned på oppositions- og civilsamfundsmedlemmer, som er imod de siddende magthavere; der henviser til, at menneskerettighedsgrupper løbende rapporterer om en forværring af situationen med hensyn til menneskerettigheder og ytrings- og forsamlingsfrihed, herunder overdreven magtanvendelse over for fredelige demonstranter, vilkårlige anholdelser og frihedsberøvelser samt politisk motiverede retssager; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at myndighederne har slået hårdt ned på oppositions- og civilsamfundsmedlemmer, som er imod de siddende magthavere; der henviser til, at menneskerettighedsgrupper løbende rapporterer om en forværring af situationen med hensyn til menneskerettigheder og ytrings- og forsamlingsfrihed, herunder overdreven magtanvendelse over for fredelige demonstranter, vilkårlige anholdelser og frihedsberøvelser samt politisk motiverede retssager;

| E. | der henviser til, at Ali Bongos regime talrige gange både før og efter valget i 2016 er blevet beskyldt for menneskerettighedskrænkelser såsom vilkårlige anholdelser og langvarig frihedsberøvelse under umenneskelige forhold, tortur, udenretslige drab og tvangsforsvindinger af civile og journalister, der har givet udtryk for modstand mod hans regime eller genvalg; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Ali Bongos regime talrige gange både før og efter valget i 2016 er blevet beskyldt for menneskerettighedskrænkelser såsom vilkårlige anholdelser og langvarig frihedsberøvelse under umenneskelige forhold, tortur, udenretslige drab og tvangsforsvindinger af civile og journalister, der har givet udtryk for modstand mod hans regime eller genvalg;

| F. | der henviser til, at Gabon er part i den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, er i færd med at gennemføre dens bestemmelser i national ret og har pligt til at oplyse FN om de fremskridt, der er gjort siden ratificeringen af konventionen i 2011, og om hændelserne i kølvandet på valget i 2016; der henviser til, at FN's Komité om Tvungne Forsvindinger i øjeblikket er i færd med at behandle Gabons rapport og gøre status over fremskridtene med gennemførelsen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Gabon er part i den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, er i færd med at gennemføre dens bestemmelser i national ret og har pligt til at oplyse FN om de fremskridt, der er gjort siden ratificeringen af konventionen i 2011, og om hændelserne i kølvandet på valget i 2016; der henviser til, at FN's Komité om Tvungne Forsvindinger i øjeblikket er i færd med at behandle Gabons rapport og gøre status over fremskridtene med gennemførelsen;

| G. | der henviser til den »nationale dialog«, som præsident Ali Bongo iværksatte som led i sin indsats for at løse den krise, der blev udløst af hans genvalg, og hvori der ifølge premierminister Emmanuel Issoze Ngondet deltog repræsentanter fra 1 200 civilsamfundsgrupper og omkring 50 politiske partier; der henviser til, at drøftelserne blev boykottet af Jean Ping og andre af de vigtigste oppositionsledere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til den »nationale dialog«, som præsident Ali Bongo iværksatte som led i sin indsats for at løse den krise, der blev udløst af hans genvalg, og hvori der ifølge premierminister Emmanuel Issoze Ngondet deltog repræsentanter fra 1 200 civilsamfundsgrupper og omkring 50 politiske partier; der henviser til, at drøftelserne blev boykottet af Jean Ping og andre af de vigtigste oppositionsledere;

| H. | der henviser til, at præsidentkandidaten Jean Ping den 18. august 2017 udsendte en appel til den gabonesiske folk om at udvise »civil ulydighed« og opfordrede til afsættelse af præsidenten; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at præsidentkandidaten Jean Ping den 18. august 2017 udsendte en appel til den gabonesiske folk om at udvise »civil ulydighed« og opfordrede til afsættelse af præsidenten;

| I. | der henviser til, at et tocifret antal personer i de seneste uger er blevet tilbageholdt i forbindelse med fredelige, uautoriserede demonstrationer til støtte for Jean Ping, og at flere af dem fortsat er frihedsberøvet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at et tocifret antal personer i de seneste uger er blevet tilbageholdt i forbindelse med fredelige, uautoriserede demonstrationer til støtte for Jean Ping, og at flere af dem fortsat er frihedsberøvet;

| J. | der henviser til, at den politiske oppositionsleder og tidligere præsidentkandidat Jean Ping og lederne af mere end tyve oppositionspartier den 2. september 2017 fik forbud mod at forlade landet uden at være blevet orienteret om denne restriktion, og uden at der var offentliggjort nogen liste over berørte personer; der henviser til, at denne foranstaltning blev ophævet den 8. september 2017; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den politiske oppositionsleder og tidligere præsidentkandidat Jean Ping og lederne af mere end tyve oppositionspartier den 2. september 2017 fik forbud mod at forlade landet uden at være blevet orienteret om denne restriktion, og uden at der var offentliggjort nogen liste over berørte personer; der henviser til, at denne foranstaltning blev ophævet den 8. september 2017;

| K. | der henviser til, at regeringen har forbudt politiske modstandere, der anfægter Ali Bongos valgsejr, at tale i offentlige og private medier; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at regeringen har forbudt politiske modstandere, der anfægter Ali Bongos valgsejr, at tale i offentlige og private medier;

| L. | der henviser til, at der er rejst sager mod højtprofilerede gabonesiske enkeltpersoner ved franske domstole med påstand om alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og »uretmæssigt tilegnede aktiver« (biens mal-acquis); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er rejst sager mod højtprofilerede gabonesiske enkeltpersoner ved franske domstole med påstand om alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og »uretmæssigt tilegnede aktiver« (biens mal-acquis);

| M. | der henviser til, at det franske retsvæsen netop har afsluttet en undersøgelse vedrørende »uretmæssigt tilegnede aktiver« fra Gabon, der er investeret i Frankrig, og har identificeret og beslaglagt aktiver til en værdi af mellem 50 og 60 millioner EUR på baggrund af klager fra den franske afdeling af Transparency International og en gabonesisk statsborger; der henviser til, at undersøgelsen afslørede, at en bankkonto, der anvendtes til at købe varer i Frankrig til Bongo-familien, havde modtaget en indbetaling på 1,3 mio. EUR; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det franske retsvæsen netop har afsluttet en undersøgelse vedrørende »uretmæssigt tilegnede aktiver« fra Gabon, der er investeret i Frankrig, og har identificeret og beslaglagt aktiver til en værdi af mellem 50 og 60 millioner EUR på baggrund af klager fra den franske afdeling af Transparency International og en gabonesisk statsborger; der henviser til, at undersøgelsen afslørede, at en bankkonto, der anvendtes til at købe varer i Frankrig til Bongo-familien, havde modtaget en indbetaling på 1,3 mio. EUR;

| N. | der henviser til, at EU's valgobservationsmission (EOM), som af Gabons regering var blevet inviteret til at overvåge præsidentvalget, i sin endelige rapport konkluderede, at valgprocessen, og navnlig konsolideringen af valgresultatet og behandlingen af klager, manglede gennemsigtighed; der henviser til, at EOM endvidere konkluderede, at disse uregelmæssigheder såede tvivl om integriteten af processen med konsolidering af resultaterne og det endelige valgresultat; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU's valgobservationsmission (EOM), som af Gabons regering var blevet inviteret til at overvåge præsidentvalget, i sin endelige rapport konkluderede, at valgprocessen, og navnlig konsolideringen af valgresultatet og behandlingen af klager, manglede gennemsigtighed; der henviser til, at EOM endvidere konkluderede, at disse uregelmæssigheder såede tvivl om integriteten af processen med konsolidering af resultaterne og det endelige valgresultat;

| 1. | minder om, at Gabon under Cotonouaftalen har afgivet løfte om at ville respektere demokrati-, retsstats- og menneskerettighedsprincipperne, som omfatter ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, medieadgang, god regeringsførelse og gennemsigtighed i forbindelse med politiske poster; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder Gabon om dets pligter og ansvarsopgaver som statslig part, herunder pligten til at give klare og konkrete oplysninger om de reformer, der er blevet iværksat siden ratificeringen, om volden efter valget, og om de foranstaltninger, der er truffet til at opklare sagen og sikre, at de ansvarlige bliver retsforfulgt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger den grundlæggende rolle, som oppositionen spiller i et demokratisk samfund; fordømmer på det kraftigste det pres og den intimidering, som oppositionen udsættes for i Gabon; anser det for uacceptabelt, at flere oppositionsledere i Gabon, herunder kandidaten ved præsidentvalget i 2016, Jean Ping, midlertidigt blev nægtet ret til at forlade landet; minder om, at en sådan undtagelsesforanstaltning i henhold til gabonesisk ret kun må træffes for personer, som er under strafferetlig efterforskning; anser derfor denne foranstaltning for at være af arbitrær karakter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer på det kraftigste den konstante anvendelse af trusler, overgreb, magt, strenge restriktioner og intimidering over for oppositionsmedlemmer, menneskerettighedsforkæmpere og journalister i Gabon; opfordrer myndighederne til at respektere oppositionens ret til fredelig protest og straks at løslade alle, der stadig tilbageholdes uretmæssigt, til at sætte en stopper for al chikane, intimidering og forfølgelse af oppositionen og til at træffe konkrete foranstaltninger til sikring af ytringsfriheden; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende Gabons regering til at gennemføre en omfattende og hurtig reform af valgsystemet, idet der tages højde for henstillingerne fra EU's valgobservationsmission, med henblik på at forbedre det og gøre det fuldstændigt gennemsigtigt og troværdigt; understreger, at de gabonesiske myndigheder skal garantere et fuldt og oprigtigt samarbejde med alle relevante nationale og internationale aktører for at sikre, at det næste parlamentsvalg er fuldstændigt gennemsigtigt og troværdigt og afholdes under frie, demokratiske, inkluderende og fredelige forhold; |
| --- | --- |

5.

| 6. | anerkender, at der pågår en intensiveret politisk dialog mellem EU og Gabon i overensstemmelse med Cotonouaftalens bestemmelser; opfordrer indtrængende alle involverede parter til at samarbejde fuldt ud og arbejde for konkrete resultater af denne proces; |
| --- | --- |

6.

| 7. | udtrykker forbehold med hensyn til den inkluderende karakter og dermed troværdigheden og relevansen af den nationale dialog, som regeringen har iværksat; bemærker, at Jean Ping og hans »Koalition for den nye Republik« afstod fra at deltage i dialogen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at de aktuelle dybe politiske og sociale skel i Gabon kræver en klar politisk respons for at bevare stabiliteten i landet, øge de gabonesiske borgeres tillid og give institutionerne reel legitimitet; opfordrer til gennemførelse af en international, FN-ledet undersøgelse af valget og de overgreb, der er begået siden da, med henblik på at fastslå, hvordan der kan skabes en politisk dialog, som kan gøre det muligt at løse krisen og samtidig garantere det gabonesiske folks demokratiske rettigheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | retter især en indtrængende opfordring til Frankrig om, i lyset af dets stærke og historiske bånd til Gabon, at gøre hele sine politiske og økonomiske indflydelse gældende over for Gabons regering samt spille en konstruktiv rolle i EU-institutionerne i denne henseende; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Den Europæiske Unions delegation i Gabon til at fortsætte sin nøje overvågning af udviklingen i landet og til at bruge alle hensigtsmæssige redskaber og instrumenter samt den intensiverede politiske dialog til at fremme de essentielle elementer i Cotonouaftalen og til at støtte de prodemokratiske bevægelser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer NF/HR, Kommissionen og medlemsstaterne til at revidere deres politikker over for Gabon og til at overveje målrettede sanktioner mod personer, der er ansvarlige for valgsvindlen og de efterfølgende voldshandlinger i Gabon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | gentager sin opfordring til Gabons regering om at indføre et retligt system og straffesystem, som kan sikre, at anholdelser og straffe står i et rimeligt forhold til forbrydelsens grovhed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende regeringen til at tage konkrete skridt til at imødekomme det internationale samfunds bekymringer ved straks at iværksætte et ægte inklusivt, gennemsigtigt og upartisk rådgivende forum for dialog; opfordrer endvidere oppositionen til at vurdere troværdigheden af en sådan proces; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer alle politiske aktører til at udvise ansvarlighed og tilbageholdenhed og navnlig undlade at opildne til vold; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer deltagerne i det næste topmøde mellem EU og Afrika i Abidjan til at sætte situationen i Gabon på dagsordenen og til at minde Gabon om dets forpligtelser i forhold til menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påskønner den undersøgelse, der er gennemført i Frankrig af »uretmæssigt tilegnede aktiver« fra Gabon, og udtrykker håb om, at alle, der er involveret i ulovlige aktiviteter, vil blive retsforfulgt; opfordrer til størst mulig gennemsigtighed med hensyn til de 1,3 millioner EUR, der er indbetalt på en fransk bankkonto tilhørende Ali Bongos familie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union, præsidenten, Gabons præsident og parlament, FN's generalsekretær, FN's Menneskerettighedsråd og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0017.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/106 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/106

---

P8_TA(2017)0350

Laos: særligt sagerne vedrørende Somphone Phimmasone, Lod Thammavong og Soukane Chaithad

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Laos: særligt sagerne vedrørende Somphone Phimmasone, Lod Thammavong og Soukane Chaithad (2017/2831(RSP))

(2018/C 337/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Laos, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Laos,

| — | der henviser til resultatet af det 8. møde i Det Bandede Udvalg EU-Laos, som blev afholdt i Vientiane den 17. februar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af det 8. møde i Det Bandede Udvalg EU-Laos, som blev afholdt i Vientiane den 17. februar 2017,

| — | der henviser til den erklæring, der blev afgivet af Den Europæiske Unions delegation i Den Demokratiske Folkerepublik Laos i Vientiane på verdensdagen for pressefrihed, den 3. maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der blev afgivet af Den Europæiske Unions delegation i Den Demokratiske Folkerepublik Laos i Vientiane på verdensdagen for pressefrihed, den 3. maj 2017,

| — | der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere fra 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere fra 1998,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til samarbejdsaftalen mellem EU og Den Demokratiske Folkerepublik Laos af 1. december 1997, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen mellem EU og Den Demokratiske Folkerepublik Laos af 1. december 1997,

| — | der henviser til ASEAN-chartret, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN-chartret,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at tre arbejdstagere fra Laos, Somphone Phimmasone, Soukane Chaithad og Lod Thammavong, i marts 2017, under deres arbejde i Thailand, blev idømt fængselsstraffe på mellem 12 og 20 år og bøder på titusinder af euro for at have kritiseret regeringen på de sociale medier i forbindelse med påstået korruption; skovrydning og krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at de tre også blev anklaget for at deltage i en regeringsfjendtlig demonstration uden for den laotiske ambassade i Thailand i december 2015; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tre arbejdstagere fra Laos, Somphone Phimmasone, Soukane Chaithad og Lod Thammavong, i marts 2017, under deres arbejde i Thailand, blev idømt fængselsstraffe på mellem 12 og 20 år og bøder på titusinder af euro for at have kritiseret regeringen på de sociale medier i forbindelse med påstået korruption; skovrydning og krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at de tre også blev anklaget for at deltage i en regeringsfjendtlig demonstration uden for den laotiske ambassade i Thailand i december 2015;

| B. | der henviser til, at det statsdrevne tv den 25. maj 2016 viste Phimmasone, Chaithad og Thammavong under varetægtsfængsling i politiets hovedkvarter i Vientiane; der henviser til, at de tre ifølge nyhedsberetningen var blevet arresteret for at true den nationale sikkerhed ved at bruge de sociale medier til at plette statens omdømme; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det statsdrevne tv den 25. maj 2016 viste Phimmasone, Chaithad og Thammavong under varetægtsfængsling i politiets hovedkvarter i Vientiane; der henviser til, at de tre ifølge nyhedsberetningen var blevet arresteret for at true den nationale sikkerhed ved at bruge de sociale medier til at plette statens omdømme;

| C. | der henviser til, at Sombath Somphone, en civilsamfundsaktivist, blev tilbageholdt af politiet i Vientiane i 2012 og ikke er blevet set siden; der henviser til, at der i forbindelse med Sompawn Khantisouk, en aktiv miljøaktivist, der blev genstand for tvungen forsvinding i 2007, hidtil ikke er dukket oplysninger op om, hvor han befinder sig; der henviser til, at Bounthanh Thammavong, der er polsk statsborger, i 2015 blev idømt fire og et halvt års fængsel for online kritik af regeringen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Sombath Somphone, en civilsamfundsaktivist, blev tilbageholdt af politiet i Vientiane i 2012 og ikke er blevet set siden; der henviser til, at der i forbindelse med Sompawn Khantisouk, en aktiv miljøaktivist, der blev genstand for tvungen forsvinding i 2007, hidtil ikke er dukket oplysninger op om, hvor han befinder sig; der henviser til, at Bounthanh Thammavong, der er polsk statsborger, i 2015 blev idømt fire og et halvt års fængsel for online kritik af regeringen;

| D. | der henviser til, at civilsamfundet i Laos er underlagt alvorlige restriktioner; der henviser til, at Laos var formand for ASEAN i 2016, men afslog at være vært for det traditionelle parallelle civilsamfundsmøde og dermed tvang ASEAN People's Forum til at mødes i Østtimor i stedet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at civilsamfundet i Laos er underlagt alvorlige restriktioner; der henviser til, at Laos var formand for ASEAN i 2016, men afslog at være vært for det traditionelle parallelle civilsamfundsmøde og dermed tvang ASEAN People's Forum til at mødes i Østtimor i stedet;

| E. | der henviser til, at Laos' regering ikke har taget særlige skridt til at forbedre den dårlige menneskerettighedssituation, herunder behandlingen af mindretal, og fortsat indskrænker ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden i alvorlig grad; der henviser til, at der fortsat hersker mangel på standarder for retfærdig rettergang, og at korruption i retssystemet og rodfæstet straffrihed for menneskerettighedskrænkelser fortsætter uhindret; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Laos' regering ikke har taget særlige skridt til at forbedre den dårlige menneskerettighedssituation, herunder behandlingen af mindretal, og fortsat indskrænker ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden i alvorlig grad; der henviser til, at der fortsat hersker mangel på standarder for retfærdig rettergang, og at korruption i retssystemet og rodfæstet straffrihed for menneskerettighedskrænkelser fortsætter uhindret;

| F. | der henviser til, at de laotiske myndigheder fortsætter med at chikanere og undertrykke religiøse mindretal, navnlig kristne; der henviser til, at der har været talrige tilfælde af konfiskation af ejendom, ildspåsættelse mod kirker og boliger, prygling af kristne for at fejre jul og tvungen frasigelse af den kristne tro; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de laotiske myndigheder fortsætter med at chikanere og undertrykke religiøse mindretal, navnlig kristne; der henviser til, at der har været talrige tilfælde af konfiskation af ejendom, ildspåsættelse mod kirker og boliger, prygling af kristne for at fejre jul og tvungen frasigelse af den kristne tro;

| G. | der henviser til, at Laos har undertegnet, men ikke ratificeret den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungne forsvindinger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Laos har undertegnet, men ikke ratificeret den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungne forsvindinger;

| H. | der henviser til den manglende mediepluralisme i Laos, og til, at de eksisterende medieproduktioner nøje kontrolleres af staten; der henviser til, at medieloven fra 2008 blev ændret i november 2016, hvor der blev indført yderligere begrænsninger, som forhindrer mediekritik af regeringens politik og påbyder journalister at forelægge deres beretninger til statslig censur inden offentliggørelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til den manglende mediepluralisme i Laos, og til, at de eksisterende medieproduktioner nøje kontrolleres af staten; der henviser til, at medieloven fra 2008 blev ændret i november 2016, hvor der blev indført yderligere begrænsninger, som forhindrer mediekritik af regeringens politik og påbyder journalister at forelægge deres beretninger til statslig censur inden offentliggørelse;

| I. | der henviser til, at Laos' regering i 2014 udstedte et dekret, der forbyder online kritik af regeringen og regeringspartiet, Folkerepublikkens Laos' Revolutionære Parti (LPRP); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Laos' regering i 2014 udstedte et dekret, der forbyder online kritik af regeringen og regeringspartiet, Folkerepublikkens Laos' Revolutionære Parti (LPRP);

| 1. | fordømmer på det kraftigste fængselsstraffene mod Somphone Phimmasone, Soukane Chaithad og Lod Thammavong, og kræver, at de løslades øjeblikkelig; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker med bekymring, at disse domme føjer sig til en række arrestationer og tvungne forsvindinger af aktivister og demonstranter, der har udtalt sig kritisk om spørgsmål lige fra tvister om jord til beskyldninger om korruption og magtmisbrug; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager sin opfordring til Laos' regering til at standse chikane og vilkårlig anholdelse og tilbageholdelse af menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige journalister og sociale aktivister, og til at respektere ytrings- og foreningsfriheden samt mindretals rettigheder; minder Laos om dets internationale forpligtelser i henhold til de menneskerettighedstraktater, landet har ratificeret; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende regeringen i Laos til at respektere sine internationale forpligtelser og beskytte ytringsfriheden og forsamlingsfriheden og til at ratificere den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, der blev undertegnet af Laos i 2008; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er alvorligt bekymret over de udbredte menneskerettighedskrænkelser, herunder tvungne forsvindinger og manglende retfærdig rettergang; opfordrer de laotiske myndigheder til at opfylde deres internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet ved straks at gøre rede for, hvor mindst 10 savnede personer, herunder Sombath Somphone og Sompawn Khantisouk, befinder sig, og til at give nærmere oplysninger om de anklager, der er fremsat mod de fængslede aktivister, og de beviser, der er fremført; |
| --- | --- |

5.

| 6. | efterlyser gennemsigtige, grundige og upartiske undersøgelser af alle uafklarede sager om tvungen forsvinding, fremlæggelse af oplysninger om, hvor de forsvundne befinder sig, og retsforfølgning af gerningsmændene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer forfølgelsen af religiøse mindretal, navnlig kristne; opfordrer regeringen til omgående at indstille alle aktiviteter, der er rettet mod kristne, og til at retsforfølge dem, der er ansvarlige for ildspåsættelser og vold; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer myndighederne i Laos til at give specialiserede FN-agenturer og repræsentanter for humanitære organisationer uhindret adgang, således at de kan besøge politiske fanger og alle etniske og religiøse mindretal i Laos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer regeringen i Laos til at tage skridt til at fremme et politisk flerpartisystem og sikre den enkeltes ret til at stille op til valg uden godkendelse fra LPRP; |
| --- | --- |

9.

| 10. | støtter bestræbelserne på at øge internetforbindelserne i Laos; opfordrer Laos' regering til at fremme et miljø, der understøtter ytringsfriheden, og til at ophøre med at overvåge og kontrollere enkeltpersoner på internettet; opfordrer i denne forbindelse indtrængende regeringen til at ophæve de repressive dele af loven fra 2015 om forebyggelse og bekæmpelse af cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til omgående at tage sagerne vedrørende Somphone Phimmasone, Lod Thammavong and Soukane Chaithad op med regeringen i Laos; opfordrer EU's delegation i Laos til nøje at overvåge menneskerettighedssituationen i landet, og specifikt til at være til stede under alle retssager mod Phimmasone, Thammavong og Chaithad, og til fortsat at tage sager vedrørende fængslede og savnede personer op med myndighederne i Laos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at sætte disse spørgsmål højt på dagsordenen for de kommende møder i Det Blandede Udvalg EU-Laos og for det næste Asien-Europa-møde (ASEM), der skal afholdes i 2018 i Bruxelles; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, regeringen og parlamentet i Laos, generalsekretæren for ASEAN og FN's Menneskerettighedsråd. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/109

---

P8_TA(2017)0351

Myanmar, herunder rohingyaernes situation

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om Myanmar, navnlig situationen for rohingyaerne, (2017/2838(RSP))

(2018/C 337/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Myanmar og situationen for rohingyamuslimerne, navnlig af 7. juli 2016 (1) og 15. december 2016 (2), og beslutningen af 16. marts 2017 om EU's prioriteter for samlingerne i FN's Menneskerettighedsråd i 2017 (3) og af 13. juni 2017 om statsløshed i Syd- og Sydøstasien (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Myanmar og situationen for rohingyamuslimerne, navnlig af 7. juli 2016 (1) og 15. december 2016 (2), og beslutningen af 16. marts 2017 om EU's prioriteter for samlingerne i FN's Menneskerettighedsråd i 2017 (3) og af 13. juni 2017 om statsløshed i Syd- og Sydøstasien (4),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om en EU-strategi med Myanmar/Burma af 20. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om en EU-strategi med Myanmar/Burma af 20. juni 2016,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 1. juni 2016 fra Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Elementer i en EU-strategi over for Myanmar/Burma: et særligt partnerskab for demokrati, fred og velstand« (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 1. juni 2016 fra Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Elementer i en EU-strategi over for Myanmar/Burma: et særligt partnerskab for demokrati, fred og velstand« (JOIN(2016)0024),

| — | der henviser til redegørelse af 30. marts 2016 fra NF/HR, Federica Mogherini, om Myanmarunionens nye regering, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelse af 30. marts 2016 fra NF/HR, Federica Mogherini, om Myanmarunionens nye regering,

| — | der henviser til erklæringen fra talsmanden af 2. december 2016 om den nylige optrapning af volden i Myanmar og til erklæringen fra NF/HR af 6. september 2017 om situationen i delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra talsmanden af 2. december 2016 om den nylige optrapning af volden i Myanmar og til erklæringen fra NF/HR af 6. september 2017 om situationen i delstaten Rakhine,

| — | der henviser til den fælles pressemeddelelse af 25. november 2016 om den tredje menneskerettighedsdialog mellem EU og Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles pressemeddelelse af 25. november 2016 om den tredje menneskerettighedsdialog mellem EU og Myanmar,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 4. december 2015 om statsløshed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 4. december 2015 om statsløshed,

| — | der henviser til de seneste briefinger af henholdsvis 29. og 18. november 2016 fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) og FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Myanmar vedrørende den forværrede menneskerettighedssituation i den nordlige del af delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

der henviser til de seneste briefinger af henholdsvis 29. og 18. november 2016 fra De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) og FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Myanmar vedrørende den forværrede menneskerettighedssituation i den nordlige del af delstaten Rakhine,

| — | der henviser til OHCHR-rapporten af 20. juni 2016 om menneskerettighedssituationen for rohingya-muslimer og andre mindretal i Myanmar og til rapporten af 18. marts 2016 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til OHCHR-rapporten af 20. juni 2016 om menneskerettighedssituationen for rohingya-muslimer og andre mindretal i Myanmar og til rapporten af 18. marts 2016 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Myanmar,

| — | der henviser til FN-konventionen om flygtninges retsstilling fra 1951 og protokollen hertil fra 1967, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om flygtninges retsstilling fra 1951 og protokollen hertil fra 1967,

| — | der henviser til FN-konventionen fra 1954 om flygtninges retsstilling og konventionen fra 1961 om begrænsning af statsløshed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen fra 1954 om flygtninges retsstilling og konventionen fra 1961 om begrænsning af statsløshed,

| — | der henviser til FN's Flygtningehøjkommissariats (UNHCR) globale handlingsplan 2014-2024 for afskaffelse af statsløshed fra november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Flygtningehøjkommissariats (UNHCR) globale handlingsplan 2014-2024 for afskaffelse af statsløshed fra november 2014,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til slutrapporten af 20. januar 2017 af FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Myanmar, Yanghee Lee, hvori der konkluderes, at den nuværende situation er værre end på noget andet tidspunkt inden for de seneste år, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutrapporten af 20. januar 2017 af FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Myanmar, Yanghee Lee, hvori der konkluderes, at den nuværende situation er værre end på noget andet tidspunkt inden for de seneste år,

| — | der henviser til den endelige rapport fra august 2017 fra det rådgivende udvalg om delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra august 2017 fra det rådgivende udvalg om delstaten Rakhine,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, ligeledes fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, ligeledes fra 1966,

| — | der henviser til Sammenslutningen af Stater i Sydøstasiens (ASEAN) charter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sammenslutningen af Stater i Sydøstasiens (ASEAN) charter,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at mere end 300 000 rohingyamuslimer, der ifølge FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) er på flugt fra volden i delstaten Rakhine, har søgt tilflugt i Bangladesh i de seneste to uger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at mere end 300 000 rohingyamuslimer, der ifølge FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) er på flugt fra volden i delstaten Rakhine, har søgt tilflugt i Bangladesh i de seneste to uger;

| B. | der henviser til, at delstaten Rakhine i Myanmar er hjemsted for omkring en million rohingyaer, et overvejende muslimsk mindretal der udsættes for undertrykkelse og alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder trusler mod deres liv og sikkerhed, nægtelse af retten til sundhedspleje og uddannelse, tvangsarbejde, seksuel vold og begrænsninger af deres politiske rettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at delstaten Rakhine i Myanmar er hjemsted for omkring en million rohingyaer, et overvejende muslimsk mindretal der udsættes for undertrykkelse og alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder trusler mod deres liv og sikkerhed, nægtelse af retten til sundhedspleje og uddannelse, tvangsarbejde, seksuel vold og begrænsninger af deres politiske rettigheder;

| C. | der henviser til, at Rohingyafolket officielt har været statsløse siden indførelsen af den burmesiske lov om statsborgerskab fra 1982, hvilket har ført til alvorlige begrænsninger af den frie bevægelighed og har indespærret dem i lejre; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rohingyafolket officielt har været statsløse siden indførelsen af den burmesiske lov om statsborgerskab fra 1982, hvilket har ført til alvorlige begrænsninger af den frie bevægelighed og har indespærret dem i lejre;

| D. | der henviser til, at rohingyaoprørere den 25. august 2017 iværksatte et angreb på politiet og en militærbase beliggende i delstaten Rakhine; der henviser til, at dette resulterede i en omfattende militær modoffensiv med alvorlige og udbredte menneskerettighedskrænkelser, herunder drab, voldtægt og tortur; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer, navnlig Human Rights Watch, på grundlag af satellitbilleder har rapporteret om omfattende ødelæggelser af boliger og andre bygninger i den nordlige del af Rakhine, som i øjeblikket er utilgængelig for NGO'er og uafhængige observatører; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at rohingyaoprørere den 25. august 2017 iværksatte et angreb på politiet og en militærbase beliggende i delstaten Rakhine; der henviser til, at dette resulterede i en omfattende militær modoffensiv med alvorlige og udbredte menneskerettighedskrænkelser, herunder drab, voldtægt og tortur; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer, navnlig Human Rights Watch, på grundlag af satellitbilleder har rapporteret om omfattende ødelæggelser af boliger og andre bygninger i den nordlige del af Rakhine, som i øjeblikket er utilgængelig for NGO'er og uafhængige observatører;

| E. | der henviser til, at ifølge Myanmars nuværende forfatning er militæret ikke underlagt civil kontrol og har omfattende beføjelser over regeringen og den nationale sikkerhed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ifølge Myanmars nuværende forfatning er militæret ikke underlagt civil kontrol og har omfattende beføjelser over regeringen og den nationale sikkerhed;

| F. | der henviser til, at dem, der flygter fra Myanmar, hvoraf mange er kvinder og børn, rejser af farlige ruter, udsættes for skyderier og farlige veje samt sult og mangel på lægehjælp; der henviser til, at mange er døde undervejs; der henviser til, at kystbevogtningen i Bangladesh har fundet ligene af mindst 20 flygtninge; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at dem, der flygter fra Myanmar, hvoraf mange er kvinder og børn, rejser af farlige ruter, udsættes for skyderier og farlige veje samt sult og mangel på lægehjælp; der henviser til, at mange er døde undervejs; der henviser til, at kystbevogtningen i Bangladesh har fundet ligene af mindst 20 flygtninge;

| G. | der henviser til, at Bangladesh har indgivet en klage mod Myanmars myndigheder om nedlægningen af landminer langs en del af grænsen til Bangladesh, hvilket vil forhindre rohingyamuslimer, der flygter fra vold, i at vende tilbage; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Bangladesh har indgivet en klage mod Myanmars myndigheder om nedlægningen af landminer langs en del af grænsen til Bangladesh, hvilket vil forhindre rohingyamuslimer, der flygter fra vold, i at vende tilbage;

| H. | der henviser til, at de internationale medarbejdere ved FN og internationale ikke-statslige organisationer er forment adgang til områder, der er berørt af konflikten, og til, at FN-agenturer er ude af stand til at yde humanitær bistand, bl.a. mad, vand og medicin, til rohingyaerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de internationale medarbejdere ved FN og internationale ikke-statslige organisationer er forment adgang til områder, der er berørt af konflikten, og til, at FN-agenturer er ude af stand til at yde humanitær bistand, bl.a. mad, vand og medicin, til rohingyaerne;

| I. | der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Raad Al Hussein, den 10. september 2017 oplyste, at situationen i Myanmar »synes at være et skoleeksempel på etnisk udrensning«; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Raad Al Hussein, den 10. september 2017 oplyste, at situationen i Myanmar »synes at være et skoleeksempel på etnisk udrensning«;

| J. | der henviser til, at Kina og Rusland i marts 2017 blokerede vedtagelsen af en erklæring fra FN's Sikkerhedsråd om situationen for rohingyamindretallet i Myanmar; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kina og Rusland i marts 2017 blokerede vedtagelsen af en erklæring fra FN's Sikkerhedsråd om situationen for rohingyamindretallet i Myanmar;

| 1. | fordømmer på det kraftigste alle angreb i delstaten Rakhine; er alvorligt bekymret over den tiltagende alvor og omfang af menneskerettighedskrænkelser, herunder drab, voldelige sammenstød, ødelæggelse af ejendom og fordrivelse af hundredtusinder af civile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer indtrængende militæret og sikkerhedsstyrkerne til omgående at ophøre med drab, chikane og voldtægter rettet mod rohingyafolket og afbrænding af deres hjem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at Myanmars myndigheder har pligt til at beskytte alle civile, uden forskelsbehandling, mod misbrug og til at efterforske alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og retsforfølge de ansvarlige i overensstemmelse med menneskerettighedsnormer og -forpligtelser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Myanmars myndigheder til at give øjeblikkelig og uhindret adgang til uafhængige observatører, internationale menneskerettighedsorganisationer, journalister og andre internationale observatører samt FN, navnlig FN's undersøgelsesmission, som blev nedsat af FN's Menneskerettighedsråd i marts med henblik på at sikre uafhængige og upartiske undersøgelser af påstande om alvorlige menneskerettighedskrænkelser begået af alle parter; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende til, at humanitære organisationer får adgang til alle konfliktområder og fordrevne mennesker uden forskelsbehandling, for at give hjælpearbejdere mulighed for at bistå mennesker i fare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Myanmars regering til omgående at fjerne alle landminer langs grænsen til Bangladesh; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende Myanmars regering og navnlig statsrådgiveren Aung San Suu Kyi til utvetydigt at fordømme al tilskyndelse til racebaseret eller religiøst had og til at bekæmpe social diskrimination af og fjendtligheder mod rohingyamindretallet; opfordrer endvidere indtrængende Myanmars regering til at opretholde den universelle ret til religions- og trosfrihed; minder statsrådgiveren om, at hun skal insistere på gennemførelsen af anbefalingerne i den endelige rapport fra det rådgivende udvalg om delstaten Rakhine, som blev udarbejdet efter hendes eget ønske; beklager den kraftige forværring af situationen siden erklæringen af 18. maj 2015 fra talspersonen for Aung San Suu Kyis parti om, at regeringen i Myanmar skulle give rohingyamindretallet dets ret til statsborgerskab tilbage; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder Sakharovprismodtageren i 1990, Aung San Suu Kyi, om, at prisen uddeles til dem, der blandt andre kriterier forsvarer menneskerettighederne, sikrer minoriteters rettigheder og overholder folkeretten; henleder opmærksomheden på behovet for at overveje, om Sakharovprisen kan tilbagekaldes i tilfælde, hvor prismodtagere krænker disse kriterier, efter at prisen er blevet tildelt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender Bangladeshs indsats i lyset af denne humanitære katastrofe for at lette beskyttelsen af flere hundrede tusinder af rohingyaflygtninge; opfordrer kraftigt myndighederne i Bangladesh og andre nabolande til at tage imod alle de personer, der flygter fra volden i delstaten Rakhine, og til at respektere princippet om non-refoulement; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge den finansielle og materielle støtte til disse flygtninge; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om sin henstilling om, at regeringerne i de lande, der modtager mange rohingyaflygtninge, samarbejder tæt med UNHCR, som har den fornødne tekniske ekspertise til at screene for flygtningestatus og mandatet til at beskytte flygtninge og statsløse personer; opfordrer EU og FN til at støtte Myanmars nabostater i denne henseende; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer desuden ASEAN og regionale regeringer til at tage øjeblikkelige skridt til at øge presset på Myanmars regering for at sætte en stopper for rettighedskrænkelser, beskytte alle civile i delstaten Rakhine og yde støtte til flygtninge på flugt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | støtter bestræbelserne på at forstærke en politisk proces baseret på gennemførelsen af Annans anbefalinger; opfordrer FN's Sikkerhedsråd og Generalforsamling til at vedtage effektive diplomatiske og politiske foranstaltninger for at sikre, at Myanmars regering overholder sine forpligtelser over for Rohingyamindretallet for så vidt angår sikring af beskyttelse og adgang til støtte; opfordrer i denne forbindelse til en resolution fra FN's Generalforsamling og Sikkerhedsrådet, der fordømmer rettighedskrænkelserne, insisterer på at få adgang til delstaten Rakhine og kræver, at de ansvarlige fra alle parters side for de alvorlige krænkelser af folkeretten drages til ansvar; opfordrer desuden til, at der på mødet i september 2017 i FN's Menneskerettighedsråd vedtages en resolution, der forlænger undersøgelsesmissionens mandat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende Kina og andre internationale og regionale aktører til at gøre brug af alle kanaler for at kræve en stopper for grusomhederne og skabe en fredelig løsning; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer NF/HR og EU's medlemsstater til at øge deres pres på Myanmars regering og sikkerhedsstyrker væsentligt med henblik på at få dem til standse menneskerettighedskrænkelserne, samarbejde fuldt ud med FN's efterforskere og internationale humanitære agenturer og sikre, at de ansvarlige for de alvorlige krænkelser af folkeretten drages til ansvar; opfordrer i denne forbindelse næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og EU’s medlemsstater til at indtage en aktiv rolle i støtten til en omgående indsats på FN-plan og gøre det klart, at EU er parat til at overveje målrettede straffesanktioner mod enkeltpersoner og enheder, og at overveje konsekvenserne i forbindelse med de handelspræferencer, som Myanmar har, såfremt de alvorlige krænkelser af folkeretten forbliver ustraffet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer NF/HR til at aflægge rapport til Parlamentet om EU's initiativer i FN og inden for rammerne af Udenrigsrådet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at hilse rapporter og udtalelser fra repræsentanter for rohingyaer om situationen på stedet velkommen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | støtter bestræbelserne på at få uafhængige og FN-ledede observatører på stedet for at afhjælpe den humanitære krise; opfordrer Myanmars myndigheder til at give øjeblikkelig og uhindret adgang til uafhængige observatører, navnlig FN's undersøgelsesmission, som blev nedsat af FN's Menneskerettighedsråd i marts 2017; |
| --- | --- |

17.

| 18. | støtter oprettelsen af et kontor for FN's højkommissær for menneskerettigheder i Myanmar med et fuldt mandat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte UNHCR's globale handlingsplan for udryddelse af statsløshed 2014-2024; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Myanmars regering og parlament, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, ASEAN's generalsekretær, ASEAN's Mellemstatslige Menneskerettighedskommission, FN's særlige rapportør for menneskerettighedssituationen i Myanmar, FN's højkommissær for flygtninge og FN's Menneskerettighedsråd; |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0316.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0506.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0089.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0247.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/113 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/113

---

P8_TA(2017)0354

Modernisering af handelssøjlen i associeringsaftalen mellem EU og Chile

Europa-Parlamentets henstilling af 14. september 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om modernisering af handelssøjlen i associeringsaftalen mellem EU og Chile (2017/2057(INI))

(2018/C 337/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side, der blev indgået i 2002, og til den dertil hørende handelssøjle, som trådte i kraft den 1. februar 2003 (1) (i det følgende benævnt »associeringsaftalen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side, der blev indgået i 2002, og til den dertil hørende handelssøjle, som trådte i kraft den 1. februar 2003 (1) (i det følgende benævnt »associeringsaftalen«),

| — | der henviser til resultatet af det sjette møde i Associeringsrådet EU-Chile, der fandt sted i april 2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af det sjette møde i Associeringsrådet EU-Chile, der fandt sted i april 2015 (2),

| — | der henviser til sluterklæringen fra Det Blandede Rådgivende Udvalg af 5. oktober 2016 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen fra Det Blandede Rådgivende Udvalg af 5. oktober 2016 (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 om handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik" (COM(2015)0497) og til Kommissionens debatoplæg fra maj 2017 om henholdsvis styring af globaliseringen (4) og fra april 2017 om Europas sociale dimension (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 om handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik" (COM(2015)0497) og til Kommissionens debatoplæg fra maj 2017 om henholdsvis styring af globaliseringen (4) og fra april 2017 om Europas sociale dimension (5),

| — | der henviser til domme og udtalelser fra Den Europæiske Unions Domstol (C-350/12 P, 2/13, 1/09), til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse af 6. januar 2015 som afslutning på hendes undersøgelse på eget initiativ OI/10/2014/RA om håndtering af oplysninger og adgang til dokumenter (6), og til Domstolens udtalelse 2/15 af 16. maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til domme og udtalelser fra Den Europæiske Unions Domstol (C-350/12 P, 2/13, 1/09), til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse af 6. januar 2015 som afslutning på hendes undersøgelse på eget initiativ OI/10/2014/RA om håndtering af oplysninger og adgang til dokumenter (6), og til Domstolens udtalelse 2/15 af 16. maj 2017,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen vedrørende forhandlingerne om aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen vedrørende forhandlingerne om aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA) (7),

| — | der henviser til de ændringer, som det vedtog den 4. juli 2017 (8) til forslag til direktiv om offentliggørelse af selskabsskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer, |
| --- | --- |

—

der henviser til de ændringer, som det vedtog den 4. juli 2017 (8) til forslag til direktiv om offentliggørelse af selskabsskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om gennemførelse af Parlamentets henstillinger af 2010 om sociale og miljømæssige standarder, menneskerettigheder og virksomhedernes sociale ansvar (9) og af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2016 om gennemførelse af Parlamentets henstillinger af 2010 om sociale og miljømæssige standarder, menneskerettigheder og virksomhedernes sociale ansvar (9) og af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (10),

| — | der henviser til undersøgelsen, som GD EPRS har udført om »The effects of human rights related clauses in the EU-Mexico Global Agreement and the EU-Chile Association Agreement« (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen, som GD EPRS har udført om »The effects of human rights related clauses in the EU-Mexico Global Agreement and the EU-Chile Association Agreement« (11),

| — | der henviser til retningslinjerne fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) for multinationale virksomheder, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik og ILO's dagsorden for anstændigt arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) for multinationale virksomheder, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik og ILO's dagsorden for anstændigt arbejde,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention fra 2015 om klimaændringer (Parisaftalen), der trådte i kraft den 4. november 2016 (12), og som Chile har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention fra 2015 om klimaændringer (Parisaftalen), der trådte i kraft den 4. november 2016 (12), og som Chile har ratificeret,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Chile af 3. november 2016 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Chile af 3. november 2016 (13),

| — | der henviser til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (EU-traktaten) og artikel 8, artikel 207, stk. 3, og artikel 217 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (EU-traktaten) og artikel 8, artikel 207, stk. 3, og artikel 217 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til udkast til retningslinjer for forhandlingerne, som Kommissionen vedtog den 24. maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til retningslinjer for forhandlingerne, som Kommissionen vedtog den 24. maj 2017,

| — | der henviser til artiklen om Chile i årbogen fra Den Internationale Arbejdsgruppe om Indfødte Folks Anliggender med titlen ”Den indfødte verden i 2016) (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til artiklen om Chile i årbogen fra Den Internationale Arbejdsgruppe om Indfødte Folks Anliggender med titlen ”Den indfødte verden i 2016) (14),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 4, og artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 4, og artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8–0267/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8–0267/2017),

| A. | der henviser til, at det i »handel-for-alle«-strategien anføres, at »Kommissionen skal føre en politik, der gavner samfundet som helhed og fremmer europæiske og universelle standarder og værdier sideløbende med centrale økonomiske interesser, så der lægges større vægt på bæredygtig udvikling, menneskerettigheder, skatteunddragelse, forbrugerbeskyttelse og ansvarlig og retfærdig handel.«, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i »handel-for-alle«-strategien anføres, at »Kommissionen skal føre en politik, der gavner samfundet som helhed og fremmer europæiske og universelle standarder og værdier sideløbende med centrale økonomiske interesser, så der lægges større vægt på bæredygtig udvikling, menneskerettigheder, skatteunddragelse, forbrugerbeskyttelse og ansvarlig og retfærdig handel.«,

| B. | der henviser til, at EU og Chile er nære partnere med fælles værdier og et fælles engagement med hensyn til at fremme et effektivt multilateralt handelssystem og respekt for menneskerettighederne samt fælles velstand og sikkerhed inden for et regelbaseret globalt system; der henviser til, at EU er Chiles tredjestørste handelspartner; der henviser til, at Chile er en vigtig regional aktør og har haft én af Latinamerikas hurtigst voksende økonomier i de seneste årtier, og til, at reformprocessen i landet stadig forløber; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og Chile er nære partnere med fælles værdier og et fælles engagement med hensyn til at fremme et effektivt multilateralt handelssystem og respekt for menneskerettighederne samt fælles velstand og sikkerhed inden for et regelbaseret globalt system; der henviser til, at EU er Chiles tredjestørste handelspartner; der henviser til, at Chile er en vigtig regional aktør og har haft én af Latinamerikas hurtigst voksende økonomier i de seneste årtier, og til, at reformprocessen i landet stadig forløber;

| C. | der henviser til, at den nuværende associeringsaftale, herunder handelssøjlen, der blev indgået i 2002, har været til stor gavn for begge parter, idet den siden ikrafttrædelsen i 2003 har medført en fordobling af varehandelen og en stigning i handelen med tjenesteydelser og i investeringerne (15); tager imidlertid i betragtning, at både EU og Chile siden da har indgået mere tidssvarende og ambitiøse handelsaftaler; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den nuværende associeringsaftale, herunder handelssøjlen, der blev indgået i 2002, har været til stor gavn for begge parter, idet den siden ikrafttrædelsen i 2003 har medført en fordobling af varehandelen og en stigning i handelen med tjenesteydelser og i investeringerne (15); tager imidlertid i betragtning, at både EU og Chile siden da har indgået mere tidssvarende og ambitiøse handelsaftaler;

| D. | der henviser til, at EU i 2016 eksporterede varer til Chile til en værdi af mere end EUR 8,6 mia., mens Chile eksporterede varer til EU til en værdi af EUR 7,4 mia. til EU; der henviser til, at værdien af EU's handel med tjenesteydelser med Chile i 2015 beløb sig til EUR 3,8 mia. EUR og Chiles til EUR 2 mia.; er henviser til, at værdien af EU's direkte investeringer (FDI) i Chile beløber sig til EUR 42,8 mia. (16); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU i 2016 eksporterede varer til Chile til en værdi af mere end EUR 8,6 mia., mens Chile eksporterede varer til EU til en værdi af EUR 7,4 mia. til EU; der henviser til, at værdien af EU's handel med tjenesteydelser med Chile i 2015 beløb sig til EUR 3,8 mia. EUR og Chiles til EUR 2 mia.; er henviser til, at værdien af EU's direkte investeringer (FDI) i Chile beløber sig til EUR 42,8 mia. (16);

| E. | der henviser til, at den nuværende associeringsaftale bl.a. mangler særskilte kapitler om investeringer, små og mellemstore virksomheder, intellektuel ejendomsret, energi og ligestilling, ligesom der mangler et kapitel om handel og bæredygtig udvikling, herunder forpligtelser til at håndhæve arbejdsmarkedsnormer og miljønormer og fremme bedste praksis med hensyn til virksomhedernes sociale ansvar og sikring af bæredygtighed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nuværende associeringsaftale bl.a. mangler særskilte kapitler om investeringer, små og mellemstore virksomheder, intellektuel ejendomsret, energi og ligestilling, ligesom der mangler et kapitel om handel og bæredygtig udvikling, herunder forpligtelser til at håndhæve arbejdsmarkedsnormer og miljønormer og fremme bedste praksis med hensyn til virksomhedernes sociale ansvar og sikring af bæredygtighed;

| F. | der henviser til, at alle EU's handelsforhandlinger skal sikre regeringernes ret til og mulighed for at vedtage love og administrative bestemmelser i almenhedens interesse som f.eks. beskyttelse og forbedring af folkesundhed, sociale serviceydelser, socialsikring, forbrugerbeskyttelse, offentlig uddannelse, sikkerhed, miljø, dyrevelfærd, etik, beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse samt fremme og beskyttelse af kulturel mangfoldighed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at alle EU's handelsforhandlinger skal sikre regeringernes ret til og mulighed for at vedtage love og administrative bestemmelser i almenhedens interesse som f.eks. beskyttelse og forbedring af folkesundhed, sociale serviceydelser, socialsikring, forbrugerbeskyttelse, offentlig uddannelse, sikkerhed, miljø, dyrevelfærd, etik, beskyttelse af privatlivets fred og databeskyttelse samt fremme og beskyttelse af kulturel mangfoldighed;

| G. | der henviser til, at alle EU's handelsforhandlinger skal sikre det højeste niveau af sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder og miljøbeskyttelse, der er indført af parterne, og kan tjene som et redskab til at fremme en dagsorden for social retfærdighed og bæredygtig udvikling både i EU og i resten af verden; der henviser til, at moderniseringen af associeringsaftalen bør ses som en lejlighed til, at EU og medlemsstaterne i højere grad fremmer høje fælles standarder og forpligtelser i handelsaftaler, navnlig på områder som arbejdsret, miljøbeskyttelse, forbrugerrettigheder og borgernes velfærd; der henviser til, at Kommissionen har bebudet, at den vil overveje forskellige måder, hvorpå disse forpligtelser kan håndhæves, som også vil omfatte en mekanisme, som bygger på sanktioner; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at alle EU's handelsforhandlinger skal sikre det højeste niveau af sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder og miljøbeskyttelse, der er indført af parterne, og kan tjene som et redskab til at fremme en dagsorden for social retfærdighed og bæredygtig udvikling både i EU og i resten af verden; der henviser til, at moderniseringen af associeringsaftalen bør ses som en lejlighed til, at EU og medlemsstaterne i højere grad fremmer høje fælles standarder og forpligtelser i handelsaftaler, navnlig på områder som arbejdsret, miljøbeskyttelse, forbrugerrettigheder og borgernes velfærd; der henviser til, at Kommissionen har bebudet, at den vil overveje forskellige måder, hvorpå disse forpligtelser kan håndhæves, som også vil omfatte en mekanisme, som bygger på sanktioner;

| H. | der henviser til, at Det Blandede Rådgivende Udvalg EU-Chile, der består af civilsamfundsorganisationer fra begge parter, holdt sit første møde den 4. og 5. oktober 2016 med henblik på at føre tilsyn med gennemførelsen af den eksisterende associeringsaftale samt forhandlingerne om ajourføring af den ved at kanalisere input fra civilsamfundet og fremme dialogen og samarbejdet mellem EU og Chile i andre fora end regeringerne; der henviser til, at den betydelige forsinkelse i etableringen af Det Blandede Rådgivende Udvalg ikke må gentages i forbindelse med den moderniserede aftale; der henviser til, at civilsamfundets deltagelse skal baseres på klare strukturer, et afbalanceret medlemskab og årlige indberetninger efter ikrafttrædelsen af den moderniserede aftale; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Det Blandede Rådgivende Udvalg EU-Chile, der består af civilsamfundsorganisationer fra begge parter, holdt sit første møde den 4. og 5. oktober 2016 med henblik på at føre tilsyn med gennemførelsen af den eksisterende associeringsaftale samt forhandlingerne om ajourføring af den ved at kanalisere input fra civilsamfundet og fremme dialogen og samarbejdet mellem EU og Chile i andre fora end regeringerne; der henviser til, at den betydelige forsinkelse i etableringen af Det Blandede Rådgivende Udvalg ikke må gentages i forbindelse med den moderniserede aftale; der henviser til, at civilsamfundets deltagelse skal baseres på klare strukturer, et afbalanceret medlemskab og årlige indberetninger efter ikrafttrædelsen af den moderniserede aftale;

| I. | der henviser til, at EU og Chile deltager i flersidige forhandlinger om en yderligere liberalisering af handelen med tjenesteydelser (TiSA); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU og Chile deltager i flersidige forhandlinger om en yderligere liberalisering af handelen med tjenesteydelser (TiSA);

| J. | der henviser til, at Chile ikke er part i, men observatør til WTO-aftalen om offentlige indkøb (GPA) og ikke deltager i de flersidige forhandlinger om en aftale om miljøvarer (EGA); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Chile ikke er part i, men observatør til WTO-aftalen om offentlige indkøb (GPA) og ikke deltager i de flersidige forhandlinger om en aftale om miljøvarer (EGA);

| K. | der henviser til, at det i artikel 45 i associeringsaftalen mellem EU og Chile fra 2002 allerede i kapitlet om samarbejde præciseres, at aftalen skal "bidrage til at styrke politikker og programmer, som kan forbedre, sikre og udvide en retfærdig inddragelse af mænd og kvinder i alle sektorer af det politiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i artikel 45 i associeringsaftalen mellem EU og Chile fra 2002 allerede i kapitlet om samarbejde præciseres, at aftalen skal "bidrage til at styrke politikker og programmer, som kan forbedre, sikre og udvide en retfærdig inddragelse af mænd og kvinder i alle sektorer af det politiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv;

| L. | der henviser til, at Chile har underskrevet Stillehavspartnerskabet (TPP), hvis fremtid for i øjeblikket synes usikker, og at Chile har indgået frihandelsaftaler med alle signatarstaterne til TPP og generelt er anerkendt som en stabil og pålidelig partner; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Chile har underskrevet Stillehavspartnerskabet (TPP), hvis fremtid for i øjeblikket synes usikker, og at Chile har indgået frihandelsaftaler med alle signatarstaterne til TPP og generelt er anerkendt som en stabil og pålidelig partner;

| M. | der henviser til, at Chile i 2010 som det første sydamerikanske land blev medlem af OECD og har solide makroøkonomiske rammer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Chile i 2010 som det første sydamerikanske land blev medlem af OECD og har solide makroøkonomiske rammer;

| N. | der henviser til, at det er vigtigt at udnytte de muligheder, der skabes gennem moderniseringen af handelssøjlen i associeringsaftalen mest muligt, navnlig for små og mellemstore virksomheder og borgere både i EU og i Chile; der henviser til, at der i den forbindelse kunne gøres mere for eksempel gennem informationsformidling, hvilket ville kunne udløse en omfattende multiplikatoreffekt til fordel for begge parter til associeringsaftalen; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er vigtigt at udnytte de muligheder, der skabes gennem moderniseringen af handelssøjlen i associeringsaftalen mest muligt, navnlig for små og mellemstore virksomheder og borgere både i EU og i Chile; der henviser til, at der i den forbindelse kunne gøres mere for eksempel gennem informationsformidling, hvilket ville kunne udløse en omfattende multiplikatoreffekt til fordel for begge parter til associeringsaftalen;

| O. | der henviser til, at Chile har bilaterale investeringsaftaler med 17 EU-medlemsstater, hvis indhold ikke afspejler den seneste udvikling og bedste praksis i investeringspolitik, og til, at disse aftaler vil blive erstattet og ophører med at være gældende, når en aftale mellem Unionen og Chile, der omfatter et kapitel om investeringer, træder i kraft; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Chile har bilaterale investeringsaftaler med 17 EU-medlemsstater, hvis indhold ikke afspejler den seneste udvikling og bedste praksis i investeringspolitik, og til, at disse aftaler vil blive erstattet og ophører med at være gældende, når en aftale mellem Unionen og Chile, der omfatter et kapitel om investeringer, træder i kraft;

| P. | der henviser til, at uforholdsmæssigt strenge bestemmelser i den chilenske lovgivning, som EU-fiskerfartøjer skal overholde, hindrer disse fartøjer i at anvende havnefaciliteter i Chile til at lande, omlade, tanke op eller erhverve fiskeredskaber; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at uforholdsmæssigt strenge bestemmelser i den chilenske lovgivning, som EU-fiskerfartøjer skal overholde, hindrer disse fartøjer i at anvende havnefaciliteter i Chile til at lande, omlade, tanke op eller erhverve fiskeredskaber;

| Q. | der henviser til, at Chiles nuværende eksportmønster er meget forskellig fra det europæiske eksportmønster, da førstnævnte er stærkt domineret af råvareeksport, som f.eks. kobber, frugt og grøntsager; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Chiles nuværende eksportmønster er meget forskellig fra det europæiske eksportmønster, da førstnævnte er stærkt domineret af råvareeksport, som f.eks. kobber, frugt og grøntsager;

| 1. | henstiller til, at Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten foretager følgende:






  a) | sikrer, at Europa-Parlamentet holdes udførligt, regelmæssigt og korrekt orienteret under hele forhandlingsforløbet, så det kan varetage sin rolle og træffe afgørelse om, hvorvidt indgåelsen af den moderniserede associeringsaftale med Chile, herunder handelssøjlen skal godkendes eller ej; er opmærksomme på, at associeringsaftaler, der indgås i medfør af artikel 217 i TEUF, traditionelt har være blandede aftaler, som har dækket andre områder end den fælles handelspolitik, men at det som følge af domstolens udtalelse om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore er nødvendigt med grundige overvejelser om fremgangsmåden i forbindelse med moderniseringen af associeringsaftalen mellem EU og Chile med henblik på at udskille og sikre områderne med eksklusiv og delt kompetence på handelsområdet og for i fuld udstrækning a respektere kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne under hele forhandlingsforløbet og i forbindelse med underskrivelse og indgåelse af aftalen; indgår to særskilte aftaler, hvor der klart skelnes mellem en handels- og investeringsaftale, der kun vedrører anliggender, som henhører under EU's eksklusive kompetence, og en anden aftale, der vedrører anliggender, hvor der er delt kompetence med medlemsstaterne; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sikrer, at Europa-Parlamentet holdes udførligt, regelmæssigt og korrekt orienteret under hele forhandlingsforløbet, så det kan varetage sin rolle og træffe afgørelse om, hvorvidt indgåelsen af den moderniserede associeringsaftale med Chile, herunder handelssøjlen skal godkendes eller ej; er opmærksomme på, at associeringsaftaler, der indgås i medfør af artikel 217 i TEUF, traditionelt har være blandede aftaler, som har dækket andre områder end den fælles handelspolitik, men at det som følge af domstolens udtalelse om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore er nødvendigt med grundige overvejelser om fremgangsmåden i forbindelse med moderniseringen af associeringsaftalen mellem EU og Chile med henblik på at udskille og sikre områderne med eksklusiv og delt kompetence på handelsområdet og for i fuld udstrækning a respektere kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne under hele forhandlingsforløbet og i forbindelse med underskrivelse og indgåelse af aftalen; indgår to særskilte aftaler, hvor der klart skelnes mellem en handels- og investeringsaftale, der kun vedrører anliggender, som henhører under EU's eksklusive kompetence, og en anden aftale, der vedrører anliggender, hvor der er delt kompetence med medlemsstaterne;

| b) | er opmærksomme på, at både EU og Chile har indgået mere moderne, ambitiøse og omfattende handelsaftaler siden ikrafttrædelsen af den bilaterale associeringsaftale, og at der stadig ikke behandles en række områder i den, som er vigtige for at sikre, at den bidrager til fælles vækst, ligestilling, anstændigt arbejde og bæredygtig udvikling, herunder respekt for og fremme af arbejdstagerrettigheder og miljøstandarder, dyrevelfærd og ligestilling mellem kønnene til gavn for borgerne på begge sider; |
| --- | --- |

b)

er opmærksomme på, at både EU og Chile har indgået mere moderne, ambitiøse og omfattende handelsaftaler siden ikrafttrædelsen af den bilaterale associeringsaftale, og at der stadig ikke behandles en række områder i den, som er vigtige for at sikre, at den bidrager til fælles vækst, ligestilling, anstændigt arbejde og bæredygtig udvikling, herunder respekt for og fremme af arbejdstagerrettigheder og miljøstandarder, dyrevelfærd og ligestilling mellem kønnene til gavn for borgerne på begge sider;

| c) | anser det for vigtigt og nødvendigt at forsøge at modernisere associeringsaftalen mellem EU og Chile under hensyntagen til den økonomiske og politiske udvikling inden for de sidste 15 år, navnlig handelskomponenten, på et gensidigt og afbalanceret grundlag, og tager hensyn til den konsekvente støtte til en modernisering fra Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Chile, og til, at Det Blandede Rådgivende udvalg har givet udtryk for tilfredshed med de skridt, der er taget hen imod en ajourføring; |
| --- | --- |

c)

anser det for vigtigt og nødvendigt at forsøge at modernisere associeringsaftalen mellem EU og Chile under hensyntagen til den økonomiske og politiske udvikling inden for de sidste 15 år, navnlig handelskomponenten, på et gensidigt og afbalanceret grundlag, og tager hensyn til den konsekvente støtte til en modernisering fra Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Chile, og til, at Det Blandede Rådgivende udvalg har givet udtryk for tilfredshed med de skridt, der er taget hen imod en ajourføring;

| d) | tager hensyn til, at globalisering og handelspolitik på det seneste har været genstand for en intens debat i Europa og andre steder på grund af en potentielt ulige fordeling af fordelene; anser det for nødvendigt at forudskikke udviklingstendenser og eventuelle konsekvenser for at sikre en mere inklusiv fordeling af fordelene ved handel og tilstrækkelig beskyttelse til dem, der ikke nyder godt af aftalen og kan blive tabere i processen; udvikler politiske tiltag — hovedsageligt på national plan men også på EU-plan — på andre områder end dem, der er dækket af handelsaftaler, herunder på det industri-, skatte- og socialpolitiske område; |
| --- | --- |

d)

tager hensyn til, at globalisering og handelspolitik på det seneste har været genstand for en intens debat i Europa og andre steder på grund af en potentielt ulige fordeling af fordelene; anser det for nødvendigt at forudskikke udviklingstendenser og eventuelle konsekvenser for at sikre en mere inklusiv fordeling af fordelene ved handel og tilstrækkelig beskyttelse til dem, der ikke nyder godt af aftalen og kan blive tabere i processen; udvikler politiske tiltag — hovedsageligt på national plan men også på EU-plan — på andre områder end dem, der er dækket af handelsaftaler, herunder på det industri-, skatte- og socialpolitiske område;

| e) | tager hensyn til betydningen af den multilaterale dagsorden, og til, at bilaterale forhandlinger ikke må undergrave ambitionen om at gøre fremskridt på multilateralt plan; tager hensyn til, at styrkede bilaterale forbindelser og et gensidigt samarbejde mellem EU og Chile også bør tilskynde til øget samarbejde og synergi mellem parterne i multilaterale og plurilaterale rammer; i denne forbindelse tilskynder Chile til at deltage fuldt ud i forhandlingerne om WTO-aftalen om miljøvarer og WTO's reviderede aftale om offentlige udbud; |
| --- | --- |

e)

tager hensyn til betydningen af den multilaterale dagsorden, og til, at bilaterale forhandlinger ikke må undergrave ambitionen om at gøre fremskridt på multilateralt plan; tager hensyn til, at styrkede bilaterale forbindelser og et gensidigt samarbejde mellem EU og Chile også bør tilskynde til øget samarbejde og synergi mellem parterne i multilaterale og plurilaterale rammer; i denne forbindelse tilskynder Chile til at deltage fuldt ud i forhandlingerne om WTO-aftalen om miljøvarer og WTO's reviderede aftale om offentlige udbud;

| f) | sætter fælles værdier i centrum for moderniseringsprocessen og fortsætter praksis med at inkludere en menneskerettighedsklausul, som det gøres i alle associeringsaftaler; |
| --- | --- |

f)

sætter fælles værdier i centrum for moderniseringsprocessen og fortsætter praksis med at inkludere en menneskerettighedsklausul, som det gøres i alle associeringsaftaler;

| g) | sikrer, at hele teksten til en moderniseret associeringsaftale udtrykkeligt og utvetydigt garanterer parternes ret til og muligheder for at vedtage og gennemføre deres egne love og administrative bestemmelser i almenhedens interesse for at virkeliggøre legitime politiske mål som beskyttelse og fremme af menneskerettigheder, herunder adgang til vand, folkesundheden, sociale ydelser, offentlig uddannelse, sikkerhed, miljø, offentlig etik, socialsikring eller forbrugerbeskyttelse, privatlivets fred og databeskyttelse samt fremme og beskyttelse af kulturel mangfoldighed; sikrer, at investorkrav ikke på nogen måde kan undergrave disse målsætninger; understreger i den henseende, at EU’s frihandelsaftaler ikke tilsigter af begrænse Unionens, medlemsstaternes eller subnationale enheders legitime interesse i at vedtage love og administrative bestemmelser i almenhedens interesse; |
| --- | --- |

g)

sikrer, at hele teksten til en moderniseret associeringsaftale udtrykkeligt og utvetydigt garanterer parternes ret til og muligheder for at vedtage og gennemføre deres egne love og administrative bestemmelser i almenhedens interesse for at virkeliggøre legitime politiske mål som beskyttelse og fremme af menneskerettigheder, herunder adgang til vand, folkesundheden, sociale ydelser, offentlig uddannelse, sikkerhed, miljø, offentlig etik, socialsikring eller forbrugerbeskyttelse, privatlivets fred og databeskyttelse samt fremme og beskyttelse af kulturel mangfoldighed; sikrer, at investorkrav ikke på nogen måde kan undergrave disse målsætninger; understreger i den henseende, at EU’s frihandelsaftaler ikke tilsigter af begrænse Unionens, medlemsstaternes eller subnationale enheders legitime interesse i at vedtage love og administrative bestemmelser i almenhedens interesse;

| h) | under forhandlingerne om handel med varer tilstræber en ambitiøs forbedringer af markedsadgangen på tværs af toldpositioner ved at fjerne unødvendige hindringer, herunder for EU-fartøjers adgang til havnefaciliteter, men samtidig erkender, at der er en række følsomme landbrugs- og industriprodukter, som bør gøres til genstand for særbehandling, f.eks. i form af toldkontingenter, fastsættelse af passende overgangsperioder eller om nødvendigt udelukkelse; medtager en brugbar og effektiv bilateral beskyttelsesklausul, der gør det muligt midlertidigt at suspendere præferenceordningen, hvis der som følge af ikrafttrædelsen af den moderniserede associeringsaftale sker en stigning i importen, som kan skade eller truer med at skade følsomme sektorer; |
| --- | --- |

h)

under forhandlingerne om handel med varer tilstræber en ambitiøs forbedringer af markedsadgangen på tværs af toldpositioner ved at fjerne unødvendige hindringer, herunder for EU-fartøjers adgang til havnefaciliteter, men samtidig erkender, at der er en række følsomme landbrugs- og industriprodukter, som bør gøres til genstand for særbehandling, f.eks. i form af toldkontingenter, fastsættelse af passende overgangsperioder eller om nødvendigt udelukkelse; medtager en brugbar og effektiv bilateral beskyttelsesklausul, der gør det muligt midlertidigt at suspendere præferenceordningen, hvis der som følge af ikrafttrædelsen af den moderniserede associeringsaftale sker en stigning i importen, som kan skade eller truer med at skade følsomme sektorer;

| i) | i sine forhandlingsdirektiver medtager en målsætning om at forenkle oprindelsesregler og toldprocedurer med henblik på at tilpasse dem til kendsgerningerne i de stadig mere komplicerede globale værdikæder; sikrer, at en moderniseret associeringsaftale indeholder bestemmelser om bedrageribekæmpelse og et tilsagn om at anvende standardiserede toldbestemmelser og -praksis med henblik på at øge gennemskueligheden, effektiviteten, den juridiske sikkerhed og samarbejdet mellem toldmyndigheder, samtidig med at procedurerne moderniseres og forenkles i overensstemmelse med WTO-aftalen om handelslettelse (TFA) og den reviderede Kyoto-konvention; |
| --- | --- |

i)

i sine forhandlingsdirektiver medtager en målsætning om at forenkle oprindelsesregler og toldprocedurer med henblik på at tilpasse dem til kendsgerningerne i de stadig mere komplicerede globale værdikæder; sikrer, at en moderniseret associeringsaftale indeholder bestemmelser om bedrageribekæmpelse og et tilsagn om at anvende standardiserede toldbestemmelser og -praksis med henblik på at øge gennemskueligheden, effektiviteten, den juridiske sikkerhed og samarbejdet mellem toldmyndigheder, samtidig med at procedurerne moderniseres og forenkles i overensstemmelse med WTO-aftalen om handelslettelse (TFA) og den reviderede Kyoto-konvention;

| j) | i forbindelse med handel med tjenesteydelser tager hensyn til, at servicesektorens potentiale ikke er udnyttet fuldt ud i den nuværende associeringsaftale, og at en moderniseret associeringsaftale bør fjerne unødvendige hindringer for markedsadgang og sikre nationalbehandling; tage hensyn til, at der bør gives tilsagn om at bygge videre på den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), og at reglerne bør ajourføres efter behov for at tage højde for den seneste udvikling; udelukker audiovisuelle tjenester fra aftalens anvendelsesområde; sikrer og udtrykkeligt foreskriver at den moderniserede associeringsaftale ikke hindrer parterne i at indføre, regulere, levere og støtte offentlige tjenesteydelser i almenhedens interesse, at den på ingen måde tvinger regeringer til at privatisere visse tjenesteydelser, at den ikke hindrer regeringerne i at levere offentlige tjenesteydelser, der hidtil har været leveret af private tjenesteudbydere, eller at bringe tjenesteydelser tilbage under offentlig kontrol, som regeringerne tidligere havde valgt at privatisere, eller forhindrer regeringer i at udvide det udbud af tjenester, de leverer til offentligheden, ved at udelukke klausuler, bestemmelser eller tilsagn, som kunne undergrave den nødvendige fleksibilitet til at bringe nuværende og fremtidige tjenester af almen interesse tilbage under offentlig kontrol; |
| --- | --- |

j)

i forbindelse med handel med tjenesteydelser tager hensyn til, at servicesektorens potentiale ikke er udnyttet fuldt ud i den nuværende associeringsaftale, og at en moderniseret associeringsaftale bør fjerne unødvendige hindringer for markedsadgang og sikre nationalbehandling; tage hensyn til, at der bør gives tilsagn om at bygge videre på den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), og at reglerne bør ajourføres efter behov for at tage højde for den seneste udvikling; udelukker audiovisuelle tjenester fra aftalens anvendelsesområde; sikrer og udtrykkeligt foreskriver at den moderniserede associeringsaftale ikke hindrer parterne i at indføre, regulere, levere og støtte offentlige tjenesteydelser i almenhedens interesse, at den på ingen måde tvinger regeringer til at privatisere visse tjenesteydelser, at den ikke hindrer regeringerne i at levere offentlige tjenesteydelser, der hidtil har været leveret af private tjenesteudbydere, eller at bringe tjenesteydelser tilbage under offentlig kontrol, som regeringerne tidligere havde valgt at privatisere, eller forhindrer regeringer i at udvide det udbud af tjenester, de leverer til offentligheden, ved at udelukke klausuler, bestemmelser eller tilsagn, som kunne undergrave den nødvendige fleksibilitet til at bringe nuværende og fremtidige tjenester af almen interesse tilbage under offentlig kontrol;

| k) | sikrer, at en moderniseret aftale fastlægger de nødvendige skridt, der skal gennemføres for at skabe større administrativ gennemskuelighed og gensidig anerkendelse, herunder bestemmelser, der skal sikre upartiskhed og respekt for de højeste beskyttelsesstandarder med hensyn til krav, kvalifikationer og licenser, og i den forbindelse fastsætter bestemmelser om institutionelle høringsmekanismer, der inddrager forskellige interesserede parter, såsom små og mellemstore virksomheder og civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

k)

sikrer, at en moderniseret aftale fastlægger de nødvendige skridt, der skal gennemføres for at skabe større administrativ gennemskuelighed og gensidig anerkendelse, herunder bestemmelser, der skal sikre upartiskhed og respekt for de højeste beskyttelsesstandarder med hensyn til krav, kvalifikationer og licenser, og i den forbindelse fastsætter bestemmelser om institutionelle høringsmekanismer, der inddrager forskellige interesserede parter, såsom små og mellemstore virksomheder og civilsamfundsorganisationer;

| l) | sikrer, at udenlandske tjenesteudbydere, selv om der gives tilsagn om at lette indrejse og ophold for fysiske personer i forretningsøjemed, skal overholde EU’s og medlemsstaternes social- og arbejdsmarkedslovgivning og gældende overenskomster, når arbejdstagere drager nyder godt af modus 4-tilsagnene; |
| --- | --- |

l)

sikrer, at udenlandske tjenesteudbydere, selv om der gives tilsagn om at lette indrejse og ophold for fysiske personer i forretningsøjemed, skal overholde EU’s og medlemsstaternes social- og arbejdsmarkedslovgivning og gældende overenskomster, når arbejdstagere drager nyder godt af modus 4-tilsagnene;

| m) | sikrer, at det ambitiøse reguleringsmæssige samarbejde og harmoniseringen af standarder forbliver frivilligt, respekterer reguleringsmyndighedernes uafhængighed, bygger på øget informationsudveksling og administrativt samarbejde med henblik på at identificere unødvendige hindringer og administrative byrder og respekterer forsigtighedsprincippet; er opmærksomme på, at reguleringssamarbejdet skal sigte mod at gavne den globale økonomiske styring via øget konvergens og samarbejde om internationale standarder, der garanterer det højeste niveau af forbrugerbeskyttelse, miljøbeskyttelse, social beskyttelse og arbejdstagerbeskyttelse; |
| --- | --- |

m)

sikrer, at det ambitiøse reguleringsmæssige samarbejde og harmoniseringen af standarder forbliver frivilligt, respekterer reguleringsmyndighedernes uafhængighed, bygger på øget informationsudveksling og administrativt samarbejde med henblik på at identificere unødvendige hindringer og administrative byrder og respekterer forsigtighedsprincippet; er opmærksomme på, at reguleringssamarbejdet skal sigte mod at gavne den globale økonomiske styring via øget konvergens og samarbejde om internationale standarder, der garanterer det højeste niveau af forbrugerbeskyttelse, miljøbeskyttelse, social beskyttelse og arbejdstagerbeskyttelse;

| n) | overvejer at lade den moderniserede associeringsaftale for finansielle tjenesteydelser omfatte en forsigtighedsbestemmelse, som bygger på den, der findes i den samlede økonomi- og handelsaftale EU-Canada (CETA), for at sikre parterne politisk råderum til at regulere deres finans- og banksektor med henblik på at sikre stabiliteten og integriteten af finanssystemet; medtager beskyttelsesforanstaltninger og generelle undtagelser med hensyn til kapitalbevægelser og betalinger, der skal finde anvendelse, når disse kan medføre eller truer med at medføre alvorlige vanskeligheder for en velfungerende økonomisk og monetær union eller EU’s betalingsbalance; |
| --- | --- |

n)

overvejer at lade den moderniserede associeringsaftale for finansielle tjenesteydelser omfatte en forsigtighedsbestemmelse, som bygger på den, der findes i den samlede økonomi- og handelsaftale EU-Canada (CETA), for at sikre parterne politisk råderum til at regulere deres finans- og banksektor med henblik på at sikre stabiliteten og integriteten af finanssystemet; medtager beskyttelsesforanstaltninger og generelle undtagelser med hensyn til kapitalbevægelser og betalinger, der skal finde anvendelse, når disse kan medføre eller truer med at medføre alvorlige vanskeligheder for en velfungerende økonomisk og monetær union eller EU’s betalingsbalance;

| o) | sikrer medtagelse af bestemmelser om god forvaltningspraksis på skatteområdet og bindende gennemskuelighedsstandarder, som bekræfter parternes tilsagn om at anvende internationale standarder i bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, især OECD-henstillingerne om udhuling af skattegrundlag og overførsel af overskud, og som omfatter forpligtelser til automatisk udveksling af oplysninger og etablering af offentlige registre over reelt ejerskab af virksomhedstrusts og konkrete bestemmelser i kapitlerne om finansielle tjenesteydelser, kapitalbevægelser og etableringsret med henblik på at udelukke skjult skatteplanlægning blandt virksomheder; |
| --- | --- |

o)

sikrer medtagelse af bestemmelser om god forvaltningspraksis på skatteområdet og bindende gennemskuelighedsstandarder, som bekræfter parternes tilsagn om at anvende internationale standarder i bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, især OECD-henstillingerne om udhuling af skattegrundlag og overførsel af overskud, og som omfatter forpligtelser til automatisk udveksling af oplysninger og etablering af offentlige registre over reelt ejerskab af virksomhedstrusts og konkrete bestemmelser i kapitlerne om finansielle tjenesteydelser, kapitalbevægelser og etableringsret med henblik på at udelukke skjult skatteplanlægning blandt virksomheder;

| p) | husker på, at korruption undergraver menneskerettigheder, lighed, social retfærdighed, handel og loyal konkurrence og dermed bremser den økonomiske vækst; udtrykkeligt at forpligte parterne til gennem indarbejdelsen af et særligt afsnit med klare og stærke tilsagn om og foranstaltninger til at bekæmpe korruption i alle dens former og gennemføre de internationale standarder og multilaterale konventioner om bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

p)

husker på, at korruption undergraver menneskerettigheder, lighed, social retfærdighed, handel og loyal konkurrence og dermed bremser den økonomiske vækst; udtrykkeligt at forpligte parterne til gennem indarbejdelsen af et særligt afsnit med klare og stærke tilsagn om og foranstaltninger til at bekæmpe korruption i alle dens former og gennemføre de internationale standarder og multilaterale konventioner om bekæmpelse af korruption;

| q) | tager hensyn til, at stærke bestemmelser om åbning af de offentlige udbudsmarkeder og fremme af de mest fordelagtige udbudsprincipper, hvilket omfatter social-, miljø- og innovationskriterier, forenklede procedurer og gennemskuelighed for tilbudsgivere, herunder reel adgang for tilbudsgivere fra andre lande, også kan være effektive redskaber til at bekæmpe korruption og fremme integriteten i de offentlige forvaltninger samtidig med, at skatteyderne får valuta for pengene; i en moderniseret associeringsaftale sikrer bedre adgang til offentlige udbudsmarkeder, herunder på niveauer under centralforvaltningen, og gennemskuelige procedurer, som bygger på nationalbehandling, uvildighed og rimelighed; |
| --- | --- |

q)

tager hensyn til, at stærke bestemmelser om åbning af de offentlige udbudsmarkeder og fremme af de mest fordelagtige udbudsprincipper, hvilket omfatter social-, miljø- og innovationskriterier, forenklede procedurer og gennemskuelighed for tilbudsgivere, herunder reel adgang for tilbudsgivere fra andre lande, også kan være effektive redskaber til at bekæmpe korruption og fremme integriteten i de offentlige forvaltninger samtidig med, at skatteyderne får valuta for pengene; i en moderniseret associeringsaftale sikrer bedre adgang til offentlige udbudsmarkeder, herunder på niveauer under centralforvaltningen, og gennemskuelige procedurer, som bygger på nationalbehandling, uvildighed og rimelighed;

| r) | sikrer, at investeringspolitikken omfatter god regeringsførelse og investeringsfremme, og udvikler og klart fastlægger investorernes forpligtelser samtidig med, at beskyttelsen af dem forbedres; |
| --- | --- |

r)

sikrer, at investeringspolitikken omfatter god regeringsførelse og investeringsfremme, og udvikler og klart fastlægger investorernes forpligtelser samtidig med, at beskyttelsen af dem forbedres;

| s) | sikrer, at Kommissionen i forhandlingsdirektiverne pålægges at forhandle om et moderne investeringskapitel, som tager hensyn til bedste praksis på internationalt plan, som f.eks. den investeringspolitiske ramme for bæredygtig udvikling fra De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD) og den seneste udtalelse fra Domstolen om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore; |
| --- | --- |

s)

sikrer, at Kommissionen i forhandlingsdirektiverne pålægges at forhandle om et moderne investeringskapitel, som tager hensyn til bedste praksis på internationalt plan, som f.eks. den investeringspolitiske ramme for bæredygtig udvikling fra De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD) og den seneste udtalelse fra Domstolen om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore;

| t) | gør fremskridt hen imod en nødvendig reform på internationalt plan af tvistbilæggelsesordningen; tilstræber tilsagn fra alle parter om at prioritere anvendelsen af kompetente domstole og erstatte tvistbilæggelse mellem investorer og stater (ISDS) med en offentlig investeringsdomstolsordning (ICS) med en klageinstans, strenge regler om interessekonflikter og en håndhævelig adfærdskodeks; tager hensyn til investorernes forpligtelser og sikrer retten til at vedtage love og administrative bestemmelser for at virkeliggøre legitime politiske målsætninger vedrørende f.eks. sundhed og vandforsyning, samt arbejdstagerrettigheder og miljøbeskyttelse; tilsigter at forhindre useriøse retssager og garantere de demokratiske processer som f.eks. retten til adgang til uvildig domstolsprøvelse (med særlig vægt på små og mellemstore virksomheder), retsvæsenets uafhængighed, gennemskuelighed og ansvarlighed, samtidig med at arbejdet med at få etableret en multilateral investeringsdomstol (MIC) fortsættes; |
| --- | --- |

t)

gør fremskridt hen imod en nødvendig reform på internationalt plan af tvistbilæggelsesordningen; tilstræber tilsagn fra alle parter om at prioritere anvendelsen af kompetente domstole og erstatte tvistbilæggelse mellem investorer og stater (ISDS) med en offentlig investeringsdomstolsordning (ICS) med en klageinstans, strenge regler om interessekonflikter og en håndhævelig adfærdskodeks; tager hensyn til investorernes forpligtelser og sikrer retten til at vedtage love og administrative bestemmelser for at virkeliggøre legitime politiske målsætninger vedrørende f.eks. sundhed og vandforsyning, samt arbejdstagerrettigheder og miljøbeskyttelse; tilsigter at forhindre useriøse retssager og garantere de demokratiske processer som f.eks. retten til adgang til uvildig domstolsprøvelse (med særlig vægt på små og mellemstore virksomheder), retsvæsenets uafhængighed, gennemskuelighed og ansvarlighed, samtidig med at arbejdet med at få etableret en multilateral investeringsdomstol (MIC) fortsættes;

| u) | sikrer, at den moderniserede associeringsaftale indeholder et stærkt og ambitiøst kapitel om handel og bæredygtig udvikling med bindende og håndhævelige bestemmelser, der er underkastet hensigtsmæssige og effektive tvistbilæggelsesordninger, som blandt forskellige håndhævelsesmetoder omfatter en ordning med sanktioner, og som sætter arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet i stand til at medvirke på en hensigtsmæssig måde; tager hensyn til, at kapitlet om handel og bæredygtig udvikling bl.a. bør omfatte tilsagn fra parternes side om i deres nationale love og administrative bestemmelser at vedtage og opretholde de principper, der er nedfældet i ILO's vigtigste konventioner, og til effektivt at gennemføre de ajourførte ILO-instrumenter, navnlig konventionerne om god regeringsførelse, dagsordenen for anstændigt arbejde, ILO's konvention nr. 169 om oprindelige folks rettigheder, konventionen om lige muligheder og ligebehandling af mandlige og kvindelige arbejdstagere, konventionen om husarbejdere, konventionen om arbejdstagere med familiemæssige forpligtelser, arbejdsmarkedsnormerne for vandrende arbejdstagere og bestemmelserne om virksomhedernes sociale ansvar, herunder vedtagelse af sektorspecifikke OECD-retningslinjer, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og en procedure, hvorved arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet forsamlet i Det Blandede Rådgivende Udvalg kan anmode om lancering af en regeringshøring; |
| --- | --- |

u)

sikrer, at den moderniserede associeringsaftale indeholder et stærkt og ambitiøst kapitel om handel og bæredygtig udvikling med bindende og håndhævelige bestemmelser, der er underkastet hensigtsmæssige og effektive tvistbilæggelsesordninger, som blandt forskellige håndhævelsesmetoder omfatter en ordning med sanktioner, og som sætter arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet i stand til at medvirke på en hensigtsmæssig måde; tager hensyn til, at kapitlet om handel og bæredygtig udvikling bl.a. bør omfatte tilsagn fra parternes side om i deres nationale love og administrative bestemmelser at vedtage og opretholde de principper, der er nedfældet i ILO's vigtigste konventioner, og til effektivt at gennemføre de ajourførte ILO-instrumenter, navnlig konventionerne om god regeringsførelse, dagsordenen for anstændigt arbejde, ILO's konvention nr. 169 om oprindelige folks rettigheder, konventionen om lige muligheder og ligebehandling af mandlige og kvindelige arbejdstagere, konventionen om husarbejdere, konventionen om arbejdstagere med familiemæssige forpligtelser, arbejdsmarkedsnormerne for vandrende arbejdstagere og bestemmelserne om virksomhedernes sociale ansvar, herunder vedtagelse af sektorspecifikke OECD-retningslinjer, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og en procedure, hvorved arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet forsamlet i Det Blandede Rådgivende Udvalg kan anmode om lancering af en regeringshøring;

| v) | på baggrund af de fremskridt, som Chile har opnået under de bilaterale handelsforhandlinger med Uruguay og Canada, sikrer, at parterne medtager et særligt kapitel om handel og ligestilling og styrkelse af kvindernes stilling, som går videre end til parternes overholdelse af og respekt for de internationale menneskerettigheder, arbejdsstandarder og sociale standarder og omfatter en aktiv indsats for at øge kvinders evne til at nyde godt af de muligheder, der ligger i associeringsaftalen; medtager foranstaltninger som bl.a. tilsigter at forbedre balancen mellem arbejde og familieliv og adgangen til sociale ydelser og sundhedsvæsenet; bl.a. sikrer, at parterne forpligter sig til at indsamle opdelte data, der giver mulighed for en omfattende forudgående og efterfølgende analyse af, hvilken indvirkning den moderniserede associeringsaftale har haft for ligestillingen; tilstræber en øget deltagelse af kvindedrevne virksomheder (især mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder) i offentlige udbud på grundlag af erfaringerne fra det chilenske Ligestillingsministerium, som i 2015 indførte et støtteprogram for at styrke kvindelige iværksætteres deltagelse som leverandører på det offentlige udbudsmarked (»Chile Compras«); fremmer internationaliseringen af kvindedrevne virksomheder og kvinders udnyttelse af WTO’s Modus 4-muligheder; sikrer tilstedeværelsen af ligestillingsekspertise i forhandlingsdelegationerne og regelmæssige drøftelser om gennemførelsen af dette kapitel i Det Blandede Rådgivende Udvalg, som også bør omfatte organisationer, der arbejder for ligestillingsagen; |
| --- | --- |

v)

på baggrund af de fremskridt, som Chile har opnået under de bilaterale handelsforhandlinger med Uruguay og Canada, sikrer, at parterne medtager et særligt kapitel om handel og ligestilling og styrkelse af kvindernes stilling, som går videre end til parternes overholdelse af og respekt for de internationale menneskerettigheder, arbejdsstandarder og sociale standarder og omfatter en aktiv indsats for at øge kvinders evne til at nyde godt af de muligheder, der ligger i associeringsaftalen; medtager foranstaltninger som bl.a. tilsigter at forbedre balancen mellem arbejde og familieliv og adgangen til sociale ydelser og sundhedsvæsenet; bl.a. sikrer, at parterne forpligter sig til at indsamle opdelte data, der giver mulighed for en omfattende forudgående og efterfølgende analyse af, hvilken indvirkning den moderniserede associeringsaftale har haft for ligestillingen; tilstræber en øget deltagelse af kvindedrevne virksomheder (især mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder) i offentlige udbud på grundlag af erfaringerne fra det chilenske Ligestillingsministerium, som i 2015 indførte et støtteprogram for at styrke kvindelige iværksætteres deltagelse som leverandører på det offentlige udbudsmarked (»Chile Compras«); fremmer internationaliseringen af kvindedrevne virksomheder og kvinders udnyttelse af WTO’s Modus 4-muligheder; sikrer tilstedeværelsen af ligestillingsekspertise i forhandlingsdelegationerne og regelmæssige drøftelser om gennemførelsen af dette kapitel i Det Blandede Rådgivende Udvalg, som også bør omfatte organisationer, der arbejder for ligestillingsagen;

| w) | også medtager et omfattende kapitel om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, som skal føre til betydelige fremskridt med hensyn til lettelse af handelen, fjernelse af handelshindringer og unødvendige administrative byrder, samt aktive foranstaltninger med henblik på at sikre, at de deraf følgende muligheder er tilstrækkeligt anvendelige og formildes til alle de vigtigste og potentielle aktører (f.eks. gennem oprettelse af kvikskranker, særlige websteder og offentliggørelse af sektorspecifikke vejledninger med oplysninger om procedurer og nye muligheder for handel og investeringer); |
| --- | --- |

w)

også medtager et omfattende kapitel om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, som skal føre til betydelige fremskridt med hensyn til lettelse af handelen, fjernelse af handelshindringer og unødvendige administrative byrder, samt aktive foranstaltninger med henblik på at sikre, at de deraf følgende muligheder er tilstrækkeligt anvendelige og formildes til alle de vigtigste og potentielle aktører (f.eks. gennem oprettelse af kvikskranker, særlige websteder og offentliggørelse af sektorspecifikke vejledninger med oplysninger om procedurer og nye muligheder for handel og investeringer);

| x) | medtager et energikapitel, der bl.a. omfatter vedvarende energi og udnyttelse af råmaterialer; anerkender betydningen af at gennemføre multilaterale miljøaftaler, navnlig klimaaftalen fra Paris, medtager handelsrelaterede bestemmelser og tilsagn om at deltage i internationale instrumenter og forhandlingerne om gensidigt underbyggende handels- og miljøpolitikker, som er i overensstemmelse med målene for en cirkulær økonomi, herunder tilsagn vedrørende grøn vækst, og støtter og yderligere fremmer handel og investeringer i miljørigtige varer og tjenesteydelser og vedvarende energikilder, samt klimavenlige teknologier; |
| --- | --- |

x)

medtager et energikapitel, der bl.a. omfatter vedvarende energi og udnyttelse af råmaterialer; anerkender betydningen af at gennemføre multilaterale miljøaftaler, navnlig klimaaftalen fra Paris, medtager handelsrelaterede bestemmelser og tilsagn om at deltage i internationale instrumenter og forhandlingerne om gensidigt underbyggende handels- og miljøpolitikker, som er i overensstemmelse med målene for en cirkulær økonomi, herunder tilsagn vedrørende grøn vækst, og støtter og yderligere fremmer handel og investeringer i miljørigtige varer og tjenesteydelser og vedvarende energikilder, samt klimavenlige teknologier;

| y) | vedtager forhandlingsdirektiver, som styrker bestemmelserne om dyrevelfærd i den nuværende associeringsaftale gennem etableringen af et effektivt bilateralt samarbejde om sagen og betinget liberalisering i de situationen, hvor dyrevelfærden bringes i fare under fremstillingen af visse produkter; |
| --- | --- |

y)

vedtager forhandlingsdirektiver, som styrker bestemmelserne om dyrevelfærd i den nuværende associeringsaftale gennem etableringen af et effektivt bilateralt samarbejde om sagen og betinget liberalisering i de situationen, hvor dyrevelfærden bringes i fare under fremstillingen af visse produkter;

| z) | vedtager forhandlingsdirektiver, der udtrykkeligt indeholder krav om at behandle håndhævelse af konkurrencelovgivningen og sundheds- og plantesundhedsbestemmelser (SPS-aftalen), som skal være i overensstemmelse med principperne om åbenhed, retfærdig rettergang og princippet om forbud mod forskelsbehandling, samt reglerne vedrørende subsidier; |
| --- | --- |

z)

vedtager forhandlingsdirektiver, der udtrykkeligt indeholder krav om at behandle håndhævelse af konkurrencelovgivningen og sundheds- og plantesundhedsbestemmelser (SPS-aftalen), som skal være i overensstemmelse med principperne om åbenhed, retfærdig rettergang og princippet om forbud mod forskelsbehandling, samt reglerne vedrørende subsidier;

| aa) | er opmærksomme på, at handelsaftaler skal sikre forbrugernes velfærd som et af de overordnede målsætninger og sikrer, at associeringsaftalen forpligter parterne til et højt niveau for forbrugersikkerhed og -beskyttelse, overholdelse af de højeste internationale standarder og udvikling af en sammenhængende bedste praksis, navnlig med hensyn til forbrugerbeskyttelse inden for finansielle tjenesteydelser, varedeklaration og e-handel; |
| --- | --- |

aa)

er opmærksomme på, at handelsaftaler skal sikre forbrugernes velfærd som et af de overordnede målsætninger og sikrer, at associeringsaftalen forpligter parterne til et højt niveau for forbrugersikkerhed og -beskyttelse, overholdelse af de højeste internationale standarder og udvikling af en sammenhængende bedste praksis, navnlig med hensyn til forbrugerbeskyttelse inden for finansielle tjenesteydelser, varedeklaration og e-handel;

| ab) | accepterer, at forhandlingerne skal resultere i stærke og håndhævelige bestemmelser om anerkendelse og beskyttelse af alle former for intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder ambitiøse bestemmelser om geografiske betegnelser på grundlag af og med videreudvikling af dem, der allerede finde i den eksisterende associeringsaftale, for at sikre en bedre markedsadgang og håndhævelse og større muligheder for at tilføje nye geografiske betegnelser; sikrer, at den ændrede associeringsaftale indeholder et kapitel om intellektuel ejendomsret som sikrer den nødvendige fleksibilitet og at bestemmelserne om intellektuelle ejendomsrettigheder ikke hindrer adgangen til essentielle lægemidler og lægebehandling til en overkommelig pris i henhold til de indenlandske offentlige sundhedsprogrammer; sikrer at dette kapitel ikke er begrænset til bestemmelserne i aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (»TRIPs-aftalen«); |
| --- | --- |

ab)

accepterer, at forhandlingerne skal resultere i stærke og håndhævelige bestemmelser om anerkendelse og beskyttelse af alle former for intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder ambitiøse bestemmelser om geografiske betegnelser på grundlag af og med videreudvikling af dem, der allerede finde i den eksisterende associeringsaftale, for at sikre en bedre markedsadgang og håndhævelse og større muligheder for at tilføje nye geografiske betegnelser; sikrer, at den ændrede associeringsaftale indeholder et kapitel om intellektuel ejendomsret som sikrer den nødvendige fleksibilitet og at bestemmelserne om intellektuelle ejendomsrettigheder ikke hindrer adgangen til essentielle lægemidler og lægebehandling til en overkommelig pris i henhold til de indenlandske offentlige sundhedsprogrammer; sikrer at dette kapitel ikke er begrænset til bestemmelserne i aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder (»TRIPs-aftalen«);

| ac) | sikrer, at parterne garanterer den højest mulige gennemskuelighed og medvirken, så det sikres, at målene med forhandlingerne er opfyldt, da dette kræver en konstant og velinformeret dialog med alle berørte parter, herunder både interesserede parter som erhvervslivet og fagbevægelsen og civilsamfundet, herunder repræsentanter for indfødte folkeslag; systematisk i den forbindelse inddrager både de kompetente parlamentariske organer, især Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Chile og Det Blandede Rådgivende Udvalg EU-Chile i hele associeringsaftalens gyldighedsperiode lige fra forhandlingsfasen til gennemførelsen og evalueringen af resultaterne, og under gennemførelsesfasen støtter oprettelsen af et chilensk institutionelt organ for civilsamfundets deltagelse, som afspejler mangfoldigheden i det chilenske samfund med særlig vægt på den oprindelige befolkning; med henblik herpå i samarbejde med Chile sikrer, hvis det er muligt uden at undergrave EU’s forhandlingsstrategi, at alle relevante oplysninger offentliggøres på de mest tilgængelige måde for offentligheden, herunder faktablade, der oversættes til spansk som det fælles officielt sprog; |
| --- | --- |

ac)

sikrer, at parterne garanterer den højest mulige gennemskuelighed og medvirken, så det sikres, at målene med forhandlingerne er opfyldt, da dette kræver en konstant og velinformeret dialog med alle berørte parter, herunder både interesserede parter som erhvervslivet og fagbevægelsen og civilsamfundet, herunder repræsentanter for indfødte folkeslag; systematisk i den forbindelse inddrager både de kompetente parlamentariske organer, især Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Chile og Det Blandede Rådgivende Udvalg EU-Chile i hele associeringsaftalens gyldighedsperiode lige fra forhandlingsfasen til gennemførelsen og evalueringen af resultaterne, og under gennemførelsesfasen støtter oprettelsen af et chilensk institutionelt organ for civilsamfundets deltagelse, som afspejler mangfoldigheden i det chilenske samfund med særlig vægt på den oprindelige befolkning; med henblik herpå i samarbejde med Chile sikrer, hvis det er muligt uden at undergrave EU’s forhandlingsstrategi, at alle relevante oplysninger offentliggøres på de mest tilgængelige måde for offentligheden, herunder faktablade, der oversættes til spansk som det fælles officielt sprog;

| ad) | tage hensyn til Parlamentets krav om, at handelsforhandlingsmandater skal gøres tilgængelige for offentligheden, og at forhandlingsdirektiverne for moderniseringen af associeringsaftalen umiddelbart offentliggøres umiddelbart efter vedtagelsen; |
| --- | --- |

ad)

tage hensyn til Parlamentets krav om, at handelsforhandlingsmandater skal gøres tilgængelige for offentligheden, og at forhandlingsdirektiverne for moderniseringen af associeringsaftalen umiddelbart offentliggøres umiddelbart efter vedtagelsen;

| ae) | sikrer, at associeringsaftalen indeholder de nødvendige mekanismer til sikring af, at den overholdes i praksis i gyldighedsperioden, bl.a. gennem en moderne, effektiv mellemstatslig tvistbilæggelsesordning; |
| --- | --- |

ae)

sikrer, at associeringsaftalen indeholder de nødvendige mekanismer til sikring af, at den overholdes i praksis i gyldighedsperioden, bl.a. gennem en moderne, effektiv mellemstatslig tvistbilæggelsesordning;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Chiles regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 352 af 30.12.2002, s. 3.

(2)  Rådets pressemeddelelse 197/15 af 21.4.2015.

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

(4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_en.pdf

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/da/cases/decision.faces/en/58668/html.bookmark

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0041.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0284.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0298.

(10)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 94.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS _STU%282017%29558764

(12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/ english_paris_agreement.pdf

(13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

(14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

(15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/120 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/120

---

P8_TA(2017)0358

Gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet i EU-institutionerne

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet i EU-institutionerne (2015/2041(INI))

(2018/C 337/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin afgørelse af 15. april 2014 om ændring af den interinstitutionelle aftale om åbenhedsregistret (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 15. april 2014 om ændring af den interinstitutionelle aftale om åbenhedsregistret (1),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 9 og 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 9 og 10,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. maj 2008 om udvikling af rammer for interesserepræsentanters (lobbyisters) virksomhed i EU-institutionerne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. maj 2008 om udvikling af rammer for interesserepræsentanters (lobbyisters) virksomhed i EU-institutionerne (2),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse af 25. november 2014 om ikke at mødes med uregistrerede lobbyister og om at offentliggøre information om lobbymøder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse af 25. november 2014 om ikke at mødes med uregistrerede lobbyister og om at offentliggøre information om lobbymøder,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2014 om aktindsigt (forretningsordenens artikel 104, stk. 7) for 2011-2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2014 om aktindsigt (forretningsordenens artikel 104, stk. 7) for 2011-2013 (3),

| — | der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) principper om åbenhed og integritet i lobbyisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) principper om åbenhed og integritet i lobbyisme,

| — | der henviser til sin afgørelse af 13. december 2016 om den generelle revision af Europa-Parlamentets forretningsorden (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 13. december 2016 om den generelle revision af Europa-Parlamentets forretningsorden (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Retsudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0133/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Retsudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0133/2017),

| A. | der henviser til, at Unionen »i alle sine aktiviteter [respekterer] princippet om lighed mellem dens borgere, der nyder lige stor opmærksomhed fra EU-institutionernes, -organernes, -kontorernes og -agenturernes side« (artikel 9 i TEU), at »enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv«, og at »beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt« (artikel 10, stk. 3, i TEU og udtrykt tilsvarende i den 13. betragtning til direktivet og direktivets artikel 1, stk. 2, og artikel 9), og at »Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer gennemfører deres arbejde så åbent som muligt« (artikel 15, stk. 1, i TEUF); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen »i alle sine aktiviteter [respekterer] princippet om lighed mellem dens borgere, der nyder lige stor opmærksomhed fra EU-institutionernes, -organernes, -kontorernes og -agenturernes side« (artikel 9 i TEU), at »enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv«, og at »beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt« (artikel 10, stk. 3, i TEU og udtrykt tilsvarende i den 13. betragtning til direktivet og direktivets artikel 1, stk. 2, og artikel 9), og at »Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer gennemfører deres arbejde så åbent som muligt« (artikel 15, stk. 1, i TEUF);

| B. | der henviser til, at EU-institutionerne allerede har gjort fremskridt med henblik på at blive mere åbne og i de fleste henseender allerede er foran de nationale og regionale politiske institutioner, når det drejer sig om gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU-institutionerne allerede har gjort fremskridt med henblik på at blive mere åbne og i de fleste henseender allerede er foran de nationale og regionale politiske institutioner, når det drejer sig om gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet;

| C. | der henviser til, at dialog mellem lovgivere og samfund er en væsentlig del af demokratiet, som det er tilfældet med repræsentation af forskellige interesser, og at en passende repræsentation af forskellige interesser i lovgivningsprocessen giver medlemmerne information og ekspertise og er afgørende for pluralistiske samfunds korrekte funktion; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at dialog mellem lovgivere og samfund er en væsentlig del af demokratiet, som det er tilfældet med repræsentation af forskellige interesser, og at en passende repræsentation af forskellige interesser i lovgivningsprocessen giver medlemmerne information og ekspertise og er afgørende for pluralistiske samfunds korrekte funktion;

| D. | der henviser til, at EU-institutionerne, på grund af den voksende afstand mellem EU og dets borgere og behovet for at øge mediernes interesse for EU-anliggender, må stræbe efter de højest mulige standarder for gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet; der henviser til, at disse principper er afgørende og supplerende elementer for så vidt angår fremme af god forvaltningspraksis inden for EU-institutionerne, idet de sikrer større åbenhed i EU's funktionsmåde og beslutningsproces, og at de bør være de ledende principper for kulturen i de europæiske institutioner; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU-institutionerne, på grund af den voksende afstand mellem EU og dets borgere og behovet for at øge mediernes interesse for EU-anliggender, må stræbe efter de højest mulige standarder for gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet; der henviser til, at disse principper er afgørende og supplerende elementer for så vidt angår fremme af god forvaltningspraksis inden for EU-institutionerne, idet de sikrer større åbenhed i EU's funktionsmåde og beslutningsproces, og at de bør være de ledende principper for kulturen i de europæiske institutioner;

| E. | der henviser til, at borgernes tillid til EU's institutioner er af grundlæggende betydning for demokratiet, god forvaltningspraksis og effektiv beslutningstagning; der henviser til, at der er behov for at reducere ansvarlighedsmanglerne inden for EU og for at bevæge sig i retning af mere fælles former for kontrol, som kombinerer demokratisk tilsyn, kontrol og revision, samtidig med at gennemsigtigheden øges; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at borgernes tillid til EU's institutioner er af grundlæggende betydning for demokratiet, god forvaltningspraksis og effektiv beslutningstagning; der henviser til, at der er behov for at reducere ansvarlighedsmanglerne inden for EU og for at bevæge sig i retning af mere fælles former for kontrol, som kombinerer demokratisk tilsyn, kontrol og revision, samtidig med at gennemsigtigheden øges;

| F. | der henviser til, at uigennemsigtig og ensidig interesserepræsentation kan skabe fare for korruption og kan udgøre en betydelig trussel mod politiske beslutningstageres integritet og befolkningens tillid til EU-institutionerne; der henviser til, at korruption har betydelige finansielle konsekvenser og udgør en alvorlig trussel mod demokratiet, retsstaten og offentlige investeringer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at uigennemsigtig og ensidig interesserepræsentation kan skabe fare for korruption og kan udgøre en betydelig trussel mod politiske beslutningstageres integritet og befolkningens tillid til EU-institutionerne; der henviser til, at korruption har betydelige finansielle konsekvenser og udgør en alvorlig trussel mod demokratiet, retsstaten og offentlige investeringer;

| G. | der henviser til, at en retsakt som grundlag for et obligatorisk åbenhedsregister kræver en retslig definition af de aktiviteter, der henhører under registerets kompetenceområde, hvilket vil bidrage til at præcisere tvetydige definitioner og fortolkninger af gennemsigtighed, integritet og ansvarlighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en retsakt som grundlag for et obligatorisk åbenhedsregister kræver en retslig definition af de aktiviteter, der henhører under registerets kompetenceområde, hvilket vil bidrage til at præcisere tvetydige definitioner og fortolkninger af gennemsigtighed, integritet og ansvarlighed;

| H. | der henviser til, at der i visse lande allerede er blevet oprettet åbenhedsregistre; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i visse lande allerede er blevet oprettet åbenhedsregistre;

| I. | der henviser til, at alle Unionens borgere i overensstemmelse med kravet om gennemsigtighed i artikel 15, stk. 3, i TEUF sammenholdt med artikel 42 i chartret om grundlæggende rettigheder og EU-Domstolens faste retspraksis skal have aktindsigt i dokumenter fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer (5); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at alle Unionens borgere i overensstemmelse med kravet om gennemsigtighed i artikel 15, stk. 3, i TEUF sammenholdt med artikel 42 i chartret om grundlæggende rettigheder og EU-Domstolens faste retspraksis skal have aktindsigt i dokumenter fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer (5);

Obligatorisk brug af åbenhedsregistret i videst muligt omfang

| 1. | bifalder sit præsidiums afgørelse om at anmode administrationen om en udarbejde en model for alle ordførere for betænkninger og udtalelser med henblik på at udarbejde et lovgivningsmæssigt fodaftryk, hvoraf fremgår, hvilke repræsentanter for interessegrupper og organisationer, de har hørt; modellen bør ligeledes være tilgængelig som et it-redskab; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om sin revision af forretningsordenen af 13. december 2016, ifølge hvilken medlemmer bør tillægge sig den systematiske praksis kun at mødes med interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret, og opfordrer til, at møder mellem interesserepræsentanter og generalsekretærer, generaldirektørerne, og de politiske gruppers generalsekretærer omfattes; anmoder medlemmerne og deres medarbejdere om at kontrollere, om de interesserepræsentanter, de har til hensigt at mødes med, er registreret, og hvis dette ikke er tilfælde anmode dem om at blive registreret snarest muligt forud for mødet; opfordrer indtrængende Rådet til at indføre en tilsvarende bestemmelse, som omfatter de faste repræsentationer; finder det nødvendigt at pålægge registrerede i åbenhedsregistret at fremlægge dokumenter for at godtgøre, at de indgivne oplysninger er korrekte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at definitionen af, hvad der udgør et »møde med interesserepræsentanter«, blev fastsat i Kommissionens beslutning af 25. november 2014 om offentliggørelse af møder; minder om bestemmelserne om, hvilke oplysninger der kan tilbageholdes i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001; mener, at bestemmelserne om sådanne møder ikke bør begrænses til »bilaterale møder«, men også bør omfatte møder med internationale organisationer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at ordførere, skyggeordførere og udvalgsformænd bør offentliggøre deres møder med interesserepræsentanter, der er omfattet af åbenhedsregistrets anvendelsesområde, i forbindelse med de lovforslag, som henhører under deres ansvar, gennem et lovgivningsmæssigt fodaftryk, og at eventuelle undtagelser bør beskytte livet og friheden for informanter, der handler i god tro; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Præsidiet til at sørge for de nødvendige midler til at sætte medlemmerne i stand til at offentliggøre deres møder med interesserepræsentanter på deres onlineprofil på Parlamentets websted, hvis de ønsker det; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at udvide den praksis kun at mødes med organisationer og selvstændige, der er registeret i åbenhedsregistret, til alle relevante ansatte i Kommissionen (fra kontorchefniveau); |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at offentliggøre alle møder mellem relevante ansatte i Kommissionen, som er involveret i EU's politiske beslutningsproces, og eksterne organisationer, idet der tages hensyn til nødvendige databeskyttelsesregler; for andre ansatte, der er til stede på disse møder, bør der offentliggøres en henvisning til enheden eller tjenesten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | støtter Kommissionens opfordring til EU-institutionerne og deres ansatte samt til agenturerne om at afholde sig fra at invitere uregistrerede interesserepræsentanter, der falder ind under åbenhedsregisterets anvendelsesområde, som talere, give protektion til deres arrangementer eller afholde sådanne arrangementer i EU's lokaler og fra at gøre det muligt for dem at deltage i Kommissionens rådgivende organer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til at gøre alle oplysninger om interesserepræsentation ved EU-institutionerne, interesseerklæringer, bekræftede interessekonflikter og ekspertgrupper let tilgængelige for offentligheden via en onlinebaseret kvikskranke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at udvikle foranstaltninger, så der opnås en bedre balance ved at styrke underrepræsenterede interesser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at de medlemmer af Europa-Parlamentet, der bliver udpeget som ordførere, skyggeordførere eller udvalgsformænd, har et særligt ansvar for at være åbne med hensyn til deres kontakter til interesserepræsentanter på grund af den rolle, de spiller for EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at enheder, der er registreret i åbenhedsregistret, bør være forpligtet til rettidigt at ajourføre registeret om udgifter til sine registranters aktiviteter, der falder ind under registrets anvendelsesområde, når disse udgifter overstiger det niveau, der blev fastsat for den pågældende kategori; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at alle registrerede enheder bør være forpligtet til årligt i åbenhedsregistret at offentliggøre en liste over alle donorer og deres gaver på over 3 000 EUR med angivelse af arten og værdien af de enkelte donationer; enkeltstående donationer på en værdi på over 12 000 EUR, skal omgående indberettes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | gentager sit længe fremsatte krav om, at EU's åbenhedsregister bør styrkes ved hjælp af en retsakt, hvis det ikke er muligt at lukke alle smuthuller og sikre en fuldstændig obligatorisk registrering af alle interesserepræsentanter med en interinstitutionel aftale; mener, at forslaget til denne retsakt kan tage højde for de fremskridt, der er gjort i forbindelse med ændringer i den interinstitutionelle aftale og Parlamentets adfærdskodeks; minder Kommissionen om Parlamentets opfordring til Kommissionen i afgørelsen af 15. april 2014 om at fremsætte et lovforslag om indførelse af et obligatorisk register på grundlag af artikel 352 i TEUF inden udgangen af 2016; |
| --- | --- |

14.

| 15. | gentager sin opfordring til Rådet, herunder dets forberedende organer, om snarest muligt at tilslutte sig åbenhedsregisteret; opfordrer medlemsstaterne til at indføre lovgivning, der fremmer gennemsigtigheden af interesserepræsentation; opfordrer medlemsstaterne til at indføre regler, som forpligter interesserepræsentanter til at være åbne omkring, når deres kontakter med nationale politikere og den offentlige forvaltning har til formål at påvirke EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

15.

Gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet i kontakten med interesserepræsentanter

| 16. | minder om sin erklæring af 13. december 2016 om at fratage privilegier fra dem, der ikke er villige til at samarbejde i forbindelse med undersøgelser eller høringer og udvalgsmøder, der beskæftiger sig med undersøgelser; opfordrer Kommissionen til yderligere at ændre adfærdskodeksen for registrerede enheder for at tilskynde dem til yderst loyalt ikke at give utilstrækkelige eller misvisende oplysninger under sådanne høringer eller i udvalgene; mener, at enheder, der er registreret i åbenhedsregistret, i medfør af adfærdskodeksen bør forbydes at beskæftige personer eller organisationer, der skjuler, hvilke interesser eller parter, de repræsenterer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at professionelle konsulentvirksomheder, advokatfirmaer og selvstændige konsulenter bør angive det nøjagtige omfang af de aktiviteter, som er dækket af registeret, idet det samtidig anerkendes, at visse personer som følge af den nationale lovgivning i visse medlemsstater kan være forhindret i at opfylde kravene i åbenhedsregistret; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fastholder, at registrerede enheder, herunder advokatfirmaer og konsulentvirksomheder, bør give oplysninger om alle klienter, på hvis vegne de udøver interesserepræsentation, der falder ind under åbenhedsregisterets anvendelsesområde; bifalder de seneste afgørelser, der er truffet af forskellige advokatsammenslutninger om at anerkende forskellene mellem advokaters judicielle aktiviteter og andre aktiviteter, der falder ind under åbenhedsregisterets anvendelsesområde; opfordrer endvidere Rådet for Advokatsamfund i Den Europæiske Union (CCBE) til at opfordre sine medlemmer til at vedtage tilsvarende foranstaltninger, idet det samtidig anerkendes, at visse personer som følge af den nationale lovgivning i visse medlemsstater kan være forhindret i at opfylde kravene i åbenhedsregistret; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at der i nogle medlemsstater findes forskriftsmæssige regler for udøvelse af erhverv, som navnlig objektivt set forhindrer advokatfirmaer i selv at blive opført i åbenhedsregisteret og i forbindelse hermed at fremlægge de oplysninger om deres klienter, som registeret kræver; finder dog samtidig, at der består en betydelig risiko derved, at sådanne forskriftsmæssige bestemmelser også kan misbruges til at undgå offentliggørelse af oplysninger, der er påkrævet for at sikre korrekt indføring i registret; bifalder i denne forbindelse de faglige organisationers åbenbare beredvillighed til at indgå i partnerskab om i professionens interesse at sikre, at en sådan tilbageholdelse af oplysninger begrænses til, hvad lovgivningen objektivt tillader; opfordrer Kommissionen og Europa-Parlamentets formand til at sørge for et praktisk udfald af denne beredvillighed og til snarest muligt at indføje et resultat i den modificerede aftale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anmoder Præsidiet om i overensstemmelse med artikel 15 i TEUF samt artikel 11 i TEU at kræve registrering af ikke-registrerede organisationer og enkeltpersoner, der udfører opgaver, som falder inden for åbenhedsregistrets anvendelsesområde, inden de får adgang til Parlamentets bygninger; mener, at besøgsgrupper bør være undtaget herfra; fremhæver, at Parlamentet som de europæiske borgeres forsamling bør bevare en åben dør-politik over for borgerne, og at der ikke bør skabes unødvendige hindringer, som kan afholde borgerne fra at besøge dets bygninger; |
| --- | --- |

20.

| 21. | beklager, at ifølge Transparency International var mere end halvdelen af registreringerne i EU's frivillige lobbyregister i 2015 unøjagtige, ufuldstændige eller meningsløse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anmoder Præsidiet og generalsekretæren om at lette genaktiveringsprocessen, som er nødvendig for adgangskort til interesserepræsentanter, ved at oprette en særlig genaktiveringsfacilitet for at undgå overdreven ventetid for at få adgang til bygningerne; anmoder om, at restriktionen om, at ikke mere end fire indehavere af adgangspas kan få adgang til Parlamentets bygninger samtidigt, fjernes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | minder om dets afgørelse af 13. december 2016 om adgangskort til den nærmeste kreds og opfordrer generalsekretæren til at ændre bestemmelserne om adgangskort- og tilladelser til Parlamentets lokaler af 13. december 2013 og kræve, at alle personer over 18 år, der anmoder om et adgangskort til den nærmeste kreds, underskriver et dokument, som garanterer, at de ikke udøver aktiviteter, som falder inden for åbenhedsregisterets område; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anser det for påkrævet, at der omgående indføres et effektivt og passende system til at kontrollere de indgivne oplysninger til registeret for at sikre, at de oplysninger, som de registrerede afgiver, er meningsfulde, korrekte, ajourførte og fyldestgørende; opfordrer i den henseende til en væsentlig forhøjelse af midlerne til Enheden for Åbenhed i Europa-Parlamentet og til det fælles åbenhedsregistersekretariat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at registrerede enheders erklæringer bør kontrolleres af Enheden for Åbenhed og det fælles åbenhedsregistersekretariat hvert år på grundlag af et tilstrækkeligt antal stikprøver for at give meningsfulde, korrekte, ajourførte og fyldestgørende oplysninger; |
| --- | --- |

25.

| 26. | finder under henvisning til artikel 4, stk. 2, og artikel 5, stk. 2, i TEU, at demokratisk valgte og kontrollerede statslige institutioner på nationalt, regionalt og lokalt niveau og deres repræsentationer over for EU-institutionerne samt deres interne organer og formelle og uformelle foreninger og paraplyorganisationer, som udelukkende består af disse, ikke bør være omfattet af EU's åbenhedsregister, hvis de handler i offentlighedens interesse, da de er en del af EU's forvaltning på mange niveauer; |
| --- | --- |

26.

Beskyttelse af integriteten mod interessekonflikter

| 27. | opfordrer de EU-institutioner og EU-organer, som stadig ikke har en adfærdskodeks, til at udvikle en sådan hurtigst muligt; beklager, at Rådet og Det Europæiske Råd stadig ikke har vedtaget en adfærdskodeks for deres medlemmer; opfordrer indtrængende Rådet til at indføre en særlig etisk adfærdskodeks, herunder sanktioner, som adresserer de specifikke risici i forbindelse med de nationale delegerede; insisterer på, at Rådet i lige så høj grad skal stå til ansvar og arbejde lige så transparent som de andre organer; opfordrer ligeledes til vedtagelse af en adfærdskodeks for medlemmerne af og personalet i EU's to rådgivende organer, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg; opfordrer EU-agenturerne til at vedtage retningslinjer for en kohærent politik om forebyggelse og håndtering af interessekonflikter for bestyrelsesmedlemmer og direktører, eksperter i videnskabelige udvalg og medlemmer af klageudvalg/klagenævn og til at vedtage og implementere en klar politik om interessekonflikter, jf. køreplanen for opfølgningen på den fælles tilgang til EU's decentraliserede agenturer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | finder, at alle EU's tjenestemænd, herunder midlertidigt ansatte, akkrediterede parlamentariske assistenter, kontraktansatte og nationale eksperter, bør tilskyndes til at deltage i undervisning om, hvorledes man skal forholde sig til interesserepræsentanter og interessekonflikter; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger behovet for at styrke integriteten og forbedre den etiske ramme gennem klare og styrkede adfærdskodekser og etiske principper, således at det bliver muligt at udvikle en fælles og effektiv kultur, der er kendetegnet ved integritet i alle EU's institutioner og agenturer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | erkender, at svingdørseffekten kan være til skade for forholdet mellem institutionerne og interesserepræsentanter; opfordrer EU-institutionerne til at udvikle en systematisk og proportional tilgang til denne udfordring; mener, at alle bestemmelser vedrørende svingdørssituationer også bør gælde for Rådets formand; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til en stramning af begrænsningerne for tidligere medlemmer af Kommissionen ved at forlænge karensperioden til tre år og mindst gøre den bindende for alle aktiviteter, som falder inden for åbenhedsregistrets anvendelsesområde; |
| --- | --- |

31.

| 32. | finder, at afgørelser om højtstående embedsmænds og tidligere medlemmer af Kommissionens nye opgaver skal træffes af en myndighed, der er udpeget så uafhængigt som muligt af dem, der er påvirket af afgørelsen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | anmoder om, at alle EU-institutioner i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesregler årligt offentliggør oplysninger om højtstående embedsmænd, der har forladt EU's administration, og de opgaver, som de har påtaget sig; |
| --- | --- |

33.

| 34. | er af den opfattelse, at der bør overvejes en karensperiode på 18 måneder for eksterne medlemmer og ad hoc-medlemmer af Udvalget for Forskriftskontrol i forbindelse med bedre lovgivning og for medlemmer af Den Europæiske Investeringsbanks bestyrelse efter udløbet af udnævnelsesperioden, i hvilken de ikke må drive lobbyvirksomhed rettet mod medlemmer af EIB’s styrende organer og bankens ansatte for deres virksomhed, kunde eller arbejdsgiver; |
| --- | --- |

34.

Integritet og en afbalanceret sammensætning af ekspertgrupper

| 35. | støtter Kommissionens planer om at følge op på Ombudsmandens henstillinger til bekæmpelse af interessekonflikter i ekspertgrupper og støtter udtrykkeligt offentliggørelsen af et tilstrækkeligt detaljeret CV for hver ekspert, som er udpeget i kraft af vedkommendes personlige egenskaber, i registeret over ekspertgrupper og af en interesseerklæring for hver ekspert, som er udpeget i kraft af vedkommendes personlige kapacitet, i registeret over ekspertgrupper; |
| --- | --- |

35.

| 36. | støtter Ombudsmandens forslag om, at indførelse i åbenhedsregistret skal gøres til en forudsætning for at blive udnævnt til en ekspertgruppe for de medlemmer, der ikke er myndighedsrepræsentanter og ikke modtager hele eller størstedelen af deres øvrige indtægter fra statslige institutioner, som f.eks. universiteter, forudsat at disse ikke modtager finansiering fra interesserepræsentanter eller økonomiske og kommercielle aktører; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at en bestemmelse, som indeholder generelle kriterier for afgrænsningen af økonomiske og ikke-økonomiske interesser som henstillet af Ombudsmanden og baseret på eksperternes interesseerklæringer vil hjælpe Kommissionen med et mere afbalanceret valg af eksperter, som repræsenterer interesser; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer indtrængende Kommissionen til på sin hjemmeside at offentliggøre referater af ekspertgruppemøderne, herunder mangfoldigheden af de repræsenterede meninger; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at høringer behandler åbne spørgsmål frem for blot at forsøge at bekræfte en valgt politisk retning; |
| --- | --- |

39.

Integriteten af valget til Europa-Parlamentet

| 40. | mener, at i henhold til EU's valglovgivning skal nomineringer af kandidater inden for partierne gennemføres demokratisk, hemmeligt og med tilstrækkelig deltagelse fra medlemmernes side, og personer, der ved en endelig dom bliver kendt skyldige i korruption i forhold til EU's finansielle interesser eller inden for medlemsstaterne bør miste deres valgbarhed for en tidsperiode, som står i forhold til lovovertrædelsen; bemærker, at denne udelukkelsesprocedure allerede anvendes i visse medlemsstater; finder, at et nyt instrument, f.eks. et direktiv, bør fastsætte fælles minimumsstandarder for forskellige praksisser og retlige rammer inden for de forskellige medlemsstater vedrørende udelukkelse på grund af korruption; |
| --- | --- |

40.

Styrkelse af kommissærers juridiske ansvarlighed

| 41. | opfordrer Kommissionen til på grundlag af god praksis i medlemsstater med lovgivning for ministre og i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure at fremsætte en lovforslag, der fastlægger kommissærernes forpligtelser og rettigheder vedrørende gennemsigtighed; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer til, at afgørelsen om fastsættelse af ydelserne, herunder lønnen, til kommissærerne, der, lige siden De Europæiske Fællesskaber blev grundlagt, udelukkende er blevet truffet af Rådet, for fremtiden træffes inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure; |
| --- | --- |

42.

| 43. | henviser til, at nogle medlemsstater ikke har lovgivning om ministre, der udelukker muligheden for, at ministre samtidig kan være eneejere eller medejere af virksomheder; |
| --- | --- |

43.

Interessekonflikter i delt forvaltning og i tredjelande i forbindelse med forvaltning af EU-midler

| 44. | ser en betydelig interessekonflikt i muligheden for, at virksomheder, der ejes af EU-embedsmænd, kan ansøge om EU-midler eller kan modtage sådanne midler som underleverandører, mens ejerne og embedsmændene selv bærer ansvaret for både den korrekte anvendelse af midlerne og for at kontrollere deres anvendelse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at indføje en klausul i alle fremtidige EU-retsakter om betalinger, hvorefter virksomheder, der ejes af embedsmænd i Unionens medlemsstater og i tredjelande, ikke kan anmode om eller modtage nogen former for EU-støtte; |
| --- | --- |

45.

Opfyldelse af målet om fuld adgang til dokumenter og gennemsigtighed som et redskab til at sikre ansvarlighed i lovgivningsprocessen

| 46. | gentager sin opfordring til Kommissionen og Rådet i sin beslutning af 28. april 2016 om aktindsigt i perioden 2014-2015 (6), hvori den:






  — | opfordrede til, at anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1049/2001 blev udvidet til at omfatte alle de europæiske institutioner, som i øjeblikket ikke er dækket, såsom Det Europæiske Råd, Centralbanken, Domstolen og alle EU's organer og agenturer |
| --- | --- | --- |

46.

—

opfordrede til, at anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1049/2001 blev udvidet til at omfatte alle de europæiske institutioner, som i øjeblikket ikke er dækket, såsom Det Europæiske Råd, Centralbanken, Domstolen og alle EU's organer og agenturer

| — | opfordrede til, at institutionerne, agenturerne og andre organer fuldt ud overholder forpligtelserne til at føre fuldstændige registre over dokumenter i overensstemmelse med artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1049/2001 |
| --- | --- |

—

opfordrede til, at institutionerne, agenturerne og andre organer fuldt ud overholder forpligtelserne til at føre fuldstændige registre over dokumenter i overensstemmelse med artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1049/2001

| — | mente, at såfremt dokumenter er oprettet inden for rammerne af triloger, såsom dagsordener, sammendrag af resultater, mødereferater og generel tilgang i Rådet, vedrører sådanne dokumenter lovgivningsprocedurerne og bør i princippet ikke behandles anderledes end andre lovgivningsmæssige dokumenter og bør gøres direkte tilgængelige på Parlamentets websted |
| --- | --- |

—

mente, at såfremt dokumenter er oprettet inden for rammerne af triloger, såsom dagsordener, sammendrag af resultater, mødereferater og generel tilgang i Rådet, vedrører sådanne dokumenter lovgivningsprocedurerne og bør i princippet ikke behandles anderledes end andre lovgivningsmæssige dokumenter og bør gøres direkte tilgængelige på Parlamentets websted

| — | opfordrede til oprettelse af et fælles interinstitutionelt register, herunder en særlige database om status i igangværende lovgivningssager, som aftalt i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning |
| --- | --- |

—

opfordrede til oprettelse af et fælles interinstitutionelt register, herunder en særlige database om status i igangværende lovgivningssager, som aftalt i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning

| — | opfordrede Rådet til at offentliggøre protokoller fra møderne i Rådets arbejdsgrupper og andre dokumenter |
| --- | --- |

—

opfordrede Rådet til at offentliggøre protokoller fra møderne i Rådets arbejdsgrupper og andre dokumenter

| — | opfordrede Kommissionen til at oprette et register over al niveau 2-lovgivning, navnlig delegerede retsakter, og bemærkede, at arbejdet med oprettelsen var i gang, som aftalt i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning |
| --- | --- |

—

opfordrede Kommissionen til at oprette et register over al niveau 2-lovgivning, navnlig delegerede retsakter, og bemærkede, at arbejdet med oprettelsen var i gang, som aftalt i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning

| — | udtrykte sin overbevisning om behovet for at indføre en uafhængig tilsynsmyndighed til klassificering og afklassificering af dokumenter |
| --- | --- |

—

udtrykte sin overbevisning om behovet for at indføre en uafhængig tilsynsmyndighed til klassificering og afklassificering af dokumenter

| — | opfordrede til, at dagsordener og feedback fra udvalgskoordinatorernes møder og Præsidiets og Formandskonferencens møder gøres tilgængelige samt i princippet, at alle de dokumenterne, der henvises til i disse dagsordener, ligeledes gøres tilgængelige ved at offentliggøre dem på Parlamentets websted; |
| --- | --- |

—

opfordrede til, at dagsordener og feedback fra udvalgskoordinatorernes møder og Præsidiets og Formandskonferencens møder gøres tilgængelige samt i princippet, at alle de dokumenterne, der henvises til i disse dagsordener, ligeledes gøres tilgængelige ved at offentliggøre dem på Parlamentets websted;

Gennemsigtighed i EU's repræsentation udadtil og i EU’s forhandlinger

| 47. | bifalder EU-Domstolens seneste retspraksis, som forstærker Parlamentets ret til information om internationale aftaler samt institutionernes forpligtelse til at følge op på punkt 40 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning ved at forhandle sig frem til bedre samarbejde og udveksling af oplysninger; noterer sig, at forhandlingerne blev indledt i slutningen af 2016, og opfordrer i denne forbindelse Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til reelt at forpligte sig til at foretage alle de nødvendige bestræbelser på at nå til enighed så hurtigt som muligt med Parlamentet om et bedre samarbejde og udveksling af oplysninger med Parlamentet under hele livscyklussen for internationale aftaler, da dette vil bidrage til at øge legitimiteten og den demokratiske kontrol med EU's optræden udadtil; |
| --- | --- |

47.

| 48. | bemærker, at der ganske vist findes en interinstitutionel samarbejdsaftale mellem Parlamentet og Kommissionen, men at der ikke findes en tilsvarende ordning mellem Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger Kommissionens seneste indsats for at øge gennemsigtigheden i handelsforhandlingerne; mener dog, at Rådet og Kommissionen stadig bør forbedre deres arbejdsmetoder med henblik på et bedre samarbejde med Parlamentet for så vidt angår adgang til dokumenter, oplysninger og beslutningstagning for alle spørgsmål og forhandlinger vedrørende den fælles handelspolitik (f.eks. oplysninger om forhandlinger — herunder afgrænsning, mandater og udviklingen i forhandlingerne — den blandede eller eksklusive karakter af handelsaftaler og deres midlertidig anvendelse, aktiviteter og afgørelser truffet af organer oprettet ved handels- og/eller investeringsaftaler, ekspertmøder samt delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter); beklager i denne henseende, at Rådet ikke har gjort handelsmandaterne for alle de aftaler, der i øjeblikket er under forhandling, tilgængelige for medlemmerne af Europa-Parlamentet og offentligheden, men glæder sig over, at der endelig efter et års forhandlinger mellem Kommissionen og Parlamentet om adgang til dokumenter vedrørende forhandlingerne om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP) er indgået en operationel aftale om at give alle medlemmer af Europa-Parlamentet adgang, hvilket har gjort TTIP-forhandlingerne til de mest gennemsigtige nogensinde; glæder sig i denne henseende over Kommissionens Generaldirektorat for Handels ambition om at anvende det nuværende gennemsigtighedsinitiativ vedrørende TTIP som en model for alle handelsforhandlinger som skitseret i handelsstrategien »Handel for alle« og gennemføre denne; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at den demokratiske karakter af forvaltningen i EU som påpeget af EU-Domstolen indebærer et krav om gennemsigtighed, og at der, når der ikke er offentlig adgang til fortrolige oplysninger, som det er tilfældet i forbindelse med handelsforhandlinger, skal være adgang hertil for parlamentsmedlemmer, som kontrollerer handelspolitikken på vegne af borgerne; mener derfor, at adgang til klassificerede oplysninger er afgørende for Parlamentets kontrol, idet Parlamentet til gengæld bør overholde sin forpligtelse til at forvalte sådanne oplysninger korrekt; mener, at der bør være klare kriterier for mærkning af dokumenter som »klassificerede« for at undgå tvetydighed og vilkårlige afgørelser, og at dokumentet også bør deklassificeres, så snart klassificeringen ikke længere er nødvendig; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvorvidt et forhandlingsdokument kan offentliggøres, så snart det er færdiggjort internt; bemærker, at det tydeligt fremgår af EU-Domstolens praksis, at når et dokument fra en EU-institution er omfattet af en undtagelse fra retten til offentlig aktindsigt, skal institutionen klart forklare, hvorfor aktindsigt i dette dokument konkret og faktisk kunne skade den interesse, der er beskyttet ved undtagelsen, og at denne risiko skal være rimelig forudsigelig og ikke ren hypotetisk. opfordrer Kommissionen til at gennemføre anbefalingerne fra Den Europæiske Ombudsmand fra juli 2014 med særlig vægt på aktindsigt i alle forhandlinger og på offentliggørelse af mødereferater og optegnelser over møder med enkeltpersoner og organisationer, som falder inden for åbenhedsregistrets anvendelsesområde; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet og offentligheden om udkast til dagsordener for forhandlingsrunder forud for forhandlingerne, endelige dagsordener og rapporter efter forhandlingerne; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at EU skal tage føringen, når det handler om at fremme gennemsigtigheden i handelsforhandlinger, ikke kun hvad angår bilaterale processer, men også hvad angår plurilaterale og multilaterale processer, hvor det er muligt, med mindst samme grad af åbenhed som i de forhandlinger, der gennemføres inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO); understreger imidlertid, at Kommissionen ligeledes skal overtale forhandlingspartnerne til også at øge gennemsigtigheden med henblik på at sikre, at der bliver tale om en gensidig proces, hvor EU's forhandlingsposition ikke bringes i fare, og medtage den tilstræbte grad af gennemsigtighed i drøftelserne om afgrænsningen af forhandlingsgrundlaget med de potentielle forhandlingspartnere; understreger, at øget gennemsigtighed er til gavn for alle EU's forhandlingspartnere og interesserede parter på verdensplan, og at det kan styrke den globale støtte til et regelbaseret handelssystem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | minder om vigtigheden af, at lovgivningsprocessen i forbindelse med den fælles handelspolitik gør brug af Unionens statistikker i overensstemmelse med artikel 338, stk. 2, i TEUF, og af konsekvensanalyser og bæredygtighedsvurderinger, der opfylder de højeste standarder for upartiskhed og pålidelighed, som bør udgøre det ledende princip i alle de revisioner, der foretages inden for rammerne af Kommissionens politik om bedre regulering; mener, at sektorbaserede konsekvensanalyser vil give EU's handelsaftaler en højere grad af troværdighed og legitimitet; |
| --- | --- |

52.

| 53. | gentager sin opfordring til Kommissionen i sin beslutning af 12. april 2016 (7) om at udarbejde en europæisk adfærdskodeks vedrørende gennemsigtighed, integritet og ansvarlighed som rettesnor for de europæiske repræsentanters aktiviteter i internationale organisationer/organer; opfordrer til at fremme den politiske sammenhæng og koordinering blandt globale institutioner ved at indføre omfattende standarder for demokratisk legitimitet, gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet; er af den opfattelse, at EU bør strømline og kodificere sin repræsentation i multilaterale organisationer/organer for at øge gennemsigtigheden, integriteten og ansvarligheden for Unionens deltagelse i disse organer og dens indflydelse samt for at fremme den lovgivning, den har vedtaget gennem en demokratisk proces; opfordrer til at vedtage en interinstitutionel aftale, der sigter mod at formalisere dialoger mellem EU-repræsentanter og Parlamentet tilrettelagt sammen med Europa-Parlamentet, med henblik på at opstille retningslinjer for vedtagelsen af og sammenhæng i europæiske holdninger op til store globale forhandlinger; |
| --- | --- |

53.

Gennemsigtighed og ansvarlighed inden for området for offentlige udgifter

| 54. | mener, at der bør herske gennemsigtighed og ansvarlighed omkring dataene om budget og udgifter inden for EU, og at alle oplysninger derfor bør offentliggøres, herunder medlemsstaternes udgifter under delt forvaltning; |
| --- | --- |

54.

Gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med økonomisk styring i euroområdet

| 55. | mener, at afgørelser, som bliver truffet i Eurogruppen, i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, på »uformelle« møder i Økofin-Rådet og på eurotopmøder skal institutionaliseres, og der bør herske gennemsigtighed og ansvarlighed omkring dem, bl.a. via offentliggørelse af dagsordenerne og mødeprotokollerne, idet der skal findes en balance mellem gennemsigtighed og den nødvendige beskyttelse af Unionens eller en medlemsstats finansielle, monetære eller økonomiske politik; |
| --- | --- |

55.

Gennemsigtighed og ansvarlighed vedrørende EU's budget

| 56. | påpeger, at der i 2014 blev afsluttet i alt 40 sager mod ansatte og medlemmer af EU-institutionerne; understreger, at dette tal er meget lavt og viser, at svig og korruption ikke er udbredt inden for EU's institutioner (8); |
| --- | --- |

56.

| 57. | fremhæver, at i 2014 omhandlede de fleste sager om eventuelt svig, der blev indberettet til OLAF, anvendelsen af de europæiske strukturfonde (549 ud af 1 417 påstande); understreger, at OLAF anbefalede økonomisk inddrivelse af 476,5 mio. EUR fra strukturfondene i 2014; påpeger, at i 2014 blev 22,7 mio. EUR inddrevet af de relevante myndigheder efter OLAF's henstillinger; opfordrer medlemsstaterne til at prioritere korrekt tildeling af EU's midler og til at optimere bestræbelserne på at inddrive dem, når de ikke er tildelt korrekt (9); |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en gennemgang af den såkaldte sixpack og twopack for at give Europa-Parlamentet større beføjelser til at kontrollere vedtagelsen af centrale dokumenter i det europæiske semester og navnlig effektive midler til at garantere, at nærheds- og proportionalitetsprincippet overholdes; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer Eurogruppen til at inddrage Europa-Parlamentet i overvågningen af gennemførelsen af de aftalemæssige betingelser, der er indgået med en modtager af finansiel bistand tildelt af den europæiske stabilitetsmekanisme; |
| --- | --- |

59.

Beskyttelse af whistleblowere og bekæmpelse af korruption

| 60. | bifalder Den Europæiske Ombudsmands undersøgelse af, om EU-institutionerne lever op til deres forpligtelse til at indføre interne regler om whistleblowing; beklager, at Ombudsmanden har konstateret, at de fleste EU-institutioner stadig ikke på fyldestgørende vis har gennemført regler til beskyttelse af whistleblowere; påpeger, at det indtil videre kun er Parlamentet, Kommissionen, Ombudsmandens kontor og Revisionsretten, der har vedtaget sådanne regler; opfordrer til, at Parlamentet foretager en undersøgelse med henblik på at indføre en mekanisme til beskyttelse af akkrediterede parlamentariske assistenter, såfremt de bliver whistleblowere; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mener, at en effektiv beskyttelse af whistleblowere er et vigtigt våben til bekæmpelse af korruption, og gentager derfor sin opfordring af 25. november 2015 (10) til Kommissionen om »inden juni 2016 at fremsætte forslag om oprettelse af en EU-lovramme for en effektiv beskyttelse af whistleblowere og lignende« (11), under hensyntagen til vurderingen af reglerne på nationalt plan, med henblik på at sikre minimumsregler for beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

61.

| 62. | anmoder Kommissionen om at sikre en stringent anvendelse af foranstaltningerne vedrørende skønsbeføjelser og udelukkelse i forbindelse med offentlige udbud og om at sikre, at der i hvert enkelt tilfælde foretages en passende baggrundskontrol, samt at udelukkelseskriterierne anvendes til at udelukke virksomheder, hvis der foreligger en interessekonflikt, idet dette er af afgørende betydning for at beskytte institutionernes troværdighed; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mener, at whistleblowere alt for ofte er udsat for forfølgelse i stedet for støtte, selv inden for EU's institutioner; opfordrer Kommissionen til at fremlægge et ændringsforslag til den forordning, der regulerer Ombudsmandens arbejde, og at hun får den yderligere opgave at være et centralt kontaktpunkt for whistleblowere, der føler sig dårligt behandlet; opfordrer Kommissionen til at foreslå en passende forhøjelse af budgettet for Ombudsmanden, for at muliggøre denne nye krævende opgave; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer EU til fremskynde sin ansøgning om medlemskab af Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (Greco) og kræver, at Europa-Parlamentet løbende holdes underrettet om udviklingen for denne ansøgning; opfordrer Kommissionen til i rapporten at medtage en oversigt over de største problemer med korruption i medlemsstaterne, politiske henstillinger til at tackle dem og opfølgningsforanstaltninger, der skal træffes af Kommissionen, idet der tages særligt hensyn til korruptionens negative konsekvenser for det indre markeds funktion; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mener, at personer, der ved en endelig dom bliver kendt skyldige i korruption i EU, eller virksomheder, hvis ledere eller ejere ved endelig dom er blevet kendt skyldige i korruption eller uretmæssig tilegnelse af offentlige midler til gavn for deres virksomhed, i mindst tre år bør være afskåret fra at indgå offentlige kontrakter med Den Europæiske Union og fra at få adgang til EU-midler; opfordrer Kommissionen til at revidere sit udelukkelsessystem; understreger, at virksomheder, der af Kommissionen udelukkes fra udbudsprocedurer om EU-midler, automatisk bør opføres på en offentlig liste for bedre at beskytte EU's finansielle interesser og give offentligheden større mulighed for kontrol; |
| --- | --- |

65.

| 66. | bemærker, at siden Den Europæiske Union tiltrådte FN's konvention mod korruption (UNCAC) den 12. november 2008, har den ikke deltaget i peer review-mekanismen i henhold til konventionen og har heller ikke har taget det første skridt til udførelse af en selvevaluering af, hvordan den varetager sine forpligtelser i henhold til konventionen; opfordrer Den Europæiske Union til at opfylde sine forpligtelser i henhold til FN's konvention mod korruption ved at gennemføre en selvevaluering af, hvordan den varetager sine forpligtelser i henhold til konventionen, og ved at deltage i peer review-mekanismen; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre sin næste rapport om bekæmpelse af korruption i EU snarest muligt og tilføje et kapitel om EU's institutioner heri; opfordrer Kommissionen til at foretage yderligere analyser på både EU-institutions- og medlemsstatsniveau af det miljø, hvori politikkerne gennemføres, med henblik på at identificere iboende kritiske faktorer, sårbare områder og risikofaktorer, der er befordrende for korruption; |
| --- | --- |

66.

| 67. | minder om sin holdning af 16. april 2014 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (12) og opfordrer til en hurtig beslutning i denne forbindelse; |
| --- | --- |

67.

Integritet i EU-regulering

| 68. | opfordrer Kommissionen til at undersøge systemiske sikkerhedsforanstaltninger for at undgå interessekonflikter på området for regulering af industriprodukter og håndhævelse af politikker; opfordrer Kommissionen til at imødegå den nuværende strukturelle interessekonflikt i forbindelse med den offentlige risikovurdering af regulerede produkter, nærmere bestemt den situation, hvor vurderingen af disse produkter i et stort omfang eller fuldstændig er baseret på undersøgelser, der er foretaget af ansøgere eller tredjeparter, som er betalt af disse, mens uafhængige forskningsresultater alt for ofte tilsidesættes eller afvises; fastholder, at producenter fortsat skal fremlægge undersøgelser med omkostningsfordeling mellem store virksomheder og SMV'er baseret på forholdsmæssige markedsandele for at sikre retfærdighed, men at alle vurderingsansvarlige bør være forpligtet til at tage fuldt ud hensyn til peerevaluerede uafhængige forskningsresultater i deres vurderinger; opfordrer Kommissionen til især at gennemgå sin meddelelse fra 2002 om generelle principper og minimumsstandarder ved Kommissionens høring af interesserede parter; foreslår for at imødegå de problemer, der opstår som følge af den selektive undertrykkelse af ugunstige forskningsresultater, at forudgående registrering af videnskabelige undersøgelser og forsøg med angivelse af deres omfang og forventede afslutningsdato kan være en forudsætning for input i lovgivningsmæssige og politiske processer; understreger, at det for at sikre fornuftig og uafhængig videnskabelig rådgivning i forbindelse med fastlæggelse af politikker er nødvendigt at afsætte tilstrækkelige ressourcer til udviklingen af intern ekspertise i de specialiserede EU-agenturer, herunder muligheden for at gennemføre forskning og forsøg, der kan publiceres, og dermed gør det mere attraktivt at arbejde i den offentlige forvaltning i forbindelse med lovgivningsmæssig rådgivning, uden at det afbryder forskeres akademiske karriereforløb; |
| --- | --- |

68.

Styrkelse af Kommissionens og dens agenturers ansvar over for Parlamentet

| 69. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en forordning vedrørende alle EU-agenturer, som giver Parlamentet kompetence til at deltage i fælles beslutningstagning ved udnævnelse eller afskedigelse af direktørerne for disse agenturer samt en direkte ret til at udspørge og høre dem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | fremhæver behovet for uafhængige eksperter i EU-agenturerne og for, at der lægges større vægt på fjernelse af interessekonflikter inden for agenturernes paneler; påpeger, at eksperter fra en række agenturer, herunder Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), i øjeblikket ikke bliver betalt; opfordrer til, at eksperter i kontrolorganer, der f.eks. repræsenterer nonprofitorganisationer eller den akademiske verden, modtager passende godtgørelse; understreger, at det er nødvendigt at afsætte tilstrækkelige ressourcer til udviklingen af intern ekspertise i de specialiserede EU-agenturer; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer EFSA, Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) til snarest muligt at revidere deres uafhængighedspolitikker for eksplicit at garantere deres fuldstændige uafhængighed af de økonomiske sektorer, de kontrollerer, og for at undgå interessekonflikter blandt medarbejdere og eksperter; |
| --- | --- |

71.

| 72. | støtter de nationale parlamenters praksis med at indbyde medlemmer af Kommissionen for at udspørge dem; |
| --- | --- |

72.

| 73. | minder om, at muligheden for at oprette et undersøgelsesudvalg er et karakteristisk træk for parlamentariske systemer verden over, og at Lissabontraktaten i artikel 226, stk. 3 i TEUF fastsætter en særlig lovgivningsprocedure med henblik på at vedtage en forordning om retten til undersøgelse; understreger, at i henhold til princippet om loyalt samarbejde bør Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedtage den nye forordning; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer til, at Rådet og Kommissionen træffer en hurtig afgørelse om Parlamentets forslag af 23. maj 2012 til en forordning om de nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse (13); |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0376.

(2)  EUT C 271 E af 12.11.2009, s. 48.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0203.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0484.

(5)  EU-Domstolens dom af 21. september 2010, Kongeriget Sverige mod Association de la presse internationale ASBL (API) og Europa-Kommissionen (sag C-514/07), Association de la presse internationale ASBL (API) mod Europa-Kommissionen (sag C-528/07) samt Europa-Kommissionen mod Association de la presse internationale ASBL (API) (sag C-532/07), forenede sager C-514/07 P, C-528/07 P og C-532/07 P), ECLI:EU:C:2010:541.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0202.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0108.

(8)  OLAF-rapport 2014, den femtende rapport fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, 1. januar til 31. december 2014.

(9)  Ibid.

(10)  Se beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0408).

(11)  Ibid, punkt 144.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0427.

(13)  EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 41.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/131

---

P8_TA(2017)0359

Fremtidigt Erasmus+-program

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om fremtiden for programmet Erasmus+ (2017/2740(RSP))

(2018/C 337/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 2. februar 2017 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. februar 2017 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om Erasmus+ og andre redskaber til fremme af mobiliteten i forbindelse med erhvervsuddannelse — en livslang læringstilgang (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om Erasmus+ og andre redskaber til fremme af mobiliteten i forbindelse med erhvervsuddannelse — en livslang læringstilgang (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om betydningen af interkulturel dialog, kulturel mangfoldighed og uddannelse for fremme af EU's grundlæggende værdier (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om betydningen af interkulturel dialog, kulturel mangfoldighed og uddannelse for fremme af EU's grundlæggende værdier (4),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fremtiden for programmet Erasmus + (O-000062/2017 — B8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fremtiden for programmet Erasmus + (O-000062/2017 — B8-0326/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at i den nuværende kontekst bør 30-året for programmet Erasmus+ ikke blot være en anledning til fejring, men også en lejlighed til at overveje, hvordan programmet kan gøres mere tilgængeligt og inklusivt og forbedre europæiske borgeres og organisationers udvikling inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at i den nuværende kontekst bør 30-året for programmet Erasmus+ ikke blot være en anledning til fejring, men også en lejlighed til at overveje, hvordan programmet kan gøres mere tilgængeligt og inklusivt og forbedre europæiske borgeres og organisationers udvikling inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt;

| B. | der henviser til, at uddannelse er en grundlæggende menneskerettighed og et offentligt gode, som alle ansøgere bør have adgang til, især studerende med en lavere indtægt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at uddannelse er en grundlæggende menneskerettighed og et offentligt gode, som alle ansøgere bør have adgang til, især studerende med en lavere indtægt;

| 1. | understreger, at Erasmus er et af EU's mest succesrige programmer og et vigtigt redskab til at støtte aktiviteter på områderne uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt og til at bringe EU tættere på borgerne; anerkender den yderst positive indvirkning, programmet har haft på det personlige og professionelle liv for mere end 9 000 000 deltagere i og uden for Europa, herunder i nabolandene og kandidatlandene, i løbet af de sidste 30 år; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger betydningen af Erasmus+, som gennem mobilitet og strategisk samarbejde har bidraget til at forbedre kvaliteten af uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner i EU og øge konkurrenceevnen i den europæiske uddannelsessektor, skabe en stærk europæisk videnøkonomi og nå Europa 2020-målene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at programmet Erasmus+ og dets efterfølger især bør fokusere på livslang læring og mobilitet, der omfatter formel, ikke-formel og uformel uddannelse, og at det derved kan støtte udviklingen af færdigheder og nøglekompetencer for personlig, social og faglig tilfredsstillelse, hvilket går hånd i hånd med fremme af demokratiske værdier, social samhørighed, aktivt medborgerskab og integration af migranter og flygtninge i en bredere interkulturel dialog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger behovet for en sammenhængende tilgang til uddannelses-, erhvervsuddannelses-, ungdoms- og idrætspolitik med henblik på læring på tværs af sektorer, navnlig gennem muligheder og synergier med andre EU-fonde og -programmer; bemærker i denne forbindelse, at den kommende fornyelse af rammen for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet er en ideel lejlighed til at afstemme prioriteterne for efterfølgeren til Erasmus+ med den nye EU-strategi for unge og andre EU-finansierede programmer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at Erasmus+ også bør ses som et nøgleinstrument i EU's strategi for at fremme målene for bæredygtig udvikling på verdensplan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, i betragtning af at mobiliteten mellem uddannelsesinstitutioner og -organisationer på kontinentet og i Det Forenede Kongerige er omfangsrig og betydningsfuld, at forhandlingerne om brexit bør føre til en gensidigt tilfredsstillende aftale om status for studerende og lærere fra EU, der deltager i Erasmus+-mobilitetsprogrammer i Det Forenede Kongerige og omvendt; |
| --- | --- |

6.

Ungdomsarbejdsløshed og personlig og social tilfredsstillelse

| 7. | er af den opfattelse, at programmet Erasmus+ har udviklet sig betydeligt og givet flere deltagere mulighed for at drage fordel af programmet og hjulpet dem med at forbedre deres viden og lukke hullerne i deres færdigheder og kompetencer, navnlig med udvidelsen af Erasmus+ til frivilligt arbejde, uformelle og ikke-formelle uddannelsessektorer samt udvidelsen af dets geografiske anvendelsesområde ud over EU's grænser; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anerkender, at mobile studerende på videregående uddannelser har dobbelt så stor sandsynlighed for at være i beskæftigelse et år efter afsluttet uddannelse end ikke-mobile jævnaldrende, og næsten 90 % (5) af alle i erhvervsuddannelse, der har deltaget i et mobilitetsprogram, siger, at deres mulighed for ny beskæftigelse er steget som følge af disse erfaringer; bemærker dog med beklagelse, at unge er i størst fare for arbejdsløshed; anerkender derfor behovet for, at Erasmus+ yder kraftig støtte til aktioner, der sigter mod bedre beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at frivilligt arbejde fremmer udviklingen af aktivt medborgerskab og samtidig bidrager til at øge deltagernes chancer for at finde et job; understreger derfor, at finansieringen under programmet Erasmus+ bør indgå i en bredere politisk strategi, der tager sigte på at skabe et gunstigt miljø for frivilligt arbejde i Europa, der ikke overlapper, men styrker eksisterende vellykkede initiativer; minder imidlertid om, at potentielle kvalitetsjob aldrig kan erstattes med ulønnet frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | påpeger, at Erasmus+ bør fokusere på innovation og udvikling og lægge større vægt på fremme af centrale færdigheder og kompetencer såsom selvtillid, kreativitet, iværksætterkultur, tilpasningsevne, kritisk tænkning, kommunikationsfærdigheder, teamwork og evnen til at leve og arbejde i et multikulturelt miljø; fremhæver, at disse kompetencer kan udvikles mere fuldstændigt ved hjælp af en afbalanceret kombination af formel, ikke-formel og uformel læring, og at erhvervelsen af nøglekompetencer er afgørende fra en meget ung alder og bør styrkes yderligere gennem øget investering i foranstaltninger rettet mod mobilitet i de tidligere faser af almen uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at Erasmus+ bør fremme stærkere forbindelser mellem uddannelsesinstitutionerne og erhvervslivet med henblik på at øge deltagernes færdigheder og beskæftigelsesegnethed samt konkurrenceevnen i den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger Erasmus+-erhvervsuddannelsernes rolle i at hjælpe deltagerne med at udvikle færdigheder og erhverve den erfaring, der kræves på arbejdsmarkedet, og dermed bidrage til øget beskæftigelsesegnethed og social integration; opfordrer til forbedringer af Erasmus+-erhvervsuddannelserne med henblik på at gøre dem mere moderne, tilgængelige, forenklede og egnede til den digitale tidsalder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anerkender det store potentiale for at udvide erhvervsuddannelsesstuderendes mobilitet til kortvarige og længerevarende (Erasmus Pro-)praktikophold for at styrke EU's bidrag til bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke mulighederne for erhvervsuddannelsesstuderendes mobilitet og programmets lærlingeuddannelsesdimension, både i anerkendelse af lærlingeuddannelsernes iboende værdi og for at fremme nationale reformer for at udvikle faglig uddannelse og kvalifikationer og fremme deres anerkendelse; bekræfter samtidig, at et praktikophold er en uddannelsesmulighed, der ikke er en erstatning for lønnet arbejde; |
| --- | --- |

13.

Social inklusion og tilgængelighed

| 14. | beklager, at mindre end 5 % af de unge europæere får gavn af programmet på grund af samfundsøkonomiske faktorer, begrænset finansiering, voksende ulighed mellem og i medlemsstaterne samt de indviklede ansøgningsprocedurer og den administrative forvaltning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre programmet mere åbent og tilgængeligt, skabe bedre resultater for de endelige støttemodtagere og yde størst mulig støtte, navnlig til personer fra ugunstige vilkår og personer med særlige behov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre Erasmus+ endnu mere inkluderende for at nå ud til unge mennesker via forskellige, navnlig digitale, instrumenter og organisationer, herunder formelle og ikke-formelle uddannelsesinstitutioner på alle niveauer, ungdomsorganisationer, kunst- og idrætsorganisationer på græsrodsniveau, frivillige organisationer og andre interessenter i civilsamfundet, ved at integrere strategien for inklusion og mangfoldighed gennem programmet og fokusere på personer med særlige behov og begrænsede muligheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at en manglende koordinering og overførsel af rettigheder mellem EU's sociale systemer udgør en alvorlig hindring for mobiliteten for personer med handicap på trods af bestræbelser på at gøre Erasmus+-programmer og andre mobilitetsinitiativer mere inklusive; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke samarbejdet og dermed forbedre mobiliteten for sårbare personer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | erkender, at en af de største hindringer for at inddrage flere studerende i mobilitet inden for de videregående uddannelser er den manglende klarhed og konsekvens i anerkendelsen af meritpoint, der er opnået under mobilitetsopholdet, inden for det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS); opfordrer medlemsstaterne og de kompetente myndigheder, navnlig de videregående uddannelsesinstitutioner, til fuldt ud at gennemføre aftaler om læring som en obligatorisk del af mobilitetsprocessen og at sikre en smidig anerkendelse af ECTS-meritpoint, der er opnået under Erasmus+-mobilitetsperioder inden for videregående uddannelser; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at de yngre generationer bør få bedre muligheder for at udforme fremtiden for programmet, da de er bedst placeret til at styrke dets visioner og løfte det op på næste niveau i overensstemmelse med deres nuværende og fremtidige behov og de udfordringer, de står over for, når de arbejder, studerer og udfører frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til en vis grad af fleksibilitet ved udformningen af det nye program for at sikre, at det er i stand til at reagere hurtigt på nye udfordringer og strategiske prioriteter på europæisk og internationalt plan; fremhæver, at alle nye initiativer bør supplere de eksisterende initiativer og bør udstyres med et budget, der er tilstrækkeligt til at sikre, at de fungerer effektivt; |
| --- | --- |

19.

Europæisk identitet og aktivt medborgerskab

| 20. | er af den faste overbevisning, at programmet Erasmus+ bør fortsætte med at fremme aktivt medborgerskab, folkeoplysning og interkulturel forståelse samt udvikle en følelse af europæisk identitet; insisterer derfor på, at alle mobilitetsaktiviteter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse og formel og ikke-formel læring, der finansieres gennem Erasmus+, også gør de unge bevidste om merværdien ved det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og tilskynder dem til at deltage i europæiske spørgsmål; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at når det er relevant, kan indarbejdning af uddannelsesmæssig mobilitet som en del af programmerne for videregående uddannelser og erhvervsuddannelse være til gavn for både de studerendes personlige og faglige udvikling og fremme mellemfolkelig forståelse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at udvikle et europæisk eCard for studerende, der giver dem adgang til tjenester i hele Europa; |
| --- | --- |

22.

Programmets finansiering

| 23. | beklager, at den lave succesrate for projekter, der er iværksat under visse Erasmus+-aktioner, de begrænsede tilskud og den store efterspørgsel efter programdeltagelse kan bringe gennemførelsen af Erasmus+ som et EU-flagskibsprogram i fare; er overbevist om, at Erasmus+ i sidste ende bør rettes mod alle unge, og at disse højere ambitioner til den næste programmeringsperiode for Erasmus+ kræver betydelig ekstra finansiering, hvilket bør afspejles i en forhøjelse af budgettet med henblik på at frigøre programmets fulde potentiale; opfordrer derfor medlemsstaterne, Kommissionen og de relevante interessenter til at skabe stærkere og mere synlig støtte til Erasmus-programmet som forberedelse på forhandlingerne om den kommende flerårige finansielle ramme (FFR); |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger betydningen af en smidig indførelse af det nye Erasmus+-program med et strategisk planlagt budget fra starten; tilskynder til anvendelse af regionale og sociale fonde til at øge medlemsstaternes finansielle bidrag til mobilitetstilskud under Erasmus+; minder om, at en konsekvent anvendelse af reglerne for programmet på tværs af de nationale agenturer, herunder overholdelse af fælles kvalitetsstandarder, projektevaluering og administrative procedurer, er afgørende for at sikre en sammenhængende gennemførelse af programmet Erasmus+; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0018.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0107.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0005.

(5)  Erasmus+-betjeningspanelet, data fra den 28. marts 2017; se: http://www.ecvet-secretariat.eu/en/system/files/documents/3727/eu-vet-policy-context.pdf, s. 29.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/135 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/135

---

P8_TA(2017)0360

En ny dagsorden for færdigheder for Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2017 om en ny dagsorden for færdigheder for Europa (2017/2002(INI))

(2018/C 337/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14 og 15, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14 og 15,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, der blev ratificeret af EU i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, der blev ratificeret af EU i 2010,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (2),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (3),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 15. februar 2016 om integration af langtidsledige på arbejdsmarkedet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 15. februar 2016 om integration af langtidsledige på arbejdsmarkedet (4),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om effektiv læreruddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om effektiv læreruddannelse,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om kvalitetssikring til støtte for uddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. maj 2014 om kvalitetssikring til støtte for uddannelse,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (5),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (6),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 28. juni 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 28. juni 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald (7),

| — | der henviser til Rådets resolution af 28. november 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 28. november 2011 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (8),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. juni 2011 om førskolepædagogik: Hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. juni 2011 om førskolepædagogik: Hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden,

| — | der henviser til Rådets resolution af 15. november 2007 om de nye kvalifikationer til nye job (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 15. november 2007 om de nye kvalifikationer til nye job (9),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om mindskelse af skolefrafald og fremme af succes i skolen (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om mindskelse af skolefrafald og fremme af succes i skolen (10),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. februar 2013 om investering i uddannelse — et svar på »Nytænkning på uddannelsesområdet: investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater og den årlige vækstundersøgelse 2013« (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. februar 2013 om investering i uddannelse — et svar på »Nytænkning på uddannelsesområdet: investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater og den årlige vækstundersøgelse 2013« (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (13),

| — | der henviser til omtalen af digitale færdigheder i Kommissionens meddelelse af 19. april 2016: »Digitalisering af EU's industri — Fuldt udbytte af det digitale indre marked« (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

der henviser til omtalen af digitale færdigheder i Kommissionens meddelelse af 19. april 2016: »Digitalisering af EU's industri — Fuldt udbytte af det digitale indre marked« (COM(2016)0180),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2012 med titlen »Nytænkning på uddannelsesområdet: Investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater« (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2012 med titlen »Nytænkning på uddannelsesområdet: Investering i kvalifikationer for bedre socioøkonomiske resultater« (COM(2012)0669),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om Erasmus+ og andre redskaber til fremme af mobiliteten i forbindelse med erhvervsuddannelse — en livslang læringstilgang (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om Erasmus+ og andre redskaber til fremme af mobiliteten i forbindelse med erhvervsuddannelse — en livslang læringstilgang (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om politikker for kompetenceudvikling til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om politikker for kompetenceudvikling til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 om grønt beskæftigelsesinitiativ: Udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 om grønt beskæftigelsesinitiativ: Udnyttelse af jobskabelsespotentialet i den grønne økonomi (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om fremme af unges iværksættervirksomhed via uddannelse og erhvervsuddannelse (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om fremme af unges iværksættervirksomhed via uddannelse og erhvervsuddannelse (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om skabelse af et konkurrencedygtigt EU-arbejdsmarked for det 21. århundrede: at matche færdigheder og kvalifikationer med efterspørgsel og jobmuligheder som en måde at komme ud af krisen på (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om skabelse af et konkurrencedygtigt EU-arbejdsmarked for det 21. århundrede: at matche færdigheder og kvalifikationer med efterspørgsel og jobmuligheder som en måde at komme ud af krisen på (18),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020 (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020 (19),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om, hvilken rolle førskoleundervisningen og primæruddannelsen spiller i skabelsen af kreativitet, innovation og digital kompetence, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om, hvilken rolle førskoleundervisningen og primæruddannelsen spiller i skabelsen af kreativitet, innovation og digital kompetence,

| — | der henviser til udkast til Rådets konklusioner af 20. februar 2017 om forbedring af kvinders og mænds færdigheder og kompetencer på EU's arbejdsmarked (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets konklusioner af 20. februar 2017 om forbedring af kvinders og mænds færdigheder og kompetencer på EU's arbejdsmarked (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om betydningen af interkulturel dialog, kulturel mangfoldighed og uddannelse for fremme af EU's grundlæggende værdier (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om betydningen af interkulturel dialog, kulturel mangfoldighed og uddannelse for fremme af EU's grundlæggende værdier (21),

| — | der henviser til Kommissionens vejledning om et socialt Europa af marts 2013 om social økonomi og sociale virksomheder’ (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens vejledning om et socialt Europa af marts 2013 om social økonomi og sociale virksomheder’ (22),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) dagsorden for anstændigt arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) dagsorden for anstændigt arbejde,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om EU-strategirammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om EU-strategirammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 (23),

| — | under henvisning til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse SOC/546 af 22. februar 2017, |
| --- | --- |

—

under henvisning til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse SOC/546 af 22. februar 2017,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0276/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0276/2017),

| A. | der henviser til, at rettigheden til adgang til erhvervsuddannelse og livslang læring er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at rettigheden til adgang til erhvervsuddannelse og livslang læring er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| B. | der henviser til, at færdigheder har en strategisk betydning for beskæftigelsesegnethed, vækst, innovation og social samhørighed, at jobbenes grad af kompleksitet er stigende i alle sektorer og erhverv, og at der er inflation i den relative efterspørgsel efter kvalifikationer, selv for lavtkvalificerede job; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at færdigheder har en strategisk betydning for beskæftigelsesegnethed, vækst, innovation og social samhørighed, at jobbenes grad af kompleksitet er stigende i alle sektorer og erhverv, og at der er inflation i den relative efterspørgsel efter kvalifikationer, selv for lavtkvalificerede job;

| C. | der henviser til, at velstand og bevarelse af vores tilkæmpede sociale rettigheder alene er baseret på vores samfunds færdigheder og knowhow; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at velstand og bevarelse af vores tilkæmpede sociale rettigheder alene er baseret på vores samfunds færdigheder og knowhow;

| D. | der henviser til, at lavtkvalificerede borgere har en større risiko for arbejdsløshed og social udstødelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at lavtkvalificerede borgere har en større risiko for arbejdsløshed og social udstødelse;

| E. | der henviser til, at de lande, der har den højeste andel af voksne med et lavt beherskelsesniveau inden for grundlæggende færdigheder og digitale færdigheder, har lavere arbejdsproduktivitet og i sidste ende ringere udsigter til vækst og konkurrencedygtighed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de lande, der har den højeste andel af voksne med et lavt beherskelsesniveau inden for grundlæggende færdigheder og digitale færdigheder, har lavere arbejdsproduktivitet og i sidste ende ringere udsigter til vækst og konkurrencedygtighed;

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet er enigt i og støtter Kommissionens bestræbelser på at investere i menneskelig kapital som en grundlæggende ressource for konkurrenceevnen i EU og til, at den nødvendige forudsætning for kvaliteten af uddannelse er kvaliteten af lærere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet er enigt i og støtter Kommissionens bestræbelser på at investere i menneskelig kapital som en grundlæggende ressource for konkurrenceevnen i EU og til, at den nødvendige forudsætning for kvaliteten af uddannelse er kvaliteten af lærere;

| G. | der henviser til, at mange lavtkvalificerede job nu kræver større læse-, skrive- og regnefærdigheder samt andre grundlæggende færdigheder, og at selv lavtkvalificerede job servicesektoren i stigende grad omfatter mere krævende ikke-rutinemæssige opgaver (24); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mange lavtkvalificerede job nu kræver større læse-, skrive- og regnefærdigheder samt andre grundlæggende færdigheder, og at selv lavtkvalificerede job servicesektoren i stigende grad omfatter mere krævende ikke-rutinemæssige opgaver (24);

| H. | der henviser til, at omkring 70 millioner voksne ifølge den seneste undersøgelse fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) som led i Programmet for international evaluering af voksnes kompetencer (PIAAC) mangler grundlæggende færdigheder, såsom læsning, skrivning og regning, hvilket udgør en hindring for, at disse personser kan finde et anstændigt job og levestandard; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at omkring 70 millioner voksne ifølge den seneste undersøgelse fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) som led i Programmet for international evaluering af voksnes kompetencer (PIAAC) mangler grundlæggende færdigheder, såsom læsning, skrivning og regning, hvilket udgør en hindring for, at disse personser kan finde et anstændigt job og levestandard;

| I. | der henviser til, at 49 % af alle job (herunder både nye job og genbesættelser) i EU i 2025 vil kræve kvalifikationer på højt niveau, 40 % kvalifikationer på mellemniveau, mens kun 11 % vil kræve kvalifikationer på lavt niveau eller ingen kvalifikationer (25); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 49 % af alle job (herunder både nye job og genbesættelser) i EU i 2025 vil kræve kvalifikationer på højt niveau, 40 % kvalifikationer på mellemniveau, mens kun 11 % vil kræve kvalifikationer på lavt niveau eller ingen kvalifikationer (25);

| J. | der henviser til, at udvidet adgang til livslang læring kan åbne nye muligheder for aktiv inddragelse og øget deltagelse i samfundet, navnlig for lavt kvalificerede, arbejdsløse, personer med særlige behov, ældre personer og indvandrere; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at udvidet adgang til livslang læring kan åbne nye muligheder for aktiv inddragelse og øget deltagelse i samfundet, navnlig for lavt kvalificerede, arbejdsløse, personer med særlige behov, ældre personer og indvandrere;

| K. | der henviser til, at medlemsstaterne skal finde nye måder, hvorpå de kan beskytte og fremme mere langsigtet investering inden for uddannelse, forskning, innovation, energi og klima og investere i modernisering af uddannelsessystemerne, herunder livslang læring; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at medlemsstaterne skal finde nye måder, hvorpå de kan beskytte og fremme mere langsigtet investering inden for uddannelse, forskning, innovation, energi og klima og investere i modernisering af uddannelsessystemerne, herunder livslang læring;

| L. | der henviser til, at EU er en platform med den bedste position til at udveksle bedste praksis og støtte fælles læring mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU er en platform med den bedste position til at udveksle bedste praksis og støtte fælles læring mellem medlemsstaterne;

| M. | der henviser til, at artikel 165 og 166 i TEUF lægger ansvaret for den almene uddannelse samt videregående uddannelse og erhvervsuddannelse hos medlemsstaterne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at artikel 165 og 166 i TEUF lægger ansvaret for den almene uddannelse samt videregående uddannelse og erhvervsuddannelse hos medlemsstaterne;

| N. | der henviser til, at samarbejdet om uddannelse på europæisk plan er en frivillig proces, hvori uddannelsesområdet grundlæggende adskiller sig fra det mere fællesskabsliggjorte uddannelsesområde; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at samarbejdet om uddannelse på europæisk plan er en frivillig proces, hvori uddannelsesområdet grundlæggende adskiller sig fra det mere fællesskabsliggjorte uddannelsesområde;

| O. | der henviser til, at færdigheder og kompetence går hånd i hånd, og at forbindelsen mellem dem bør styrkes yderligere i den nye dagsorden for færdigheder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at færdigheder og kompetence går hånd i hånd, og at forbindelsen mellem dem bør styrkes yderligere i den nye dagsorden for færdigheder;

| P. | der henviser til, at udviklingen af fremtidsorienterede sektorer har en afgørende rolle for de påkrævede typer af færdigheder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at udviklingen af fremtidsorienterede sektorer har en afgørende rolle for de påkrævede typer af færdigheder;

| Q. | der henviser til, at undersøgelsen om europæiske færdigheder og arbejdspladser viste, at ca. 45 % af EU's voksne arbejdstagere mener, at deres kvalifikationer enten kan udvikles eller anvendes bedre på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at undersøgelsen om europæiske færdigheder og arbejdspladser viste, at ca. 45 % af EU's voksne arbejdstagere mener, at deres kvalifikationer enten kan udvikles eller anvendes bedre på arbejdspladsen;

| R. | der henviser til, at mellem 25 og 45 procent af den europæiske arbejdsstyrke i henhold til ILO enten er under- eller overkvalificerede til de job, de udfører; der henviser til, at denne situation hovedsagelig skyldes det hurtige tempo, hvormed strukturen i medlemmernes økonomi ændres; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at mellem 25 og 45 procent af den europæiske arbejdsstyrke i henhold til ILO enten er under- eller overkvalificerede til de job, de udfører; der henviser til, at denne situation hovedsagelig skyldes det hurtige tempo, hvormed strukturen i medlemmernes økonomi ændres;

| S. | der henviser til, at misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer er et foruroligende fænomen, som berører både enkeltpersoner og virksomheder, som skaber kvalifikationskløfter og mangel på kvalificeret arbejdskraft, og som er en af årsagerne til arbejdsløshed (26); der henviser til, at 26 % af EU's voksne arbejdstagere mangler de færdigheder, der kræves til deres job; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer er et foruroligende fænomen, som berører både enkeltpersoner og virksomheder, som skaber kvalifikationskløfter og mangel på kvalificeret arbejdskraft, og som er en af årsagerne til arbejdsløshed (26); der henviser til, at 26 % af EU's voksne arbejdstagere mangler de færdigheder, der kræves til deres job;

| T. | der henviser til, at mere end 30 % af de højtkvalificerede unge indtager job, der ikke svarer til deres talenter og ambitioner, mens 40 % af de europæiske arbejdsgivere bemærker, at de ikke er i stand til at finde personer med de rette kompetencer for at kunne vokse og forny sig; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at mere end 30 % af de højtkvalificerede unge indtager job, der ikke svarer til deres talenter og ambitioner, mens 40 % af de europæiske arbejdsgivere bemærker, at de ikke er i stand til at finde personer med de rette kompetencer for at kunne vokse og forny sig;

| U. | der henviser til, at næsten 23 % af befolkningen mellem 20-64 år i øjeblikket har et lavt uddannelsesniveau (førskoleniveau, uddannelse på primærniveau eller lavere sekundærniveau), der henviser til, at lavtuddannede har færre beskæftigelsesmuligheder og også er mere udsatte for at få usikre job, og at de har dobbelt så stor risiko som højtkvalificerede for at opleve langtidsledighed (27); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at næsten 23 % af befolkningen mellem 20-64 år i øjeblikket har et lavt uddannelsesniveau (førskoleniveau, uddannelse på primærniveau eller lavere sekundærniveau), der henviser til, at lavtuddannede har færre beskæftigelsesmuligheder og også er mere udsatte for at få usikre job, og at de har dobbelt så stor risiko som højtkvalificerede for at opleve langtidsledighed (27);

| V. | der henviser til, at lavt kvalificerede arbejdstagere ikke blot har dårligere muligheder for at finde beskæftigelse, men også løber en større risiko for langtidsarbejdsløshed og har vanskeligere ved at få adgang til offentlige ydelser og deltage fuldt ud i samfundslivet; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at lavt kvalificerede arbejdstagere ikke blot har dårligere muligheder for at finde beskæftigelse, men også løber en større risiko for langtidsarbejdsløshed og har vanskeligere ved at få adgang til offentlige ydelser og deltage fuldt ud i samfundslivet;

| W. | der henviser til, at enkeltpersoner ofte har færdigheder, der ikke bliver identificeret, udnyttet eller behørigt belønnet; der henviser til, at færdigheder, der er erhvervet uden for formelle faciliteter, gennem arbejdserfaring, frivilligt arbejde, deltagelse i det offentlige liv eller andre relevante erfaringer, ikke nødvendigvis registreres i en kvalifikation eller dokumenteres, og derfor undervurderes; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at enkeltpersoner ofte har færdigheder, der ikke bliver identificeret, udnyttet eller behørigt belønnet; der henviser til, at færdigheder, der er erhvervet uden for formelle faciliteter, gennem arbejdserfaring, frivilligt arbejde, deltagelse i det offentlige liv eller andre relevante erfaringer, ikke nødvendigvis registreres i en kvalifikation eller dokumenteres, og derfor undervurderes;

| X. | der henviser til, at kulturelle og kreative brancher bidrager til social velfærd, innovation, beskæftigelse og stimulering af EU's økonomiske udvikling, mens de samtidig beskæftiger mere end 12 millioner mennesker i EU, hvilket er 7,5 % af alle beskæftigede personer i den samlede økonomi, og bidrager til økonomien med 5,3 % af EU's samlede bruttoværditilvækst og desuden 4 % af EU's nominelle bruttonationalprodukt, der genereres af luksusindustrierne (28); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at kulturelle og kreative brancher bidrager til social velfærd, innovation, beskæftigelse og stimulering af EU's økonomiske udvikling, mens de samtidig beskæftiger mere end 12 millioner mennesker i EU, hvilket er 7,5 % af alle beskæftigede personer i den samlede økonomi, og bidrager til økonomien med 5,3 % af EU's samlede bruttoværditilvækst og desuden 4 % af EU's nominelle bruttonationalprodukt, der genereres af luksusindustrierne (28);

| Y. | der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd er et grundlæggende princip for EU som fastsat i traktaterne og er en af Unionens målsætninger og ansvarsområder; der henviser til, at integration af princippet om ligestilling mellem kvinder og mænd i alle Unionens aktiviteter, f.eks. adgang til uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder, er en særlig opgave for Unionen; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd er et grundlæggende princip for EU som fastsat i traktaterne og er en af Unionens målsætninger og ansvarsområder; der henviser til, at integration af princippet om ligestilling mellem kvinder og mænd i alle Unionens aktiviteter, f.eks. adgang til uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder, er en særlig opgave for Unionen;

| Z. | der henviser til, at NEET'er (ikke i beskæftigelse eller under uddannelse) på EU-plan anses for at være en af de mest sårbare grupper i forbindelse med ungdomsarbejdsløshed; der henviser til, at kvinder i gennemsnit er i 1,4 (29) gange større risiko for at blive NEET'er end mænd, hvilket yderligere fremhæver problemerne ved kønsdiskrimination og ligestilling fra en ung alder; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at NEET'er (ikke i beskæftigelse eller under uddannelse) på EU-plan anses for at være en af de mest sårbare grupper i forbindelse med ungdomsarbejdsløshed; der henviser til, at kvinder i gennemsnit er i 1,4 (29) gange større risiko for at blive NEET'er end mænd, hvilket yderligere fremhæver problemerne ved kønsdiskrimination og ligestilling fra en ung alder;

| AA. | der henviser til, at sociale og følelsesmæssige færdigheder sammen med kognitive færdigheder er vigtige for individuel velvære og succes; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at sociale og følelsesmæssige færdigheder sammen med kognitive færdigheder er vigtige for individuel velvære og succes;

| AB. | der henviser til, at adgang til formel, uformel og ikkeformel uddannelse samt lærings- og uddannelsesmuligheder bør være en ret for alle i alle livsfaser, således at det er muligt at tilegne sig tværgående færdigheder, såsom regnefærdigheder, digitale færdigheder og mediekendskab, kritisk tænkning, sociale færdigheder, fremmedsprogsfærdigheder og relevante livskompetencer; der henviser til, at det i denne henseende er nødvendigt at lade arbejdstagerne få fri til personlig og uddannelsesmæssig udvikling i forbindelse med livslang læring; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at adgang til formel, uformel og ikkeformel uddannelse samt lærings- og uddannelsesmuligheder bør være en ret for alle i alle livsfaser, således at det er muligt at tilegne sig tværgående færdigheder, såsom regnefærdigheder, digitale færdigheder og mediekendskab, kritisk tænkning, sociale færdigheder, fremmedsprogsfærdigheder og relevante livskompetencer; der henviser til, at det i denne henseende er nødvendigt at lade arbejdstagerne få fri til personlig og uddannelsesmæssig udvikling i forbindelse med livslang læring;

| AC. | der henviser til, at det er afgørende, at færdigheder ikke kun har til formål at øge beskæftigelsesegnetheden, men også at øge kapaciteten til deltagelse i det offentlige liv og påskønnelsen af demokratiske værdier og tolerance, og ikke mindst som et værktøj til at forhindre enhver form for radikalisering og intolerance; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at det er afgørende, at færdigheder ikke kun har til formål at øge beskæftigelsesegnetheden, men også at øge kapaciteten til deltagelse i det offentlige liv og påskønnelsen af demokratiske værdier og tolerance, og ikke mindst som et værktøj til at forhindre enhver form for radikalisering og intolerance;

| AD. | der henviser til, at tværgående færdigheder og færdigheder, der kan overføres, såsom sociale færdigheder, interkulturelle færdigheder, digitale færdigheder, problemløsning, iværksætterfærdigheder og kreativ tænkning, er afgørende i en hurtigt forandrende, mere globaliseret og digital verden; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at tværgående færdigheder og færdigheder, der kan overføres, såsom sociale færdigheder, interkulturelle færdigheder, digitale færdigheder, problemløsning, iværksætterfærdigheder og kreativ tænkning, er afgørende i en hurtigt forandrende, mere globaliseret og digital verden;

| AE. | der henviser til, at den digitale omstilling endnu ikke er fuldført, og at de samfunds- og arbejdsmarkedsmæssige behov er i konstant udvikling; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at den digitale omstilling endnu ikke er fuldført, og at de samfunds- og arbejdsmarkedsmæssige behov er i konstant udvikling;

| AF. | der henviser til, at digital »selvstændiggørelse« og selvtillid er en afgørende forudsætning for at opbygge stærke samfund og bidrage til enheden og integrationen i EU; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at digital »selvstændiggørelse« og selvtillid er en afgørende forudsætning for at opbygge stærke samfund og bidrage til enheden og integrationen i EU;

| AG. | der henviser til, at vores uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer står over for en betydelig digital omstilling, der påvirker undervisnings- og læringsprocesser; der henviser til, at effektiv tilvejebringelse af digitale færdigheder er afgørende for at sikre, at arbejdsstyrken er forberedt til de aktuelle og kommende teknologiske forandringer; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at vores uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer står over for en betydelig digital omstilling, der påvirker undervisnings- og læringsprocesser; der henviser til, at effektiv tilvejebringelse af digitale færdigheder er afgørende for at sikre, at arbejdsstyrken er forberedt til de aktuelle og kommende teknologiske forandringer;

| AH. | der henviser til, at der på trods af en nylig forøgelse af antallet af personer, der gennemfører digital uddannelse i EU, stadig skal gøres meget for at tilpasse den europæiske økonomi til den nye digitale tidsalder og lukke hullet mellem antallet af jobsøgende og antallet af ubesatte stillinger; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at der på trods af en nylig forøgelse af antallet af personer, der gennemfører digital uddannelse i EU, stadig skal gøres meget for at tilpasse den europæiske økonomi til den nye digitale tidsalder og lukke hullet mellem antallet af jobsøgende og antallet af ubesatte stillinger;

| AI. | der henviser til, at der er et behov for at optage nye digitale omstillinger i uddannelsessystemerne for fortsat at hjælpe personer til at blive kritiske, selvsikre og uafhængige; der henviser til, at dette skal gøres symbiotisk med de emner, der allerede undervises i; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at der er et behov for at optage nye digitale omstillinger i uddannelsessystemerne for fortsat at hjælpe personer til at blive kritiske, selvsikre og uafhængige; der henviser til, at dette skal gøres symbiotisk med de emner, der allerede undervises i;

| AJ. | der henviser til, at en fremtidssikret dagsorden for færdigheder skal inkluderes i en bredere refleksion om beskæftigelsesmæssige færdigheder på baggrund af den stigende digitalisering og anvendelse af robotteknik i de europæiske samfund; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at en fremtidssikret dagsorden for færdigheder skal inkluderes i en bredere refleksion om beskæftigelsesmæssige færdigheder på baggrund af den stigende digitalisering og anvendelse af robotteknik i de europæiske samfund;

| AK. | der henviser til, at tværgående kompetencer såsom civile og sociale kompetencer samt undervisning i borgerskab bør fremhæves ved siden af færdigheder inden for sprog, digitale værktøjer og iværksættervirksomhed; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at tværgående kompetencer såsom civile og sociale kompetencer samt undervisning i borgerskab bør fremhæves ved siden af færdigheder inden for sprog, digitale værktøjer og iværksættervirksomhed;

| AL. | der henviser til, at iværksætterfærdigheder skal forstås i en bredere kontekst som det at have sans for initiativ, hvad angår deltagelse i sociale aktiviteter, og have en iværksætterorienteret tankegang, og at der derfor bør fokuseres yderligere på dette i den nye dagsorden for færdigheder som livskompetencer, der gavner enkeltpersoner i deres privat- og arbejdsliv, idet de samtidig kommer fællesskaber til gode; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at iværksætterfærdigheder skal forstås i en bredere kontekst som det at have sans for initiativ, hvad angår deltagelse i sociale aktiviteter, og have en iværksætterorienteret tankegang, og at der derfor bør fokuseres yderligere på dette i den nye dagsorden for færdigheder som livskompetencer, der gavner enkeltpersoner i deres privat- og arbejdsliv, idet de samtidig kommer fællesskaber til gode;

| AM. | der henviser til, at færdigheder inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørfag og matematik (STEM) må fremmes i Den Europæiske Union for at sikre smart, bæredygtig og inklusiv økonomisk vækst og job til unge; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at færdigheder inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørfag og matematik (STEM) må fremmes i Den Europæiske Union for at sikre smart, bæredygtig og inklusiv økonomisk vækst og job til unge;

| AN. | der henviser til, at efterspørgslen efter STEM-fagfolk og tilknyttede fagfolk forventes at vokse med omkring 8 % mellem nu og 2025, hvilket er meget højere end den gennemsnitlige vækstprognose på 3 % for alle erhverv; der henviser til, at beskæftigelsen i STEM-relaterede sektorer også forventes at stige med omkring 6,5 % fra nu af og til 2025 (30); |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at efterspørgslen efter STEM-fagfolk og tilknyttede fagfolk forventes at vokse med omkring 8 % mellem nu og 2025, hvilket er meget højere end den gennemsnitlige vækstprognose på 3 % for alle erhverv; der henviser til, at beskæftigelsen i STEM-relaterede sektorer også forventes at stige med omkring 6,5 % fra nu af og til 2025 (30);

| AO. | der henviser til, at det dårlige image og erhvervsuddannelsernes aftagende attraktivitet koblet med erhvervsuddannelse af lav kvalitet i nogle medlemsstater afskrækker studerende fra at søge karrierer inden for lovende felter og sektorer med mangel på arbejdskraft; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at det dårlige image og erhvervsuddannelsernes aftagende attraktivitet koblet med erhvervsuddannelse af lav kvalitet i nogle medlemsstater afskrækker studerende fra at søge karrierer inden for lovende felter og sektorer med mangel på arbejdskraft;

| AP. | der henviser til, at der ved håndtering af problemer med færdigheder, især misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og jobmuligheder, skal tages højde for de specifikke udfordringer, der gør sig gældende i landdistrikter; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at der ved håndtering af problemer med færdigheder, især misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og jobmuligheder, skal tages højde for de specifikke udfordringer, der gør sig gældende i landdistrikter;

| AQ. | der henviser til, at den grønne sektor var én af de primære nettoskabere af job i Europa under den økonomiske afmatning og bør fremmes yderligere i den nye dagsorden for færdigheder; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at den grønne sektor var én af de primære nettoskabere af job i Europa under den økonomiske afmatning og bør fremmes yderligere i den nye dagsorden for færdigheder;

| AR. | der henviser til, at en aldrende befolkning i Europa øger efterspørgslen efter sundhedspersonale, social omsorg og medicinske ydelser; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at en aldrende befolkning i Europa øger efterspørgslen efter sundhedspersonale, social omsorg og medicinske ydelser;

| AS. | der henviser til, at familier spiller en central rolle med at fremme børns tilegnelse af grundlæggende færdigheder; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at familier spiller en central rolle med at fremme børns tilegnelse af grundlæggende færdigheder;

Udvikling af færdigheder for livet og jobkvalifikationer

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa — En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen«, som blev vedtaget i juni 2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anerkender, at uddannelse og erhvervsuddannelse er medlemsstaternes kompetencer, og at EU kun kan støtte, koordinere eller supplere medlemsstaternes handlinger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at EU kræver et paradigmeskifte, hvad angår uddannelsessektorens mål og funktion; er enig i, at der skal fokuseres på at opgradere de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer i overensstemmelse med det hurtigt skiftende økonomiske, teknologiske og sociale miljø, idet der i alle faser sikres adgang til kvalitetsuddannelse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at det primære sigte med pakken om færdigheder er arbejdsmarkedets umiddelbare behov, selv om behovene for færdigheder udvikler sig dynamisk; understreger i denne forbindelse betydningen af et tæt samarbejde med Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) for at foregribe kvalifikationsbehovene og udvikle et redskab til forudsigelse af kvalifikationsbehovene i hele Europa og livslang læring med henblik på tilpasning til nye situationer på arbejdsmarkedet samt at fremme tilpasningsevnen for individuelt, aktivt medborgerskab og social inklusion; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til i deres uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer ikke alene at fokusere på færdigheder i form af beskæftigelsesegnethed samt læse- og skrivefærdigheder, talfærdigheder samt digitale færdigheder og mediekendskab, men også på færdigheder, der i videre udstrækning er relevante for samfundet, såsom overførbare, tværgående og bløde færdigheder (lederkompetencer, sociale og interkulturelle færdigheder, administrativ, iværksættermæssig og finansiel uddannelse, frivillig indsats, fremmedsprogskendskab, forhandling) og til at prioritere den fortsatte udvikling af disse kapaciteter som led i deres uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer og samtidig fremme europæiske håndværksfærdigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til, at alle gives ret til at have reel adgang til færdigheder på alle stadier i livet, så de kan opnå de grundlæggende færdigheder for det 21. århundrede; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anerkender værdien af uddannelsens internationalisering og det voksende antal studerende og personalemedlemmer, som deltager i mobilitetsprogrammer; understreger i denne forbindelse værdien af Erasmus+; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker endvidere, at adskillige undersøgelser viser, at mobilitet udruster folk med særlige faglige færdigheder såvel som med tværgående og overførbare færdigheder, såsom kritisk tænkning og iværksætterfærdigheder, og giver dem bedre karrieremuligheder; anerkender, at det aktuelle EU-budget, der er afsat til læringsmobilitet, måske ikke er tilstrækkeligt til at opnå målet på 6 % af læringsmobiliteten inden 2020; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til yderligere at udvikle mulighederne for tværsektoriel mobilitet blandt skoler som helhed; understreger, at behovet for læringsmobilitet inden for uddannelse og erhvervsuddannelse kræver øget støtte og bevågenhed, og at der skal rettes en særlig opmærksomhed mod grænseoverskridende regioner i forbindelse med mobilitet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | påpeger, at uddannelse og efteruddannelse bør bidrage til unges personlige udvikling og vækst for at gøre dem til proaktive og ansvarlige borgere, der er klar til at leve og arbejde i en teknologisk avanceret og globaliseret økonomi, og give dem det grundlæggende sæt af kompetencer til livslang læring, som er defineret som en kombination af viden, færdigheder og holdninger, som er nødvendige for personlig tilfredsstillelse og udvikling, aktivt medborgerskab og beskæftigelse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at tidlig førskoleundervisning og -pædagogik af god kvalitet (ECEC) er afgørende forudsætninger for udviklingen af færdigheder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer, idet det bemærker, at ansvaret for at levere uddannelse og pædagogik påhviler medlemsstaterne, disse til at øge kvaliteten og udvide adgangen til tidlig førskoleuddannelse og -pædagogik og til at tage fat på manglen på tilstrækkelig infrastruktur for tilgængelig kvalitetsbørnepasning for alle indkomstniveauer samt til at overveje at give gratis adgang for familier, der lever i fattigdom og social udelukkelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at kreativitet og innovation er ved at blive drivkræfter i EU's økonomi og bør integreres i de nationale og europæiske politiske strategier; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bifalder færdighedsdagsordenens målsætning om at gøre uddannelse og erhvervsuddannelse til et førstevalg for studerende, svarende til efterspørgslen på arbejdsmarkedet og relevante for de fremtidige arbejdskrav gennem arbejdsgivernes deltagelse i udformning og afvikling af kurserne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at gå videre end at fremme de »rette faglige færdigheder« og til også at fokusere på de aspekter af uddannelse, der er mere arbejdsbaserede og mere praktiske, og som fremmer iværksættertankegang, nyskabelse og kreativitet, støtte mennesker i at tænke kritisk og forstå konceptet bæredygtighed, idet de værdsætter de grundlæggende rettigheder og værdier såsom menneskelig værdighed, frihed, demokrati, tolerance og respekt, og til fuldt ud at deltage i den demokratiske proces og i samfundslivet som medborgere med en åben indstilling; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at der er behov for at anlægge en holistisk tilgang til uddannelse og kompetenceudvikling, som sætter den lærende i centrum af processen, samt for at sikre tilstrækkelig investering i politikker for livslang læring; mener desuden, at uddannelse og erhvervsuddannelse skal være tilgængelig og økonomisk overkommelig for alle, og at en større indsats er nødvendig for at få de mest udsatte samfundsgrupper med; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at inddrage civilsamfund, eksperter og familier, som har erfaring fra den virkelige verden, i overvejelserne om færdigheder for livet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tilskynder medlemsstaterne til også at fokusere på at imødegå kønsstereotyper, eftersom kvinder udgør 60 % af alle nyuddannede; understreger, at deres beskæftigelsesgrad dog fortsat er lavere end mænds, og at de er underrepræsenterede i mange sektorer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre bedre overensstemmelse mellem færdighederne og jobbene på arbejdsmarkedet og navnlig til at etablere lærlingeuddannelser af høj kvalitet, der hjælper folk til at være fleksible i deres uddannelsesforløb og senere på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anerkender værdien af dobbelte uddannelsessystemer (31), men påpeger, at et system brugt i én medlemsstat ikke uden videre kan kopieres af en anden medlemsstat; tilskynder til en udveksling af bedste praksis-modeller under inddragelse af arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder i denne forbindelse om, at der er behov for øget samarbejde mellem medlemsstaterne for at lære af bedste praksis, hvilket fører til lavere arbejdsløshed, såsom lærlingeuddannelser og livslang læring; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Påpeger Cedefops rolle, idet en af dens hovedopgaver er at føre politiske ledere, arbejdsmarkedets parter, forskere og praktiske fagfolk sammen med henblik på at udveksle ideer og erfaring, herunder gennem udvikling af sektorspecifikke platforme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at kultur, kreativitet og kunst bidrager væsentligt til personlig udvikling, beskæftigelse og vækst i hele EU og fører til innovation, stimulerer samhørigheden, styrker de interkulturelle relationer, den fælles forståelse og bevaringen af europæisk identitet, kultur og værdier; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke deres støtte til instrumenterne for konvergens og konkurrenceevne for at frigøre og udnytte deres potentiale fuldt ud; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at den nuværende tilstrømning af migranter, flygtninge og asylansøgere i EU kræver, at der anlægges en mere konsekvent tilgang rettet mod tredjelandsstatsborgere, herunder vurdering af deres kvalifikationer, kompetencer og viden, som skal gøres synlig, samt at der etableres en mekanisme for anerkendelse og validering af kvalifikationer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at nyankomne medbringer nye færdigheder og viden, og opfordrer til, at der udvikles værktøjer, der på flere sprog oplyser om de eksisterende muligheder for formel og uformel læring, erhvervsuddannelse, praktikantophold og frivilligt arbejde; mener, at det er vigtigt at fremme en interkulturel dialog for at gøre det lettere for migranter, flygtninge og asylansøgere at komme ind på arbejdsmarkedet og blive integreret i samfundet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over Kommissionens forslag vedrørende Værktøjet for tredjelandsstatsborgeres færdighedsprofiler og håber på hurtigt fremskridt på området; anbefaler, at den nye dagsorden for færdigheder for Europa i sin strategi for migranters kvalifikationer, er i overensstemmelse med handlingsplanen om integration af tredjelandsstatsborgere; understreger, at der anlægges en mere samlet tilgang til opkvalificering af migranter, herunder gennem socialt iværksætteri, undervisning i medborgerkundskab og uformel læring, og at fokus ikke bør begrænses til gennemsigtighed, sammenlignelighed og tidlig profilering af migranters færdigheder og kvalifikationer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at koordineret handling er påkrævet for at imødegå hjerneflugt ved at finde frem til passende foranstaltninger for at gøre brug af de færdigheder, der er til rådighed, med henblik på at forhindre, at menneskelig kapital går tabt for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at investering i kapaciteten af den aktuelle uddannelse vil bestemme kvaliteten af job nu og i fremtiden, arbejdstagernes kvalifikationer, social velfærd og demokratisk deltagelse i samfundet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | Opfordrer medlemsstaterne til at imødegå befolkningens aldrig ved at udvikle kompetencer i relation til sundhed, velfærd og sygdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

29.

Uddannelses rolle i bekæmpelse af arbejdsløshed, social udstødelse og fattigdom

| 30. | mener, at EU's konkurrenceevne, økonomiske vækst og sociale samhørighed i høj grad afhænger af almene og faglige uddannelsessystemer, som forhindrer folk i at gå bag af dansen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | insisterer på, at almen og erhvervsrettet uddannelse ikke blot er nøglefaktorer med hensyn til at styrke beskæftigelsesegnetheden, men også til at fremme personlig udvikling, social inklusion og samhørighed og aktivt medborgerskab, og mener derfor, at lige adgang til uddannelse af god kvalitet og tilstrækkelig investering i færdigheder og kompetencer er afgørende for at bekæmpe den høje arbejdsløshed og social udstødelse, specielt blandt de svageste og dårligst stillede grupper (NEET'er, langtidsledige, lavt kvalificerede, flygtninge og handicappede); minder om, at korrekt prognose for fremtidige behov for færdigheder er afgørende i denne henseende; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager med bekymring, at investering i uddannelse stadig halter bagefter, og at den ene nedskæring efter den anden i uddannelsesbudgetter mest påvirker de studerende og voksne, som kommer fra en socioøkonomisk belastet baggrund; |
| --- | --- |

32.

| 33. | er dybt bekymret over, at investeringerne i uddannelse mellem 2010 og 2014 er faldet med 2,5 % i EU som helhed (32); understreger, at veludrustede offentlige uddannelsessystemer er afgørende for, at uddannelse kan udfylde sin rolle i bekæmpelsen af arbejdsløshed, social udstødelse og fattigdom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at mere veluddannede borgere som anført af OECD (33) bidrager til mere demokratiske samfund og bæredygtige økonomier og er mindre afhængige af støtte fra det offentlige og er mindre sårbare over for økonomisk tilbagegang; påpeger derfor, at investering i uddannelse af høj kvalitet og innovation ikke blot er nøglen til bekæmpelse af arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse, men også til, at EU kan konkurrere med succes på de globale markeder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bringe offentlig investering i tidlig førskoleundervisning, uddannelse på primærniveau og sekundær uddannelse for alle, og specielt til børn med dårligt stillede baggrunde, tilbage til mindst samme niveauer som før krisen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | påpeger, at adgang til læring og uddannelsesmuligheder bør være en ret for alle i alle livsfaser med henblik på tilegnelse af tværgående færdigheder, såsom regnefærdigheder, digitale færdigheder og mediekendskab, kritisk tænkning, sociale færdigheder og relevante livskompetencer; der menes, at den nye dagsorden for færdigheder er et skridt i den rigtige retning hen imod en fælles vision om den afgørende betydning af politikker for livslang læring; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger eksterne sammenslutningers og NGO'ers rolle i at give børnene andre færdigheder og sociale kompetencer, såsom inden for kunst og manuelle aktiviteter, der kan bidrage til integration, en bedre forståelse for miljøet, solidaritet inden for læring og levevis, og i at fremme indlæringskompetencerne i hele klasser; |
| --- | --- |

36.

| 37. | gør opmærksom på, at handicappede har særlige behov og derfor har brug for passende støtte i forbindelse med erhvervelse af færdigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, når de gennemfører den nye dagsorden for færdigheder, at anlægge en inkluderende tilgang, når de udformer deres uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker, herunder ved hjælp af personale til understøttelse af undervisningen, samt når de udformer oplysninger om færdigheder, de uddannelsesmæssige og finansielle muligheder, der er til rådighed og tilgængelige for så mange grupper mennesker som muligt, idet der tages hensyn til de mange slags handicap; fastholder, at iværksættervirksomhed er en gennemførlig mulighed for mange personer med handicap med henblik på at støtte deltagelse i arbejdsmarkedet; påpeger i denne henseende betydningen af at forbedre de digitale færdigheder for personer med handicap samt den afgørende rolle, som tilgængelig teknologi spiller; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker, at den nye dagsorden for færdigheder mangler et fremadrettet syn på de tidlige faser af uddannelse, selvom det potentiale, der ligger i tidlig uddannelse og pasning af høj kvalitet med hensyn til at mindske skolefrafald og skabe et solidt grundlag for yderligere læring, i stigende grad anerkendes; opfordrer derfor medlemsstaterne til både at investere i førskoleundervisning og -pædagogik af høj kvalitet for at øge kvaliteten og udvide adgangen hertil, og vedtage foranstaltninger med henblik på at mindske skolefrafald; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til især at støtte kvalitetsrammen fra 2014 om førskoleundervisning og -pædagogik (34) og fastholder, at der bør findes relevante programmer, der kan give alle unge mennesker, som er stoppet med grundskolen eller en skole på sekundærtrinnet i utide, en ny chance; anser afslutning af uddannelse på sekundærtrinnet for at være ønskelig; |
| --- | --- |

39.

| 40. | påpeger, at uddannelse ikke kun bør formidle kvalifikationer og kompetencer, der er relevante for arbejdsmarkedets behov, men også bør bidrage til unges personlige udvikling og opvækst for at gøre dem til proaktive og ansvarlige borgere; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til at rette investeringer mod inkluderende uddannelse, som tager højde for samfundsmæssige udfordringer og sikrer lige adgang og muligheder for alle, herunder for unge fra forskellige socioøkonomiske baggrunde samt for sårbare og dårligt stillede grupper; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at udvide nye chancer for uddannelse og undervisningsmuligheder for bedre at kunne integrere grupper, der har svært ved at finde plads på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over Kommissionens forslag om foranstaltninger vedrørende udvikling af færdigheder til at mindske uddannelsesforskelle og ugunstige forhold i hele en persons levetid, hvilket vil give de europæiske borgere mulighed for effektivt at bekæmpe arbejdsløshed og sikre konkurrenceevne og innovation i Europa, men henleder opmærksomheden på en række administrative flaskehalse, som hæmmer fremskridtene med hensyn til at nå disse målsætninger for så vidt angår erhvervsudøveres mobilitet, anerkendelse af kvalifikationer og erhvervsrelateret undervisning; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at informationssystemet for det indre marked (IMI) fungerer ordentligt, fremmer en bedre udveksling af oplysninger og sikrer bedre administrativt samarbejde, uden at skabe unødige administrative byrder, samt at indføre enklere og hurtigere procedurer for anerkendelse af faglige kvalifikationer og løbende krav om faglig efteruddannelse for faguddannede, der planlægger at arbejde i en anden medlemsstat, og til at forebygge forskelsbehandling af enhver art; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen og navnlig medlemsstaterne til at lette adgangen til kompetenceudvikling for sårbare borgere ved at vurdere behovet for at indføre specifikke redskaber såsom lokale EU-informationscentre og specifikke indikatorer inden for rammen for nøglekompetencer for at tage hensyn til dårligt stillede gruppers behov; |
| --- | --- |

45.

Øge mulighederne for livslang læring

| 46. | understreger vigtigheden af livslang læring for arbejdstageres selvudvikling, herunder at holde sig opdateret om de bestandigt skiftende arbejdsbetingelser (35) og at skabe muligheder for alle for at fremme en læringskultur for alle aldre i Europa; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og investere i livslang læring, særligt i lande, hvor deltagelsesfrekvensen er under 15 %; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker med bekymring den uacceptable situation, hvor 70 millioner europæere mangler grundlæggende færdigheder; glæder sig derfor over initiativet med opkvalificeringsforløbene og insisterer på dets hurtige gennemførelse og overvågning; opfordrer desuden Kommissionen og medlemsstaterne til at opmuntre en vedholdende tilgang til opkvalificering, genuddannelse og livslang læring ved at indføre ordninger for udvidet adgang og motivering, der er specielt tilpasset hver enkelt medlemsstats behov, for både arbejdsløse og personer i beskæftigelse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at initiativet med opkvalificeringsforløbene bør omfatte de individuelle vurderinger af læringsbehov, et kvalitetspræget læringstilbud og systematisk validering af erhvervede færdigheder og kompetencer, så det bliver lettere at anerkende dem på arbejdsmarkedet; påpeger behovet for at sikre generel adgang til bredbånd for at sikre digitale færdigheder; finder det beklageligt, at Europa-Parlamentet ikke var involveret i udformningen af initiativet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at udvikling af sektorbestemte og særlige færdigheder bør være et fælles ansvar, der påhviler uddannelsesudbydere, arbejdsgivere og fagforeninger, og at medlemsstaterne derfor bør sikre en tæt dialog med arbejdsmarkedets parter; insisterer på, at alle relevante aktører på arbejdsmarkedet bør inddrages i uddannelsesprocessen, udformningen og afholdelsen for at give folk de nødvendige færdigheder gennem hele deres karrierer, og for at virksomheder kan være konkurrencedygtige, samtidig med at personlig udvikling, kvalitetsbeskæftigelse, karriereudsigter og udvikling styrkes; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at der er et behov for at udvikle komplekse uddannelses- og efteruddannelsessystemer for at give lærere forskellige typer færdigheder: grundlæggende færdigheder (læse-, skrive-, regne- og digitale færdigheder); avancerede generelle færdigheder (f.eks. problemløsning, læring osv.); faglige, tekniske, beskæftigelsesspecifikke eller sektorspecifikke færdigheder samt sociale og følelsesmæssige færdigheder; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at forståelse af lavtkvalificerede personers specifikke behov og at give dem specialtilpasset efteruddannelse er et afgørende trin i udformningen af mere effektive efteruddannelsesprogrammer; minder om, at modtageligheden og tilpasseligheden i lyset af indsamlet erfaring og skiftende omstændigheder er afgørende elementer i en effektiv uddannelsesproces; |
| --- | --- |

51.

| 52. | insisterer på, at assistancen og rådgivningen til personer i udsatte situationer, herunder personer med handicap, langtidsledige og underrepræsenterede grupper, som muligvis ikke er klar over fordelene ved at øge deres færdighedsniveauer eller over mulighederne for genkvalificering eller opkvalificering, er afgørende for, at et sådant initiativ kan blive vellykket; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til en målrettet indsats, hvad angår genkvalificering og validering af færdighederne for forældre, der igen begynder at arbejde efter en periode med pleje af familiemedlemmer; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer til inddragelse af og dialog med alle relevante interesserede parter ikke blot på nationalt og europæisk plan, men også på lokalt og regionalt plan for at tage hensyn til de reelle arbejdsmarkedssituationer og -behov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | minder om nødvendigheden af at inkludere livslang læring i en bredere kontekst af faglige kvalifikationer; |
| --- | --- |

55.

1.   
  Styrkelse af forbindelserne mellem uddannelse og beskæftigelse

| 56. | minder om, at afhjælpning af manglen på bestemte kvalifikationer og kvalifikationsmismatchet på arbejdsmarkedet og fremme af muligheder for social mobilitet, også i forbindelse med erhvervsuddannelse og lærlingeuddannelser, er af afgørende betydning for at fremme bæredygtig vækst, social samhørighed, jobskabelse, innovation og iværksætteri, navnlig for SMV'er og inden for håndværk; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme faglig læring i overensstemmelse med de økonomiske behov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at det er nødvendigt at tilstræbe en mere fleksibel, individuel og personligt tilpasset (36) tilgang til karriereudvikling og livslang uddannelse igennem hele den enkeltes personlige karriere- og udviklingsforløb, og anerkender den rolle, som både offentlige og private udbydere kan spille, idet det samtidig anerkendes, at vejledning og rådgivning, som tager hånd om individuelle behov og præferencer og fokuserer på evaluering og udvidelse af individuelle færdigheder, skal være et centralt element i uddannelses- og kvalifikationspolitikker fra et tidligt tidspunkt; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer medlemsstaterne til sammen med arbejdsmarkedets parter at udvikle og vedtage politikker, som giver mulighed for orlov til almen og faglig uddannelse og for uddannelse på arbejdspladsen; opfordrer dem navnlig til at sikre alle arbejdstagere adgang til uddannelse på og uden for arbejdspladsen, herunder betalt uddannelsesorlov, og navnlig folk i udsatte situationer og med særlig vægt på kvindelige arbejdstagere; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at enhver politik for færdigheder bør tage højde for ikke bare de aktuelt forekommende omstillinger på arbejdsmarkedet, men også sikre, at den pågældende politik er universel nok til at udvikle arbejdstagernes evne til at lære og fremme deres tilpasning til fremtidige udfordringer; |
| --- | --- |

59.

| 60. | understreger, at kompetenceudvikling skal være et fælles ansvar mellem uddannelsesinstitutioner og arbejdsgivere; insisterer på, at erhvervslivet/arbejdsgiverne bør inddrages i arbejdet med at uddanne folk og give dem de nødvendige færdigheder, så virksomhederne kan være konkurrencedygtige, samtidig med at folks selvtillid styrkes; |
| --- | --- |

60.

| 61. | gentager, at de grundlæggende færdigheder må gå hånd i hånd med andre nøglekompetencer og holdninger, hvis beskæftigelsesegnethed, innovation og aktivt borgerskab, herunder økoborgerskab, skal øges: kreativitet, naturkendskab, en sans for initiativ, fremmedsprogskompetencer, kritisk tænkning, herunder gennem e-færdigheder og mediekendskab og færdigheder, der afspejler vækstsektorer; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger det enorme innovations- og beskæftigelsespotentiale, der ligger i vedvarende energikilder samt bestræbelserne på at øge ressource- og energieffektiviteten; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i lyset af uddannelses- og beskæftigelsesmulighederne at tage hensyn til energi- og miljøspørgsmål i betragtning, når de gennemfører den nye dagsorden for færdigheder; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger, at det er nødvendigt at indføre skræddersyet støtte til alle i virksomhedsintern uddannelse, lærlinge og medarbejdere for at sikre, at alle personer inkluderes på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | anerkender betydningen af at fremme arbejdsbaserede lærlingeuddannelser og praktikophold som et af redskaberne for yderligere at lette integrationen af personer på arbejdsmarkedet dvs. ved at bygge broer/kompetenceudveksling mellem generationer; |
| --- | --- |

64.

| 65. | bemærker, at lærlingeuddannelser, praktikpladser og uddannelse i specifikke færdigheder betragtes som de mest effektive former for uddannelse, når det drejer sig om at forhindre unge i at falde tilbage til NEET-status; bemærker, at det er blevet understreget, at det at have et dobbelt system til erhvervsmæssig og akademisk uddannelse og efteruddannelse reducerer NEET-gruppen ved at gøre det muligt at bevare flere unge i uddannelse/efteruddannelse og bidrage til at gøre dem mere arbejdsdygtige og gøre det mere sandsynligt, at de går ubesværet videre til beskæftigelse/en karriere; understreger, at makroøkonomiske analyser rapporterer, at en kombination af et dobbelt uddannelses- og efteruddannelsessystem og aktive arbejdsmarkedspolitikker giver de bedste resultater; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til at yde støtte til arbejdsbaseret, virksomhedsintern efteruddannelse og færdighedsudvikling til SMV'er; |
| --- | --- |

66.

| 67. | anmoder om, at der iværksættes konkrete foranstaltninger, som skal lette unges overgang fra uddannelse til arbejde ved at sikre praktikophold og betalte lærlingeuddannelser af høj kvalitet, hvor de modtager praktisk uddannelse på stedet, eller grænseoverskridende udvekslingsprogrammer som Erasmus for unge iværksættere, der giver unge mulighed for at anvende deres viden og evner i praksis og have en passende række sociale og økonomiske rettigheder og adgang til passende beskæftigelse og social beskyttelse, som det er fastlagt i national lovgivning og praksis, på lige fod med voksne arbejdstagere; anmoder medlemsstaterne om at yde særlig støtte til SMV'er, som sætter dem i stand til også at have praktikanter og unge under vekseluddannelse; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre en kvalitetsramme, der ikke tillader, at praktikpladser og lærlingeuddannelser anvendes som billig eller gratis arbejdskraft; påpeger, at en forståelse af grundlæggende sundheds- og sikkerhedsstandarder og -rettigheder på arbejdspladsen også er vigtige for udviklingen af kvalitetsbeskæftigelse og forhindring af udnyttelse; opfordrer med dette formål for øje medlemsstaterne til at etablere nationale juridiske kvalitetsrammer for praktikpladser og lærlingeuddannelser, så der især sikres beskæftigelsesbeskyttelse og tilstrækkelig socialsikringsdækning; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en kvalitetsramme for lærlingeuddannelser og medlemsstaterne til at støtte den (37); |
| --- | --- |

69.

| 70. | mener, at det for at foregribe fremtidige behov for færdigheder er nødvendigt at inddrage civilsamfundet, især ungdoms- og lokalsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter og uddannelsesinstitutioner samt specialiserede støttetjenester intensivt på alle niveauer, især i udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af erhvervsfaglige kvalificeringsprogrammer, der sikrer en virkelig og effektiv overgang fra formel uddannelse til arbejdsbaseret læring og kvalitetsbeskæftigelse; |
| --- | --- |

70.

| 71. | understreger behovet for at sikre, at kvalifikationer er meningsfulde for arbejdsgivere ved at involvere arbejdsmarkedsaktører i deres udformning; |
| --- | --- |

71.

Den centrale rolle af ikkeformel og uformel læring

| 72. | understreger betydningen af at validere ikke-formel og uformel læring for at nå ud til og styrke lærende; erkender, at dette navnlig er tilfældet for personer i sårbare eller ugunstigt stillede situationer, såsom lavtkvalificerede arbejdstagere eller flygtninge, som har behov for prioriteret adgang til valideringsordninger; |
| --- | --- |

72.

| 73. | beklager, at arbejdsgivere og udbydere af formel uddannelse ikke i tilstrækkelig grad anerkender værdien og relevansen af færdigheder, kompetencer og viden, der er erhvervet gennem ikkeformel og uformel læring; understreger i den forbindelse behovet for at arbejde på at afhjælpe den manglende bevidsthed om validering blandt alle relevante interessenter; |
| --- | --- |

73.

| 74. | erkender, at den manglende sammenlignelighed og sammenhæng mellem tilgangene til validering i EU-landene, navnlig for erhvervsuddannelserne, udgør en yderligere hindring; anerkender desuden, at leveringen af reel adgang, anerkendelse og finansiel støtte en reel udfordring, særligt for dårligt stillede grupper såsom lavtuddannede personer, der har behov for prioriteret adgang til validering; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge opmærksomheden på valideringsmuligheder; glæder sig i denne forbindelse over fremskridtene i de seneste år i forbindelse med gennemførelsen af Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring inden udgangen af 2018; er dog af den opfattelse, at en yderligere indsats er nødvendig for etablering af relevante juridiske rammer og etablering af omfattende valideringsstrategier for at muliggøre validering; |
| --- | --- |

75.

| 76. | minder om, at mange eksisterende europæiske redskaber for gennemsigtighed såsom den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) er blevet udviklet isoleret; understreger, at for at give enkeltpersoner mulighed for bedre at kunne måle deres fremskridt og muligheder samt drage fordel af læringsresultater opnået i forskellige sammenhænge, skal disse koordineres bedre og understøttes af kvalitetssikringssystemer samt integreres i en national kvalifikationsramme for at opbygge tillid på tværs af sektorer og mellem aktører, herunder arbejdsgivere; |
| --- | --- |

76.

| 77. | insisterer på behovet for på ny at sætte fokus på betydningen af ikkeformel uddannelse, som er afgørende for at give borgerne mere indflydelse og navnlig for de svagere og dårligere stillede personer, herunder personer med særlige behov og handicappede, de lavtuddannede, og dem, der har begrænset mulighed for at få adgang til formel uddannelse; mener, at udbydere af ikkeformel uddannelse og NGO'er er i en god position til at nå dårligt stillede grupper, der er uden for det formelle uddannelsessystem, og bør støttes bedre i deres rolle for at sikre, at de personer, der har størst behov, drager fordel af den nye dagsorden for færdigheder; |
| --- | --- |

77.

| 78. | anerkender vigtigheden af frivilligt arbejde som ét af værktøjerne til at erhverve viden, erfaring og færdigheder til forøgelse af beskæftigelsesegnetheden og opnåelse af faglige kvalifikationer; |
| --- | --- |

78.

| 79. | understreger, at ikkeformel læring, herunder gennem frivilligt arbejde, spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme udviklingen af viden, der kan overføres, interkulturelle kompetencer og livsfærdigheder, såsom teamwork, kreativitet og initiativ, samtidig med at selvværd og motivationen til at lære styrkes; |
| --- | --- |

79.

| 80. | understreger endvidere vigtigheden af uformelle uddannelsesprogrammer, kunst- og sportsaktiviteter og interkulturel dialog med henblik på aktivt at inddrage borgerne i samfundsmæssige og demokratiske processer og gøre dem mindre sårbare over for propaganda, der fører til radikalisering; understreger, at de formelle og ikkeformelle sammenhænge spiller en central rolle i integrationen af de personer, som er mest udelukkede fra arbejdsmarkedet og sårbare; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til fuldstændig og rettidig gennemførelse af Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring; |
| --- | --- |

80.

| 81. | understreger værdien af tværfaglige færdigheder, der erhverves gennem sportsaktiviteter som en del af ikkeformel og uformel læring, og understreger endvidere forbindelsen mellem sport, beskæftigelsesegnethed, uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

81.

| 82. | understreger, at uformelle og ikkeformelle omgivelser også giver muligheder for aktivt fremme af fælles værdier for frihed, tolerance og ikkediskrimination, for at lære om borgerskab, bæredygtighed og menneskerettigheder, herunder kvinders og børns rettigheder; |
| --- | --- |

82.

| 83. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre procedurer for anerkendelse af uformel og ikkeformel uddannelse, idet de trækker på erfaringer fra bedste praksis i de medlemsstater, der allerede har indført værktøjer af denne art, for at sikre vellykkede opkvalificeringsforløb (38); bemærker i denne forbindelse vigtigheden af, at der som modsvar føres en politik, der er rettet mod grupper længst væk fra arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

83.

| 84. | understreger, at uformelle og ikkeformelle omgivelser, der bruges bredt i konteksten af social uddannelse og arbejde med grupper, der er underrepræsenteret i integrerede bestemmelser for akademisk uddannelse og voksenuddannelse, spiller en central rolle for inklusionen af marginaliserede og sårbare personer; bekræfter i denne forbindelse behovet for at tage højde for synspunkterne og behovene af kvinder og piger, handicappede, LGBTI-personer, migranter og flygtninge og personer fra etniske minoriteter; |
| --- | --- |

84.

| 85. | understreger vigtigheden af karriererådgivning som støtte til lavtkvalificerede voksne; bemærker i denne forbindelse vigtigheden af kapacitet og kvalitet af medlemsstaternes offentlige og private beskæftigelsestjenester; |
| --- | --- |

85.

| 86. | Opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje gennemførelsen af fælles værktøjer til vurdering af færdigheder i forhold til Europass-rammen; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opfordrer medlemsstaterne til at videreudvikle deres valideringssystemer og øge opmærksomheden på tilgængelige valideringstjenester; opfordrer dem til at opbygge mere tilgængelige, attraktive og åbne ordninger for at fremme uddannelse, f.eks. ved at fortsætte efteruddannelse; |
| --- | --- |

87.

Fremme af digitale færdigheder samt STEM- og iværksætterfærdigheder

| 88. | gør opmærksom på det faktum, at det at sikre grundlæggende digitale færdigheder i dagens samfund er en afgørende forudsætning for personlig og faglig tilfredsstillelse, men er af den holdning, at der kræves en yderligere indsats for at udstyre personer med mere specifikke digitale kompetencer, så de kan blive i stand til at bruge digitale teknologier på en innovativ og kreativ måde; |
| --- | --- |

88.

| 89. | understreger behovet for at evaluere egnede kompetencer inden for de nye teknologier og fremme udviklingen af passende digitale færdigheder, som kan komme til udtryk inden for rammerne af midcaps, mikro- samt små og mellemstore virksomheder; navnlig fremhæves det faktum, at udviklingen af kompetencer i den digitale tidsalder finder sted i en sammenhæng med hurtige forandringer, der potentielt er destabiliserende for beskæftigelsen; påpeger, at livslang læring følgelig er nødvendig for at hjælpe folk med at tilpasse sig til disse forandringer; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mener, at mener, at der skal lægges større vægt på uddannelse i naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik med henblik på at forbedre digital læring og undervisning; fremhæver den tætte forbindelse mellem kreativitet og innovation og opfordrer derfor til, at kunst og kreativ læring sættes på STEM-læringsdagsordenen, og mener, at piger og unge kvinder fra et tidligt tidspunkt bør tilskyndes til at studere STEM-fag; |
| --- | --- |

90.

| 91. | fastholder, at det er nødvendigt at indarbejde nye teknologier i undervisnings- og læringsprocessen samt fremme uddannelse gennem praksis og erfaringer fra det virkelige liv, idet der lægges vægt på alderstilpassede IKT- og medieundervisningsplaner, som tager hensyn til børns udvikling og trivsel, og som på et tidligt tidspunkt giver retningslinjer for ansvarlig brug af teknologi og fremmer kritisk tænkning for at udruste folk med det rigtige sæt kvalifikationer, kompetencer og viden, samt at sikre udvikling af hele spektret af digitale færdigheder, som enkeltpersoner og virksomheder har brug for i en stadig mere digital økonomi; minder om behovet for at tilskynde piger og unge kvinder til at gennemføre en uddannelse inden for IKT; |
| --- | --- |

91.

| 92. | understreger desuden behovet for en mere samarbejdsbaseret, koordineret og målrettet tilgang til udviklingen og gennemførelsen af strategier for digitale færdigheder; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at øge finansieringen under EU's rammeprogrammer samt Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og fremme rummelige, innovative og reflekterende europæiske samfund til at få alle borgere — navnlig dem med usikker socioøkonomisk baggrund, eller som bor i afsidesliggende områder, personer med handicap, ældre og arbejdsløse — til at deltage fuldt ud i samfundet og arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

93.

| 94. | glæder sig over Kommissionens forslag om at opfordre medlemsstaterne til at udarbejde omfattende nationale strategier for digitale færdigheder med særligt fokus på at reducere den digitale kløft især hos ældre; påpeger imidlertid, at der, hvis disse strategier skal være effektive, er behov for at sikre muligheder for livslang læring for undervisere, et stærkt pædagogisk lederskab og innovation på alle uddannelsesniveauer, der er specialtilpasset til de enkelte niveauer, og som er baseret på en klar vision for en alders- og udviklingspassende mediepædagogik samt indledende og kontinuerlig læreruddannelse og opkvalificering og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

94.

| 95. | understreger, at mediekendskab gør det muligt for borgere at få en forståelse af de forskellige former for medier og derved øger og udvider de ressourcer og muligheder, som tilbydes med »digitale færdigheder«; |
| --- | --- |

95.

| 96. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres indsats for at forbedre mediekundskab i skolernes undervisningsplaner og i kulturelle uddannelsesinstitutioner samt til at udvikle initiativer på nationalt, regionalt og lokalt plan, der dækker alle niveauer inden for formel, uformel og ikke-formel uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

96.

| 97. | gentager, at de samlede digitale færdigheder skal omfatte digitale færdigheder og mediekendskab såvel som kritisk og kreativ tænkning, for at lærende ikke alene kan blive brugere af teknologier, men også aktivt skabende, nytænkende og ansvarlige borgere i en digitaliseret verden; |
| --- | --- |

97.

| 98. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre muligheder for IKT-uddannelse og udvikling af digitale færdigheder og mediekendskab på alle uddannelsesniveauer; understreger i den forbindelse vigtigheden af åbne uddannelsesressourcer, hvilket sikrer adgang til uddannelse for alle; |
| --- | --- |

98.

| 99. | understreger behovet for at inkludere elementer af iværksætteruddannelse, herunder social iværksættervirksomhed, på alle uddannelsesniveauer og på tværs af forskellige fag, fordi fremme af iværksættermentalitet hos unge i en tidlig fase er et effektivt middel til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed samt opfordre til kreativitet, kritisk tænkning og lederskabsfærdigheder, der er nyttige med henblik på at skabe sociale projekter og bidrage til lokalsamfund; understreger endvidere vigtigheden af at lære af erfaringen og af fænomenet »positive fejltagelser« i denne forbindelse; |
| --- | --- |

99.

| 100. | mener, at uddannelse i iværksættervirksomhed bør omfatte en social dimension, fordi dette gavner økonomien, mens det samtidigt reducerer afsavn, social udstødelse og andre samfundsmæssige problemer og tager fat på sådanne emner som fair handel, social virksomhed og alternative forretningsmodeller, såsom kooperativer, for at stræbe mod en mere social, inklusiv og bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

100.

| 101. | minder om, at de kreative industrier er blandt de mest iværksætterorienterede og hurtigt voksende sektorer, og at kreative uddannelser udvikler færdigheder, der kan overføres, såsom kreativ tænkning, problemløsning, teamwork og opfindsomhed; erkender, at kunst- og mediesektorerne er særlig tillokkende for unge; |
| --- | --- |

101.

| 102. | påpeger, at iværksætterkultur kræver udvikling af tværfaglige kvalifikationer, såsom kreativitet, kritisk tænkning, teamwork og initiativlyst, der bidrager til unges personlige og faglige udvikling og letter deres overgang til arbejdsmarkedet; mener, at der derfor er behov for at fremme og tilskynde til iværksætteres deltagelse i uddannelsesprocessen; |
| --- | --- |

102.

| 103. | opfordrer indtrængende til aktiv dialog, datafællesskab og samarbejde mellem det akademiske miljø, andre uddannelses- og efteruddannelsesinstitutioner eller aktører, arbejdsmarkedets parter og arbejdsmarkedet, med det formål at udvikle uddannelsesprogrammer, der giver de unge de krævede færdigheder og kompetencer og viden; |
| --- | --- |

103.

Modernisering af erhvervsuddannelserne og sætte fokus på værdien af arbejdsbaseret læring

| 104. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at udvikle og iværksætte en politik for orlov til almen og faglig uddannelse, erhvervsuddannelse under ansættelsen og livslang læring, herunder også i andre medlemsstater end deres egen; opfordrer dem at tilbyde uddannelse på og uden for arbejdspladsen, herunder betalt uddannelsesorlov, til alle arbejdstagere, navnlig til dårligt stillede arbejdstagere og med særlig vægt på kvindelige arbejdstagere i sektorer, hvor kvinder strukturelt er underrepræsenteret (39); |
| --- | --- |

104.

| 105. | understreger igen erhvervsuddannelsens betydning som en relevant uddannelsestype, der ikke alene kan forbedre beskæftigelsesegnetheden og bane vej for faglige kvalifikationer, men også føre til lige muligheder for alle borgere, herunder socialt sårbare og dårligt stillede grupper; |
| --- | --- |

105.

| 106. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig investering i erhvervsuddannelserne for at garantere, at de i højere grad er relevante for lærende, arbejdsgivere og samfundet i en holistisk og deltagende uddannelsesmæssig tilgang, og skræddersyes til arbejdsmarkedets behov ved at gøre dem til en integreret del af uddannelsessystemet via en deltagelsesorienteret, integreret og koordineret tilgang, og til at garantere høje kvalifikationsstandarder og kvalitetssikring i denne henseende; understreger behovet for tættere samarbejde mellem udbydere af erhvervsuddannelser og højere uddannelser for at sikre vellykket overgang af nyuddannede fra efteruddannelserne til højere uddannelse; |
| --- | --- |

106.

| 107. | anser det for vigtigt at stræbe efter en større fleksibilitet af akademisk og erhvervsmæssig uddannelse; |
| --- | --- |

107.

| 108. | understreger behovet for at styrke fremgangsmåderne for erhvervs- og karrieremæssig rådgivning både i uddannelsessystemet og voksenuddannelsen i retning af de færdigheder og kompetencer, som er påkrævet i landes relevante brancher og sektorer med høj værditilvækst og investeringspotentiale; |
| --- | --- |

108.

| 109. | glæder sig over Kommissionens initiativ til at fremme erhvervsuddannelser; anerkender, at mobiliteten på erhvervsuddannelserne endnu ikke har nået sit fulde potentiale; mener, at yderligere midler til erhvervsuddannelsesinstitutioner kunne bidrage til at forøge mobiliteten på erhvervsuddannelser samt forbedre kvalitet, relevans og inklusion for erhvervsuddannelser; |
| --- | --- |

109.

| 110. | understreger behovet for ikke blot at undersøge muligheden for tværsektoriel mobilitet blandt lærerne på erhvervsuddannelserne, men også blandt skoler generelt; |
| --- | --- |

110.

| 111. | Fastholder, at hovedansvaret for kvaliteten af erhvervsuddannelser ligger hos medlemsstaterne og på regionalt niveau; opfordrer Kommissionen til at fremme erhvervsuddannelse samt til at fremme udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

111.

| 112. | opfordrer medlemsstaterne til at »rebrande« erhvervsuddannelserne med passende investeringer og kvalificeret personale, så forbindelsen til arbejdsmarkedet og arbejdsgivere styrkes, og der skabes bevidsthed om erhvervsuddannelserne som værdifulde uddannelses- og karriereveje; |
| --- | --- |

112.

| 113. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge attraktiviteten af erhvervsuddannelserne og mobilitet i forbindelse hermed som et vigtigt valg i det personlige karriereforløb ved at sikre, at unge og deres familier har adgang til oplysning og vejledning om erhvervsuddannelsesmuligheder, at der investeres tilstrækkeligt i at øge erhvervsuddannelsernes kvalitet og relevans, at de er tilgængelige og prisoverkommelige for alle, og at der skabes solidere forbindelser mellem akademiske uddannelser og erhvervsuddannelser, samt at balancen mellem de to køn og ikkediskrimination fremmes som led i erhvervsuddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kræver specifikke målsætninger såsom implementering af et fuldt fungerende meritoverførselssystem samt anerkendelse gennem det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET); |
| --- | --- |

114.

| 115. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med henblik på at reducere antallet af mennesker, der opgiver uddannelse eller erhvervsuddannelse i utide, og antallet af NEET'er at udvikle og sammenholde de bedste erfaringer fra partnerskaber mellem almen og erhvervsrettet uddannelse; anbefaler, at dette gøres ved hjælp af samarbejde mellem sekundærskoler og virksomheder, herunder ved hjælp af lærlingeuddannelser, med henblik på at skabe muligheder for, at man kan få en chance til, opnå større integration mellem systemer og specialtilpasse færdighederne bedre til de faktiske behov; |
| --- | --- |

115.

| 116. | tilskynder medlemsstaterne til at etablere tosporede uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer af god kvalitet i samarbejde med lokale og regionale økonomiske aktører efter udvekslingen af bedste praksis og i overensstemmelse med de enkelte uddannelsessystemers specifikke art med henblik på at overvinde de eksisterende og kommende kvalifikationsmismatch; |
| --- | --- |

116.

| 117. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre dataindsamling med kortlægning af karriereforløbet for lærende på erhvervsuddannelser for bedre at kunne tage hånd om deres beskæftigelsesmuligheder, vurdere kvaliteten af erhvervsuddannelser samt informere de studerende om karrierevalg; |
| --- | --- |

117.

| 118. | minder om, at mere støtte til lærendes og underviseres mobilitet er påkrævet; opfordrer derfor medlemsstaterne til at inkludere mobilitetsstøtte i deres nationale programmer for at hjælpe mange unge med at få gavn af erfaring fra et udlandsophold; |
| --- | --- |

118.

Lærere og undervisere

| 119. | Mener, at lærere og undervisere har stor betydning for de lærendes resultater; påpeger derfor nødvendigheden af at investere i og støtte den indledningsvise og kontinuerlige faglige udvikling af lærere i alle uddannelsessektorer såvel som nødvendigheden af at sikre kvalitetsbeskæftigelse og etablere livslange karrierevejledningstjenester, hvilket også skal være en eksisterende prioritet i hele EU; |
| --- | --- |

119.

| 120. | understreger, at forbedring af status og opkvalificering af samtlige lærere, undervisere, mentorer og uddannere med henblik på at udvide deres færdigheder vil være en forudsætning for, at den nye dagsorden for færdigheder kan give resultater, og at der skal gøres en yderligere indsats for at tiltrække unge mennesker til at arbejde i uddannelsessystemet og motivere lærere for at blive i faget, herunder ved at forbedre fastholdelsespolitikker; bemærker, at dette kræver hensyntagen til og valorisering af lærere, attraktiv aflønning og attraktive arbejdsforhold, bedre adgang til yderligere undervisning i arbejdstiden, særligt med hensyn til digitale undervisningsformer, samt foranstaltninger til beskyttelse mod og forebyggelse af vold og mobning på uddannelsesinstitutioner; opfordrer medlemsstaterne til at fremme mere ligestilling mellem kønnene inden for lærerfaget; understreger, at styrkelse af den innovative undervisning og læringspraksis og lettelse af mobiliteten og udvekslingen af bedste praksis kunne være et skridt i retning af dette mål; |
| --- | --- |

120.

| 121. | erindrer om, at læreruddannelsen i visse medlemsstater er blevet påvirket væsentligt af den økonomiske og finansielle krise; understreger vigtigheden af at investere i lærere, undervisere og uddannere og udstyre dem med nye færdigheder og undervisningsteknikker i overensstemmelse med teknologiske og samfundsmæssige udviklinger; |
| --- | --- |

121.

| 122. | opfordrer medlemsstaterne til at investere kraftigt i livslang læring for lærere, herunder praktisk erfaring i udlandet, og til at sikre deres kontinuerlige faglige udvikling samt hjælpe dem med at udvikle nye færdigheder, såsom IKT-færdigheder, iværksætterevner og knowhow i forbindelse med inkluderende undervisning; understreger i denne forbindelse, at der bør tilbydes tilstrækkeligt betalte uddannelsesdage til opkvalificering af alt undervisningspersonale; |
| --- | --- |

122.

| 123. | understreger behovet for at udvikle kompetencerne af undervisere på erhvervsuddannelserne for at levere iværksætterfærdigheder til lærende i tæt samarbejde med SMV'erne; understreger i denne forbindelse fremme af fleksible rekrutteringspraksisser (f.eks. lærere med brancheerfaring); |
| --- | --- |

123.

| 124. | anbefaler, at medlemsstaterne indfører incitamenter til at rekruttere kandidater til lærerfaget med gode kompetencer og belønne effektive lærere; |
| --- | --- |

124.

Gennemførelsen af den nye dagsorden for færdigheder: udfordringer og henstillinger

| 125. | opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med Cedefop for bedre at kunne vurdere og forudsige de fremtidige behov for færdigheder og tilpasse dem bedre til de ledige job på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

125.

| 126. | understreger behovet for, at den nye dagsorden for færdigheder uddybes yderligere, implementeres og overvåges i samarbejde mellem alle relevante interessenter, herunder arbejdsmarkedets partnere, organisationer i civilsamfundet, ikkeformelle uddannelsesleverandører, arbejdsformidlinger samt lokale myndigheder; opfordrer Kommissionen til at fremme udviklingen af bredere partnerskaber med disse interessenter; |
| --- | --- |

126.

| 127. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med gennemførelsen af initiativet at lægge stor vægt på samordningen mellem de forskellige organisationer, der direkte og indirekte medvirker ved udvikling af færdigheder som f.eks. ministerier, arbejdsformidlingen, almene og faglige uddannelsesinstitutioner, ikke-statslige organisationer osv.; |
| --- | --- |

127.

| 128. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte med at gøre erhvervsrettede uddannelser mere synlige og til at øge deres kvalitet og attraktivitet; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at fastsætte yderligere mål for at tilskynde til arbejdsbaseret læring i erhvervsuddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

128.

| 129. | opfordrer til et stærkere samarbejde mellem erhvervsuddannelser og videregående uddannelsesinstitutioner for at slå bro over den eksisterende kløft for at sikre, at færdiguddannede elever fra erhvervsuddannelser får en vellykket overgang til videregående uddannelser; anbefaler i den forbindelse læring fra anvendt bedste praksis i forskellige medlemsstater, som har etableret effektive tosporede uddannelsessystemer; |
| --- | --- |

129.

| 130. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende en koordineret tilgang, der er integreret i social-, uddannelses- og beskæftigelsespolitikken, for at muliggøre en konstant tilpasning af erhvervsuddannelserne og sikre, at personer fra denne uddannelsesretning kan overgå til videregående uddannelse; |
| --- | --- |

130.

| 131. | understreger behovet for at forbedre forståelsen for og sammenligneligheden af forskellige kvalifikationer på tværs af medlemsstater; glæder sig over den foreslåede revidering og yderligere udvikling af EQF og opfordrer til yderligere samarbejde mellem medlemsstater og alle interessenter; opfordrer til mere sammenhæng mellem EU's instrumenter for kvalifikationer, nemlig EQF, ECVET og EQAVET; |
| --- | --- |

131.

| 132. | opfordrer medlemsstaterne til fortsat at sætte fokus på at tilbyde borgere i alle aldre muligheden for at udvikle deres digitale færdigheder og kompetencer og til samtidig at fremme den digitale omstilling af økonomien og samfundet og nyskabe den måde, hvorpå mennesker lærer, arbejder og driver forretning, samt de bredere samfundsmæssige virkninger af disse ændringer; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at notere sig Kommissionens hensigt om at fokusere på de positive aspekter af denne omstilling gennem EU's strategi for e-færdigheder; opfordrer til yderligere involvering af civilsamfundet og arbejdsmarkedets partnere i Koalitionen for digitale færdigheder og job; |
| --- | --- |

132.

| 133. | tilslutter sig planen for sektorsamarbejde om færdigheder, som blev fremlagt af Kommissionen inden for rammerne af pilotprogrammet for 6 sektorer, og tilskynder til videreførelse heraf; |
| --- | --- |

133.

| 134. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at sætte fokus på digitale færdigheder, navnlig i forbindelse med den digitale omstilling af økonomien og den gennemgribende ændring af den måde, hvorpå mennesker arbejder og driver forretning, og noterer sig Kommissionens hensigt om at fokusere på de positive aspekter af denne omstilling gennem EU's strategi for e-færdigheder; |
| --- | --- |

134.

| 135. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre tidlig iværksætteruddannelse (40), herunder social iværksættervirksomhed, til en del af uddannelsesprogrammet i medlemsstaterne med henblik på at udvikle en iværksætterorienteret tankegang som en kernekompetence hos deres borgere, hvilket understøtter personlig udvikling, aktivt medborgerskab, social inklusion og beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

135.

| 136. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde tilsvarende kompetencerammer for andre kernekompetencer, såsom finansielle færdigheder, på samme vis som for digitale færdigheder og iværksætterfærdigheder; |
| --- | --- |

136.

| 137. | er af den opfattelse, at det, for at initiativet med de foreslåede »opkvalificeringsforløb« skal gøre en mærkbar forskel, er vigtigt at tage hensyn til de erfaringer, der er gjort ved gennemførelsen af ungdomsgarantien; mener især, at det bør inspirere til at sikre hurtigere gennemførelse, have en integreret tilgang med ledsagende sociale tjenester og fremme bedre samarbejde med arbejdsmarkedets parter, såsom fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer og andre interesserede parter; |
| --- | --- |

137.

| 138. | mener, at det er vigtigt, men ikke nok at udstyre folk med et minimum af færdigheder, og at det er afgørende at sikre, at hver enkelt person tilskyndes til at erhverve avancerede færdigheder og kompetencer for bedre at kunne tilpasse sig fremtiden, og specielt i tilfælde af svage grupper, der risikerer usikker beskæftigelse; |
| --- | --- |

138.

| 139. | beklager manglen på tilstrækkelig finansiering til gennemførelsen af forslagene, hvilket kan være en betydelig hindring for foranstaltninger, der gør en reel forskel på nationalt plan, men er af den opfattelse, at medlemsstaterne bør tilskyndes til fuldt ud at drage nytte af de eksisterende finansieringskilder, der er til rådighed til at støtte gennemførelsen af dagsordenen, især Den Europæiske Socialfond; understreger, at de foreslåede kilder til finansiering, nemlig ESF and Erasmus+, allerede fordeles på nationalt plan; opfordrer derfor Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at investere mere i samt tilskynde til, at der udbetales penge til effektivt at fremme færdigheder som vigtige investeringer i menneskelig kapital, hvilket ikke bare medfører sociale, men også økonomiske resultater; |
| --- | --- |

139.

| 140. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at stille midler til rådighed for at slå bro over den eksisterende teknologiske og digitale kløft mellem de uddannelses- og undervisningsinstitutioner, som er veludstyrede, og dem, som ikke er, samt understøtte lærere og underviseres opkvalificering inden for teknologi for at holde trit med den stadigt mere digitale verden, som led i de nationale strategier for digitale færdigheder; |
| --- | --- |

140.

| 141. | anbefaler på det kraftigste, at der tages fat på at takle den digitale kløft og sikre lige muligheder for alle for at få adgang til digitale teknologier samt de kompetencer, holdninger og den motivation, der kræves for digital deltagelse; |
| --- | --- |

141.

| 142. | Anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om ligeledes at arbejde på at løse problemer såsom elever med dårlige resultater i nogle fag, den lave deltagelsesfrekvens på voksenuddannelser, skolefrafald, social inklusion, aktivt medborgerskab, manglende ligestilling mellem kønnene og beskæftigelsesgrad for færdiguddannede; |
| --- | --- |

142.

| 143. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme samarbejde og skabe større synergi mellem formel, ikkeformel og uformel uddannelse, regioner og lokale myndigheder, arbejdsgivere og civilsamfundet i samråd med arbejdsmarkedets parter med henblik på at nå ud til en bredere gruppe af lavtuddannede personer for bedre at kunne tage hensyn til deres specifikke behov; |
| --- | --- |

143.

| 144. | opfordrer til mere fleksibilitet i læring for så vidt angår placering, udtryksmåder og læringsmetoder, der har til formål at tiltrække og opfylde behovet af en række forskelligartede lærende, hvilket kan forbedre alle menneskers muligheder for læring; |
| --- | --- |

144.

| 145. | glæder sig over den foreslåede revision af rammen for nøglekompetencer, som er en nyttig reference og giver en fælles forståelse for udviklingen af tværfaglige færdigheder, og opfordrer til styrkelse af dens effekt på nationalt plan, herunder i læseplaner og på læreruddannelsen; opfordrer Kommissionen til at etablere en forbindelse til rammen for nøglekompetencer med Rådets henstilling fra 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring; |
| --- | --- |

145.

| 146. | glæder sig over den planlagte revision af den europæiske referenceramme for kvalifikationer, hvilket bør bidrage til at forbedre læsbarheden af eksisterende kompetencer og kvalifikationer i de forskellige lande i EU; understreger, at et sådant redskab er afgørende for udviklingen af faglig mobilitet, især i grænseområder, og understreger behovet for at sikre mere synlighed af færdigheder, kompetencer og viden, der er erhvervet gennem ikkeformel og uformel læring; |
| --- | --- |

146.

| 147. | opfordrer medlemsstaterne til at have en bred tilgang til implementering af opkvalificeringsforløb og til at skabe forskellige muligheder, der tager hensyn til konkrete behov på lokalt, regionalt og sektorniveau (f.eks. interkulturelle, borgerlige, økologiske, sproglige, sundhedsmæssige og familiemæssige behov), og bør omfatte mere end blot grundlæggende færdigheder; |
| --- | --- |

147.

| 148. | opfordrer Kommissionen til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på fælles læringsaktiviteter og udveksling af god praksis for politikker; |
| --- | --- |

148.

| 149. | glæder sig over og tilskynder til revideringen af Europass-rammen, især overgangen fra at bruge Europass som en dokumentbaseret facilitet til en servicebaseret platform, og bestræbelsen på at gøre de forskellige former for læring og færdigheder mere synlige, særligt dem, der er erhvervet gennem ikkeformel uddannelse; |
| --- | --- |

149.

| 150. | mener, at revideringen bør sikre, at dårligt stillede grupper, såsom mennesker med handicap, lavtuddannede, ældre og langtidsledige, kan drage fordel af værktøjerne, og anser det for afgørende at sikre, at den er tilgængelig for personer med handicap; |
| --- | --- |

150.

| 151. | mener, at kønsbetingede uligheder for så vidt angår udvikling af færdigheder bedre bør afspejles i den nye dagsorden for færdigheder; |
| --- | --- |

151.

| 152. | glæder sig over initiativet om at introducere et system til at følge færdiguddannede personer for at skabe en mere evidensbaseret og relevant tilgang til udarbejdelse af læseplaner og læringstilbud; opfordrer til at indføre et lignende system til at følge færdiguddannede elever fra erhvervsuddannelserne i stor målestok; |
| --- | --- |

152.

| 153. | opfordrer til kontinuerlig og øget støtte til Erasmus+ mobilitetsprogrammet, der tilbyder og fremmer inkluderende læring og uddannelsesmuligheder for unge mennesker, undervisere, frivillige, lærlinge, praktikanter og unge arbejdstagere; |
| --- | --- |

153.

| 154. | opfordrer Kommissionen til at analysere de nationale kvalifikationsordninger og foreslår at tilpasse dem til ændrede behov og nye erhverv; understreger, at der er behov for, at medlemsstaterne støtter lærerfaget ved at lette adgangen til oplysninger om de nyeste teknologier og minder i den forbindelse om eTwinning-platformen, som er udviklet af Kommissionen; |
| --- | --- |

154.

| 155. | opfordrer Kommissionen til at proklamere et europæisk år for voksenuddannelse, hvilket vil bidrage til at øge bevidstheden om værdien af voksenuddannelse og »aktiv aldring« i hele Europa, og til at sørge for, at der er tilstrækkelig tid til forberedelse heraf på europæisk og nationalt plan; |
| --- | --- |

155.

| 156. | opfordrer Kommissionen til at organisere et årligt »Europæisk kvalifikationsforum« for at give relevante myndigheder, uddannelsesinstitutioner, fagfolk, studerende, arbejdsgivere og arbejdstagere mulighed for at udveksle bedste praksis om færdighedsprognoser samt udvikling og validering af færdigheder; |
| --- | --- |

156.

o

o o

| 157. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

157.

---

(1)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(2)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 29.

(3)  EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

(4)  EUT C 67 af 20.2.2016, s. 1.

(5)  EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1.

(6)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

(7)  EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1.

(8)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 1.

(9)  EUT C 290 af 4.12.2007, s. 1.

(10)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 36.

(11)  EUT C 64 af 5.3.2013, s. 5.

(12)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0338.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0107.

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0008.

(16)  EUT C 265 af 11.8.2017, s. 48.

(17)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0292.

(18)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0321.

(19)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/da/lsa/119628.pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/da/pdf

(21)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0005.

(22)  Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (ISBN: 978-92-79-26866-3); http://www.euricse.eu/wp-content/uploads/2015/03/social-economy-guide.pdf.

(23)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0411.

(24)  European Commission (2016), Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe (SWD(2016)0195).

(25)  Cedefop, under udarbejdelse i Kommissionen, 2016.

(26)  http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/assisting-eu-countries-skills-matching

(27)  Se SWD(2016)0195.

(28)  Undersøgelse: »Boosting the competitiveness of cultural and creative industries for growth and jobs«, 2015.

(29)  Society at a Glance 2016 — OECD Social Indicators.

(30)  Cedefop, STEM-database under udvikling, marts 2014.

(31)  Et tosporet uddannelsessystem kombinerer lærepladser i en virksomhed og erhvervsuddannelse på en erhvervsskole i én uddannelse.

(32)  »Education & Training Monitor 2016«.

(33)  https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf

(34)  Eurofound (2015), Førskolepædagogik: Arbejdsvilkår, uddannelse og kvaliteten af ydelser — en systematisk gennemgang.

(35)  Se vedtagne tekster, P8_TA(2016)0338.

(36)  The shift to learning outcomes — Policies and Practices in Europe — Cedefop.

(37)  Skal bygge på Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelses holdning til »En delt vision for effektive lærlingeuddannelser og arbejdsbaseret læring af høj kvalitet« som blev vedtaget den 2. december 2016.

(38)  Rådets henstilling af 19. december 2016.

(39)  Se vedtagne tekster, P8_TA(2016)0338.

(40)  European Commission/EACEA/Eurydice, 2016. Entrepreneurship Education at School in Europe. Eurydice Report.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 12. september 2017

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/154 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/154

---

P8_TA(2017)0317

Anmodning om ophævelse af Marie-Christine Boutonnets immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 12. september 2017 om anmodning om ophævelse af Marie-Christine Boutonnets immunitet (2017/2063(IMM))

(2018/C 337/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodningen om ophævelse af Marie-Christine Boutonnets immunitet, der blev fremsendt den 14. april 2017 af den franske republiks justitsministerium efter anmodning fra statsadvokaten ved appelretten i Paris og meddelt på plenarmødet den 26. april 2017 i forbindelse med en sag, der verserer for undersøgelsesdommere ved byretten i Paris (»pôle financier«), vedrørende en retslig efterforskning om påstande navnlig om uretmæssig brug af midler, der er modtaget som følge af en parlamentarisk assistent kontrakt for en navngiven person, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodningen om ophævelse af Marie-Christine Boutonnets immunitet, der blev fremsendt den 14. april 2017 af den franske republiks justitsministerium efter anmodning fra statsadvokaten ved appelretten i Paris og meddelt på plenarmødet den 26. april 2017 i forbindelse med en sag, der verserer for undersøgelsesdommere ved byretten i Paris (»pôle financier«), vedrørende en retslig efterforskning om påstande navnlig om uretmæssig brug af midler, der er modtaget som følge af en parlamentarisk assistent kontrakt for en navngiven person,

| — | der har hørt Jean-François Jalkh, for Marie-Christine Boutonnet, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der har hørt Jean-François Jalkh, for Marie-Christine Boutonnet, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 6,

| — | der henviser til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (1),

| — | der henviser til artikel 26 i Den Franske Republiks forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 26 i Den Franske Republiks forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0259/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0259/2017),

| Α. | der henviser til, at undersøgelsesdommere ved byretten i Paris har anmodet om ophævelse af Marie-Christine Boutonnets parlamentariske immunitet, således at hun kan afhøres i forbindelse med mistanke om en strafbar handling; |
| --- | --- |

Α.

der henviser til, at undersøgelsesdommere ved byretten i Paris har anmodet om ophævelse af Marie-Christine Boutonnets parlamentariske immunitet, således at hun kan afhøres i forbindelse med mistanke om en strafbar handling;

| Β. | der henviser til, at medlemmerne af Europa-Parlamentet i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

Β.

der henviser til, at medlemmerne af Europa-Parlamentet i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| C. | der henviser til, at det fremgår af artikel 26 i den franske forfatning, at medlemmer af Parlamentet ikke i strafferetligt øjemed kan udsættes for anholdelse eller nogen som helst anden frihedsberøvende eller frihedsindskrænkende foranstaltning uden tilladelse fra præsidiet for den forsamling, som medlemmet tilhører, og at denne tilladelse ikke er påkrævet, hvis den pågældende gribes på fersk gerning, eller hvis der foreligger en endelig domfældelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det fremgår af artikel 26 i den franske forfatning, at medlemmer af Parlamentet ikke i strafferetligt øjemed kan udsættes for anholdelse eller nogen som helst anden frihedsberøvende eller frihedsindskrænkende foranstaltning uden tilladelse fra præsidiet for den forsamling, som medlemmet tilhører, og at denne tilladelse ikke er påkrævet, hvis den pågældende gribes på fersk gerning, eller hvis der foreligger en endelig domfældelse;

| D. | der henviser til, at undersøgelsesdommerne er af den opfattelse, at efterforskningen under den indledende undersøgelse og bevisoptagelsen synes at bekræfte den oprindelige mistanke, som blev anmeldt af Europa-Parlamentet, med hensyn til et vist antal parlamentariske assistenter for medlemmer af Europa-Parlamentet fra partiet Front National; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at undersøgelsesdommerne er af den opfattelse, at efterforskningen under den indledende undersøgelse og bevisoptagelsen synes at bekræfte den oprindelige mistanke, som blev anmeldt af Europa-Parlamentet, med hensyn til et vist antal parlamentariske assistenter for medlemmer af Europa-Parlamentet fra partiet Front National;

| E. | der henviser til, at det ved gennemgang af Front Nationals organisationsplan, der blev offentliggjort i februar 2015, synes at kunne konstateres, at 15 medlemmer af Europa-Parlamentet, 21 lokale parlamentariske assistenter og 5 akkrediterede parlamentariske assistenter var anført i organisationsplanen; der henviser til, at en række parlamentariske assistenter angav Front Nationals hovedkontor i Nanterre som deres arbejdssted, i nogle tilfælde som fuldtidsansatte; der henviser til, at de fleste parlamentariske assistenters ansættelseskontrakter beskrev identiske og generiske arbejdsopgaver uden nogen form for specificitet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det ved gennemgang af Front Nationals organisationsplan, der blev offentliggjort i februar 2015, synes at kunne konstateres, at 15 medlemmer af Europa-Parlamentet, 21 lokale parlamentariske assistenter og 5 akkrediterede parlamentariske assistenter var anført i organisationsplanen; der henviser til, at en række parlamentariske assistenter angav Front Nationals hovedkontor i Nanterre som deres arbejdssted, i nogle tilfælde som fuldtidsansatte; der henviser til, at de fleste parlamentariske assistenters ansættelseskontrakter beskrev identiske og generiske arbejdsopgaver uden nogen form for specificitet;

| F. | der henviser til, at efterforskningen ligeledes klarlagde tre forhold, som kunne skabe tvivl om, hvorvidt de pågældende assistenter rent faktisk havde arbejdsopgaver med forbindelse til Europa-Parlamentet:






  — | ansættelseskontrakter som parlamentarisk assistent i Europa-Parlamentet indskudt mellem to ansættelseskontrakter hos Front National |
| --- | --- | --- |

F.

der henviser til, at efterforskningen ligeledes klarlagde tre forhold, som kunne skabe tvivl om, hvorvidt de pågældende assistenter rent faktisk havde arbejdsopgaver med forbindelse til Europa-Parlamentet:

—

ansættelseskontrakter som parlamentarisk assistent i Europa-Parlamentet indskudt mellem to ansættelseskontrakter hos Front National

| — | ansættelseskontrakter som parlamentarisk assistent i Europa-Parlamentet samtidig med ansættelseskontrakter hos Front National |
| --- | --- |

—

ansættelseskontrakter som parlamentarisk assistent i Europa-Parlamentet samtidig med ansættelseskontrakter hos Front National

| — | ansættelseskontrakter hos Front National, som følger umiddelbart efter ansættelseskontrakter som parlamentarisk assistent i Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

—

ansættelseskontrakter hos Front National, som følger umiddelbart efter ansættelseskontrakter som parlamentarisk assistent i Europa-Parlamentet;

| G. | der henviser til, at der under en ransagning på Front Nationals hovedkontor i februar 2016 blev beslaglagt en række dokumenter på Front Nationals regnskabsførers kontor, som viste nævnte partis forsæt til at »spare« ved at lade Europa-Parlamentet betale partimedarbejdernes løn i medfør deres stilling som parlamentariske assistenter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der under en ransagning på Front Nationals hovedkontor i februar 2016 blev beslaglagt en række dokumenter på Front Nationals regnskabsførers kontor, som viste nævnte partis forsæt til at »spare« ved at lade Europa-Parlamentet betale partimedarbejdernes løn i medfør deres stilling som parlamentariske assistenter;

| H. | der henviser til, at undersøgelsesdommerne finder det nødvendigt at høre Marie-Christine Boutonnets forklaringer vedrørende de midler, der er modtaget i forbindelse med en navngiven akkrediteret parlamentarisk assistents kontrakt; der henviser til at denne assistent den 6. marts 2017 blev sigtet for mellem september 2014 og februar 2015 at have skjult en uretmæssig brug af midler, og til at assistenten, da denne blev afhørt af to undersøgelsesdommere, påberåbte sin ret til ikke at udtale sig; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at undersøgelsesdommerne finder det nødvendigt at høre Marie-Christine Boutonnets forklaringer vedrørende de midler, der er modtaget i forbindelse med en navngiven akkrediteret parlamentarisk assistents kontrakt; der henviser til at denne assistent den 6. marts 2017 blev sigtet for mellem september 2014 og februar 2015 at have skjult en uretmæssig brug af midler, og til at assistenten, da denne blev afhørt af to undersøgelsesdommere, påberåbte sin ret til ikke at udtale sig;

| I. | der henviser til, at Marie-Christine Boutonnet afviste at give møde efter de tilsigelser, som blev foretaget dels af efterforskerne, dels af undersøgelsesdommerne, med henblik på at afgøre, om der skulle rejses tiltale mod hende for mandatsvig mellem september 2014 og februar 2015; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Marie-Christine Boutonnet afviste at give møde efter de tilsigelser, som blev foretaget dels af efterforskerne, dels af undersøgelsesdommerne, med henblik på at afgøre, om der skulle rejses tiltale mod hende for mandatsvig mellem september 2014 og februar 2015;

| J. | der henviser til, at Marie-Christine Boutonnet efterfølgende er blevet afhørt af undersøgelsesdommerne i Paris; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Marie-Christine Boutonnet efterfølgende er blevet afhørt af undersøgelsesdommerne i Paris;

| K. | der henviser til, at det ikke desto mindre er hensigtsmæssigt at ophæve det pågældende medlems immunitet, da det kun er Parlamentet, der har ret til at ophæve et medlems immunitet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det ikke desto mindre er hensigtsmæssigt at ophæve det pågældende medlems immunitet, da det kun er Parlamentet, der har ret til at ophæve et medlems immunitet;

| L. | der henviser til, at der klart er et behov for at afklare sagen om anmodning om ophævelse af immuniteten, og at der ikke er nogen beviser på fumus persecutionis, navnlig i betragtning af at der er indledt sager på grundlag af lignende anklager mod medlemmer fra andre politiske grupper og af andre nationaliteter; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der klart er et behov for at afklare sagen om anmodning om ophævelse af immuniteten, og at der ikke er nogen beviser på fumus persecutionis, navnlig i betragtning af at der er indledt sager på grundlag af lignende anklager mod medlemmer fra andre politiske grupper og af andre nationaliteter;

| 1. | vedtager at ophæve Marie-Christine Boutonnetss immunitet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den franske republiks kompetente myndighed og til Marie-Christine Boutonnet. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom af 12. maj 1964, Wagner mod Fohrmann og Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Domstolens dom af 10. juli 1986, Wybot mod Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Rettens dom af 15. oktober 2008, Mote mod Parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Domstolens dom af 21. oktober 2008, Marra mod De Gregorio og Clemente, C-200/07 og C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Rettens dom af 19. marts 2010, Gollnisch mod Parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Domstolens dom af 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Rettens dom af 17. januar 2013, Gollnisch mod Parlamentet, T-346/11 og T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 12. september 2017

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/157 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/157

---

P8_TA(2017)0318

Udnævnelse af Simon Busuttil til det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 255 i TEUF

Europa-Parlamentets afgørelse af 12. september 2017 om indstilling af Simon Busuttil til medlem af det udvalg, der er omhandlet i artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2017/2132(INS))

(2018/C 337/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 255, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 255, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 120, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 120,

| — | der henviser til forslag fra Retsudvalget (B8-0503/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Retsudvalget (B8-0503/2017),

| A. | der henviser til, at Simon Busuttil opfylder kravene i artikel 255, stk. 2, i TEUF; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Simon Busuttil opfylder kravene i artikel 255, stk. 2, i TEUF;

| 1. | foreslår, at Simon Busuttil udnævnes til medlem af udvalget; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Domstolens præsident. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/158 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/158

---

P8_TA(2017)0319

Aftale mellem EU og Island om beskyttelse af geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Island om beskyttelse af geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (11782/2016 — C8-0123/2017– 2016/0252(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 337/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11782/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11782/2016),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Island om beskyttelse af geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (12124/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Island om beskyttelse af geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (12124/2016),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0123/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0123/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0254/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0254/2017),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Islands regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/159 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/159

---

P8_TA(2017)0320

Aftale mellem EU og Island om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Island om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter (12146/2016 — C8-0129/2017 — 2016/0293(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 337/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12146/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12146/2016),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Island om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter (12147/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Island om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter (12147/2016),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0129/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0129/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0256/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0256/2017),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Islands regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/160 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/160

---

P8_TA(2017)0325

Ophævelse af forældede forordninger for så vidt angår indlandsskibsfartsektoren og vejgodstransportsektoren ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89 samt forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 (COM(2016)0745 — C8-0501/2016 — 2016/0368(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0745), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0745),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0501/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0501/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 29. marts 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 29. marts 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. juli 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. juli 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0228/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0228/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 209 af 30.6.2017, s. 58.

---

P8_TC1-COD(2016)0368

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 og Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/1952.)

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/161

---

P8_TA(2017)0326

Fremme af internetforbindelser i lokalsamfund ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og forordning (EU) nr. 283/2014 for så vidt angår fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund (COM(2016)0589 — C8-0378/2016 — 2016/0287(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0589),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0378/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0378/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 26. januar 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 26. januar 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 8. februar 2017 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 8. februar 2017 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget, Transport- og Turismeudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0181/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget, Transport- og Turismeudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0181/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 69.

(2)  EUT C 207 af 30.6.2017, s. 87.

---

P8_TC1-COD(2016)0287

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og forordning (EU) nr. 283/2014, for så vidt angår fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/1953.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

FÆLLES ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er enige om, at WiFi4EU-initiativet skal have en meningsfuld effekt og skalerbarhed. Med henblik herpå bemærker de, at Kommissionen — såfremt en forhøjelse af finansieringsrammen for gennemførelsen af Connecting Europe-faciliteten på teleområdet fra 25 000 000 EUR til 50 000 000 EUR ikke kan sikres fuldt ud — eventuelt kan foreslå omfordelinger inden for den pågældende ramme med henblik på at lette den samlede finansiering til fremme af internetkonnektivitet i lokalsamfund på 120 000 000 EUR.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/164

---

P8_TA(2017)0327

Foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 (COM(2016)0052 — C8-0035/2016 — 2016/0030(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0052), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0052),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0035/2016),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det østrigske Forbundsråd og den bulgarske Nationalforsamling, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det østrigske Forbundsråd og den bulgarske Nationalforsamling, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 22. september 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 22. september 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. maj 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. maj 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0310/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0310/2016),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 70.

---

P8_TC1-COD(2016)0030

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/1938.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN VEDRØRENDE ARTIKEL 16 I FORORDNINGEN

Kommissionen hilser de samarbejdsmekanismer, der er fastsat i artikel 16 i den foreslåede forordning, velkommen som et vigtigt værktøj til at sikre foreneligheden af forebyggende handlingsplaner og nødplaner mellem de kontraherende parter i Energifællesskabet.

Kommissionen understreger vigtigheden af effektivt at sikre, at de kontraherende parter i Energifællesskabet ikke træffer foranstaltninger, som kan have en negativ indflydelse på forsyningssikkerheden i EU og medlemsstaterne — og omvendt.

I den forbindelse vil Kommissionen, uden at dette berører Kommissionens forslag af 16. februar 2016, når tiden er inde, forelægge en henstilling for Rådet, jf. artikel 218 i TEUF, om forhandlinger om ændringer af energifællesskabstraktaten med henblik på at opstille en passende lovramme og mekanismer, som skal muliggøre anvendeligheden af udvalgte bestemmelser i forordningen og andre relevante dele af den gældende fællesskabsret på energiområdet mellem EU og dens medlemsstater på den ene side og de kontraherende parter i Energifællesskabet på den anden side for at sikre effektiv gennemførelse af en styrket ramme for gasforsyningssikkerhed.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/167

---

P8_TA(2017)0329

EU’s tiltrædelse af Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2017 om forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (COM(2016)0109 — 2016/0062(NLE))

(2018/C 337/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2016)0109),

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, som blev åbnet for undertegnelse den 11. maj 2011 (i det følgende »Istanbulkonventionen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, som blev åbnet for undertegnelse den 11. maj 2011 (i det følgende »Istanbulkonventionen«),

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 8, 19, 157, 216 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 8, 19, 157, 216 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a),

| — | der henviser til artikel 21, 23, 24, 25 og 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21, 23, 24, 25 og 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Beijing-erklæringen og den tilhørende handlingsplan, som blev vedtaget på den fjerde verdenskvindekonference den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, som blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing+5 (2000), Beijing+10 (2005), Beijing+15 (2010) og Beijing+20 (2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijing-erklæringen og den tilhørende handlingsplan, som blev vedtaget på den fjerde verdenskvindekonference den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, som blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing+5 (2000), Beijing+10 (2005), Beijing+15 (2010) og Beijing+20 (2015),

| — | der henviser til bestemmelserne i FN's retlige instrumenter vedrørende menneskerettigheder og navnlig om kvinders rettigheder, som f.eks. FN-pagten, verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om bekæmpelse af menneskehandel og tredjeparts udnyttelse af prostitution, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) og denne konventions valgfrie protokol, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf samt konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling og nonrefoulementprincippet og FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i FN's retlige instrumenter vedrørende menneskerettigheder og navnlig om kvinders rettigheder, som f.eks. FN-pagten, verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om bekæmpelse af menneskehandel og tredjeparts udnyttelse af prostitution, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) og denne konventions valgfrie protokol, konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf samt konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling og nonrefoulementprincippet og FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som EU er part i, herunder de afsluttende bemærkninger fra FN's komite for rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) fra 2015, hvori EU opfordres til at tiltræde Istanbulkonventionen som et middel til at beskytte kvinder og piger med handicap mod vold, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som EU er part i, herunder de afsluttende bemærkninger fra FN's komite for rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) fra 2015, hvori EU opfordres til at tiltræde Istanbulkonventionen som et middel til at beskytte kvinder og piger med handicap mod vold,

| — | der henviser til sin betænkning om gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, hvori EU opfordres til at tiltræde Istanbulkonventionen som et yderligere skridt i bekæmpelsen af vold mod kvinder og piger med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin betænkning om gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, hvori EU opfordres til at tiltræde Istanbulkonventionen som et yderligere skridt i bekæmpelsen af vold mod kvinder og piger med handicap,

| — | der henviser til den generelle bemærkning, som blev vedtaget den 26. august 2016 af FN's komité for rettigheder for personer med handicap, om artikel 6 (»kvinder og piger med handicap«) i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til den generelle bemærkning, som blev vedtaget den 26. august 2016 af FN's komité for rettigheder for personer med handicap, om artikel 6 (»kvinder og piger med handicap«) i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015 (1),

| — | der henviser til sine beslutninger af 26. november 2009 om bekæmpelse af vold mod kvinder (2), af 5. april 2011 om prioriteringer og udkast til en ny EU-rammepolitik til bekæmpelse af vold mod kvinder (3) og af 6. februar 2013 om 57. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (CWS) vedrørende afskaffelse og forebyggelse af alle former for vold mod kvinder og piger (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 26. november 2009 om bekæmpelse af vold mod kvinder (2), af 5. april 2011 om prioriteringer og udkast til en ny EU-rammepolitik til bekæmpelse af vold mod kvinder (3) og af 6. februar 2013 om 57. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (CWS) vedrørende afskaffelse og forebyggelse af alle former for vold mod kvinder og piger (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. februar 2014 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af vold mod kvinder (5) og til evaluering af den europæiske merværdi, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. februar 2014 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af vold mod kvinder (5) og til evaluering af den europæiske merværdi,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. november 2016 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. november 2016 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder (6),

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som Rådet vedtog i marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som Rådet vedtog i marts 2011,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem,

| — | der henviser til arbejdsdokument af 3. december 2015 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 3. december 2015 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om styrkelse af pigers stilling i EU via uddannelse (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om styrkelse af pigers stilling i EU via uddannelse (7),

| — | der henviser til EU-formandskabstrioens erklæring af 7. december 2015 fremsat af Nederlandene, Slovakiet og Malta om ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-formandskabstrioens erklæring af 7. december 2015 fremsat af Nederlandene, Slovakiet og Malta om ligestilling,

| — | der henviser til direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (8),

| — | der henviser til direktiv 2011/99/EU af 13. december 2011 om den europæiske beskyttelsesordre (9) og til forordning (EU) nr. 606/2013 af 12. juni 2013 om gensidig anerkendelse af beskyttelsesforanstaltninger i civilretlige spørgsmål (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2011/99/EU af 13. december 2011 om den europæiske beskyttelsesordre (9) og til forordning (EU) nr. 606/2013 af 12. juni 2013 om gensidig anerkendelse af beskyttelsesforanstaltninger i civilretlige spørgsmål (10),

| — | der henviser til direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (11) og til direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (11) og til direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (12),

| — | der henviser til direktiv 2006/54/EF om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv og til direktiv 2004/113/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, som definerer og fordømmer chikane og seksuel chikane, |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2006/54/EF om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv og til direktiv 2004/113/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, som definerer og fordømmer chikane og seksuel chikane,

| — | der henviser til Kommissionens køreplan for EU's mulige tiltrædelse af Istanbulkonventionen offentliggjort i oktober 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens køreplan for EU's mulige tiltrædelse af Istanbulkonventionen offentliggjort i oktober 2015,

| — | der henviser til den tredje kvartalsvise aktivitetsrapport af 16. november 2016 fra Europarådets menneskerettighedskommissær i forbindelse med definitionen af kønsbetinget vold i Istanbulkonventionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje kvartalsvise aktivitetsrapport af 16. november 2016 fra Europarådets menneskerettighedskommissær i forbindelse med definitionen af kønsbetinget vold i Istanbulkonventionen,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra formandskabet, Kommissionen og Parlamentet, der opfordrer til EU's hurtige EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen til bekæmpelse af vold mod kvinder, og som blev vedtaget den 3. februar 2017 i Malta, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra formandskabet, Kommissionen og Parlamentet, der opfordrer til EU's hurtige EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen til bekæmpelse af vold mod kvinder, og som blev vedtaget den 3. februar 2017 i Malta,

| — | der henviser til sine beslutninger af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i EU i 2014-2015 (13) og af 10. marts 2015 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2013 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i EU i 2014-2015 (13) og af 10. marts 2015 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2013 (14),

| — | der henviser til undersøgelse fra 2016 foretaget af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender med titlen »Knowledge and Know-How: The Role of Self-Defence in the Prevention of Violence against Women«, særlig med hensyn til det bidrag, som selvforsvarskurser yder til gennemførelse af artikel 12 i Istanbulkonventionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelse fra 2016 foretaget af Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender med titlen »Knowledge and Know-How: The Role of Self-Defence in the Prevention of Violence against Women«, særlig med hensyn til det bidrag, som selvforsvarskurser yder til gennemførelse af artikel 12 i Istanbulkonventionen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 5,

| — | der henviser til de fælles drøftelser i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og til udtalelse fra Retsudvalget (A8-0266/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og til udtalelse fra Retsudvalget (A8-0266/2017),

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en central værdi for EU; der henviser til, at retten til ligebehandling og ikke-forskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i traktaterne og i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og som bør respekteres fuldt ud, fremmes og anvendes i lovgivning, i praksis, i retspraksis og i dagligdagen; der henviser til, at kønsligestillingsindekset viser, at intet EU-land endnu har opnået lighed mellem kvinder og mænd fuldt ud; der henviser til, at kønsbetinget vold både er en årsag til og en konsekvens af uligheder mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en central værdi for EU; der henviser til, at retten til ligebehandling og ikke-forskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i traktaterne og i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og som bør respekteres fuldt ud, fremmes og anvendes i lovgivning, i praksis, i retspraksis og i dagligdagen; der henviser til, at kønsligestillingsindekset viser, at intet EU-land endnu har opnået lighed mellem kvinder og mænd fuldt ud; der henviser til, at kønsbetinget vold både er en årsag til og en konsekvens af uligheder mellem mænd og kvinder;

| B. | der henviser til, at moderne former for slaveri og menneskehandel, som hovedsageligt rammer kvinder, stadig forekommer i EU; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at moderne former for slaveri og menneskehandel, som hovedsageligt rammer kvinder, stadig forekommer i EU;

| C. | der henviser til, at medlemsstaterne må anerkende, at samfundet ikke har opfyldt sin fornemste forpligtelse til at beskytte, hvis der forekommer vold, og det eneste tilbageværende middel er reaktive foranstaltninger såsom kompensation til ofrene og retsforfølgning af lovovertræderne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at medlemsstaterne må anerkende, at samfundet ikke har opfyldt sin fornemste forpligtelse til at beskytte, hvis der forekommer vold, og det eneste tilbageværende middel er reaktive foranstaltninger såsom kompensation til ofrene og retsforfølgning af lovovertræderne;

| D. | der henviser til, at EU i samarbejde med medlemsstaterne skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at fremme og beskytte alle kvinders og pigers ret til at leve uden vold, hvad enten denne er fysisk eller psykisk, i såvel den offentlige som den private sfære; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU i samarbejde med medlemsstaterne skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at fremme og beskytte alle kvinders og pigers ret til at leve uden vold, hvad enten denne er fysisk eller psykisk, i såvel den offentlige som den private sfære;

| E. | der henviser til, at kønsbetinget vold ikke bør slås hen eller betragtes som et problem, der kan udsættes og håndteres senere, eftersom kønsbetinget vold berører over 250 millioner kvinder og piger alene i EU og har en enorm indvirkning på samfundet, skaber frygt og polarisering, samt bidrager til stress og mental sygdom, da kønsbetinget vold truer sikkerheden hos halvdelen af befolkningen; der henviser til, at Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE) anslår, at de omkostninger, som samfundet pålægges på grund af seksuelt betinget vold, beløber sig til 226 mia. EUR om året i EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kønsbetinget vold ikke bør slås hen eller betragtes som et problem, der kan udsættes og håndteres senere, eftersom kønsbetinget vold berører over 250 millioner kvinder og piger alene i EU og har en enorm indvirkning på samfundet, skaber frygt og polarisering, samt bidrager til stress og mental sygdom, da kønsbetinget vold truer sikkerheden hos halvdelen af befolkningen; der henviser til, at Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE) anslår, at de omkostninger, som samfundet pålægges på grund af seksuelt betinget vold, beløber sig til 226 mia. EUR om året i EU;

| F. | der henviser til, at vold mod kvinder (15) og kønsbetinget vold af både fysisk og psykisk art er udbredt i EU og skal betragtes som en ekstrem form for forskelsbehandling og en krænkelse af menneskerettighederne, som berører kvinder i alle samfundslag uanset alder, uddannelse, indkomst, social stilling eller oprindelses- eller bopælsland og indebærer en væsentlig hindring for ligestilling mellem kvinder og mænd, også i økonomisk og politisk henseende; der henviser til, at der er behov for yderligere foranstaltninger til at tilskynde kvinder, der har været udsat for vold, til at anmelde deres oplevelser og søge hjælp og til at sikre, at de modtager passende støtte i overensstemmelse med deres behov, er informerede om deres rettigheder og har adgang til retssystemet, således at gerningsmændene kan retsforfølges; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at vold mod kvinder (15) og kønsbetinget vold af både fysisk og psykisk art er udbredt i EU og skal betragtes som en ekstrem form for forskelsbehandling og en krænkelse af menneskerettighederne, som berører kvinder i alle samfundslag uanset alder, uddannelse, indkomst, social stilling eller oprindelses- eller bopælsland og indebærer en væsentlig hindring for ligestilling mellem kvinder og mænd, også i økonomisk og politisk henseende; der henviser til, at der er behov for yderligere foranstaltninger til at tilskynde kvinder, der har været udsat for vold, til at anmelde deres oplevelser og søge hjælp og til at sikre, at de modtager passende støtte i overensstemmelse med deres behov, er informerede om deres rettigheder og har adgang til retssystemet, således at gerningsmændene kan retsforfølges;

| G. | der henviser til, at den rapport, som blev offentliggjort i marts 2014 af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, med titlen »Violence against women: an EU-wide survey« viser, at en tredjedel af alle kvinder i Europa har været udsat for fysisk eller seksuel vold mindst én gang i deres voksenliv, 20 % har været udsat for chikane på internettet, én ud af tyve er blevet voldtaget, og over en tiendedel har været udsat for seksuelle overgreb med voldsanvendelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den rapport, som blev offentliggjort i marts 2014 af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, med titlen »Violence against women: an EU-wide survey« viser, at en tredjedel af alle kvinder i Europa har været udsat for fysisk eller seksuel vold mindst én gang i deres voksenliv, 20 % har været udsat for chikane på internettet, én ud af tyve er blevet voldtaget, og over en tiendedel har været udsat for seksuelle overgreb med voldsanvendelse;

| H. | der henviser til, at én ud af ti kvinder har været udsat for sexchikane eller stalking ved hjælp af ny teknologi, mens 75 % af kvinder i højtstående beslutningstagerroller har måttet finde sig i sexchikane; der henviser til, at ingen kvinder eller piger, uanset alder og position, er sikret mod seksuelt baseret vold; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at én ud af ti kvinder har været udsat for sexchikane eller stalking ved hjælp af ny teknologi, mens 75 % af kvinder i højtstående beslutningstagerroller har måttet finde sig i sexchikane; der henviser til, at ingen kvinder eller piger, uanset alder og position, er sikret mod seksuelt baseret vold;

| I. | der henviser til, at der skal træffes foranstaltninger til at imødegå det fremspirende fænomen med kønsbetinget vold på internettet, herunder mobning, chikane og intimidering, navnlig af unge kvinder og piger og LGBTI-personer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der skal træffes foranstaltninger til at imødegå det fremspirende fænomen med kønsbetinget vold på internettet, herunder mobning, chikane og intimidering, navnlig af unge kvinder og piger og LGBTI-personer;

| J. | der henviser til, at borgere og indbyggere i Unionen ikke nyder samme grad af beskyttelse mod kønsbetinget vold på grund af manglen på en europæisk strategi, herunder en lovgivningsmæssig retsakt, og på grund af forskellige politikker og forskellig lovgivning på tværs af medlemsstaterne vedrørende bl.a. definitionen af forbrydelser og lovgivningens anvendelsesområde, og at de derfor forbliver sårbare over for en sådan vold; der henviser til, at der også er forskelle i EU med hensyn til oplysninger om, adgang til og udbud af krisecentre, støttetjenester og rettigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at borgere og indbyggere i Unionen ikke nyder samme grad af beskyttelse mod kønsbetinget vold på grund af manglen på en europæisk strategi, herunder en lovgivningsmæssig retsakt, og på grund af forskellige politikker og forskellig lovgivning på tværs af medlemsstaterne vedrørende bl.a. definitionen af forbrydelser og lovgivningens anvendelsesområde, og at de derfor forbliver sårbare over for en sådan vold; der henviser til, at der også er forskelle i EU med hensyn til oplysninger om, adgang til og udbud af krisecentre, støttetjenester og rettigheder;

| K. | der henviser til, at vold mod kvinder hænger sammen med den ulige magtfordeling mellem kvinder og mænd, sexisme og kønsstereotyper, som har ført til, at mænd dominerer og forskelsbehandler kvinder, og at kvinders fulde udfoldelse forhindres; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at vold mod kvinder hænger sammen med den ulige magtfordeling mellem kvinder og mænd, sexisme og kønsstereotyper, som har ført til, at mænd dominerer og forskelsbehandler kvinder, og at kvinders fulde udfoldelse forhindres;

| L. | der henviser til, at vold mod kvinder bidrager til at fastholde kønsbaserede uligheder ved at hæmme ofrenes adgang til beskæftigelse, hvilket har negative konsekvenser for deres økonomiske uafhængighed og økonomien generelt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at vold mod kvinder bidrager til at fastholde kønsbaserede uligheder ved at hæmme ofrenes adgang til beskæftigelse, hvilket har negative konsekvenser for deres økonomiske uafhængighed og økonomien generelt;

| M. | der henviser til, at en vigtig årsag til, at kvinder ikke anmelder seksuelt baseret vold, er, at de er økonomisk afhængige af gerningsmanden; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en vigtig årsag til, at kvinder ikke anmelder seksuelt baseret vold, er, at de er økonomisk afhængige af gerningsmanden;

| N. | der henviser til, at ekstrem fattigdom øger risikoen for vold og andre former for udnyttelse, der hindrer kvinder i til fulde at deltage i alle livets områder og i at opnå ligestilling; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ekstrem fattigdom øger risikoen for vold og andre former for udnyttelse, der hindrer kvinder i til fulde at deltage i alle livets områder og i at opnå ligestilling;

| O. | der henviser til, at der skal gøres mere for at lette og tilskynde til kvinders deltagelse på det politiske, økonomiske og sociale område og for at gøre kvinder mere synlige i lederstillinger med det mål at bekæmpe objektivering og en kultur præget af kønsbetinget vold; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der skal gøres mere for at lette og tilskynde til kvinders deltagelse på det politiske, økonomiske og sociale område og for at gøre kvinder mere synlige i lederstillinger med det mål at bekæmpe objektivering og en kultur præget af kønsbetinget vold;

| P. | der henviser til, at det i Istanbulkonventionen foreskrives, at alle dens bestemmelser, navnlig foranstaltningerne til beskyttelse af ofres rettigheder, skal sikres uden nogen form for diskrimination, det være sig på grund af biologisk køn, sociokulturelt køn, race, hudfarve, sprog, religion, politisk eller anden orientering, national eller social oprindelse, tilknytning til et nationalt mindretal, ejendom, fødsel, seksuel orientering, kønsidentitet, alder, sundhedstilstand, handicap, ægteskabelig status, indvandrer- eller flygtningestatus, eller anden status; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det i Istanbulkonventionen foreskrives, at alle dens bestemmelser, navnlig foranstaltningerne til beskyttelse af ofres rettigheder, skal sikres uden nogen form for diskrimination, det være sig på grund af biologisk køn, sociokulturelt køn, race, hudfarve, sprog, religion, politisk eller anden orientering, national eller social oprindelse, tilknytning til et nationalt mindretal, ejendom, fødsel, seksuel orientering, kønsidentitet, alder, sundhedstilstand, handicap, ægteskabelig status, indvandrer- eller flygtningestatus, eller anden status;

| Q. | der henviser til, at der er 1,5 til 10 gange større sandsynlighed for, at kvinder med handicap udsættes for kønsbetinget vold, og at det på grund af deres afhængighedsforhold er endnu vanskeligere for disse kvinder at anmelde volden; der henviser til, at kvinder og piger med handicap ikke udgør en homogen gruppe, men snarere end gruppe, som omfatter kvinder med forskellig status og i forskellige situationer og kvinder med forskellige former for funktionshæmninger, som f.eks. fysiske, psykiske, intellektuelle eller sensoriske forhold, der kan være med eller uden funktionelle begrænsninger; der henviser til, at UNCRPD kræver, at deltagerstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at kvinder med handicap fuldt ud kan nyde alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder på lige fod med andre; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der er 1,5 til 10 gange større sandsynlighed for, at kvinder med handicap udsættes for kønsbetinget vold, og at det på grund af deres afhængighedsforhold er endnu vanskeligere for disse kvinder at anmelde volden; der henviser til, at kvinder og piger med handicap ikke udgør en homogen gruppe, men snarere end gruppe, som omfatter kvinder med forskellig status og i forskellige situationer og kvinder med forskellige former for funktionshæmninger, som f.eks. fysiske, psykiske, intellektuelle eller sensoriske forhold, der kan være med eller uden funktionelle begrænsninger; der henviser til, at UNCRPD kræver, at deltagerstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at kvinder med handicap fuldt ud kan nyde alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder på lige fod med andre;

| R. | der henviser til, at visse grupper af kvinder og piger såsom kvindelige migranter, flygtninge og asylansøgere, kvinder og piger med handicap, LBTI-kvinder og romakvinder risikerer multidiskrimination og derfor er endnu mere sårbare over for vold på grund af motiver, der bunder i sexisme kombineret med racisme, fremmedhad, homofobi, transfobi eller had mod interkønnede samt forskelsbehandling på grundlag af alder, handicap, etnicitet eller religion; der henviser til, at kvinder i Europa oplever flere indbyrdes forbundne former for forskelsbehandling, som hindrer dem i at få adgang til retlig prøvelse og støtte- og beskyttelsestilbud og i at udøve deres grundlæggende rettigheder; der henviser til, at kvinder bør modtage særlige støttetilbud i forbindelse med gennemførelsen af beskyttelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at visse grupper af kvinder og piger såsom kvindelige migranter, flygtninge og asylansøgere, kvinder og piger med handicap, LBTI-kvinder og romakvinder risikerer multidiskrimination og derfor er endnu mere sårbare over for vold på grund af motiver, der bunder i sexisme kombineret med racisme, fremmedhad, homofobi, transfobi eller had mod interkønnede samt forskelsbehandling på grundlag af alder, handicap, etnicitet eller religion; der henviser til, at kvinder i Europa oplever flere indbyrdes forbundne former for forskelsbehandling, som hindrer dem i at få adgang til retlig prøvelse og støtte- og beskyttelsestilbud og i at udøve deres grundlæggende rettigheder; der henviser til, at kvinder bør modtage særlige støttetilbud i forbindelse med gennemførelsen af beskyttelsesforanstaltninger;

| S. | der henviser til, at vold mod kvinder, herunder vold i hjemmet, alt for ofte betragtes som et privat anliggende og alt for let tolereres; der henviser til, at det i virkeligheden er en systemisk krænkelse af de grundlæggende rettigheder og en alvorlig forbrydelse, der skal straffes som sådan; der henviser til, at straffrihed skal bringes til ophør ved at sikre, at gerningsmændene retsforfølges, og at kvinder og piger, der har overlevet vold, modtager ordentlig støtte og anerkendelse fra retssystemet med henblik på at bryde den onde cirkel af tavshed og ensomhed for dem, der har været ofre for vold, uafhængigt af deres geografiske oprindelse eller sociale klasse; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at vold mod kvinder, herunder vold i hjemmet, alt for ofte betragtes som et privat anliggende og alt for let tolereres; der henviser til, at det i virkeligheden er en systemisk krænkelse af de grundlæggende rettigheder og en alvorlig forbrydelse, der skal straffes som sådan; der henviser til, at straffrihed skal bringes til ophør ved at sikre, at gerningsmændene retsforfølges, og at kvinder og piger, der har overlevet vold, modtager ordentlig støtte og anerkendelse fra retssystemet med henblik på at bryde den onde cirkel af tavshed og ensomhed for dem, der har været ofre for vold, uafhængigt af deres geografiske oprindelse eller sociale klasse;

| T. | der henviser til, at der er stor kulturel forskel på medlemsstaterne med hensyn til sandsynligheden for, at kvinder anmelder voldtægt eller seksuelle overgreb, og at de officielle statistikker afspejler denne tendens snarere end det faktiske antal voldtægter og seksuelle overgreb, der begås i et land; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der er stor kulturel forskel på medlemsstaterne med hensyn til sandsynligheden for, at kvinder anmelder voldtægt eller seksuelle overgreb, og at de officielle statistikker afspejler denne tendens snarere end det faktiske antal voldtægter og seksuelle overgreb, der begås i et land;

| U. | der henviser til, at de fleste mord på kvinder begås af disses ægtemænd, tidligere ægtemænd, partnere eller tidligere partnere, som ikke kan acceptere afslutningen af deres ægteskab eller forhold; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at de fleste mord på kvinder begås af disses ægtemænd, tidligere ægtemænd, partnere eller tidligere partnere, som ikke kan acceptere afslutningen af deres ægteskab eller forhold;

| V. | der henviser til, at gerningsmanden bag kønsbetinget vold ofte er en person, som offeret kender i forvejen, og at offeret mange gange befinder sig i et afhængighedsforhold, der øger angsten for at anmelde volden; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at gerningsmanden bag kønsbetinget vold ofte er en person, som offeret kender i forvejen, og at offeret mange gange befinder sig i et afhængighedsforhold, der øger angsten for at anmelde volden;

| W. | der henviser til, at kønsstereotyper og sexisme, herunder sexistisk hadefuld tale, som forekommer på verdensplan, offline og online og i det offentlige og private liv, er en af de grundlæggende årsager til alle former for vold mod kvinder; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at kønsstereotyper og sexisme, herunder sexistisk hadefuld tale, som forekommer på verdensplan, offline og online og i det offentlige og private liv, er en af de grundlæggende årsager til alle former for vold mod kvinder;

| X. | der henviser til, at udsættelse for fysisk, seksuel eller psykisk vold og fysisk, seksuelt eller psykisk misbrug har en alvorlig indvirkning på ofrene og kan påføre dem fysisk, seksuel, følelsesmæssig eller psykisk overlast eller økonomiske skader; der henviser til, at denne indvirkning også mærkes af familier og pårørende og samfundet som helhed; der henviser til, at børn ikke nødvendigvis behøver at blive direkte ramt af volden for at blive betragtet som ofre, da det at være vidne til vold i hjemmet også er traumatiserende; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at udsættelse for fysisk, seksuel eller psykisk vold og fysisk, seksuelt eller psykisk misbrug har en alvorlig indvirkning på ofrene og kan påføre dem fysisk, seksuel, følelsesmæssig eller psykisk overlast eller økonomiske skader; der henviser til, at denne indvirkning også mærkes af familier og pårørende og samfundet som helhed; der henviser til, at børn ikke nødvendigvis behøver at blive direkte ramt af volden for at blive betragtet som ofre, da det at være vidne til vold i hjemmet også er traumatiserende;

| Y. | der henviser til, at »kønsbetinget vold« i Istanbulkonventionens artikel 3 klart defineres som vold, der forøves mod en kvinde i kraft af hendes køn, eller som rammer kvinder i uforholdsmæssig grad, og at »køn« endvidere defineres som de socialt konstruerede roller, adfærdsmønstre, aktiviteter og egenskaber, som et givent samfund anser for at være passende for kvinder og mænd; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at »kønsbetinget vold« i Istanbulkonventionens artikel 3 klart defineres som vold, der forøves mod en kvinde i kraft af hendes køn, eller som rammer kvinder i uforholdsmæssig grad, og at »køn« endvidere defineres som de socialt konstruerede roller, adfærdsmønstre, aktiviteter og egenskaber, som et givent samfund anser for at være passende for kvinder og mænd;

| Z. | der henviser til, at medlemsstaterne med henblik på at mindske det anslåede antal uanmeldte sager skal have formålstjenlige institutioner, hvor kvinder kan føle sig sikre og i stand til at anmelde kønsbetinget vold; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at medlemsstaterne med henblik på at mindske det anslåede antal uanmeldte sager skal have formålstjenlige institutioner, hvor kvinder kan føle sig sikre og i stand til at anmelde kønsbetinget vold;

| AA. | der henviser til, at kun en politiksammensætning, der kombinerer lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, som f.eks. infrastrukturelle, lovmæssige, juridiske, kulturelle, uddannelsesmæssige, sociale og sundhedsmæssige tiltag, og foranstaltninger til at lette ofrenes adgang til boliger og beskæftigelse, herunder opholdssteder for ofre og lige deltagelse for kvinder på alle samfundsområder, i betragtelig grad kan begrænse vold mod kvinder og kønsbetinget vold og følgerne heraf; der henviser til, at civilsamfundet og navnlig kvindeorganisationerne yder et meget vigtigt bidrag til at forebygge og bekæmpe alle former for vold, og at deres arbejde bør anerkendes, opmuntres og støttes, således at de kan udføre deres arbejde på den bedst tænkelige måde; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at kun en politiksammensætning, der kombinerer lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, som f.eks. infrastrukturelle, lovmæssige, juridiske, kulturelle, uddannelsesmæssige, sociale og sundhedsmæssige tiltag, og foranstaltninger til at lette ofrenes adgang til boliger og beskæftigelse, herunder opholdssteder for ofre og lige deltagelse for kvinder på alle samfundsområder, i betragtelig grad kan begrænse vold mod kvinder og kønsbetinget vold og følgerne heraf; der henviser til, at civilsamfundet og navnlig kvindeorganisationerne yder et meget vigtigt bidrag til at forebygge og bekæmpe alle former for vold, og at deres arbejde bør anerkendes, opmuntres og støttes, således at de kan udføre deres arbejde på den bedst tænkelige måde;

| AB. | der henviser til, at undervisning og uddannelse for piger og kvinder er en vigtig europæisk værdi, en grundlæggende menneskeret og et afgørende element for styrkelsen af piger og kvinder på det sociale, kulturelle og faglige plan og for en fuld udøvelse af alle andre sociale, økonomiske, kulturelle og politiske rettigheder og dermed for forebyggelse af vold mod kvinder og piger; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at undervisning og uddannelse for piger og kvinder er en vigtig europæisk værdi, en grundlæggende menneskeret og et afgørende element for styrkelsen af piger og kvinder på det sociale, kulturelle og faglige plan og for en fuld udøvelse af alle andre sociale, økonomiske, kulturelle og politiske rettigheder og dermed for forebyggelse af vold mod kvinder og piger;

| AC. | der henviser til, at det kun er stater, der kan tilbyde gratis obligatorisk uddannelse til alle, hvilket er en nødvendig forudsætning for at sikre lige muligheder for alle køn; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at det kun er stater, der kan tilbyde gratis obligatorisk uddannelse til alle, hvilket er en nødvendig forudsætning for at sikre lige muligheder for alle køn;

| AD. | der henviser til, at Istanbulkonventionen understreger vigtigheden af at ændre mentalitet og holdninger for at forhindre, at kønsbetinget vold fortsat finder sted; der henviser til, at undervisning på alle niveauer og for alle aldersgrupper i ligestilling mellem kvinder og mænd, ikke-fastlåste kønsroller og respekt for den personlige integritet derfor er nødvendig i denne henseende; der henviser til, at selvforsvarskurser er et effektivt redskab til at mindske viktimisering og de negative følger heraf, udfordre kønsstereotyper og stille kvinder og piger stærkere; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Istanbulkonventionen understreger vigtigheden af at ændre mentalitet og holdninger for at forhindre, at kønsbetinget vold fortsat finder sted; der henviser til, at undervisning på alle niveauer og for alle aldersgrupper i ligestilling mellem kvinder og mænd, ikke-fastlåste kønsroller og respekt for den personlige integritet derfor er nødvendig i denne henseende; der henviser til, at selvforsvarskurser er et effektivt redskab til at mindske viktimisering og de negative følger heraf, udfordre kønsstereotyper og stille kvinder og piger stærkere;

| AE. | der henviser til, at samtlige medlemsstaters øjeblikkelige tiltrædelse af Istanbulkonventionen vil bidrage betydeligt til udviklingen af en integreret politik og til fremme af et internationalt samarbejde om bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at samtlige medlemsstaters øjeblikkelige tiltrædelse af Istanbulkonventionen vil bidrage betydeligt til udviklingen af en integreret politik og til fremme af et internationalt samarbejde om bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder;

| AF. | der henviser til, at EU skal arbejde på at gøre fremskridt i kampen for at eliminere kønsbetinget vold i naboskabsområdet og resten af verden som led i den globale indsats for at opfylde målene for bæredygtig udvikling, herunder bekæmpelse af anvendelsen af seksuel vold som krigsvåben; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at EU skal arbejde på at gøre fremskridt i kampen for at eliminere kønsbetinget vold i naboskabsområdet og resten af verden som led i den globale indsats for at opfylde målene for bæredygtig udvikling, herunder bekæmpelse af anvendelsen af seksuel vold som krigsvåben;

| AG. | der henviser til, at Istanbulkonventionen er en blandet aftale, der giver mulighed for, at EU tiltræder parallelt med medlemsstaternes tiltrædelse; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Istanbulkonventionen er en blandet aftale, der giver mulighed for, at EU tiltræder parallelt med medlemsstaternes tiltrædelse;

| AH. | der henviser til, at alle medlemsstater har undertegnet Istanbulkonventionen, men at kun fjorten af dem har ratificeret den; der henviser til, at EU's tiltrædelse af konventionen ikke fritager medlemsstaterne fra at ratificere den på nationalt plan; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at alle medlemsstater har undertegnet Istanbulkonventionen, men at kun fjorten af dem har ratificeret den; der henviser til, at EU's tiltrædelse af konventionen ikke fritager medlemsstaterne fra at ratificere den på nationalt plan;

| AI. | der henviser til, at ratificeringen af Istanbulkonventionen kræver en korrekt håndhævelse, effektiv gennemførelse og bevilling af tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at ratificeringen af Istanbulkonventionen kræver en korrekt håndhævelse, effektiv gennemførelse og bevilling af tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer;

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen den 4. marts 2016 fremsatte et forslag om, at EU skulle tiltræde Istanbulkonventionen, som er det første omfattende retligt bindende instrument om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og kønsbetinget vold, herunder vold i hjemmet (16), på internationalt plan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over undertegnelsen af EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen den 13. juni 2017; beklager imidlertid, at begrænsningen til to områder, dvs. spørgsmål vedrørende retligt samarbejde i straffesager og asyl og nonrefoulement, giver anledning til juridisk usikkerhed med hensyn til omfanget af EU's tiltrædelse og bekymringer vedrørende gennemførelsen af konventionen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer alle former for vold mod kvinder og beklager inderligt, at kvinder og piger ofte udsættes for vold i hjemmet, seksuel chikane, psykisk og fysisk vold, stalking, seksuel vold, voldtægt, tvangsægteskab, kvindelig kønslemlæstelse, tvangsabort, tvangssterilisering, seksuel udnyttelse og menneskehandel og andre former for vold, der udgør en alvorlig krænkelse af deres menneskerettigheder og værdighed; understreger, at Istanbulkonventionen fastlægger, at kultur, sædvaner, religion, tradition eller såkaldt »ære« ikke kan påberåbes som berettigelse for nogen form for vold mod kvinder; tager afstand fra, at stadig flere kvinder og piger bliver ofre for kønsbetinget vold på internettet og på de sociale medier; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage konkrete foranstaltninger til at imødegå disse nye former for forbrydelser, herunder seksuel afpresning, grooming, voyeurisme og hævnporno, og til at beskytte ofre, der kan opleve alvorlige traumer, som undertiden endda kan føre til selvmord; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bekræfter uforbeholdent, at nægtelse af adgang til tjenesteydelser vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, herunder sikker og lovlig abort, er en form for vold mod kvinder og piger; gentager, at kvinder og piger skal have ret til at bestemme over deres krop og seksualitet; opfordrer alle medlemsstaterne til at garantere omfattende seksualundervisning, umiddelbar adgang for kvinder til familieplanlægning og den samlede vifte af tjenesteydelser inden for reproduktiv og seksuel sundhed, herunder moderne svangerskabsforebyggende metoder og sikker og lovlig abort; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at tvungen graviditet er defineret som en forbrydelse mod menneskeheden i artikel 7 i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol af 17. juli 1998 og er en form for kønsbetinget vold mod kvinder, som udgør en alvorlig krænkelse af kvinders og pigers menneskerettigheder og værdighed; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at Istanbulkonventionen følger en holistisk, omfattende og koordineret tilgang, der sætter ofrenes rettigheder i centrum, ved at behandle spørgsmålet om vold mod kvinder og piger og kønsbetinget vold, herunder vold i hjemmet, ud fra mange forskellige synsvinkler og tilvejebringer foranstaltninger såsom forebyggelse af vold, bekæmpelse af forskelsbehandling, strafferetlige foranstaltninger til bekæmpelse af straffrihed, beskyttelse af og støtte til ofre, beskyttelse af børn, beskyttelse af kvindelige asylansøgere og flygtninge og bedre dataindsamling og oplysningskampagner eller -programmer, bl.a. i samarbejde med nationale menneskerettigheds- og ligestillingsorganer, civilsamfundet og NGO'er; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver, at Istanbulkonventionen udgør et solidt grundlag for at ændre de sociale strukturer, som skaber, legitimerer og fastholder vold mod kvinder, ligesom den tilvejebringer værktøjer til gennemførelse af foranstaltninger i den henseende; påpeger, at konventionen på samme tid behandler forebyggelse, beskyttelse og retsforfølgning (den »trestrengede tilgang«) og anvender en omfattende og koordineret tilgang, der bygger på princippet om passende omhu, som pålægger staterne en positiv forpligtelse til at reagere effektivt på enhver voldshandling (artikel 5 i konventionen); |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at EU's tiltrædelse vil tilvejebringe en sammenhængende europæisk retlig ramme, der skal forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og kønsbetinget vold og beskytte og bistå ofre i EU's interne og eksterne politikker samt sikre bedre overvågning, fortolkning og gennemførelse af EU's lovgivning, programmer og fonde, der er relevante for konventionen, sammen med en bedre indsamling af sammenlignelige disaggregerede data på EU-niveau; mener, at EU ved at tiltræde konventionen vil blive en mere effektiv global aktør på området for kvinders rettigheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anmoder Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne om at tage hensyn til følgende henstillinger:






  a) | indtrængende opfordre medlemsstaterne til at fremskynde forhandlingerne om ratificeringen og gennemførelsen af Istanbulkonventionen og kraftigt fordømme forsøg på at tilbagetrække foranstaltninger, som allerede er truffet med hensyn til at gennemføre Istanbulkonventionen og bekæmpe vold mod kvinder |
| --- | --- | --- |

9.

a)

indtrængende opfordre medlemsstaterne til at fremskynde forhandlingerne om ratificeringen og gennemførelsen af Istanbulkonventionen og kraftigt fordømme forsøg på at tilbagetrække foranstaltninger, som allerede er truffet med hensyn til at gennemføre Istanbulkonventionen og bekæmpe vold mod kvinder

| b) | anmode Kommissionen om hurtigst muligt at indlede en konstruktiv dialog med Rådet og medlemsstaterne i samarbejde med Europarådet med henblik på at håndtere medlemsstaternes forbehold, indsigelser og bekymringer og navnlig præcisere vildledende fortolkninger af Istanbulkonventionen vedrørende definitionen af kønsbetinget vold og definitionen af køn i artikel 3, litra c) og d), i overensstemmelse med Europarådets menneskerettighedskommissærs generelle bemærkninger |
| --- | --- |

b)

anmode Kommissionen om hurtigst muligt at indlede en konstruktiv dialog med Rådet og medlemsstaterne i samarbejde med Europarådet med henblik på at håndtere medlemsstaternes forbehold, indsigelser og bekymringer og navnlig præcisere vildledende fortolkninger af Istanbulkonventionen vedrørende definitionen af kønsbetinget vold og definitionen af køn i artikel 3, litra c) og d), i overensstemmelse med Europarådets menneskerettighedskommissærs generelle bemærkninger

| c) | holde Parlamentet fuldt ud orienteret om de relevante aspekter af forhandlingerne på alle stadier, således at det på behørig vis kan udøve de rettigheder, der er tillagt det i traktaterne i overensstemmelse med artikel 218 i TEUF |
| --- | --- |

c)

holde Parlamentet fuldt ud orienteret om de relevante aspekter af forhandlingerne på alle stadier, således at det på behørig vis kan udøve de rettigheder, der er tillagt det i traktaterne i overensstemmelse med artikel 218 i TEUF

| d) | sikre en bred EU-tiltrædelse af konventionen uden nogen begrænsninger til trods for undertegnelsen af EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen |
| --- | --- |

d)

sikre en bred EU-tiltrædelse af konventionen uden nogen begrænsninger til trods for undertegnelsen af EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen

| e) | sikre, at medlemsstaterne håndhæver Istanbulkonventionen og afsætter tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer til at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og kønsbetinget vold, herunder vold i hjemmet, styrke kvinders og pigers indflydelse og beskytte ofre og give dem mulighed for at blive kompenseret, navnlig når det gælder dem, som bor i områder, hvor beskyttelse til ofre ikke eksisterer eller er meget begrænset |
| --- | --- |

e)

sikre, at medlemsstaterne håndhæver Istanbulkonventionen og afsætter tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer til at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og kønsbetinget vold, herunder vold i hjemmet, styrke kvinders og pigers indflydelse og beskytte ofre og give dem mulighed for at blive kompenseret, navnlig når det gælder dem, som bor i områder, hvor beskyttelse til ofre ikke eksisterer eller er meget begrænset

| f) | anmode Kommissionen om at udarbejde en holistisk EU-strategi for bekæmpelse af vold mod kvinder og kønsbetinget vold, der omfatter en omfattende plan for bekæmpelse af alle former for kønsbestemte uligheder og integrerer alle EU-bestræbelser på at udrydde vold mod kvinder |
| --- | --- |

f)

anmode Kommissionen om at udarbejde en holistisk EU-strategi for bekæmpelse af vold mod kvinder og kønsbetinget vold, der omfatter en omfattende plan for bekæmpelse af alle former for kønsbestemte uligheder og integrerer alle EU-bestræbelser på at udrydde vold mod kvinder

| g) | udpege en EU-koordinator, som skal fungere som repræsentant for EU i Komitéen af Kontraherende Parter i Europarådet, når EU har ratificeret Istanbulkonventionen; denne koordinator vil få ansvaret for at koordinere, gennemføre, føre tilsyn med og evaluere de politikker og foranstaltninger, der skal forebygge og bekæmpe alle former for vold mod kvinder og piger |
| --- | --- |

g)

udpege en EU-koordinator, som skal fungere som repræsentant for EU i Komitéen af Kontraherende Parter i Europarådet, når EU har ratificeret Istanbulkonventionen; denne koordinator vil få ansvaret for at koordinere, gennemføre, føre tilsyn med og evaluere de politikker og foranstaltninger, der skal forebygge og bekæmpe alle former for vold mod kvinder og piger

| h) | sikre, at Parlamentet inddrages fuldt ud i overvågningsprocessen af Istanbulkonventionen efter EU's tiltrædelse og gå videre med en hurtig aftale om en adfærdskodeks vedrørende samarbejdet mellem EU og medlemsstaterne om konventionens gennemførelse, der også bør inddrage civilsamfundsorganisationer, navnlig kvinderettighedsorganisationer |
| --- | --- |

h)

sikre, at Parlamentet inddrages fuldt ud i overvågningsprocessen af Istanbulkonventionen efter EU's tiltrædelse og gå videre med en hurtig aftale om en adfærdskodeks vedrørende samarbejdet mellem EU og medlemsstaterne om konventionens gennemførelse, der også bør inddrage civilsamfundsorganisationer, navnlig kvinderettighedsorganisationer

| i) | indtrængende at opfordre Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde praktiske retningslinjer og strategier for anvendelse af Istanbulkonventionen for at fremme en gnidningsløs gennemførelse og håndhævelse heraf i de medlemsstater, der allerede har ratificeret den, og samtidig reagere på bekymringerne hos de medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret den, og tilskynde dem til at gøre det |
| --- | --- |

i)

indtrængende at opfordre Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde praktiske retningslinjer og strategier for anvendelse af Istanbulkonventionen for at fremme en gnidningsløs gennemførelse og håndhævelse heraf i de medlemsstater, der allerede har ratificeret den, og samtidig reagere på bekymringerne hos de medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret den, og tilskynde dem til at gøre det

| j) | sikre passende uddannelser, procedurer og retningslinjer for alle fagfolk, der beskæftiger sig med ofre for alle former for vold omfattet af konventionens anvendelsesområde, for at undgå forskelsbehandling eller reviktimisering under retslige, medicinske og politimæssige procedurer |
| --- | --- |

j)

sikre passende uddannelser, procedurer og retningslinjer for alle fagfolk, der beskæftiger sig med ofre for alle former for vold omfattet af konventionens anvendelsesområde, for at undgå forskelsbehandling eller reviktimisering under retslige, medicinske og politimæssige procedurer

| k) | sikre forebyggende foranstaltninger til at tage hensyn til de særlige behov hos sårbare personer, som f.eks. kvinder med handicap, kvindelige flygtninge, børneofre, gravide kvinder, LBTI-kvinder og kvinder med yderligere støttebehov, herunder målrettede og lettilgængelige specialhjælpetjenester, sammen med tilpassede sundhedstjenester og sikker indkvartering til kvinder, der har været ofre for kønsbetinget vold, og deres børn |
| --- | --- |

k)

sikre forebyggende foranstaltninger til at tage hensyn til de særlige behov hos sårbare personer, som f.eks. kvinder med handicap, kvindelige flygtninge, børneofre, gravide kvinder, LBTI-kvinder og kvinder med yderligere støttebehov, herunder målrettede og lettilgængelige specialhjælpetjenester, sammen med tilpassede sundhedstjenester og sikker indkvartering til kvinder, der har været ofre for kønsbetinget vold, og deres børn

| l) | tage alvorlige tilfælde af vold mod kvinder og kønsbetinget vold, herunder vold i hjemmet, i betragtning ved tildeling af forældremyndighed og samværsret; der skal desuden tages hensyn til rettighederne og behovene hos børn, som har været vidne til vold, når der ydes beskyttelse og støtte til ofre |
| --- | --- |

l)

tage alvorlige tilfælde af vold mod kvinder og kønsbetinget vold, herunder vold i hjemmet, i betragtning ved tildeling af forældremyndighed og samværsret; der skal desuden tages hensyn til rettighederne og behovene hos børn, som har været vidne til vold, når der ydes beskyttelse og støtte til ofre

| m) | aktivt fremme en ændring i holdninger og adfærd og bekæmpe sexisme og stereotype kønsroller, bl.a. ved at fremme kønsneutralt sprogbrug, gøre en samordnet indsats for at belyse mediernes og reklamers centrale rolle på dette område og tilskynde alle, herunder mænd og drenge, til at spille en aktiv rolle i forebyggelsen af alle former for vold og følgelig opfordre medlemsstaterne til at vedtage og gennemføre aktive politikker for social inklusion, interkulturel dialog, seksual- og samlivsundervisning, menneskerettighedsundervisning og bekæmpelse af forskelsbehandling samt undervisning i ligestilling mellem kønnene for medarbejdere hos politimyndigheder og retslige myndigheder og tilskynde medlemsstaterne til i deres uddannelsessystemer at fjerne alle hindringer for reel ligestilling mellem kvinder og mænd og til fuldt ud at fremme dette mål |
| --- | --- |

m)

aktivt fremme en ændring i holdninger og adfærd og bekæmpe sexisme og stereotype kønsroller, bl.a. ved at fremme kønsneutralt sprogbrug, gøre en samordnet indsats for at belyse mediernes og reklamers centrale rolle på dette område og tilskynde alle, herunder mænd og drenge, til at spille en aktiv rolle i forebyggelsen af alle former for vold og følgelig opfordre medlemsstaterne til at vedtage og gennemføre aktive politikker for social inklusion, interkulturel dialog, seksual- og samlivsundervisning, menneskerettighedsundervisning og bekæmpelse af forskelsbehandling samt undervisning i ligestilling mellem kønnene for medarbejdere hos politimyndigheder og retslige myndigheder og tilskynde medlemsstaterne til i deres uddannelsessystemer at fjerne alle hindringer for reel ligestilling mellem kvinder og mænd og til fuldt ud at fremme dette mål

| n) | tilskynde medlemsstaterne til at gennemføre politikker, som har til formål at opbygge samfund uden vold af nogen art, og gøre brug af Istanbulkonventionen i denne henseende |
| --- | --- |

n)

tilskynde medlemsstaterne til at gennemføre politikker, som har til formål at opbygge samfund uden vold af nogen art, og gøre brug af Istanbulkonventionen i denne henseende

| o) | sikre, at de proaktive foranstaltninger mod vold erkender den kønsbaserede virkelighed, hvor det absolutte flertal af gerningsmændene er mænd og tilskynde medlemsstaterne til at arbejde med en evidensbaseret taktik, der skal mindske volden, for at afhjælpe dette problem |
| --- | --- |

o)

sikre, at de proaktive foranstaltninger mod vold erkender den kønsbaserede virkelighed, hvor det absolutte flertal af gerningsmændene er mænd og tilskynde medlemsstaterne til at arbejde med en evidensbaseret taktik, der skal mindske volden, for at afhjælpe dette problem

| p) | træffe de nødvendige foranstaltninger i henhold til artikel 60 og 61 i konventionen om migration og asyl under hensyntagen til den omstændighed, at migrantkvinder og -piger, uanset om papirerne er i orden eller ej, og kvindelige asylansøgere har ret til et liv uden vold i både det offentlige og private rum og er særligt sårbare over for kønsbetinget vold, idet det erindres om, at kønsbetinget vold, herunder kvindelig kønslemlæstelse, kan anerkendes som en form for forfølgelse, og at ofrene dermed kan påberåbe sig beskyttelse under konventionen om flygtninges retsstilling fra 1951 og sikre, at medlemsstaterne overholder en kønssensitiv tilgang i alle asyl- og modtagelsesprocedurer og respekterer nonrefoulementprincippet |
| --- | --- |

p)

træffe de nødvendige foranstaltninger i henhold til artikel 60 og 61 i konventionen om migration og asyl under hensyntagen til den omstændighed, at migrantkvinder og -piger, uanset om papirerne er i orden eller ej, og kvindelige asylansøgere har ret til et liv uden vold i både det offentlige og private rum og er særligt sårbare over for kønsbetinget vold, idet det erindres om, at kønsbetinget vold, herunder kvindelig kønslemlæstelse, kan anerkendes som en form for forfølgelse, og at ofrene dermed kan påberåbe sig beskyttelse under konventionen om flygtninges retsstilling fra 1951 og sikre, at medlemsstaterne overholder en kønssensitiv tilgang i alle asyl- og modtagelsesprocedurer og respekterer nonrefoulementprincippet

| q) | fremme kønsbudgettering som et middel til at forebygge og bekæmpe kønsbetinget vold inden for relevante politikområder samt sikre ressourcer og finansiering, der skal lette adgangen til domstolsprøvelse for voldsofre og personer, der har overlevet vold |
| --- | --- |

q)

fremme kønsbudgettering som et middel til at forebygge og bekæmpe kønsbetinget vold inden for relevante politikområder samt sikre ressourcer og finansiering, der skal lette adgangen til domstolsprøvelse for voldsofre og personer, der har overlevet vold

| r) | forbedre og fremme indsamlingen af relevante disaggregerede sammenlignelige data om tilfælde af vold af enhver art, der er omfattet af Istanbulkonventionen, i samarbejde med EIGE, herunder data, som er opdelt efter gerningsmændenes alder og køn og forholdet mellem gerningsmanden og offeret, for at opbygge en fælles metode til at sammenligne databaser og dataanalyser og således sikre en bedre forståelse af problemet og øge bevidstheden om og evaluere og forbedre medlemsstaternes tiltag med henblik på at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og kønsbetinget vold; |
| --- | --- |

r)

forbedre og fremme indsamlingen af relevante disaggregerede sammenlignelige data om tilfælde af vold af enhver art, der er omfattet af Istanbulkonventionen, i samarbejde med EIGE, herunder data, som er opdelt efter gerningsmændenes alder og køn og forholdet mellem gerningsmanden og offeret, for at opbygge en fælles metode til at sammenligne databaser og dataanalyser og således sikre en bedre forståelse af problemet og øge bevidstheden om og evaluere og forbedre medlemsstaternes tiltag med henblik på at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og kønsbetinget vold;

| 10. | understreger, at foranstaltningerne til bekæmpelse af vold mod kvinder med henblik på at blive mere effektive bør ledsages af foranstaltninger, der tager hånd om kønsbetingede økonomiske uligheder og fremmer kvinders økonomiske uafhængighed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en retsakt for at støtte medlemsstaterne i at forebygge og bekæmpe alle former for vold mod kvinder og piger og kønsbetinget vold; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Rådet til at aktivere passerellebestemmelsen og vedtage en enstemmig afgørelse, der identificerer vold mod kvinder og piger (og andre former for kønsbetinget vold) som et kriminalitetsområde som omhandlet i artikel 83, stk. 1, i TEUF; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at revidere den gældende EU-rammeafgørelse om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen for at medtage sexisme, hadforbrydelser og tilskyndelse til had på grund af seksuel orientering, kønsidentitet og kønskarakteristika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til i fuld udstrækning at gennemføre direktiv 2011/99/EU om den europæiske beskyttelsesordre, forordning (EU) nr. 606/2013 om gensidig anerkendelse af beskyttelsesforanstaltninger i civilretlige spørgsmål og direktiv 2012/29/EU om beskyttelse af ofre og direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og direktiv 2011/93/EU om forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug og udnyttelse af børn; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer endnu en gang Kommissionen til at oprette et europæisk observationscenter for kønsbetinget vold (i stil med det eksisterende Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder); |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer indtrængende det estiske formandskab til at fremskynde EU's ratificering af Istanbulkonventionen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og Europarådets Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 2.

(2)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 53.

(3)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 26.

(4)  EUT C 24 af 22.1.2016, s. 8.

(5)  EUT C 285 af 29.8.2017, s. 2.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0451.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0312.

(8)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57.

(9)  EUT L 338 af 21.12.2011, s. 2.

(10)  EUT L 181 af 29.6.2013, s. 4.

(11)  EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1.

(12)  EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0073.

(14)  EUT C 316 af 30.8.2016, s. 2.

(15)  For så vidt angår Istanbulkonventionen dækker udtrykket »kvinder« også piger under 18 år (artikel 3).

(16)  Jf. definitioner i artikel 3 i Istanbulkonventionen.

---

Onsdag den 13. september 2017

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/176 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/176

---

P8_TA(2017)0331

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: direkte forvaltede midler under Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF)

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 12. juni 2017 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår fordelingen af direkte forvaltede midler blandt målene for den integrerede havpolitik og den fælles fiskeripolitik (C(2017)03881 — 2017/2743(DEA))

(2018/C 337/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)03881), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)03881),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 1. september 2017, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 1. september 2017, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 5. september 2017 fra Fiskeriudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 5. september 2017 fra Fiskeriudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (1), særlig artikel 14, stk. 4, og artikel 126, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (1), særlig artikel 14, stk. 4, og artikel 126, stk. 5,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (2),

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Fiskeriudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Fiskeriudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 12. september 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 12. september 2017,

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1.

(2)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/177 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/177

---

P8_TA(2017)0332

Multilateral aftale om oprettelse af et fælleseuropæisk luftfartsområde (FELO)***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af den multilaterale aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, Republikken Bulgarien, Republikken Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Republikken Island, Republikken Montenegro, Kongeriget Norge, Rumænien, Republikken Serbien og De Forenede Nationers midlertidige administrative mission i Kosovo (*1) om oprettelse af et fælles europæisk luftfartsområde (FELO) (15654/2016 — C8-0098/2017 — 2006/0036(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 337/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (15654/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (15654/2016),

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af den multilaterale aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, Republikken Bulgarien, Republikken Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Republikken Island, Republikken Montenegro, Kongeriget Norge, Rumænien, Republikken Serbien og De Forenede Nationers midlertidige administrative mission i Kosovo (*1) om oprettelse af et fælles europæisk luftfartsområde (08823/2/2006) |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse om undertegnelse og midlertidig anvendelse af den multilaterale aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, Republikken Bulgarien, Republikken Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Republikken Island, Republikken Montenegro, Kongeriget Norge, Rumænien, Republikken Serbien og De Forenede Nationers midlertidige administrative mission i Kosovo (*1) om oprettelse af et fælles europæisk luftfartsområde (08823/2/2006)

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0098/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0098/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0260/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0260/2017),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Albaniens, Bosnien-Hercegovinas, Republikken Bulgariens, Republikken Kroatiens, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens, Republikken Islands, Republikken Montenegros, Kongeriget Norges, Rumæniens og Republikken Serbiens regeringer og parlamenter og til De Forenede Nationers midlertidige administrative mission i Kosovo. |
| --- | --- |

2.

---

(*1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999) og Den Internationale Domstols udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/178 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/178

---

P8_TA(2017)0333

Kontrolforanstaltninger for acryloylfentanyl *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om at underkaste N-(1-phenethylpiperidin-4-yl)-N-phenylacrylamid (acryloylfentanyl) kontrolforanstaltninger (08858/2017 — C8-0179/2017 — 2017/0073(NLE))

(Høring)

(2018/C 337/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (08858/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (08858/2017),

| — | der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0179/2017),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2005/387/RIA af 10. maj 2005 om udveksling af oplysninger om, risikovurdering af og kontrol med nye psykoaktive stoffer (1), særlig artikel 8, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2005/387/RIA af 10. maj 2005 om udveksling af oplysninger om, risikovurdering af og kontrol med nye psykoaktive stoffer (1), særlig artikel 8, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0284/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0284/2017),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 127 af 20.5.2005, s. 32.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/179

---

P8_TA(2017)0335

Anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til at yde bistand til Italien

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Italien (COM(2017)0540 — C8-0199/2017 — 2017/2101(BUD))

(2018/C 337/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0540 — C8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0540 — C8-0199/2017),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 10,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 11,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0280/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0280/2017),

| 1. | bemærker, at afgørelsen indebærer den største mobilisering nogensinde af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at den øvre grænse for det forskud, der er fastsat i artikel 4a i forordning (EF) nr. 2012/2002, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 661/2014 (4), ofte kan være et utilstrækkeligt mål for de katastrofer, der klassificeres som »større naturkatastrofer«; understreger behovet for at overveje en højere grænse for disse specifikke første finansielle bidrag for effektivt og hurtigt at kunne imødegå de skader, som denne kategori af katastrofer forårsager; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hilser afgørelsen velkommen som et tegn på Unionens solidaritet med Unionens borgere og regioner, der er ramt af naturkatastrofer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 661/2014 af 15. maj 2014 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUT L 189 af 27.6.2014, s. 143).

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Italien

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2017/1599.)

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/181 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/181

---

P8_TA(2017)0336

Forslag til ændringsbudget nr. 4/2017, der ledsager forslaget om mobilisering af EU's Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Italien

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2017 for regnskabsåret 2017, der ledsager forslaget om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Italien (11813/2017 — C8-0304/2017 — 2017/2109(BUD))

(2018/C 337/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017, endeligt vedtaget den 1. december 2016 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017, endeligt vedtaget den 1. december 2016 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 4/2017, vedtaget af Kommissionen den 26. juni 2017 (COM(2017)0541), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 4/2017, vedtaget af Kommissionen den 26. juni 2017 (COM(2017)0541),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2017, vedtaget af Rådet den 4. september 2017 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (11813/2017 — C8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2017, vedtaget af Rådet den 4. september 2017 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (11813/2017 — C8-0304/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0281/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0281/2017),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 4/2017 vedrører mobiliseringen af 1 196 797 579 EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) som følge af de jordskælv, som fandt sted i Italien mellem august 2016 og januar 2017 i regionerne Abruzzo, Lazio, Marche og Umbrien; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 4/2017 vedrører mobiliseringen af 1 196 797 579 EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) som følge af de jordskælv, som fandt sted i Italien mellem august 2016 og januar 2017 i regionerne Abruzzo, Lazio, Marche og Umbrien;

| B. | der henviser til, at der allerede er udbetalt et beløb på 30 000 000 EUR i forbindelse med denne EUSF-sag i form af et forskud fra Unionens budget for 2016; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der allerede er udbetalt et beløb på 30 000 000 EUR i forbindelse med denne EUSF-sag i form af et forskud fra Unionens budget for 2016;

| C. | der henviser til, at denne mobilisering er den hidtil største mobilisering af EUSF; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at denne mobilisering er den hidtil største mobilisering af EUSF;

| D. | der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 4/2017 er formelt at opføre de tilsvarende budgetmæssige tilpasninger på Unionens budget for 2017; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 4/2017 er formelt at opføre de tilsvarende budgetmæssige tilpasninger på Unionens budget for 2017;

| E. | der henviser til, at Kommissionen derfor foreslår at ændre Unionens budget for 2017 og forhøje artikel 13 06 01 »Bistand til medlemsstaterne i forbindelse med en større naturkatastrofe, som har en alvorlig indvirkning på borgernes livsvilkår, det naturlige miljø eller økonomien« med 1 166 797 579 EUR i både forpligtelses- og betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen derfor foreslår at ændre Unionens budget for 2017 og forhøje artikel 13 06 01 »Bistand til medlemsstaterne i forbindelse med en større naturkatastrofe, som har en alvorlig indvirkning på borgernes livsvilkår, det naturlige miljø eller økonomien« med 1 166 797 579 EUR i både forpligtelses- og betalingsbevillinger;

| F. | der henviser til, at det samlede beløb, der er til rådighed til mobiliseringen af EUSF på dette tidspunkt af året, er 293 971 080 EUR mindre end det foreslåede beløb, og at Kommissionen derfor foreslår at dække denne forskel med det årlige beløb, der er til rådighed i 2018 i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i FFR-forordningen; der henviser til, at denne mulighed aldrig tidligere er blevet anvendt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det samlede beløb, der er til rådighed til mobiliseringen af EUSF på dette tidspunkt af året, er 293 971 080 EUR mindre end det foreslåede beløb, og at Kommissionen derfor foreslår at dække denne forskel med det årlige beløb, der er til rådighed i 2018 i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i FFR-forordningen; der henviser til, at denne mulighed aldrig tidligere er blevet anvendt;

| G. | der henviser til, at EUSF som defineret i FFR-forordningen er et særligt instrument, og at de tilsvarende forpligtelses- og betalingsbevillinger skal opføres på budgettet ud over FFR-lofterne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EUSF som defineret i FFR-forordningen er et særligt instrument, og at de tilsvarende forpligtelses- og betalingsbevillinger skal opføres på budgettet ud over FFR-lofterne;

| H. | der henviser til, at Kommissionen foreslår at omfordele alle de nødvendige betalingsbevillinger inden for rammerne af EU-budgettet for 2017 og at overføre midler til den negative reserve, som blev aktiveret ved ændringsbudget nr. 1/2017 (70 402 434 EUR), fra budgetposterne for nogle af strukturfondsprogrammerne for 2007-2013, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen foreslår at omfordele alle de nødvendige betalingsbevillinger inden for rammerne af EU-budgettet for 2017 og at overføre midler til den negative reserve, som blev aktiveret ved ændringsbudget nr. 1/2017 (70 402 434 EUR), fra budgetposterne for nogle af strukturfondsprogrammerne for 2007-2013,

| 1. | understreger det presserende behov for at frigive finansiel bistand gennem EUSF til de regioner, der er ramt af disse naturkatastrofer; bemærker, at det er af afgørende betydning at skabe synergi mellem alle disponible EU-instrumenter for at sikre, at ressourcerne udnyttes effektivt til genopbygning og alle andre nødvendige foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 4/2017 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2017; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 4/2017 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Revisionsretten samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 51 af 28.2.2017.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/183 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/183

---

P8_TA(2017)0337

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2017/002 FI/MICROSOFT 2

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Finland — EGF/2017/002 FI Microsoft 2) (COM(2017)0322 — C8-0193/2017 — 2017/2098(BUD))

(2018/C 337/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0322 — C8-0193/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0322 — C8-0193/2017),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13,

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0278/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0278/2017),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at Unionens finansielle bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af strukturændringer, bør være dynamisk og tilvejebringes så hurtigt og effektivt som muligt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionens finansielle bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af strukturændringer, bør være dynamisk og tilvejebringes så hurtigt og effektivt som muligt;

| C. | der henviser til, at Finland indgav ansøgning EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 for økonomisk støtte fra EGF i henhold til interventionskriterierne i EGF-forordningens artikel 4, stk. 1, litra a), som følge af 1 248 afskedigelser hos Microsoft Mobile Oy og 11 af virksomhedens leverandører og producenter i efterfølgende produktionsled i Finland, der er aktive i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE rev. 2 hovedgruppe 62 (Computerprogrammering, konsulentbistand vedrørende informationsteknologi og lignende aktiviteter); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Finland indgav ansøgning EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 for økonomisk støtte fra EGF i henhold til interventionskriterierne i EGF-forordningens artikel 4, stk. 1, litra a), som følge af 1 248 afskedigelser hos Microsoft Mobile Oy og 11 af virksomhedens leverandører og producenter i efterfølgende produktionsled i Finland, der er aktive i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE rev. 2 hovedgruppe 62 (Computerprogrammering, konsulentbistand vedrørende informationsteknologi og lignende aktiviteter);

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Finland er berettiget til en økonomisk støtte på 3 520 080 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 5 559 300 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at Finland indgav ansøgningen om økonomisk støtte den 1. februar 2017, og at vurderingen heraf efter indgivelse af yderligere oplysninger fra Finland blev afsluttet af Kommissionen den 21. juni 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at virksomheden Microsoft overtog Nokias mobiltelefonaktiviteter, og at Microsoft Mobile Oy blev etableret i 2014; bemærker, at ca. 4 700 ansatte fra Nokia blev overflyttet til Microsoft Mobile Oy i Finland; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at den vigtigste årsag til afskedigelserne hos Microsoft Mobile Oy er den verdensomspændende konkurrence inden for mobiltelefonsektoren og Microsoft Mobile Oy's deraf følgende tab af markedsandel og dets Windows-baserede styresystem; bemærker, at faldet skete på trods af den omstændighed, at Microsoft Mobile Oy lancerede nye mobilapparater og investerede i design, komponenter og marketing; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstaterer med beklagelse de udfordringer, som EU's producenter af mobiltelefoner står over for; mener, at der skal tilbydes passende støtte, således at de berørte arbejdstagere kan blive omskolet for at være bedre rustet til at finde jobs i beslægtede eller voksende industrisektorer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konkluderer, at afskedigelserne er knyttet til, at produktionen af mobilapparater flyttes til lande med lavere lønninger; bemærker, at vinderne i denne smartphonekonkurrence har været producenter med hjemsted i USA og Asien, som anvender Android eller iOS som operativsystemer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | erkender, at de berørte regioner Helsinki-Uusimaa, Länsi-Suomi og Etelä-Suomi allerede har oplevet omfattende afskedigelser i virksomheder inden for elektronik og software, og at Länsi-Suomi og Etelä-Suomi har høje regionale arbejdsløshedstal (henholdsvis 14,6 % og 17,5 % af arbejdsstyrken); bemærker, at 1 000 ud af de i alt 1 248 afskedigede arbejdstagere, som er berettiget til EGF-støtte, forventes at deltage i foranstaltningerne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at 92,5 % af de modtagere, der er tiltænkt støtte, befinder sig i aldersgruppen 30-54 år, og at mange af de afskedigede arbejdstagere er højtuddannede; bemærker, at arbejdsløshedstallene for højtuddannede er steget betydeligt i alle tre regioner; er bekymret over den allerede vanskelige arbejdsløshedssituation for højt kvalificerede og veluddannede personer, hvis beskæftigelsesudsigter ellers normalt er gode; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at Finland planlægger seks typer foranstaltninger: i) coaching-foranstaltninger og andre forberedende foranstaltninger, ii) beskæftigelses- og virksomhedstjenester, iii) uddannelse, iv) iværksætterstøtte, v) løntilskud og vi) godtgørelser i forbindelse med omkostninger ved rejse og ophold; bemærker, at disse foranstaltninger udgør aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger; bemærker, at der afsættes tilstrækkelige midler til kontrol og rapportering; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker, at indkomststøtteforanstaltningerne vil svare til 26,74 % af den samlede pakke af individualiserede foranstaltninger, hvilket er under den maksimale sats på 35 %, der er fastsat i EGF-forordningen, og at disse foranstaltninger er betinget af, at de modtagere, der er tiltænkt støtte, deltager aktivt i jobsøgnings- eller uddannelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver vigtigheden af, at EGF støtter aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger; bemærker, at personlig service for de afskedigede arbejdstagere i tidligere EGF-sager har vist sig at være særdeles nyttig; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over anvendelsen af Eures-nettet til at videreformidle udenlandske stillingsannoncer til finske jobsøgende; glæder sig over, at de finske myndigheder tilskynder afskedigede arbejdstagere til fuldt ud at nyde godt af deres ret til fri bevægelighed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er klar over, at de EGF-støttede uddannelsesforanstaltninger skal supplere de foranstaltninger, der finansieres af en fond, der oprettes af selskabet for at hjælpe tidligere ansatte med at starte små virksomheder inden for IT og andre sektorer; glæder sig over dette initiativ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over, at de finske myndigheder besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de modtagere, der er tiltænkt støtte, i værk den 12. juli 2016, længe før ansøgningen om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over, at der har været høringer med interessenter, herunder repræsentanter for centrene for økonomisk udvikling (ELY-centre), kontorerne for beskæftigelse og økonomisk udvikling af de pågældende regioner, Microsoft, den finske teknologibranche, fagforeningen Pro, forbundet af professionelle ingeniører i Finland og det finske finansieringsinstitut for innovation; |
| --- | --- |

15.

| 16. | erindrer om, at udformningen af en samordnet pakke af personaliserede tilbud, der støttes af EGF, bør tage højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder og være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | erkender, at denne ansøgning er fortsættelsen af en række tidligere ansøgninger fra Finland som følge af Nokias tilbagegang (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft og EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems); |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at der i øjeblikket gennemføres en EGF-intervention (EGF/2016/001 FI/Microsoft), der skal støtte de ansatte, der tidligere er blevet afskediget af Microsoft; understreger, at de tiltænkte støttemodtagere i nærværende forslag adskiller sig fra støttemodtagerne i nævnte sag; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at de finske myndigheder har forsikret, at de støtteberettigede aktioner ikke modtager støtte fra andre EU-fonde eller finansielle instrumenter, og at enhver dobbeltfinansiering vil blive forhindret, og at de støtteberettigede aktioner skal supplere aktioner, som finansieres af strukturfondene; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersys til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | gentager, at støtte fra EGF ikke må erstatte aktioner, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omstrukturering af virksomheder eller sektorer; bemærker, at Finland har bekræftet, at EGF-støtten bestemt ikke vil erstatte dem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anmoder Kommissionen om at sikre aktindsigt i dokumenter vedrørende EGF-sager; |
| --- | --- |

22.

| 23. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Finland — EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2017/1600.)

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/187

---

P8_TA(2017)0338

EU's emissionshandelssystem (EU ETS): at videreføre de nuværende begrænsninger af anvendelsesområdet for luftfartsaktiviteter og forberede gennemførelsen af en global markedsbaseret foranstaltning fra 2021 ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 2003/87/EF for at videreføre de nuværende begrænsninger af anvendelsesområdet for luftfartsaktiviteter og forberede gennemførelsen af en global markedsbaseret foranstaltning fra 2021 (COM(2017)0054 — C8-0028/2017 — 2017/0017(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/35)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Miljøbeskyttelse er en af de vigtigste udfordringer, Unionen står over for. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Miljøbeskyttelse er en af de vigtigste udfordringer, Unionen står over for.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Det Europæiske Råd fastsatte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 et bindende mål for den EU-interne reduktion af drivhusgasemissioner på mindst 40 % frem til 2030 i forhold til 1990. Rådet godkendte på sit møde den 6. marts 2015 formelt bidraget fra Unionen og dens medlemsstater som deres tilsigtede nationalt bestemte bidrag under Parisaftalen. Det Europæiske Råds konklusioner af oktober 2014 bekræftede, at målet skal nås i fællesskab af Den Europæiske Union på den mest omkostningseffektive måde med en reduktion i sektorerne i og uden for emissionshandelssystemet (ETS) på henholdsvis 43 % og 30 % senest i 2030 i forhold til 2005. Alle økonomiske sektorer bør bidrage til at opnå disse emissionsreduktioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Det Europæiske Råd fastsatte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 et bindende mål for den EU-interne reduktion af drivhusgasemissioner på mindst 40 % frem til 2030 i forhold til 1990. Rådet godkendte på sit møde den 6. marts 2015 formelt bidraget fra Unionen og dens medlemsstater som deres tilsigtede nationalt bestemte bidrag under Parisaftalen. Det Europæiske Råds konklusioner af oktober 2014 bekræftede, at målet skal nås i fællesskab af Den Europæiske Union på den mest omkostningseffektive måde med en reduktion i sektorerne i og uden for emissionshandelssystemet (ETS) på henholdsvis 43 % og 30 % senest i 2030 i forhold til 2005. Alle økonomiske sektorer bør bidrage til at opnå disse emissionsreduktioner.

| (3) | Det Europæiske Råd fastsatte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 et bindende mål for den EU-interne reduktion af drivhusgasemissioner på mindst 40 % frem til 2030 i forhold til 1990. Rådet godkendte på sit møde den 6. marts 2015 formelt bidraget fra Unionen og dens medlemsstater som deres tilsigtede nationalt bestemte bidrag under Parisaftalen. Det Europæiske Råds konklusioner af oktober 2014 bekræftede, at målet skal nås i fællesskab af Den Europæiske Union på den mest omkostningseffektive måde med en reduktion i sektorerne i og uden for emissionshandelssystemet (ETS) på henholdsvis 43 % og 30 % senest i 2030 i forhold til 2005. Alle økonomiske sektorer bør bidrage til at opnå disse emissionsreduktioner
  , og Kommissionen bør med henblik herpå bl.a. tilvejebringe en platform for udveksling af bedste praksis og indhøstede erfaringer mellem medlemsstaterne i sektoren for lavemissionsmobilitet
  . |
| --- | --- |

(3)

Det Europæiske Råd fastsatte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 et bindende mål for den EU-interne reduktion af drivhusgasemissioner på mindst 40 % frem til 2030 i forhold til 1990. Rådet godkendte på sit møde den 6. marts 2015 formelt bidraget fra Unionen og dens medlemsstater som deres tilsigtede nationalt bestemte bidrag under Parisaftalen. Det Europæiske Råds konklusioner af oktober 2014 bekræftede, at målet skal nås i fællesskab af Den Europæiske Union på den mest omkostningseffektive måde med en reduktion i sektorerne i og uden for emissionshandelssystemet (ETS) på henholdsvis 43 % og 30 % senest i 2030 i forhold til 2005. Alle økonomiske sektorer bør bidrage til at opnå disse emissionsreduktioner
  , og Kommissionen bør med henblik herpå bl.a. tilvejebringe en platform for udveksling af bedste praksis og indhøstede erfaringer mellem medlemsstaterne i sektoren for lavemissionsmobilitet
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Et velfungerende, reformeret EU ETS med et styrket instrument til at stabilisere markedet vil være det vigtigste europæiske instrument til at nå målet om en reduktion på 40 % med en lineær faktor og gratis tildeling efter 2020. Andelen af auktionerede kvoter bør udtrykkes som en procentuel værdi i den lovgivningsmæssige retsakt for at styrke sikkerheden ved planlægning af investeringer, for at øge gennemsigtigheden, for at minimere kulstoflækage og for at gøre den samlede ordning mere enkel og mere forståelig. Disse bestemmelser bør være i overensstemmelse med Unionens klimamålsætninger og dens forpligtelser i henhold til Parisaftalen og tilpasset den forberedende dialog i 2018, den første globale statusopgørelse i 2023 og efterfølgende globale statusopgørelser hvert femte år derefter med det formål at skaffe oplysninger til successive nationalt bestemte bidrag (NDC’er). |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Et velfungerende, reformeret EU ETS med et styrket instrument til at stabilisere markedet vil være det vigtigste europæiske instrument til at nå målet om en reduktion på 40 % med en lineær faktor og gratis tildeling efter 2020. Andelen af auktionerede kvoter bør udtrykkes som en procentuel værdi i den lovgivningsmæssige retsakt for at styrke sikkerheden ved planlægning af investeringer, for at øge gennemsigtigheden, for at minimere kulstoflækage og for at gøre den samlede ordning mere enkel og mere forståelig. Disse bestemmelser bør være i overensstemmelse med Unionens klimamålsætninger og dens forpligtelser i henhold til Parisaftalen og tilpasset den forberedende dialog i 2018, den første globale statusopgørelse i 2023 og efterfølgende globale statusopgørelser hvert femte år derefter med det formål at skaffe oplysninger til successive nationalt bestemte bidrag (NDC’er).

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Unionen og medlemsstaterne har bestræbt sig for at fremme en international aftale om nedbringelse af virkningerne af drivhusgasemissionerne fra luftfarten siden 1997, og de har siden 2008 haft lovgivning på plads med henblik at begrænse klimapåvirkningen fra luftfarten i 
  EU's emissionshandelssystem
  (EU ETS), som har fungeret siden 2005. Med henblik på at fremme arbejdet i Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) har Unionen to gange vedtaget tidsbestemte undtagelser fra EU ETS for at begrænse overholdelsesforpligtelserne til kun at omfatte emissioner fra flyvninger mellem flyvepladser beliggende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), således at luftfartøjsoperatørerne, uanset hvor de har hjemsted, ligebehandles på ruterne. Ved den seneste undtagelse fra EU ETS ved forordning nr. 421/2014 blev overholdelsesforpligtelserne begrænset til kun at omfatte flyvninger inden for EØS mellem 2013 og 2016, og der forventedes potentielle ændringer af anvendelsesområdet for systemet, hvad angår aktiviteter til eller fra flyvepladser beliggende uden for EØS, fra den 1. januar 2017 og frem, efter gennemførelsen af den i nævnte forordning anførte nyvurdering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Unionen og medlemsstaterne har bestræbt sig for at fremme en international aftale om nedbringelse af virkningerne af drivhusgasemissionerne fra luftfarten siden 1997, og de har siden 2008 haft lovgivning på plads med henblik at begrænse klimapåvirkningen fra luftfarten i 
  EU's emissionshandelssystem
  (EU ETS), som har fungeret siden 2005. Med henblik på at fremme arbejdet i Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) har Unionen to gange vedtaget tidsbestemte undtagelser fra EU ETS for at begrænse overholdelsesforpligtelserne til kun at omfatte emissioner fra flyvninger mellem flyvepladser beliggende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), således at luftfartøjsoperatørerne, uanset hvor de har hjemsted, ligebehandles på ruterne. Ved den seneste undtagelse fra EU ETS ved forordning nr. 421/2014 blev overholdelsesforpligtelserne begrænset til kun at omfatte flyvninger inden for EØS mellem 2013 og 2016, og der forventedes potentielle ændringer af anvendelsesområdet for systemet, hvad angår aktiviteter til eller fra flyvepladser beliggende uden for EØS, fra den 1. januar 2017 og frem, efter gennemførelsen af den i nævnte forordning anførte nyvurdering.

| (4) | Unionen og medlemsstaterne har bestræbt sig for at fremme en international aftale om nedbringelse af virkningerne af drivhusgasemissionerne fra luftfarten siden 1997, og de har siden 2008 haft lovgivning på plads med henblik at begrænse klimapåvirkningen fra luftfarten i 
  EU-emissionshandelssystemet
  (EU ETS), som har fungeret siden 2005.
  I sin dom af 21. december 2011

   (1a)

  fastslog EU-Domstolen, at det ikke er i strid med folkeretten at medtage EØS-eksterne flyvninger i EU-emissionshandelssystemet. Hertil kommer, at medlemsstaterne siden 2004 og 2008 atter har forpligtet sig til at gennemføre det fælles europæiske luftrum, under hensyntagen til stigningen i luftfartsaktiviteter i de kommende år. Med henblik på at opnå fremskridt med lufttrafikstyring skal gennemførelsen af SESAR (ATM-forskning i det fælles europæiske luftrum) fremskyndes, ligesom innovativ teknologi skal fremmes inden for rammerne af Clean Sky-projektet. Indførelsen af den globale markedsbaserede foranstaltning via Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) bør bidrage til yderligere fremskridt i arbejdet med at reducere emissioner inden for luftfarten.
  Med henblik på at fremme arbejdet i Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) har Unionen to gange vedtaget tidsbestemte undtagelser fra EU ETS for at begrænse overholdelsesforpligtelserne til kun at omfatte emissioner fra flyvninger mellem flyvepladser beliggende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), således at luftfartøjsoperatørerne, uanset hvor de har hjemsted, ligebehandles på ruterne. Ved den seneste undtagelse fra EU ETS ved forordning
  (EU)
  nr. 421/2014 blev overholdelsesforpligtelserne begrænset til kun at omfatte flyvninger inden for EØS mellem 2013 og 2016, og der forventedes potentielle ændringer af anvendelsesområdet for systemet, hvad angår aktiviteter til eller fra flyvepladser beliggende uden for EØS, fra den 1. januar 2017 og frem, efter gennemførelsen af den i nævnte forordning anførte nyvurdering. |
| --- | --- |

(4)

Unionen og medlemsstaterne har bestræbt sig for at fremme en international aftale om nedbringelse af virkningerne af drivhusgasemissionerne fra luftfarten siden 1997, og de har siden 2008 haft lovgivning på plads med henblik at begrænse klimapåvirkningen fra luftfarten i 
  EU-emissionshandelssystemet
  (EU ETS), som har fungeret siden 2005.
  I sin dom af 21. december 2011

   (1a)

  fastslog EU-Domstolen, at det ikke er i strid med folkeretten at medtage EØS-eksterne flyvninger i EU-emissionshandelssystemet. Hertil kommer, at medlemsstaterne siden 2004 og 2008 atter har forpligtet sig til at gennemføre det fælles europæiske luftrum, under hensyntagen til stigningen i luftfartsaktiviteter i de kommende år. Med henblik på at opnå fremskridt med lufttrafikstyring skal gennemførelsen af SESAR (ATM-forskning i det fælles europæiske luftrum) fremskyndes, ligesom innovativ teknologi skal fremmes inden for rammerne af Clean Sky-projektet. Indførelsen af den globale markedsbaserede foranstaltning via Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) bør bidrage til yderligere fremskridt i arbejdet med at reducere emissioner inden for luftfarten.
  Med henblik på at fremme arbejdet i Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) har Unionen to gange vedtaget tidsbestemte undtagelser fra EU ETS for at begrænse overholdelsesforpligtelserne til kun at omfatte emissioner fra flyvninger mellem flyvepladser beliggende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), således at luftfartøjsoperatørerne, uanset hvor de har hjemsted, ligebehandles på ruterne. Ved den seneste undtagelse fra EU ETS ved forordning
  (EU)
  nr. 421/2014 blev overholdelsesforpligtelserne begrænset til kun at omfatte flyvninger inden for EØS mellem 2013 og 2016, og der forventedes potentielle ændringer af anvendelsesområdet for systemet, hvad angår aktiviteter til eller fra flyvepladser beliggende uden for EØS, fra den 1. januar 2017 og frem, efter gennemførelsen af den i nævnte forordning anførte nyvurdering.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | I lyset af den resolution, der blev vedtaget på den 39. ICAO-forsamling i oktober 2016 om en global markedsbaseret foranstaltning fra 2021 for at udligne emissionerne fra den internationale luftfart over 2020-niveauet,
  anses det for hensigtsmæssigt at videreføre den eksisterende undtagelse i afventning af videreudviklingen af udformningen og gennemførelsen af den globale markedsbaserede foranstaltning. I den henseende
  er det planlagt, at ICAO i 2018 vedtager standarder og anbefalet praksis for at supplere resolutionen og muliggøre gennemførelsen af den globale ordning. Den konkrete operationalisering vil dog kræve, at ICAO-parterne gør en indsats på nationalt plan. ICAO skal også udarbejde forvaltningsordninger, herunder et registreringssystem. I den forbindelse bør den nuværende undtagelse fra EU ETS for flyvninger til og fra tredjelande
  - med forbehold af nyvurderingen af gennemførelsen af ICAO's ordning -
  forlænges for at fremme arbejdet i ICAO og lette operationaliseringen af ICAO's ordning. Som følge af forlængelsen af undtagelsen bør den mængde kvoter, der auktioneres og udstedes gratis, bl.a. fra den særlige reserve, svare til mængden for 2016 og bør være proportional med nedsættelsen af returneringsforpligtelsen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

I lyset af den resolution, der blev vedtaget på den 39. ICAO-forsamling i oktober 2016 om en global markedsbaseret foranstaltning fra 2021 for at udligne emissionerne fra den internationale luftfart over 2020-niveauet,
  anses det for hensigtsmæssigt at videreføre den eksisterende undtagelse i afventning af videreudviklingen af udformningen og gennemførelsen af den globale markedsbaserede foranstaltning. I den henseende
  er det planlagt, at ICAO i 2018 vedtager standarder og anbefalet praksis for at supplere resolutionen og muliggøre gennemførelsen af den globale ordning. Den konkrete operationalisering vil dog kræve, at ICAO-parterne gør en indsats på nationalt plan. ICAO skal også udarbejde forvaltningsordninger, herunder et registreringssystem. I den forbindelse bør den nuværende undtagelse fra EU ETS for flyvninger til og fra tredjelande
  - med forbehold af nyvurderingen af gennemførelsen af ICAO's ordning -
  forlænges for at fremme arbejdet i ICAO og lette operationaliseringen af ICAO's ordning. Som følge af forlængelsen af undtagelsen bør den mængde kvoter, der auktioneres og udstedes gratis, bl.a. fra den særlige reserve, svare til mængden for 2016 og bør være proportional med nedsættelsen af returneringsforpligtelsen.

| (5) | I lyset af den resolution, der blev vedtaget på den 39. ICAO-forsamling i oktober 2016 om en global markedsbaseret foranstaltning fra 2021 for at udligne emissionerne fra den internationale luftfart over 2020-niveauet, er det planlagt, at ICAO i 2018 vedtager standarder og anbefalet praksis for at supplere resolutionen og muliggøre gennemførelsen af den globale ordning. Den konkrete operationalisering vil dog kræve, at ICAO-parterne gør en indsats på nationalt plan. ICAO skal også udarbejde forvaltningsordninger, herunder et registreringssystem. I den forbindelse bør den nuværende undtagelse fra EU ETS for flyvninger til og fra tredjelande forlænges
  indtil 2021
  for at fremme arbejdet i ICAO og lette operationaliseringen af ICAO's ordning. Som følge af forlængelsen af undtagelsen bør den mængde kvoter, der auktioneres og udstedes gratis, bl.a. fra den særlige reserve, svare til mængden for 2016 og bør være proportional med nedsættelsen af returneringsforpligtelsen. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af den resolution, der blev vedtaget på den 39. ICAO-forsamling i oktober 2016 om en global markedsbaseret foranstaltning fra 2021 for at udligne emissionerne fra den internationale luftfart over 2020-niveauet, er det planlagt, at ICAO i 2018 vedtager standarder og anbefalet praksis for at supplere resolutionen og muliggøre gennemførelsen af den globale ordning. Den konkrete operationalisering vil dog kræve, at ICAO-parterne gør en indsats på nationalt plan. ICAO skal også udarbejde forvaltningsordninger, herunder et registreringssystem. I den forbindelse bør den nuværende undtagelse fra EU ETS for flyvninger til og fra tredjelande forlænges
  indtil 2021
  for at fremme arbejdet i ICAO og lette operationaliseringen af ICAO's ordning. Som følge af forlængelsen af undtagelsen bør den mængde kvoter, der auktioneres og udstedes gratis, bl.a. fra den særlige reserve, svare til mængden for 2016 og bør være proportional med nedsættelsen af returneringsforpligtelsen.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | 50 % af kvoterne bør auktioneres fra 1. januar 2021, mens det samlede antal tildelte kvoter bør være omfattet af anvendelsen af den lineære reduktionsfaktor, jf. artikel 9 i direktiv 2003/87/EF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

50 % af kvoterne bør auktioneres fra 1. januar 2021, mens det samlede antal tildelte kvoter bør være omfattet af anvendelsen af den lineære reduktionsfaktor, jf. artikel 9 i direktiv 2003/87/EF.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5b) | De indtægter, der genereres fra auktionering af kvoter, eller hvad der svarer dertil i økonomisk værdi, bør anvendes til at imødegå klimaændringer i Unionen og tredjelande, bl.a. til at reducere drivhusgasemissioner, til at tilpasse sig virkningerne af klimaændringer i Unionen og tredjelande, særligt udviklingslande, til at finansiere forskning og udvikling med henblik på modvirkning og tilpasning, herunder inden for flyteknik, lufttransport og bæredygtige alternative brændstoffer til luftfart, til at mindske emissionerne ved hjælp af transport med lave emissioner og til at dække omkostninger til administration af EU ETS. Der bør tages særligt hensyn til medlemsstater, der anvender disse indtægter til samfinansiering af programmer for forskning og innovation eller initiativer under det niende forskningsrammeprogram (RP9). For at underbygge Unionens forpligtelser er gennemsigtighed i brugen af indtægter fra auktionering af kvoter i henhold til direktiv 2003/87/EF yderst vigtig. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5b)

De indtægter, der genereres fra auktionering af kvoter, eller hvad der svarer dertil i økonomisk værdi, bør anvendes til at imødegå klimaændringer i Unionen og tredjelande, bl.a. til at reducere drivhusgasemissioner, til at tilpasse sig virkningerne af klimaændringer i Unionen og tredjelande, særligt udviklingslande, til at finansiere forskning og udvikling med henblik på modvirkning og tilpasning, herunder inden for flyteknik, lufttransport og bæredygtige alternative brændstoffer til luftfart, til at mindske emissionerne ved hjælp af transport med lave emissioner og til at dække omkostninger til administration af EU ETS. Der bør tages særligt hensyn til medlemsstater, der anvender disse indtægter til samfinansiering af programmer for forskning og innovation eller initiativer under det niende forskningsrammeprogram (RP9). For at underbygge Unionens forpligtelser er gennemsigtighed i brugen af indtægter fra auktionering af kvoter i henhold til direktiv 2003/87/EF yderst vigtig.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5c) | Emissionsmodregninger i henhold til den globale markedsbaserede foranstaltning omfatter ét element i ICAO's sæt af foranstaltninger til at nå det tilstræbte mål om kulstofneutral vækst fra 2020 (CNG 2020) og bør suppleres med fremskridt inden for fly- og fremdriftsteknologier. Videreførelse af finansieringen af forskningsstrategier og -programmer såsom det fælles teknologiinitiativ vedrørende Clean Sky, Galileo, SESAR og Horisont 2020 vil være af afgørende betydning for den teknologiske innovation og de driftsmæssige forbedringer med sigte på at gå længere end CNG 2020 og opnå absolutte emissionsreduktioner i hele sektoren. Det er desuden vigtigt, at EU-lovgivningen, f.eks. det fælles europæiske luftrum, som tager sigte på at forhindre opsplitningen af det europæiske luftrum og dermed en stigning i CO2-emissioner fra luftfarten, gennemføres hurtigt og fuldt ud af medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5c)

Emissionsmodregninger i henhold til den globale markedsbaserede foranstaltning omfatter ét element i ICAO's sæt af foranstaltninger til at nå det tilstræbte mål om kulstofneutral vækst fra 2020 (CNG 2020) og bør suppleres med fremskridt inden for fly- og fremdriftsteknologier. Videreførelse af finansieringen af forskningsstrategier og -programmer såsom det fælles teknologiinitiativ vedrørende Clean Sky, Galileo, SESAR og Horisont 2020 vil være af afgørende betydning for den teknologiske innovation og de driftsmæssige forbedringer med sigte på at gå længere end CNG 2020 og opnå absolutte emissionsreduktioner i hele sektoren. Det er desuden vigtigt, at EU-lovgivningen, f.eks. det fælles europæiske luftrum, som tager sigte på at forhindre opsplitningen af det europæiske luftrum og dermed en stigning i CO2-emissioner fra luftfarten, gennemføres hurtigt og fuldt ud af medlemsstaterne.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Da visse centrale elementer i den globale markedsbaserede foranstaltning endnu ikke er udviklet, og gennemførelsen afhænger af
  staternes
  og
  regionernes
  interne lovgivning,
  anses det for hensigtsmæssigt at foretage en nyvurdering, når der er klarhed om arten og indholdet af disse retlige instrumenter forud for iværksættelsen af ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning, og forelægge
  Europa-Parlamentet og Rådet
  en rapport. Rapporten bør inddrage alle standarder eller andre
  instrumenter, der vedtages via ICAO, de foranstaltninger, der er truffet af tredjelande til at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, som skal gælde for emissionerne
  fra 2021
  , og andre former for relevant international udvikling (f.eks. regler under UNFCCC og Parisaftalen om kulstofmarkeder og -regnskaber).
  Det
  bør
  i rapporten overvejes
  , hvordan disse instrumenter
  kan gennemføres
  i EU-retten
  gennem
  en revision af EU
  ETS-direktivet
  .
  Den
  bør
  også
  , hvis det er relevant, inddrage de regler, der gælder for EØS-interne flyvninger. Rapporten bør eventuelt ledsages af et forslag til Europa-Parlamentet og Rådet, der er i overensstemmelse med målet om at sikre luftfartens bidrag til Unionens forpligtelse til 2030-drivhusgasreduktioner for hele økonomien. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Da visse centrale elementer i den globale markedsbaserede foranstaltning endnu ikke er udviklet, og gennemførelsen afhænger af
  staternes
  og
  regionernes
  interne lovgivning,
  anses det for hensigtsmæssigt at foretage en nyvurdering, når der er klarhed om arten og indholdet af disse retlige instrumenter forud for iværksættelsen af ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning, og forelægge
  Europa-Parlamentet og Rådet
  en rapport. Rapporten bør inddrage alle standarder eller andre
  instrumenter, der vedtages via ICAO, de foranstaltninger, der er truffet af tredjelande til at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, som skal gælde for emissionerne
  fra 2021
  , og andre former for relevant international udvikling (f.eks. regler under UNFCCC og Parisaftalen om kulstofmarkeder og -regnskaber).
  Det
  bør
  i rapporten overvejes
  , hvordan disse instrumenter
  kan gennemføres
  i EU-retten
  gennem
  en revision af EU
  ETS-direktivet
  .
  Den
  bør
  også
  , hvis det er relevant, inddrage de regler, der gælder for EØS-interne flyvninger. Rapporten bør eventuelt ledsages af et forslag til Europa-Parlamentet og Rådet, der er i overensstemmelse med målet om at sikre luftfartens bidrag til Unionens forpligtelse til 2030-drivhusgasreduktioner for hele økonomien.

| (6) | Da visse centrale elementer i den globale markedsbaserede foranstaltning endnu ikke er udviklet, og gennemførelsen afhænger af
  de deltagende staters
  og
  regioners
  interne lovgivning,
  bør Kommissionen regelmæssigt aflægge rapport til
  Europa-Parlamentet og Rådet
  om fremskridtene i ICAO-forhandlingerne, navnlig om de relevante
  instrumenter, der vedtages via ICAO, de foranstaltninger, der er truffet af tredjelande til at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, som skal gælde for emissionerne
  for perioden 2021-2035, bestræbelser på at fastlægge ambitiøse og bindende foranstaltninger for at nå luftfartsindustriens langsigtede mål om at halvere luftfartens CO2-emissioner i forhold til 2005-niveauerne i senest 2050
  , og andre former for relevant international udvikling (f.eks. regler under UNFCCC og Parisaftalen om kulstofmarkeder og -regnskaber).
  Når der er klarhed over karakteren og indholdet af ICAO's instrumenter, og inden ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning iværksættes,
  bør
  Kommissionen fremlægge en rapport, hvori den bør overveje
  , hvordan
  man kan gennemføre
  disse instrumenter
  og bringe dem
  i 
  overensstemmelse med
  EU-retten
  ved
  en revision af EU
  ETS
  .
  Denne rapport
  bør
  endvidere
  , hvis det er relevant, inddrage de regler, der gælder for EØS-interne flyvninger. Rapporten bør eventuelt ledsages af et forslag til Europa-Parlamentet og Rådet, der er i overensstemmelse med målet om at sikre luftfartens bidrag til Unionens forpligtelse til 2030-drivhusgasreduktioner for hele økonomien. |
| --- | --- |

(6)

Da visse centrale elementer i den globale markedsbaserede foranstaltning endnu ikke er udviklet, og gennemførelsen afhænger af
  de deltagende staters
  og
  regioners
  interne lovgivning,
  bør Kommissionen regelmæssigt aflægge rapport til
  Europa-Parlamentet og Rådet
  om fremskridtene i ICAO-forhandlingerne, navnlig om de relevante
  instrumenter, der vedtages via ICAO, de foranstaltninger, der er truffet af tredjelande til at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, som skal gælde for emissionerne
  for perioden 2021-2035, bestræbelser på at fastlægge ambitiøse og bindende foranstaltninger for at nå luftfartsindustriens langsigtede mål om at halvere luftfartens CO2-emissioner i forhold til 2005-niveauerne i senest 2050
  , og andre former for relevant international udvikling (f.eks. regler under UNFCCC og Parisaftalen om kulstofmarkeder og -regnskaber).
  Når der er klarhed over karakteren og indholdet af ICAO's instrumenter, og inden ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning iværksættes,
  bør
  Kommissionen fremlægge en rapport, hvori den bør overveje
  , hvordan
  man kan gennemføre
  disse instrumenter
  og bringe dem
  i 
  overensstemmelse med
  EU-retten
  ved
  en revision af EU
  ETS
  .
  Denne rapport
  bør
  endvidere
  , hvis det er relevant, inddrage de regler, der gælder for EØS-interne flyvninger. Rapporten bør eventuelt ledsages af et forslag til Europa-Parlamentet og Rådet, der er i overensstemmelse med målet om at sikre luftfartens bidrag til Unionens forpligtelse til 2030-drivhusgasreduktioner for hele økonomien.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | For at sikre overholdelse af eksisterende og fremtidige nationale klimastandarder i Unionen og med forbehold af revisionen som anført i artikel 28b i direktiv 2003/87/EF bør CORSIA via EU ETS indføres i og bringes i overensstemmelse med EU-retten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

For at sikre overholdelse af eksisterende og fremtidige nationale klimastandarder i Unionen og med forbehold af revisionen som anført i artikel 28b i direktiv 2003/87/EF bør CORSIA via EU ETS indføres i og bringes i overensstemmelse med EU-retten.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | Der er blevet vedtaget en række lovgivningsmæssige retsakter på EU-plan, som sigter mod at forebygge opsplitningen af det europæiske luftrum for at fremme strømmen af lufttrafik og kontrollen over brugen af luftrummet og derved reducere emissioner. CORSIA-ordningen bør inden for Unionen betragtes som en del af ICAO's såkaldte »kurv af foranstaltninger« sammen med medlemsstaternes fuldstændige gennemførelse af lovgivningen for det fælles europæiske luftrum, SESAR, anvendelsen af GNSS til satellitbaseret navigation og fælles teknologiinitiativer såsom Clean Sky og fællesforetagendet Clean Sky II. Kommissionen bør ligeledes aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om medlemsstaternes foranstaltninger til gennemførelse af GMBM for at reducere drivhusgasemissioner fra luftfarten, herunder oplysninger om brugen af indtægter, som medlemsstaterne har indsendt i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) nr. 525/2013. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

Der er blevet vedtaget en række lovgivningsmæssige retsakter på EU-plan, som sigter mod at forebygge opsplitningen af det europæiske luftrum for at fremme strømmen af lufttrafik og kontrollen over brugen af luftrummet og derved reducere emissioner. CORSIA-ordningen bør inden for Unionen betragtes som en del af ICAO's såkaldte »kurv af foranstaltninger« sammen med medlemsstaternes fuldstændige gennemførelse af lovgivningen for det fælles europæiske luftrum, SESAR, anvendelsen af GNSS til satellitbaseret navigation og fælles teknologiinitiativer såsom Clean Sky og fællesforetagendet Clean Sky II. Kommissionen bør ligeledes aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om medlemsstaternes foranstaltninger til gennemførelse af GMBM for at reducere drivhusgasemissioner fra luftfarten, herunder oplysninger om brugen af indtægter, som medlemsstaterne har indsendt i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) nr. 525/2013.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6c) | Selv om de tekniske regler for ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning endnu ikke er vedtaget af ICAO-Rådet, er det vigtigt, at tilsynsmyndighederne og luftfartøjsoperatørerne har oplysninger om overvågnings-, indberetnings- og verificeringskrav (MRV) og emissionsenheder, der er støtteberettigede i henhold til ICAO's ordning, så tidligt som muligt for at lette forberedelserne til gennemførelsen af ICAO's ordning og overvågningen af CO2-emissioner fra den 1. januar 2019. Sådanne MRV-krav bør have et stringensniveau, der er i overensstemmelse med kravene om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2012, og bør sikre, at der foretages verifikation af de forelagte emissionsrapporter i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) nr. 600/2012. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6c)

Selv om de tekniske regler for ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning endnu ikke er vedtaget af ICAO-Rådet, er det vigtigt, at tilsynsmyndighederne og luftfartøjsoperatørerne har oplysninger om overvågnings-, indberetnings- og verificeringskrav (MRV) og emissionsenheder, der er støtteberettigede i henhold til ICAO's ordning, så tidligt som muligt for at lette forberedelserne til gennemførelsen af ICAO's ordning og overvågningen af CO2-emissioner fra den 1. januar 2019. Sådanne MRV-krav bør have et stringensniveau, der er i overensstemmelse med kravene om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2012, og bør sikre, at der foretages verifikation af de forelagte emissionsrapporter i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EU) nr. 600/2012.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 6 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6d) | Selv om fortroligheden af det tekniske arbejde i ICAO bør anerkendes, er det også vigtigt, at ICAO's medlemsstater, luftfartøjsoperatører og civilsamfundet fortsat er involveret i ICAO's arbejde med at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, og at ICAO når ud til alle interesserede parter for at informere dem om fremskridt og beslutninger på rettidig vis. For at opnå dette kan det være nødvendigt at revidere hemmeligholdelsesprotokoller for medlemmer og observatører i ICAO's udvalg for miljøbeskyttelse i forbindelse med luftfart (CAEP). |

Kommissionens forslag

Ændring

(6d)

Selv om fortroligheden af det tekniske arbejde i ICAO bør anerkendes, er det også vigtigt, at ICAO's medlemsstater, luftfartøjsoperatører og civilsamfundet fortsat er involveret i ICAO's arbejde med at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, og at ICAO når ud til alle interesserede parter for at informere dem om fremskridt og beslutninger på rettidig vis. For at opnå dette kan det være nødvendigt at revidere hemmeligholdelsesprotokoller for medlemmer og observatører i ICAO's udvalg for miljøbeskyttelse i forbindelse med luftfart (CAEP).

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Med henblik på at vedtage almengyldige ikkelovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikkevæsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten delegeres til Kommissionen for at sikre den fornødne overvågning, rapportering og verifikation af emissioner for luftfartøjsoperatører med henblik på at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, som er under udarbejdelse i ICAO. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde,
  herunder
  på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Med henblik på at vedtage almengyldige ikkelovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikkevæsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten delegeres til Kommissionen for at sikre den fornødne overvågning, rapportering og verifikation af emissioner for luftfartøjsoperatører med henblik på at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, som er under udarbejdelse i ICAO. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde,
  herunder
  på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (7) | Med henblik på at vedtage almengyldige ikkelovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikkevæsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten delegeres til Kommissionen for at sikre den fornødne overvågning, rapportering og verifikation af emissioner for luftfartøjsoperatører med henblik på at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, som er under udarbejdelse i ICAO. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde,
  især
  på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter
  , for dermed at gøre beslutningsprocessen mere gennemsigtig og effektiv
  . |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på at vedtage almengyldige ikkelovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikkevæsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten delegeres til Kommissionen for at sikre den fornødne overvågning, rapportering og verifikation af emissioner for luftfartøjsoperatører med henblik på at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, som er under udarbejdelse i ICAO. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde,
  især
  på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter
  , for dermed at gøre beslutningsprocessen mere gennemsigtig og effektiv
  .

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Selv om det langsigtede mål bør være at have en enkelt global reduktionsordning for håndtering af kulstofemissioner fra luftfarten inden anden fase af ICAO's ordning i 2024, såfremt ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning er utilstrækkelig til at opfylde Unionens klimamål og forpligtelser i henhold til Parisaftalen, bør andre muligheder for modvirkning af kulstofemissioner også undersøges. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Selv om det langsigtede mål bør være at have en enkelt global reduktionsordning for håndtering af kulstofemissioner fra luftfarten inden anden fase af ICAO's ordning i 2024, såfremt ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning er utilstrækkelig til at opfylde Unionens klimamål og forpligtelser i henhold til Parisaftalen, bør andre muligheder for modvirkning af kulstofemissioner også undersøges.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7b) | Luftfart har også en indvirkning på klimaet gennem udledninger af nitrogenoxider, vanddamp og sulfat- og sodpartikler i store højder. Det Internationale Panel om Klimaændringer (IPCC) har vurderet, at den samlede klimapåvirkning fra luftfarten i øjeblikket er to til fire gange større end virkningerne af luftfartens tidligere CO2-emissioner alene. Indtil der sker videnskabelige fremskridt, bør der tages videst muligt hensyn til alle virkningerne fra luftfarten. Forskning i dannelsen af kondensationsstriber, også kendt som kondensstriber, deres udvikling til cirrusskyer, i mindre direkte virkninger af sulfataerosoler, sod, vanddampkondensationsstriber og cirrusskyer samt i effektive afbødende foranstaltninger, herunder operationelle og tekniske foranstaltninger, bør også fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7b)

Luftfart har også en indvirkning på klimaet gennem udledninger af nitrogenoxider, vanddamp og sulfat- og sodpartikler i store højder. Det Internationale Panel om Klimaændringer (IPCC) har vurderet, at den samlede klimapåvirkning fra luftfarten i øjeblikket er to til fire gange større end virkningerne af luftfartens tidligere CO2-emissioner alene. Indtil der sker videnskabelige fremskridt, bør der tages videst muligt hensyn til alle virkningerne fra luftfarten. Forskning i dannelsen af kondensationsstriber, også kendt som kondensstriber, deres udvikling til cirrusskyer, i mindre direkte virkninger af sulfataerosoler, sod, vanddampkondensationsstriber og cirrusskyer samt i effektive afbødende foranstaltninger, herunder operationelle og tekniske foranstaltninger, bør også fremmes.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Der er ingen tvivl om, at luftfartens klimaskadelige emissioner overstiger de rene CO2-virkninger. Allerede i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF

   (1a)

  forpligtede Kommissionen sig til at fremlægge et passende forslag vedrørende nitrogenoxid i 2008. Kommissionen bør på trods af de tekniske og politiske udfordringer på området fremskynde sin indsats i den forbindelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Der er ingen tvivl om, at luftfartens klimaskadelige emissioner overstiger de rene CO2-virkninger. Allerede i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF

   (1a)

  forpligtede Kommissionen sig til at fremlægge et passende forslag vedrørende nitrogenoxid i 2008. Kommissionen bør på trods af de tekniske og politiske udfordringer på området fremskynde sin indsats i den forbindelse.

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. - 1 (ny)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1) | I artikel 3c indsættes følgende stykke:




  »3a.
     
  Den samlede mængde kvoter, der skal tildeles luftfartøjsoperatørerne i 2021, skal være 10 % lavere end den gennemsnitlige tildeling for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2016, og nedsættes derefter en gang om året med samme rate som det samlede loft for EU ETS, jf. artikel 9, andet afsnit, med henblik på at bringe det samlede loft for luftfartsektoren mere på linje med de andre sektorer inden for EU ETS senest i 2030.




  For så vidt angår luftfartsaktiviteter til og fra flyvepladser i lande uden for EØS kan den mængde kvoter, der skal tildeles fra 2021 og fremefter, justeres under hensyntagen til ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning, der skal gennemføres fra 2021 for at udligne emissioner fra international luftfart over 2020-niveauet.« |

Kommissionens forslag

Ændring

-1)

»3a.
     
  Den samlede mængde kvoter, der skal tildeles luftfartøjsoperatørerne i 2021, skal være 10 % lavere end den gennemsnitlige tildeling for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2016, og nedsættes derefter en gang om året med samme rate som det samlede loft for EU ETS, jf. artikel 9, andet afsnit, med henblik på at bringe det samlede loft for luftfartsektoren mere på linje med de andre sektorer inden for EU ETS senest i 2030.

For så vidt angår luftfartsaktiviteter til og fra flyvepladser i lande uden for EØS kan den mængde kvoter, der skal tildeles fra 2021 og fremefter, justeres under hensyntagen til ICAO's globale markedsbaserede foranstaltning, der skal gennemføres fra 2021 for at udligne emissioner fra international luftfart over 2020-niveauet.«

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 a (nyt)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 a (nyt)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 3d — stk. 2

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | -1a) | I artikel 3d affattes stk. 2 således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

-1a)

-1a)

I artikel 3d affattes stk. 2 således:

2.   Fra 1. januar
  2013
  bortauktioneres
  15
  % af kvoterne. Denne procentdel kan blive forhøjet som led i den generelle revision af dette direktiv.

»2.   Fra 1. januar
  2021
  bortauktioneres
  50
   % af kvoterne. Denne procentdel kan blive forhøjet som led i den generelle revision af dette direktiv.«

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 b (ny)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 b (ny)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 3d — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1b) | Artikel 3d, stk. 3, første afsnit, affattes således: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1b)

-1b)

Artikel 3d, stk. 3, første afsnit, affattes således:

»
  Der vedtages en forordning
  med nærmere bestemmelser om medlemsstaternes
  auktion
  af kvoter, der ikke skal
  tildeles
  gratis efter stk. 1 og 2 i denne artikel eller efter artikel 3f, stk. 8. Antallet af kvoter, der i hver periode skal bortauktioneres af hver enkelt medlemsstat, skal være proportional med medlemsstatens andel af de samlede tilskrevne luftfartsemissioner for alle medlemsstaterne for referenceåret, som rapporteret i medfør af artikel 14, stk. 3, og som verificeret i medfør af artikel 15. For den periode, der er nævnt i artikel 3c, stk. 1, er referenceåret 2010, og for hver efterfølgende periode, der er nævnt i artikel 3c, er referenceåret det kalenderår, der udløber 24 måneder inden begyndelsen af den periode, auktionen vedrører.«

»
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse
  med
  artikel [23] for at supplere dette direktiv ved at fastsætte
  nærmere bestemmelser om medlemsstaternes
  auktionering
  af kvoter, der ikke skal
  udstedes
  gratis efter stk. 1 og 2 i denne artikel eller efter artikel 3f, stk. 8. Antallet af kvoter, der i hver periode skal bortauktioneres af hver enkelt medlemsstat, skal være proportional med medlemsstatens andel af de samlede tilskrevne luftfartsemissioner for alle medlemsstaterne for referenceåret, som rapporteret i medfør af artikel 14, stk. 3, og som verificeret i medfør af artikel 15. For den periode, der er nævnt i artikel 3c, stk. 1, er referenceåret 2010, og for hver efterfølgende periode, der er nævnt i artikel 3c, er referenceåret det kalenderår, der udløber 24 måneder inden begyndelsen af den periode, auktionen vedrører.«

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 c (ny)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 c (ny)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 3d — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1c) | Artikel 3d, stk. 3, andet afsnit, udgår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1c)

-1c)

Artikel 3d, stk. 3, andet afsnit, udgår.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 d (ny)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 d (ny)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 3d — stk. 4 — afsnit 1

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | -1d) | Artikel 3d, stk. 4, første afsnit, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

-1d)

-1d)

Artikel 3d, stk. 4, første afsnit, affattes således:

Hver medlemsstat fastsætter, hvad
  provenuet fra auktioner af kvoter skal
  anvendes til. Dette provenu bør
  anvendes til imødegåelse af klimaændringer i EU og tredjelande, bl.a. til nedsættelse af drivhusgasemissioner, til tilpasning til virkningerne af klimaændringer i EU og tredjelande, særlig udviklingslande, til finansiering af forskning og udvikling med henblik på begrænsning og tilpasning, herunder navnlig inden for flyteknik og lufttransport, til at nedsætte emissionerne ved hjælp af transport med lav emission og til dækning af omkostninger til administration af
  fællesskabsordningen
  . Auktionsprovenuet
  bør
  også anvendes til at finansiere bidrag til Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi og foranstaltninger til at forebygge skovrydning.

Hver medlemsstat fastsætter, hvad

anvendes til. Dette provenu bør

fællesskabsordningen

bør

»Hele
  provenuet fra auktioner af kvoter skal anvendes til imødegåelse af klimaændringer i EU og tredjelande, bl.a. til nedsættelse af drivhusgasemissioner, til tilpasning til virkningerne af klimaændringer i EU og tredjelande, særlig udviklingslande, til finansiering af forskning og udvikling med henblik på begrænsning og tilpasning, herunder navnlig inden for flyteknik og lufttransport, til at nedsætte emissionerne ved hjælp af transport med lav emission og til dækning af omkostninger til administration af
  Unionens ordning og til finansiering af fælles projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner fra luftfartssektoren, f.eks. SESAR-fællesforetagendet og det fælles teknologiinitiativ vedrørende Clean Sky og initiativer, der gør udbredt brug af GNSS til satellitbaserede navigations- og interoperable kapaciteter i alle medlemsstaterne, navnlig dem, der forbedrer luftfartsinfrastrukturer, udøvelsen af luftfartstjenester og udnyttelsen af luftrummet
  . Auktionsprovenuet
  kan
  også anvendes til at finansiere bidrag til Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi og foranstaltninger til at forebygge skovrydning.
  Der skal tages særligt hensyn til medlemsstater, der anvender indtægter til samfinansiering af programmer for forskning og innovation eller initiativer under det niende forskningsrammeprogram (RP9). For at underbygge Unionens forpligtelser er gennemsigtighed i brugen af indtægter fra auktionering af kvoter i henhold til dette direktiv yderst vigtig.«

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 e (ny)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 e (ny)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 12 — stk. 3

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | -1e) | Artikel 12, stk. 3, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

-1e)

-1e)

Artikel 12, stk. 3, affattes således:

"3.   Medlemsstaterne sørger for, at driftslederen for hvert anlæg senest den 30. april hvert år returnerer et antal kvoter
  , bortset fra kvoter udstedt efter kapitel II,
  svarende til de samlede emissioner fra det pågældende anlæg i det foregående kalenderår, som verificeret efter artikel 15, og at disse kvoter derefter annulleres.

»3.   Medlemsstaterne sørger for, at driftslederen for hvert anlæg senest den 30. april hvert år returnerer et antal kvoter svarende til de samlede emissioner fra det pågældende anlæg i det foregående kalenderår, som verificeret efter artikel 15, og at disse kvoter derefter annulleres.«

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 f (ny)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 f (ny)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 12 — stk. - 3a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1f) | I artikel 12 indføjes følgende stykke før stk. 3a: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1f)

-1f)

I artikel 12 indføjes følgende stykke før stk. 3a:

-3a.
     
  For at beskytte den miljømæssige integritet af EU ETS's emissionshandelssystem må luftfartsoperatører og andre operatører i EU ETS ikke anvende kvoter, som fra den 1. januar 2018 og fremefter udstedes af en medlemsstat, med hensyn til hvilken forpligtelser for luftfartsoperatører og andre operatører er udløbet. Den retsakt, der er omhandlet i artikel 19, skal gennemføre dette stykke.

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 g (ny)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. - 1 g (ny)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 21 — stk. 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1 g) | I artikel 21 indsættes følgende stykke: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1 g)

-1 g)

I artikel 21 indsættes følgende stykke:

»2a.
     
  Rapporten, som omhandlet i stk. 2, skal ved brug af data, der er indberettet gennem samarbejdet, jf. artikel 18b, indeholde en liste over de luftfartsoperatører, der er underlagt kravene i dette direktiv, og som ikke har åbnet en registerkonto.«

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 — litra a — nr. i

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 — litra a — nr. i

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28a — stk.1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | »alle emissioner fra flyvninger til eller fra flyvepladser i lande uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) i hvert kalenderår fra den 1. januar 2013, dog med forbehold af den i artikel 28b omhandlede revision« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

»alle emissioner fra flyvninger til eller fra flyvepladser i lande uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) i hvert kalenderår fra den 1. januar 2013, dog med forbehold af den i artikel 28b omhandlede revision«

| a) | »alle emissioner fra flyvninger til eller fra flyvepladser i lande uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) i hvert kalenderår fra den 1. januar 2013
  til den 31. december 2020
  , dog med forbehold af den i artikel 28b omhandlede revision« |
| --- | --- |

a)

»alle emissioner fra flyvninger til eller fra flyvepladser i lande uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) i hvert kalenderår fra den 1. januar 2013
  til den 31. december 2020
  , dog med forbehold af den i artikel 28b omhandlede revision«

til den 31. december 2020

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 — litra a — nr. i

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1 — litra a — nr. i

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28a — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | »alle emissioner fra flyvninger mellem en flyveplads i en region i den yderste periferi i den i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) anvendte betydning og en flyveplads i en anden region i EØS i hvert kalenderår fra den 1. januar 2013, dog med forbehold af den i artikel 28b omhandlede revision« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

»alle emissioner fra flyvninger mellem en flyveplads i en region i den yderste periferi i den i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) anvendte betydning og en flyveplads i en anden region i EØS i hvert kalenderår fra den 1. januar 2013, dog med forbehold af den i artikel 28b omhandlede revision«

| b) | »alle emissioner fra flyvninger mellem en flyveplads i en region i den yderste periferi i den i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) anvendte betydning og en flyveplads i en anden region i EØS i hvert kalenderår fra den 1. januar 2013
  til den 31. december 2020
  , dog med forbehold af den i artikel 28b omhandlede revision« |
| --- | --- |

b)

»alle emissioner fra flyvninger mellem en flyveplads i en region i den yderste periferi i den i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) anvendte betydning og en flyveplads i en anden region i EØS i hvert kalenderår fra den 1. januar 2013
  til den 31. december 2020
  , dog med forbehold af den i artikel 28b omhandlede revision«

til den 31. december 2020

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra a — nr. i a (nyt)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra a — nr. i a (nyt)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28a –stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | Der indsættes følgende nye litra:










  »ba) | alle emissioner fra flyvninger mellem flyvepladser i EØS, der drives som følge af en flyvning, som omhandlet i litra a) eller b) i dette stykke, omdirigeres til en flyveplads beliggende i EØS i hvert kalenderår fra den 1. januar 2017, med forbehold af den revision, der er omhandlet i artikel 28b.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

Der indsættes følgende nye litra:

Der indsættes følgende nye litra:

»ba)

»ba)

alle emissioner fra flyvninger mellem flyvepladser i EØS, der drives som følge af en flyvning, som omhandlet i litra a) eller b) i dette stykke, omdirigeres til en flyveplads beliggende i EØS i hvert kalenderår fra den 1. januar 2017, med forbehold af den revision, der er omhandlet i artikel 28b.«

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra b — nr. i

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra b — nr. i

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28a — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| »Fra den 1. januar 2017, uanset artikel 3d til 3f og indtil ændringer, der følger af den i artikel 28b omhandlede revision, er trådt i kraft, får luftfartsoperatørerne udstedt det antal kvoter, der svarer til kvoterne for år 2016. Fra 2021 er antallet af kvoter underlagt anvendelsen af den lineære faktor i artikel 9.« | »Fra den 1. januar 2017
  til den 31. december 2020
  , uanset artikel 3d til 3f og indtil ændringer, der følger af den i artikel 28b omhandlede revision, er trådt i kraft, får luftfartsoperatørerne udstedt det antal kvoter, der svarer til kvoterne for år 2016. Fra 2021 er antallet af kvoter underlagt anvendelsen af den lineære faktor i artikel 9.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

»Fra den 1. januar 2017, uanset artikel 3d til 3f og indtil ændringer, der følger af den i artikel 28b omhandlede revision, er trådt i kraft, får luftfartsoperatørerne udstedt det antal kvoter, der svarer til kvoterne for år 2016. Fra 2021 er antallet af kvoter underlagt anvendelsen af den lineære faktor i artikel 9.«

»Fra den 1. januar 2017
  til den 31. december 2020
  , uanset artikel 3d til 3f og indtil ændringer, der følger af den i artikel 28b omhandlede revision, er trådt i kraft, får luftfartsoperatørerne udstedt det antal kvoter, der svarer til kvoterne for år 2016. Fra 2021 er antallet af kvoter underlagt anvendelsen af den lineære faktor i artikel 9.«

til den 31. december 2020

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra b — nr. ii

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra b — nr. ii

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28a — stk. 2 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | Tredje afsnit
  udgår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

ii.

Tredje afsnit
  udgår.

udgår.

| ii) | Tredje afsnit
  erstattes af følgende: |
| --- | --- |

ii)

ii)

Tredje afsnit
  erstattes af følgende:

erstattes af følgende:

»For så vidt angår aktiviteter i perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2020 offentliggør medlemsstaterne det antal kvoter, der er blevet tildelt hver enkelt luftfartsoperatør pr. 1. september 2018.«

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra c

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra c

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28a — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Uanset artikel 3d, stk. 3, reduceres det antal kvoter, der bortauktioneres af hver enkelt medlemsstat fra den 1. januar 2013, så det svarer til medlemsstatens andel af de tilskrevne luftfartsemissioner fra flyvninger, som ikke er omfattet af undtagelserne fastsat i nærværende artikels stk. 1, litra a) og b). | 4.   Uanset artikel 3d, stk. 3, reduceres det antal kvoter, der bortauktioneres af hver enkelt medlemsstat
  i perioden
  fra den 1. januar 2013
  til den 31. december 2020
  , så det svarer til medlemsstatens andel af de tilskrevne luftfartsemissioner fra flyvninger, som ikke er omfattet af undtagelserne fastsat i nærværende artikels stk. 1, litra a) og b). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Uanset artikel 3d, stk. 3, reduceres det antal kvoter, der bortauktioneres af hver enkelt medlemsstat fra den 1. januar 2013, så det svarer til medlemsstatens andel af de tilskrevne luftfartsemissioner fra flyvninger, som ikke er omfattet af undtagelserne fastsat i nærværende artikels stk. 1, litra a) og b).

4.   Uanset artikel 3d, stk. 3, reduceres det antal kvoter, der bortauktioneres af hver enkelt medlemsstat
  i perioden
  fra den 1. januar 2013
  til den 31. december 2020
  , så det svarer til medlemsstatens andel af de tilskrevne luftfartsemissioner fra flyvninger, som ikke er omfattet af undtagelserne fastsat i nærværende artikels stk. 1, litra a) og b).

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 1 — litra d a (nyt)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28a — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | Stk. 8 udgår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

Stk. 8 udgår.

Stk. 8 udgår.

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28 b — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de relevante ICAO-standarder eller andre retlige instrumenter samt om tredjelandes nationale foranstaltninger med sigte på at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, der skal gælde for emissioner fra 2021, og om andre relevante internationale udviklinger. | 1.   Kommissionen aflægger
  senest den 1. januar 2019 og regelmæssigt derefter
  rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de relevante ICAO-standarder
  og de anbefalede praksisser (SARP), anbefalinger godkendt af ICAO-Rådet af relevans for den globale markedsbaserede foranstaltning
  eller andre retlige instrumenter samt om tredjelandes nationale foranstaltninger med sigte på at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, der skal gælde for emissioner fra 2021,
  virkningerne af tredjelandenes forbehold
  og om andre relevante internationale udviklinger.
  Kommissionen giver også Europa-Parlamentet og Rådet regelmæssige opdateringer om oprettelsen af et globalt register og udviklingen af SARP i overensstemmelse med ICAO's procedurer for udarbejdelse af standarder. I henhold til UNFCCC's »globale status« aflægger den endvidere rapport om bestræbelserne på at opfylde luftfartssektorens tilstræbte langsigtede mål for emissionsnedbringelsen om en halvering af CO2-emissionerne fra flyvninger inden 2050 i forhold til 2005-niveauet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de relevante ICAO-standarder eller andre retlige instrumenter samt om tredjelandes nationale foranstaltninger med sigte på at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, der skal gælde for emissioner fra 2021, og om andre relevante internationale udviklinger.

1.   Kommissionen aflægger
  senest den 1. januar 2019 og regelmæssigt derefter
  rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de relevante ICAO-standarder
  og de anbefalede praksisser (SARP), anbefalinger godkendt af ICAO-Rådet af relevans for den globale markedsbaserede foranstaltning
  eller andre retlige instrumenter samt om tredjelandes nationale foranstaltninger med sigte på at gennemføre den globale markedsbaserede foranstaltning, der skal gælde for emissioner fra 2021,
  virkningerne af tredjelandenes forbehold
  og om andre relevante internationale udviklinger.
  Kommissionen giver også Europa-Parlamentet og Rådet regelmæssige opdateringer om oprettelsen af et globalt register og udviklingen af SARP i overensstemmelse med ICAO's procedurer for udarbejdelse af standarder. I henhold til UNFCCC's »globale status« aflægger den endvidere rapport om bestræbelserne på at opfylde luftfartssektorens tilstræbte langsigtede mål for emissionsnedbringelsen om en halvering af CO2-emissionerne fra flyvninger inden 2050 i forhold til 2005-niveauet.

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28b — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  I rapporten bør indgå overvejelser
  om
  , hvordan disse ICAO-instrumenter kan gennemføres
  i EU-retten gennem en revision af nærværende direktiv. I rapporten overvejes i givet fald også de gældende regler for flyvninger inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). | 2.   
  Kommissionen aflægger senest den 1. marts 2020 en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet
  om
  hensigtsmæssigheden af ICAO-instrumenterne og mulighederne for ICAO-instrumenternes gennemførelse
  i EU-retten gennem en revision af nærværende direktiv. I rapporten overvejes i givet fald også de gældende regler for flyvninger inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
  I rapporten undersøges ligeledes den ambitiøse og overordnede miljømæssige integritet af den globale markedsbaserede foranstaltning, herunder dens generelle ambition i forhold til målene i Parisaftalen, deltagelse, håndhævelse, gennemsigtighed, sanktioner for manglende overholdelse, processer for inddragelse af offentlighedens input, kvaliteten af kompensationskreditter, overvågning, rapportering og verifikation af emissioner, registre, ansvarlighed og regler for anvendelse af biobrændstoffer. I rapporten undersøges endvidere, om den delegerede retsakt, der er vedtaget i henhold til artikel 28c, stk. 2, skal revideres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  I rapporten bør indgå overvejelser
  om
  , hvordan disse ICAO-instrumenter kan gennemføres
  i EU-retten gennem en revision af nærværende direktiv. I rapporten overvejes i givet fald også de gældende regler for flyvninger inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).

2.   
  Kommissionen aflægger senest den 1. marts 2020 en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet
  om
  hensigtsmæssigheden af ICAO-instrumenterne og mulighederne for ICAO-instrumenternes gennemførelse
  i EU-retten gennem en revision af nærværende direktiv. I rapporten overvejes i givet fald også de gældende regler for flyvninger inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
  I rapporten undersøges ligeledes den ambitiøse og overordnede miljømæssige integritet af den globale markedsbaserede foranstaltning, herunder dens generelle ambition i forhold til målene i Parisaftalen, deltagelse, håndhævelse, gennemsigtighed, sanktioner for manglende overholdelse, processer for inddragelse af offentlighedens input, kvaliteten af kompensationskreditter, overvågning, rapportering og verifikation af emissioner, registre, ansvarlighed og regler for anvendelse af biobrændstoffer. I rapporten undersøges endvidere, om den delegerede retsakt, der er vedtaget i henhold til artikel 28c, stk. 2, skal revideres.

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28b — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Rapporten
  kan eventuelt være ledsaget
  af forslag til Europa-Parlamentet og Rådet om at ændre, ophæve, forlænge eller erstatte de i artikel 28a fastsatte undtagelser, i overensstemmelse med Unionens 2030-forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne
  for hele økonomien
  . | 3.   Rapporten
  som omhandlet i stk. 2 i denne artikel ledsages eventuelt
  af forslag til Europa-Parlamentet og Rådet om at ændre, ophæve, forlænge eller erstatte de i artikel 28a fastsatte undtagelser, i overensstemmelse med Unionens 2030-forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne
  med det formål at sikre fuld miljømæssig integritet og effektivitet af Unionens klimaindsats effektivitet og at reducere enhver tvetydighed, inden CORSIA bliver operationel
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Rapporten
  kan eventuelt være ledsaget
  af forslag til Europa-Parlamentet og Rådet om at ændre, ophæve, forlænge eller erstatte de i artikel 28a fastsatte undtagelser, i overensstemmelse med Unionens 2030-forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne
  for hele økonomien
  .

3.   Rapporten
  som omhandlet i stk. 2 i denne artikel ledsages eventuelt
  af forslag til Europa-Parlamentet og Rådet om at ændre, ophæve, forlænge eller erstatte de i artikel 28a fastsatte undtagelser, i overensstemmelse med Unionens 2030-forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne
  med det formål at sikre fuld miljømæssig integritet og effektivitet af Unionens klimaindsats effektivitet og at reducere enhver tvetydighed, inden CORSIA bliver operationel
  .

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 28c — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen vedtager bestemmelser om den fornødne overvågning, rapportering og verifikation af emissioner med henblik på gennemførelsen af den globale markedsbaserede foranstaltning, der er under udarbejdelse i ICAO. Bestemmelserne skal
  bygge på de samme principper
  , som
  den
  i artikel 14, stk. 1
  , omhandlede forordning
  , og skal sikre, at der foretages verifikation af de forelagte emissionsrapporter i overensstemmelse med artikel 15. | 1.   Kommissionen vedtager bestemmelser om den fornødne overvågning, rapportering og verifikation af emissioner med henblik på gennemførelsen af den globale markedsbaserede foranstaltning, der er under udarbejdelse i ICAO. Bestemmelserne skal
  være helt i overensstemmelse med principperne i forordningen
  , som
  er omhandlet
  i artikel 14, stk. 1, og skal sikre, at der foretages verifikation af de forelagte emissionsrapporter i overensstemmelse med artikel 15. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen vedtager bestemmelser om den fornødne overvågning, rapportering og verifikation af emissioner med henblik på gennemførelsen af den globale markedsbaserede foranstaltning, der er under udarbejdelse i ICAO. Bestemmelserne skal
  bygge på de samme principper
  , som
  den
  i artikel 14, stk. 1
  , omhandlede forordning
  , og skal sikre, at der foretages verifikation af de forelagte emissionsrapporter i overensstemmelse med artikel 15.

1.   Kommissionen vedtager bestemmelser om den fornødne overvågning, rapportering og verifikation af emissioner med henblik på gennemførelsen af den globale markedsbaserede foranstaltning, der er under udarbejdelse i ICAO. Bestemmelserne skal
  være helt i overensstemmelse med principperne i forordningen
  , som
  er omhandlet
  i artikel 14, stk. 1, og skal sikre, at der foretages verifikation af de forelagte emissionsrapporter i overensstemmelse med artikel 15.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 2 a (ny)

Artikel 1 –stk. 1 — nr. 2 a (ny)

Direktiv 2003/87/EF

Artikel 30 — stk. 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a) | I artikel 30 indsættes følgende stykke:




  4a.
     
  Kommissionen fremlægger senest den 1. januar 2020 en opdateret analyse af de ikke-CO2-relaterede virkninger af luftfart, i givet fald ledsaget af et lovforslag til, hvordan disse virkninger håndteres bedst muligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a)

2a)

I artikel 30 indsættes følgende stykke:

4a.
     
  Kommissionen fremlægger senest den 1. januar 2020 en opdateret analyse af de ikke-CO2-relaterede virkninger af luftfart, i givet fald ledsaget af et lovforslag til, hvordan disse virkninger håndteres bedst muligt.

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0258/2017).

1

(1a)  
  Domstolens dom af 21. december 2011, Air Transport Association of America m.fl. mod Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

1a

Domstolens dom af 21. december 2011, Air Transport Association of America m.fl. mod Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

(1a)  
  Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (EUT L 8 af 13.1.2009, s. 3).

1a

Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (EUT L 8 af 13.1.2009, s. 3).

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/206

---

P8_TA(2017)0339

Medtagelse af drivhusgassemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medtagelse af drivhusgassemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer (COM(2016)0479 — C8-0330/2016 — 2016/0230(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/36)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning - 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1) | Protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, skal tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

-1)

Protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, skal tages i betragtning.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning - 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1a) | Protokol nr. 2 om anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, skal tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

-1a)

Protokol nr. 2 om anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, skal tages i betragtning.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Den
  10. juni
  2016
  fremlagde Kommissionen forslaget om at ratificere
  Parisaftalen
  for EU
  .
  Dette lovgivningsforslag er
  et led i gennemførelsen af Unionens forpligtelse til at opnå emissionsreduktioner for økonomien som helhed,
  hvilket bekræftes
  i Unionens og dens medlemsstaters tilsigtede nationalt bestemte reduktionsforpligtelse, der blev forelagt sekretariatet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»UNFCCC«) den 6. marts 2015 (10). |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Den
  10. juni
  2016
  fremlagde Kommissionen forslaget om at ratificere
  Parisaftalen
  for EU
  .
  Dette lovgivningsforslag er
  et led i gennemførelsen af Unionens forpligtelse til at opnå emissionsreduktioner for økonomien som helhed,
  hvilket bekræftes
  i Unionens og dens medlemsstaters tilsigtede nationalt bestemte reduktionsforpligtelse, der blev forelagt sekretariatet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»UNFCCC«) den 6. marts 2015 (10).

| (3) | Den
  5. oktober
  2016
  ratificerede Rådet Parisaftalen på vegne af Unionen, efter at Europa-Parlamentet havde givet sit samtykke dertil den 4. oktober 2016.
  Parisaftalen
  trådte i kraft den 4. november 2016. Denne forordning udgør i denne henseende
  et led i gennemførelsen af Unionens forpligtelse til at opnå emissionsreduktioner for økonomien som helhed,
  som fastsat
  i Unionens og dens medlemsstaters tilsigtede nationalt bestemte reduktionsforpligtelse, der blev forelagt sekretariatet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»UNFCCC«) den 6. marts 2015 (10).
  Unionen er nødt til fortsat at gå forrest med et godt eksempel og øge sin klimaindsats til et niveau, der er i overensstemmelse med Parisaftalens mål. |
| --- | --- |

(3)

Den
  5. oktober
  2016
  ratificerede Rådet Parisaftalen på vegne af Unionen, efter at Europa-Parlamentet havde givet sit samtykke dertil den 4. oktober 2016.
  Parisaftalen
  trådte i kraft den 4. november 2016. Denne forordning udgør i denne henseende
  et led i gennemførelsen af Unionens forpligtelse til at opnå emissionsreduktioner for økonomien som helhed,
  som fastsat
  i Unionens og dens medlemsstaters tilsigtede nationalt bestemte reduktionsforpligtelse, der blev forelagt sekretariatet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»UNFCCC«) den 6. marts 2015 (10).
  Unionen er nødt til fortsat at gå forrest med et godt eksempel og øge sin klimaindsats til et niveau, der er i overensstemmelse med Parisaftalens mål.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Parisaftalen fastsætter bl.a. et langsigtet mål i overensstemmelse med målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau. For at nå
  dette mål skal
  parterne udarbejde, meddele og håndhæve
  de
  på hinanden følgende nationalt bestemte bidrag. Parisaftalen erstatter fremgangsmåden i Kyotoprotokollen fra 1997, som ikke fortsættes efter 2020. I Parisaftalen opfordres også til, at der i anden halvdel af dette århundrede opnås en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser, og til, at parterne træffer foranstaltninger til at bevare og eventuelt forøger dræn og reservoirer for drivhusgasser, herunder skove. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Parisaftalen fastsætter bl.a. et langsigtet mål i overensstemmelse med målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau. For at nå
  dette mål skal
  parterne udarbejde, meddele og håndhæve
  de
  på hinanden følgende nationalt bestemte bidrag. Parisaftalen erstatter fremgangsmåden i Kyotoprotokollen fra 1997, som ikke fortsættes efter 2020. I Parisaftalen opfordres også til, at der i anden halvdel af dette århundrede opnås en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser, og til, at parterne træffer foranstaltninger til at bevare og eventuelt forøger dræn og reservoirer for drivhusgasser, herunder skove.

| (4) | Parisaftalen fastsætter bl.a. et langsigtet mål i overensstemmelse med målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau
  , hvilket kræver, at verden overgår til en periode med negative emissionsniveauer, hvor skovene, landbrugsjord og vådområder, herunder tørvemoser, spiller en afgørende rolle. I Parisaftalen sigtes der også mod at styrke den globale håndtering af truslen fra klimaændringer inden for rammerne af bæredygtig udvikling og indsatsen for at udrydde fattigdom, herunder ved at øge evnen til at tilpasse sig til de negative virkninger af klimaændringer, og fremme modstandsdygtigheden over for klimaændringer og udviklingen mod færre drivhusgasemissioner på en måde, der ikke truer fødevareproduktionen. I Parisaftalen anerkendte parterne ligeledes den grundlæggende prioritering af fødevaresikkerhed og af at udrydde hungersnød samt fødevareproduktionssystemers særlige sårbarhed over for de skadelige virkninger af klimaændringer.
  For at nå
  Parisaftalens mål er det nødvendigt, at parterne styrker deres kollektive bestræbelser på at modvirke klimaændringerne og begrænse den globale opvarmning.
  Parterne
  bør
  udarbejde, meddele og håndhæve på hinanden følgende nationalt bestemte bidrag. Parisaftalen erstatter fremgangsmåden i Kyotoprotokollen fra 1997, som ikke fortsættes efter 2020. I Parisaftalen opfordres også til, at der i anden halvdel af dette århundrede opnås en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser, og til, at parterne træffer foranstaltninger til at bevare og eventuelt forøger dræn og reservoirer for drivhusgasser, herunder skove.
  Parterne erkender ligeledes i Parisaftalen, at tilpasningsindsatsen bør følge en fuldt gennemsigtig tilgang, der tager hensyn til økosystemerne, og være baseret på og styret af de bedste tilgængelige videnskabelige resultater. |
| --- | --- |

(4)

Parisaftalen fastsætter bl.a. et langsigtet mål i overensstemmelse med målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau
  , hvilket kræver, at verden overgår til en periode med negative emissionsniveauer, hvor skovene, landbrugsjord og vådområder, herunder tørvemoser, spiller en afgørende rolle. I Parisaftalen sigtes der også mod at styrke den globale håndtering af truslen fra klimaændringer inden for rammerne af bæredygtig udvikling og indsatsen for at udrydde fattigdom, herunder ved at øge evnen til at tilpasse sig til de negative virkninger af klimaændringer, og fremme modstandsdygtigheden over for klimaændringer og udviklingen mod færre drivhusgasemissioner på en måde, der ikke truer fødevareproduktionen. I Parisaftalen anerkendte parterne ligeledes den grundlæggende prioritering af fødevaresikkerhed og af at udrydde hungersnød samt fødevareproduktionssystemers særlige sårbarhed over for de skadelige virkninger af klimaændringer.
  For at nå
  Parisaftalens mål er det nødvendigt, at parterne styrker deres kollektive bestræbelser på at modvirke klimaændringerne og begrænse den globale opvarmning.
  Parterne
  bør
  udarbejde, meddele og håndhæve på hinanden følgende nationalt bestemte bidrag. Parisaftalen erstatter fremgangsmåden i Kyotoprotokollen fra 1997, som ikke fortsættes efter 2020. I Parisaftalen opfordres også til, at der i anden halvdel af dette århundrede opnås en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser, og til, at parterne træffer foranstaltninger til at bevare og eventuelt forøger dræn og reservoirer for drivhusgasser, herunder skove.
  Parterne erkender ligeledes i Parisaftalen, at tilpasningsindsatsen bør følge en fuldt gennemsigtig tilgang, der tager hensyn til økosystemerne, og være baseret på og styret af de bedste tilgængelige videnskabelige resultater.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a) | Det er vigtigt at sikre, at skovene forvaltes på en bæredygtig måde i overensstemmelse med principperne for bæredygtig skovforvaltning, der er udviklet under processen for beskyttelse af skovene i Europa. Den proces definerer bæredygtig skovforvaltning som forvaltning og brug af skove og skovområder på en måde og i et tempo, som vedligeholder deres biodiversitet, produktivitet, genvækstevne, vitalitet og deres mulighed for at opfylde nutidens og fremtidens relevante økologiske, økonomiske og sociale funktioner på lokalt, nationalt og globalt plan og på en måde, som ikke forårsager ødelæggelse af andre økosystemer. For en sådan forvaltning er der også brug for, at skovtilplantning i denne forbindelse anerkendes. |

Kommissionens forslag

Ændring

4a)

Det er vigtigt at sikre, at skovene forvaltes på en bæredygtig måde i overensstemmelse med principperne for bæredygtig skovforvaltning, der er udviklet under processen for beskyttelse af skovene i Europa. Den proces definerer bæredygtig skovforvaltning som forvaltning og brug af skove og skovområder på en måde og i et tempo, som vedligeholder deres biodiversitet, produktivitet, genvækstevne, vitalitet og deres mulighed for at opfylde nutidens og fremtidens relevante økologiske, økonomiske og sociale funktioner på lokalt, nationalt og globalt plan og på en måde, som ikke forårsager ødelæggelse af andre økosystemer. For en sådan forvaltning er der også brug for, at skovtilplantning i denne forbindelse anerkendes.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b) | For at opnå de negative emissionsniveauer, der kræves for at opfylde Parisaftalens mål, er det nødvendigt at systemet for beregning i forbindelse med realanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) er robust. Da LULUCF-optag er reversible, bør de behandles som en særskilt søjle i Unionens klimapolitiske ramme. |

Kommissionens forslag

Ændring

4b)

For at opnå de negative emissionsniveauer, der kræves for at opfylde Parisaftalens mål, er det nødvendigt at systemet for beregning i forbindelse med realanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) er robust. Da LULUCF-optag er reversible, bør de behandles som en særskilt søjle i Unionens klimapolitiske ramme.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Det Europæiske Råd anerkendte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 også de forskellige målsætninger for landbrugs- og arealanvendelsessektoren med deres mindre modvirkningspotentiale samt behovet for at sikre sammenhæng mellem Unionens mål for fødevaresikkerhed og klimaændringer. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at undersøge, hvordan en bæredygtig intensivering af fødevareproduktion bedst kan fremmes, samtidig med at sektorens bidrag til en modvirkning af drivhusgasemissioner og kulstofbinding, herunder ved skovplantning optimeres, og til at udarbejde en politik for, hvordan arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (»LULUCF«) kan medtages i 2030-rammen for modvirkning af drivhusgasemissioner, så snart de tekniske betingelser tillader det og under alle omstændigheder inden 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Det Europæiske Råd anerkendte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 også de forskellige målsætninger for landbrugs- og arealanvendelsessektoren med deres mindre modvirkningspotentiale samt behovet for at sikre sammenhæng mellem Unionens mål for fødevaresikkerhed og klimaændringer. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at undersøge, hvordan en bæredygtig intensivering af fødevareproduktion bedst kan fremmes, samtidig med at sektorens bidrag til en modvirkning af drivhusgasemissioner og kulstofbinding, herunder ved skovplantning optimeres, og til at udarbejde en politik for, hvordan arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (»LULUCF«) kan medtages i 2030-rammen for modvirkning af drivhusgasemissioner, så snart de tekniske betingelser tillader det og under alle omstændigheder inden 2020.

| (5) | Det Europæiske Råd anerkendte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 også de forskellige målsætninger for landbrugs- og arealanvendelsessektoren med deres mindre modvirkningspotentiale samt behovet for at sikre sammenhæng mellem Unionens mål for fødevaresikkerhed og klimaændringer.
  Desuden bidrager implementeringen af teknologiløsninger inden for landbrugs- og skovbrugssektoren til at øge produktionen og reducere det miljømæssige fodaftryk.
  Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at undersøge, hvordan en bæredygtig intensivering af fødevareproduktion bedst kan fremmes, samtidig med at sektorens bidrag til en modvirkning af drivhusgasemissioner og kulstofbinding, herunder ved skovplantning optimeres, og til at udarbejde en politik for, hvordan arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (»LULUCF«) kan medtages i 2030-rammen for modvirkning af drivhusgasemissioner, så snart de tekniske betingelser tillader det og under alle omstændigheder inden 2020. |
| --- | --- |

(5)

Det Europæiske Råd anerkendte på sit møde den 23.-24. oktober 2014 også de forskellige målsætninger for landbrugs- og arealanvendelsessektoren med deres mindre modvirkningspotentiale samt behovet for at sikre sammenhæng mellem Unionens mål for fødevaresikkerhed og klimaændringer.
  Desuden bidrager implementeringen af teknologiløsninger inden for landbrugs- og skovbrugssektoren til at øge produktionen og reducere det miljømæssige fodaftryk.
  Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at undersøge, hvordan en bæredygtig intensivering af fødevareproduktion bedst kan fremmes, samtidig med at sektorens bidrag til en modvirkning af drivhusgasemissioner og kulstofbinding, herunder ved skovplantning optimeres, og til at udarbejde en politik for, hvordan arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (»LULUCF«) kan medtages i 2030-rammen for modvirkning af drivhusgasemissioner, så snart de tekniske betingelser tillader det og under alle omstændigheder inden 2020.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | LULUCF-sektoren
  kan bidrage
  til modvirkning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner
  og
  bevare og forbedre dræn og kulstoflagre. For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive, er kulstofpuljers langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

LULUCF-sektoren
  kan bidrage
  til modvirkning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner
  og
  bevare og forbedre dræn og kulstoflagre. For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive, er kulstofpuljers langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning.

| (6) | LULUCF-sektoren
  er meget udsat og meget sårbar over for klimaændringer. Samtidig har sektoren et enormt potentiale til at bibringe langsigtede klimafordele og bidrage væsentligt til opfyldelsen af Unionens og de internationale langsigtede klimamål. LULUCF-sektoren bidrager
  til modvirkning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner og bevare og forbedre dræn og kulstoflagre.
  Sektoren leverer også biomaterialer, der til en vis grad kan erstatte fossil- eller kulstofintensive materialer med fornyeligt kulstoffattigt biomasse fra skove. Hvad angår en sådan erstatning bør hele livscyklussen for disse materialer, fra produktionen af råvaren til forarbejdning og fremstilling, tages i betragtning. Bioøkonomi, herunder materialesubstitution som i byggesektoren, herunder bioenergi, spiller en vigtig rolle i forbindelse med overgangen til en fossilfri økonomi.
  For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive
  og i overensstemmelse med Parisaftalen, er bæredygtig skov- og ressourceforvaltning samt kulstofpuljers
  langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning.
  Eftersom LULUCF-sektoren er karakteriseret ved lange tidsrammer, er det nødvendigt med langsigtede strategier for at foretage investeringer, der er bæredygtige på lang sigt. |
| --- | --- |

(6)

LULUCF-sektoren
  er meget udsat og meget sårbar over for klimaændringer. Samtidig har sektoren et enormt potentiale til at bibringe langsigtede klimafordele og bidrage væsentligt til opfyldelsen af Unionens og de internationale langsigtede klimamål. LULUCF-sektoren bidrager
  til modvirkning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner og bevare og forbedre dræn og kulstoflagre.
  Sektoren leverer også biomaterialer, der til en vis grad kan erstatte fossil- eller kulstofintensive materialer med fornyeligt kulstoffattigt biomasse fra skove. Hvad angår en sådan erstatning bør hele livscyklussen for disse materialer, fra produktionen af råvaren til forarbejdning og fremstilling, tages i betragtning. Bioøkonomi, herunder materialesubstitution som i byggesektoren, herunder bioenergi, spiller en vigtig rolle i forbindelse med overgangen til en fossilfri økonomi.
  For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive
  og i overensstemmelse med Parisaftalen, er bæredygtig skov- og ressourceforvaltning samt kulstofpuljers
  langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning.
  Eftersom LULUCF-sektoren er karakteriseret ved lange tidsrammer, er det nødvendigt med langsigtede strategier for at foretage investeringer, der er bæredygtige på lang sigt.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a) | Unionen bør blive verdens førende inden for fremme og eksport af forskning og investeringer i bæredygtige, avancerede og innovative metoder, teknikker og idéer i LULUCF-sektoren og udbredelse af grønne teknologier med henblik på at mindske drivhusgasemissionerne, samtidig med at fødevareproduktionen opretholdes, og derved fremstå som et godt eksempel for sine internationale partnere, herunder udviklingslande. I denne forbindelse bør et effektivt samarbejde og partnerskab med aktører i den private sektor, navnlig de små og mellemstore virksomheder, styrkes. |

Kommissionens forslag

Ændring

6a)

Unionen bør blive verdens førende inden for fremme og eksport af forskning og investeringer i bæredygtige, avancerede og innovative metoder, teknikker og idéer i LULUCF-sektoren og udbredelse af grønne teknologier med henblik på at mindske drivhusgasemissionerne, samtidig med at fødevareproduktionen opretholdes, og derved fremstå som et godt eksempel for sine internationale partnere, herunder udviklingslande. I denne forbindelse bør et effektivt samarbejde og partnerskab med aktører i den private sektor, navnlig de små og mellemstore virksomheder, styrkes.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b) | Prioritering af støtte til forskning i klimaændringer vil styrke LULUCF-sektorens rolle med hensyn til afbødning af og tilpasning til klimaændringerne. Navnlig vil en styrkelse af Unionens forsknings- og innovationsprogrammer for perioden 2021 — 2028 inden for LULUCF-sektoren bl.a. bidrage til at uddybe og sprede videnskabelig viden og lokalsamfundenes viden om sektorens resultater, fremme bæredygtig innovation, fremskynde overgangen til den digitale tidsalder, modernisere almen og faglig uddannelse, styrke LULUCF-sektorens modstandskraft og muliggøre overvågning af biodiversitet og menneskelig handling. |

Kommissionens forslag

Ændring

6b)

Prioritering af støtte til forskning i klimaændringer vil styrke LULUCF-sektorens rolle med hensyn til afbødning af og tilpasning til klimaændringerne. Navnlig vil en styrkelse af Unionens forsknings- og innovationsprogrammer for perioden 2021 — 2028 inden for LULUCF-sektoren bl.a. bidrage til at uddybe og sprede videnskabelig viden og lokalsamfundenes viden om sektorens resultater, fremme bæredygtig innovation, fremskynde overgangen til den digitale tidsalder, modernisere almen og faglig uddannelse, styrke LULUCF-sektorens modstandskraft og muliggøre overvågning af biodiversitet og menneskelig handling.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 6 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6c) | Forskning i dødt veds rolle, navnlig groft træaffald over jorden og dødt begravede ved både i ikke-forvaltede og forvaltede skove, bør styrkes for at forbedre nøjagtigheden i CO2-regnskabet for skove og i beregningen af nettoøkosystemets CO2-balance. Der er begrænsede tilgængelige beviser, men det ser ud til, at dødt ved kan bidrage til en stor CO2-pulje, og det kan anerkendes som en strategi for reduktion af drivhusgasemission, hvis man efterlader dødt ved på stedet, herunder at det har en betydelig biodiversitetsrolle. Dette er relevant, i betragtning af at skovforvaltningen kan favorisere optag af dødt ved, f.eks. til energiformål, og enhver beslutning om korrekt afbødning og tilpasning bør være velbegrundet og videnskabeligt understøttet. Der bør afsættes særlige ressourcer til denne forskning i perioden 2017-2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6c)

Forskning i dødt veds rolle, navnlig groft træaffald over jorden og dødt begravede ved både i ikke-forvaltede og forvaltede skove, bør styrkes for at forbedre nøjagtigheden i CO2-regnskabet for skove og i beregningen af nettoøkosystemets CO2-balance. Der er begrænsede tilgængelige beviser, men det ser ud til, at dødt ved kan bidrage til en stor CO2-pulje, og det kan anerkendes som en strategi for reduktion af drivhusgasemission, hvis man efterlader dødt ved på stedet, herunder at det har en betydelig biodiversitetsrolle. Dette er relevant, i betragtning af at skovforvaltningen kan favorisere optag af dødt ved, f.eks. til energiformål, og enhver beslutning om korrekt afbødning og tilpasning bør være velbegrundet og videnskabeligt understøttet. Der bør afsættes særlige ressourcer til denne forskning i perioden 2017-2020.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 6 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6d) | Unionen har forpligtet sig til De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling, som kun kan nås via god skovforvaltning og en forpligtelse til at bremse og vende udviklingen med afskovningen og fremme genplantning af skov. |

Kommissionens forslag

Ændring

6d)

Unionen har forpligtet sig til De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling, som kun kan nås via god skovforvaltning og en forpligtelse til at bremse og vende udviklingen med afskovningen og fremme genplantning af skov.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 6 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6e) | Der bør sikres en holistisk tilgang til tropisk skovrydning under hensyntagen til alle årsager til skovrydning samt målsætningen i en erklæring fra Kommissionen under UNFCCC-forhandlingerne om at standse det globale tab af skovdække senest inden udgangen af 2030 og om at nedbringe bruttorydningen af tropisk skov med mindst 50 % inden 2020 i forhold til de nuværende niveauer. |

Kommissionens forslag

Ændring

6e)

Der bør sikres en holistisk tilgang til tropisk skovrydning under hensyntagen til alle årsager til skovrydning samt målsætningen i en erklæring fra Kommissionen under UNFCCC-forhandlingerne om at standse det globale tab af skovdække senest inden udgangen af 2030 og om at nedbringe bruttorydningen af tropisk skov med mindst 50 % inden 2020 i forhold til de nuværende niveauer.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 6 f (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6f) | Skovbrug og skove bør forvaltes på ansvarlig vis og bør bidrage reelt til et lands økonomiske udvikling, idet de skaber økonomisk holdbare muligheder for landbrugere, forudsat at der ikke foretages skovrydning af sårbare økosystemer, at der ikke etableres plantager i tørvemoser, at plantagerne forvaltes ved hjælp af moderne økologiske landbrugsmetoder med henblik på at minimere de negative miljømæssige og sociale konsekvenser, og at ejendomsretten til jorden, de oprindelige samfunds rettigheder samt menneskerettighederne og arbejdstagernes rettigheder respekteres. |

Kommissionens forslag

Ændring

6f)

Skovbrug og skove bør forvaltes på ansvarlig vis og bør bidrage reelt til et lands økonomiske udvikling, idet de skaber økonomisk holdbare muligheder for landbrugere, forudsat at der ikke foretages skovrydning af sårbare økosystemer, at der ikke etableres plantager i tørvemoser, at plantagerne forvaltes ved hjælp af moderne økologiske landbrugsmetoder med henblik på at minimere de negative miljømæssige og sociale konsekvenser, og at ejendomsretten til jorden, de oprindelige samfunds rettigheder samt menneskerettighederne og arbejdstagernes rettigheder respekteres.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 6 g (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6 g) | Avanceret og bæredygtig forvaltning kan bidrage betragteligt til at mindske drivhusgasemissioner i LULUCF-sektoren. Udviklingen af innovative praksis og jordejernes brug af avancerede forvaltningspraksis, såsom præcisionslandbrug, præcisionsskovbrug og agridigitalisering, bør fremmes. Overvågning ved hjælp af geoinformation og jordobservation samt udveksling af bedste praksis er mulige måder at hjælpe medlemsstaterne med at nå deres mål på og bør derfor opmuntres. |

Kommissionens forslag

Ændring

6 g)

Avanceret og bæredygtig forvaltning kan bidrage betragteligt til at mindske drivhusgasemissioner i LULUCF-sektoren. Udviklingen af innovative praksis og jordejernes brug af avancerede forvaltningspraksis, såsom præcisionslandbrug, præcisionsskovbrug og agridigitalisering, bør fremmes. Overvågning ved hjælp af geoinformation og jordobservation samt udveksling af bedste praksis er mulige måder at hjælpe medlemsstaterne med at nå deres mål på og bør derfor opmuntres.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 6 h (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6h) | Agroøkologi letter et skifte fra lineære fødevaresystemer til cirkulære, der efterligner naturlige cyklusser og kan reducere fødevarers og landbrugs CO2-aftryk og økologiske aftryk. Det er vigtigt, at agroøkologi og skovlandbrug fremmes i lyset af deres bidrag til afbødning af klimaforandringer. |

Kommissionens forslag

Ændring

6h)

Agroøkologi letter et skifte fra lineære fødevaresystemer til cirkulære, der efterligner naturlige cyklusser og kan reducere fødevarers og landbrugs CO2-aftryk og økologiske aftryk. Det er vigtigt, at agroøkologi og skovlandbrug fremmes i lyset af deres bidrag til afbødning af klimaforandringer.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Som det første skridt blev der med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013/EU (11) fastsat regnskabsregler, der gælder for drivhusgasemissioner og optag fra LULUCF-sektoren, og den bidrog dermed til en politikudvikling, der går i retning af en medtagelse af LULUCF-sektoren i Unionens emissionsreduktionsforpligtelse. Denne forordning bør bygge på de eksisterende regnskabsregler, idet de opdateres og forbedres for perioden 2021-2030. Den bør fastsætte medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre disse regnskabsregler og forpligtelsen til at sikre, at den samlede LULUCF-sektor ikke genererer nettoemissioner. Den bør ikke fastsætte regnskabs- eller rapporteringsforpligtelser for private parter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Som det første skridt blev der med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013/EU (11) fastsat regnskabsregler, der gælder for drivhusgasemissioner og optag fra LULUCF-sektoren, og den bidrog dermed til en politikudvikling, der går i retning af en medtagelse af LULUCF-sektoren i Unionens emissionsreduktionsforpligtelse. Denne forordning bør bygge på de eksisterende regnskabsregler, idet de opdateres og forbedres for perioden 2021-2030. Den bør fastsætte medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre disse regnskabsregler og forpligtelsen til at sikre, at den samlede LULUCF-sektor ikke genererer nettoemissioner. Den bør ikke fastsætte regnskabs- eller rapporteringsforpligtelser for private parter.

| (7) | Som det første skridt blev der med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013/EU (11) fastsat regnskabsregler, der gælder for drivhusgasemissioner og optag fra LULUCF-sektoren, og den bidrog dermed til en politikudvikling, der går i retning af en medtagelse af LULUCF-sektoren i Unionens emissionsreduktionsforpligtelse. Denne forordning bør bygge på de eksisterende regnskabsregler, idet de opdateres og forbedres for perioden 2021-2030. Den bør
  under alle omstændigheder
  fastsætte medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre disse regnskabsregler og forpligtelsen til at sikre, at den samlede LULUCF-sektor ikke genererer nettoemissioner. Den bør ikke fastsætte regnskabs- eller rapporteringsforpligtelser for private parter,
  herunder landbrugere og skovbrugere, og medlemsstaterne må ikke indføre sådanne forpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(7)

Som det første skridt blev der med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013/EU (11) fastsat regnskabsregler, der gælder for drivhusgasemissioner og optag fra LULUCF-sektoren, og den bidrog dermed til en politikudvikling, der går i retning af en medtagelse af LULUCF-sektoren i Unionens emissionsreduktionsforpligtelse. Denne forordning bør bygge på de eksisterende regnskabsregler, idet de opdateres og forbedres for perioden 2021-2030. Den bør
  under alle omstændigheder
  fastsætte medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre disse regnskabsregler og forpligtelsen til at sikre, at den samlede LULUCF-sektor ikke genererer nettoemissioner. Den bør ikke fastsætte regnskabs- eller rapporteringsforpligtelser for private parter,
  herunder landbrugere og skovbrugere, og medlemsstaterne må ikke indføre sådanne forpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a) | Landbrug og arealanvendelse er de sektorer, der har en direkte og betydelig effekt på Unionens biodiversitet og økosystemer. Derfor er det et vigtigt mål for politikker, der berører disse sektorer, at sikre, at der er overensstemmelse med Unionens biodiversitetsstrategimål. Der eksisterer desuden andre EU-politikker, der kan tilskynde til praksisser, der rækker ud over de retlige minimumskrav og ud over god standardpraksis, og som bidrager til en ægte tilpasning og afbødning af klimaændringer og vedligeholdelse af kulstofdrænet, som forsyning af offentlige goder. Der bør træffes foranstaltninger til at gennemføre og støtte aktiviteter til afbødning og tilpasning af tilgange til den integrerede og bæredygtige forvaltning af skove og landbrugsarealer. På trods af dets anerkendte begrænsede potentiale for mindskelse af andreemissioner end CO2 skal landbruget løfte sin rimelige del af bidrag til modvirkning af klimaforandringer. Dette kan opnås ved bl.a. at fremme beskæring for at øge indholdet af organisk kulstof i jorden. Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at der er sammenhæng mellem den fælles landbrugspolitik og denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

7a)

Landbrug og arealanvendelse er de sektorer, der har en direkte og betydelig effekt på Unionens biodiversitet og økosystemer. Derfor er det et vigtigt mål for politikker, der berører disse sektorer, at sikre, at der er overensstemmelse med Unionens biodiversitetsstrategimål. Der eksisterer desuden andre EU-politikker, der kan tilskynde til praksisser, der rækker ud over de retlige minimumskrav og ud over god standardpraksis, og som bidrager til en ægte tilpasning og afbødning af klimaændringer og vedligeholdelse af kulstofdrænet, som forsyning af offentlige goder. Der bør træffes foranstaltninger til at gennemføre og støtte aktiviteter til afbødning og tilpasning af tilgange til den integrerede og bæredygtige forvaltning af skove og landbrugsarealer. På trods af dets anerkendte begrænsede potentiale for mindskelse af andreemissioner end CO2 skal landbruget løfte sin rimelige del af bidrag til modvirkning af klimaforandringer. Dette kan opnås ved bl.a. at fremme beskæring for at øge indholdet af organisk kulstof i jorden. Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at der er sammenhæng mellem den fælles landbrugspolitik og denne forordning.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7b) | Vådområder er de mest effektive økosystemer på jorden for opbevaring af CO2. Derfor er nedbrydningen af vådområder i Unionen ikke kun et problem for biodiversiteten, det er også et stort klimaproblem. Omvendt kan beskyttelse og genoprettelse af vådområder både øge og mindske udledningen af drivhusgasser i LULUCF-sektoren. Finjusteringen af IPCC's retningslinjer fra 2006, der kommer op i 2019, bør også overvejes i denne sammenhæng. |

Kommissionens forslag

Ændring

7b)

Vådområder er de mest effektive økosystemer på jorden for opbevaring af CO2. Derfor er nedbrydningen af vådområder i Unionen ikke kun et problem for biodiversiteten, det er også et stort klimaproblem. Omvendt kan beskyttelse og genoprettelse af vådområder både øge og mindske udledningen af drivhusgasser i LULUCF-sektoren. Finjusteringen af IPCC's retningslinjer fra 2006, der kommer op i 2019, bør også overvejes i denne sammenhæng.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | For at fastlægge nøjagtige opgørelser af emissioner og optag i overensstemmelse med Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 (»IPCC-retningslinjerne«), bør de årlige rapporterede værdier i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013 for arealanvendelseskategorier og omlægningen mellem kategorier for arealanvendelser benyttes, hvorved de anvendte metoder i henhold til UNFCCC og Kyotoprotokollen strømlines. Arealer, der omlægges til en anden arealanvendelseskategori, bør regnes for at være i overgang til denne kategori i en periode på 20 år, hvilket er standardværdien i IPPC-retningslinjerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

For at fastlægge nøjagtige opgørelser af emissioner og optag i overensstemmelse med Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 (»IPCC-retningslinjerne«), bør de årlige rapporterede værdier i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013 for arealanvendelseskategorier og omlægningen mellem kategorier for arealanvendelser benyttes, hvorved de anvendte metoder i henhold til UNFCCC og Kyotoprotokollen strømlines. Arealer, der omlægges til en anden arealanvendelseskategori, bør regnes for at være i overgang til denne kategori i en periode på 20 år, hvilket er standardværdien i IPPC-retningslinjerne.

| (8) | For at fastlægge nøjagtige opgørelser af emissioner og optag i overensstemmelse med Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 (»IPCC-retningslinjerne«), bør de årlige rapporterede værdier i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013 for arealanvendelseskategorier og omlægningen mellem kategorier for arealanvendelser benyttes, hvorved de anvendte metoder i henhold til UNFCCC og Kyotoprotokollen strømlines. Arealer, der omlægges til en anden arealanvendelseskategori, bør regnes for at være i overgang til denne kategori i en periode på 20 år, hvilket er standardværdien i IPPC-retningslinjerne.
  I betragtning af Unionens position som førende på klimaområdet bør medlemsstaterne kun gøre undtagelser for denne standardværdi for nyplantede arealer og kun under meget begrænsede omstændigheder, der retfærdiggøres af IPPC-retningslinjerne. Muligheden for undtagelse tager hensyn til de forskellige naturlige og miljømæssige forhold i medlemsstaterne og dermed til de forskellige karakteristika for deres skovarealer. |
| --- | --- |

(8)

For at fastlægge nøjagtige opgørelser af emissioner og optag i overensstemmelse med Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 (»IPCC-retningslinjerne«), bør de årlige rapporterede værdier i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013 for arealanvendelseskategorier og omlægningen mellem kategorier for arealanvendelser benyttes, hvorved de anvendte metoder i henhold til UNFCCC og Kyotoprotokollen strømlines. Arealer, der omlægges til en anden arealanvendelseskategori, bør regnes for at være i overgang til denne kategori i en periode på 20 år, hvilket er standardværdien i IPPC-retningslinjerne.
  I betragtning af Unionens position som førende på klimaområdet bør medlemsstaterne kun gøre undtagelser for denne standardværdi for nyplantede arealer og kun under meget begrænsede omstændigheder, der retfærdiggøres af IPPC-retningslinjerne. Muligheden for undtagelse tager hensyn til de forskellige naturlige og miljømæssige forhold i medlemsstaterne og dermed til de forskellige karakteristika for deres skovarealer.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Emissioner og optag fra skovarealer afhænger af en række naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt nuværende og tidligere forvaltningspraksis. Anvendelsen af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller variationer i disse mellem forskellige år. De relevante regnskabsregler bør i stedet indeholde referenceniveauer,
  således at
  der
  ses bort fra
  virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika. I mangel af en international revision efter UNFCCC og Kyotoprotokollen bør der indføres en
  kontrolprocedure
  for
  at sikre gennemsigtighed og forbedring af regnskabskvaliteten
  i denne kategori. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Emissioner og optag fra skovarealer afhænger af en række naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt nuværende og tidligere forvaltningspraksis. Anvendelsen af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller variationer i disse mellem forskellige år. De relevante regnskabsregler bør i stedet indeholde referenceniveauer,
  således at
  der
  ses bort fra
  virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika. I mangel af en international revision efter UNFCCC og Kyotoprotokollen bør der indføres en
  kontrolprocedure
  for
  at sikre gennemsigtighed og forbedring af regnskabskvaliteten
  i denne kategori.

| (9) | Emissioner og optag fra skovarealer afhænger af en række naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt nuværende og tidligere forvaltningspraksis,
  der varierer betydeligt mellem medlemsstaterne.
  Anvendelsen af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller variationer i disse mellem forskellige år. De relevante regnskabsregler bør i stedet indeholde referenceniveauer,
  hvor
  der
  tages hensyn til
  virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika s
  om f.eks., at det ikke er muligt at forvalte skove i Kroatien på grund af besættelsen af området, den kroatiske uafhængighedskrig, omstændigheder under krigen og i efterkrigstiden. De relevante regnskabsregler bør også tage hensyn til sammenhæng og kravene til bæredygtig skovforvaltning fra Forest Europe (ministerkonferencen om beskyttelse af skovene i Europa).
  I mangel af en international revision efter UNFCCC og Kyotoprotokollen bør der indføres en
  gennemsigtig procedure for medlemsstaterne
  for
  at forbedre mulighederne for revision og kvaliteten af regnskabsføringen
  i denne kategori. |
| --- | --- |

(9)

Emissioner og optag fra skovarealer afhænger af en række naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt nuværende og tidligere forvaltningspraksis,
  der varierer betydeligt mellem medlemsstaterne.
  Anvendelsen af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller variationer i disse mellem forskellige år. De relevante regnskabsregler bør i stedet indeholde referenceniveauer,
  hvor
  der
  tages hensyn til
  virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika s
  om f.eks., at det ikke er muligt at forvalte skove i Kroatien på grund af besættelsen af området, den kroatiske uafhængighedskrig, omstændigheder under krigen og i efterkrigstiden. De relevante regnskabsregler bør også tage hensyn til sammenhæng og kravene til bæredygtig skovforvaltning fra Forest Europe (ministerkonferencen om beskyttelse af skovene i Europa).
  I mangel af en international revision efter UNFCCC og Kyotoprotokollen bør der indføres en
  gennemsigtig procedure for medlemsstaterne
  for
  at forbedre mulighederne for revision og kvaliteten af regnskabsføringen
  i denne kategori.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Emissioner fra høstet træ i LULUCF-sektoren har potentiale til at erstatte emissioner i ETS- og indsatsfordelingssektorerne, og denne forordning kan både fremhæve og redegøre for det. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Emissioner fra høstet træ i LULUCF-sektoren har potentiale til at erstatte emissioner i ETS- og indsatsfordelingssektorerne, og denne forordning kan både fremhæve og redegøre for det.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Når Kommissionen vælger at blive bistået af
  en ekspertgruppe i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse (
  K
  (2016)3301)
  i forbindelse med revisionen af nationale regnskabsregler for skovbrug
  , bør
  den
  bygge på god praksis og erfaring i forbindelse med eksperternes revision under UNFCCC, herunder deltagelse af nationale eksperter og anbefalinger, og
  udvælge
  et tilstrækkeligt antal eksperter fra medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Når Kommissionen vælger at blive bistået af
  en ekspertgruppe i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse (
  K
  (2016)3301)
  i forbindelse med revisionen af nationale regnskabsregler for skovbrug
  , bør
  den
  bygge på god praksis og erfaring i forbindelse med eksperternes revision under UNFCCC, herunder deltagelse af nationale eksperter og anbefalinger, og
  udvælge
  et tilstrækkeligt antal eksperter fra medlemsstaterne.

| (10) | Til revisionen af de nationale regnskabsoversigter for skovbrug
  ,
  bør der oprettes
  en ekspertgruppe i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse (
  C
  (2016)3301).
  Ekspertgruppen
  bør bygge på god praksis og erfaring i forbindelse med eksperternes revision under UNFCCC, herunder deltagelse af nationale eksperter og anbefalinger, og
  der bør udvælges
  et tilstrækkeligt antal eksperter fra medlemsstaterne.
  Ekspertgruppen bør høre Den Stående Skovbrugskomité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/367/EØF, samt interessenter og civilsamfundet om revisionen af de nationale regnskabsoversigter for skovbrug. |
| --- | --- |

(10)

Til revisionen af de nationale regnskabsoversigter for skovbrug
  ,
  bør der oprettes
  en ekspertgruppe i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse (
  C
  (2016)3301).
  Ekspertgruppen
  bør bygge på god praksis og erfaring i forbindelse med eksperternes revision under UNFCCC, herunder deltagelse af nationale eksperter og anbefalinger, og
  der bør udvælges
  et tilstrækkeligt antal eksperter fra medlemsstaterne.
  Ekspertgruppen bør høre Den Stående Skovbrugskomité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/367/EØF, samt interessenter og civilsamfundet om revisionen af de nationale regnskabsoversigter for skovbrug.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Den øgede bæredygtige anvendelse af høstede træprodukter kan i væsentlig grad begrænse emissioner
  til
  og øge optaget af drivhusgasser fra atmosfæren. Regnskabsreglerne bør sikre, at medlemsstaterne i regnskaberne nøjagtigt angiver ændringerne i mængden af høstet træ, når disse sker, for at
  give incitament til at øge brugen
  af høstede træprodukter med lang livscyklus. Kommissionen bør vejlede om metodologiske spørgsmål, der er relateret til regnskabet for høstede træprodukter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Den øgede bæredygtige anvendelse af høstede træprodukter kan i væsentlig grad begrænse emissioner
  til
  og øge optaget af drivhusgasser fra atmosfæren. Regnskabsreglerne bør sikre, at medlemsstaterne i regnskaberne nøjagtigt angiver ændringerne i mængden af høstet træ, når disse sker, for at
  give incitament til at øge brugen
  af høstede træprodukter med lang livscyklus. Kommissionen bør vejlede om metodologiske spørgsmål, der er relateret til regnskabet for høstede træprodukter.

| (12) | Den øgede bæredygtige anvendelse af høstede træprodukter kan i væsentlig grad begrænse emissioner
  gennem substitutionsvirkningen (i betragtning af energi og CO2-intensitet i forhold til andre sektorer, f.eks. tegner cementproduktionen sig for ca. 8 % af de globale CO2-emissioner)
  og øge optaget af drivhusgasser fra atmosfæren. Regnskabsreglerne bør sikre, at medlemsstaterne i regnskaberne nøjagtigt angiver ændringerne i mængden af høstet træ, når disse sker, for at
  anerkende og tilskynde den øgede brug
  af høstede træprodukter med lang livscyklus,
  fremfor brugen af høstede træprodukter til energiformål. Med henblik på yderligere at fremme og omfatte den positive substitutionsvirkning bør Kommissionen ved hjælp af en delegeret retsakt omfatte flere produkter i henhold til beregninger af høstede træprodukter.
  Kommissionen bør vejlede om metodologiske spørgsmål, der er relateret til regnskabet for høstede træprodukter. |
| --- | --- |

(12)

Den øgede bæredygtige anvendelse af høstede træprodukter kan i væsentlig grad begrænse emissioner
  gennem substitutionsvirkningen (i betragtning af energi og CO2-intensitet i forhold til andre sektorer, f.eks. tegner cementproduktionen sig for ca. 8 % af de globale CO2-emissioner)
  og øge optaget af drivhusgasser fra atmosfæren. Regnskabsreglerne bør sikre, at medlemsstaterne i regnskaberne nøjagtigt angiver ændringerne i mængden af høstet træ, når disse sker, for at
  anerkende og tilskynde den øgede brug
  af høstede træprodukter med lang livscyklus,
  fremfor brugen af høstede træprodukter til energiformål. Med henblik på yderligere at fremme og omfatte den positive substitutionsvirkning bør Kommissionen ved hjælp af en delegeret retsakt omfatte flere produkter i henhold til beregninger af høstede træprodukter.
  Kommissionen bør vejlede om metodologiske spørgsmål, der er relateret til regnskabet for høstede træprodukter.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Naturlige forstyrrelser, såsom skovbrande, insekt- og sygdomsangreb, ekstremt vejr og geologiske forstyrrelser, som er uden for medlemsstaternes kontrol, og som disse ikke har nogen indflydelse på, kan medføre drivhusgasemissioner af midlertidig karakter i LULUCF-sektoren eller reversering af tidligere optag. Eftersom reversering også kan skyldes forvaltningsbeslutninger, såsom beslutninger om at høste eller plante træer, bør denne forordning sikre, at menneskeskabt reversering af optag altid afspejles nøjagtigt i LULUCF-opgørelserne. Desuden bør denne forordning give medlemsstaterne en begrænset mulighed for at udelukke emissioner fra forstyrrelser, der er uden for deres kontrol, fra deres LULUCF-regnskaber. Den måde, hvorpå medlemsstaterne administrerer disse bestemmelser, bør dog ikke føre til uretmæssigt lave opgørelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Naturlige forstyrrelser, såsom skovbrande, insekt- og sygdomsangreb, ekstremt vejr og geologiske forstyrrelser, som er uden for medlemsstaternes kontrol, og som disse ikke har nogen indflydelse på, kan medføre drivhusgasemissioner af midlertidig karakter i LULUCF-sektoren eller reversering af tidligere optag. Eftersom reversering også kan skyldes forvaltningsbeslutninger, såsom beslutninger om at høste eller plante træer, bør denne forordning sikre, at menneskeskabt reversering af optag altid afspejles nøjagtigt i LULUCF-opgørelserne. Desuden bør denne forordning give medlemsstaterne en begrænset mulighed for at udelukke emissioner fra forstyrrelser, der er uden for deres kontrol, fra deres LULUCF-regnskaber. Den måde, hvorpå medlemsstaterne administrerer disse bestemmelser, bør dog ikke føre til uretmæssigt lave opgørelser.

| (13) | Naturlige forstyrrelser, såsom skovbrande, insekt- og sygdomsangreb, ekstremt vejr og geologiske forstyrrelser, som er uden for medlemsstaternes kontrol, og som disse ikke har nogen indflydelse på, kan medføre drivhusgasemissioner af midlertidig karakter i LULUCF-sektoren eller reversering af tidligere optag. Eftersom reversering også kan skyldes forvaltningsbeslutninger, såsom beslutninger om at høste eller plante træer, bør denne forordning sikre, at menneskeskabt reversering af optag altid afspejles nøjagtigt i LULUCF-opgørelserne.
  Medlemsstaterne bør tilskyndes til at investere i forebyggende tiltag, såsom bæredygtig forvaltning, for at mindske de risici, der er forbundet med naturlige forstyrrelser og således undgå negative indvirkninger på kulstofdræn i skovene.
  Desuden bør denne forordning give medlemsstaterne en begrænset mulighed for at udelukke emissioner fra forstyrrelser, der er uden for deres kontrol, fra deres LULUCF-regnskaber. Den måde, hvorpå medlemsstaterne administrerer disse bestemmelser, bør dog ikke føre til uretmæssigt lave opgørelser. |
| --- | --- |

(13)

Naturlige forstyrrelser, såsom skovbrande, insekt- og sygdomsangreb, ekstremt vejr og geologiske forstyrrelser, som er uden for medlemsstaternes kontrol, og som disse ikke har nogen indflydelse på, kan medføre drivhusgasemissioner af midlertidig karakter i LULUCF-sektoren eller reversering af tidligere optag. Eftersom reversering også kan skyldes forvaltningsbeslutninger, såsom beslutninger om at høste eller plante træer, bør denne forordning sikre, at menneskeskabt reversering af optag altid afspejles nøjagtigt i LULUCF-opgørelserne.
  Medlemsstaterne bør tilskyndes til at investere i forebyggende tiltag, såsom bæredygtig forvaltning, for at mindske de risici, der er forbundet med naturlige forstyrrelser og således undgå negative indvirkninger på kulstofdræn i skovene.
  Desuden bør denne forordning give medlemsstaterne en begrænset mulighed for at udelukke emissioner fra forstyrrelser, der er uden for deres kontrol, fra deres LULUCF-regnskaber. Den måde, hvorpå medlemsstaterne administrerer disse bestemmelser, bør dog ikke føre til uretmæssigt lave opgørelser.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Afhængigt af nationale præferencer bør medlemsstaterne kunne vælge hensigtsmæssige nationale politikker til opfyldelsen af deres forpligtelser i LULUCF, herunder muligheden for at kompensere for emissioner fra én arealopgørelseskategori ved optag fra en anden arealopgørelseskategori. De bør også være i stand til at kumulere netto-optag i perioden 2021-2030. Handel mellem medlemsstaterne bør fortsætte som en ekstra mulighed for at bidrage til overholdelse. Ifølge praksis i Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode bør der også være mulighed for, at en medlemsstat kan udnytte sin overopfyldelse i henhold til forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer for at sikre opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Afhængigt af nationale præferencer bør medlemsstaterne kunne vælge hensigtsmæssige nationale politikker til opfyldelsen af deres forpligtelser i LULUCF, herunder muligheden for at kompensere for emissioner fra én arealopgørelseskategori ved optag fra en anden arealopgørelseskategori. De bør også være i stand til at kumulere netto-optag i perioden 2021-2030. Handel mellem medlemsstaterne bør fortsætte som en ekstra mulighed for at bidrage til overholdelse. Ifølge praksis i Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode bør der også være mulighed for, at en medlemsstat kan udnytte sin overopfyldelse i henhold til forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer for at sikre opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til denne forordning.

| (14) | Afhængigt af nationale præferencer bør medlemsstaterne kunne vælge hensigtsmæssige nationale politikker til opfyldelsen af deres forpligtelser i LULUCF, herunder muligheden for at kompensere for emissioner fra én arealopgørelseskategori ved optag fra en anden arealopgørelseskategori. De bør også være i stand til at kumulere nettooptag i perioden 2021-2030. Handel mellem medlemsstaterne bør fortsætte som en ekstra mulighed for at bidrage til overholdelse. Ifølge praksis i Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode bør der også være mulighed for, at en medlemsstat kan udnytte sin overopfyldelse i henhold til forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer for at sikre opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til denne forordning
  uden at kompromittere det overordnede ambitionsniveau i Unionens mål for reduktion af drivhusgaseffekten. Medlemsstaterne bør også være i stand til at bruge op til 280 mio. ton samlet nettooptag som følge af de kombinerede regnskabsmæssige kategorier af ryddede arealer, nyplantede arealer, forvaltede dyrkede arealer, forvaltede græsarealer og forvaltede vådområder, hvor det er relevant, og med forbehold af den delegerede retsakt, der skal vedtages i henhold til artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) [2017/...] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner i medlemsstaterne fra 2021-2030, forvaltede skovarealer for at sikre opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til forordning (EU) [2017/...]. |
| --- | --- |

(14)

Afhængigt af nationale præferencer bør medlemsstaterne kunne vælge hensigtsmæssige nationale politikker til opfyldelsen af deres forpligtelser i LULUCF, herunder muligheden for at kompensere for emissioner fra én arealopgørelseskategori ved optag fra en anden arealopgørelseskategori. De bør også være i stand til at kumulere nettooptag i perioden 2021-2030. Handel mellem medlemsstaterne bør fortsætte som en ekstra mulighed for at bidrage til overholdelse. Ifølge praksis i Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode bør der også være mulighed for, at en medlemsstat kan udnytte sin overopfyldelse i henhold til forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer for at sikre opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til denne forordning
  uden at kompromittere det overordnede ambitionsniveau i Unionens mål for reduktion af drivhusgaseffekten. Medlemsstaterne bør også være i stand til at bruge op til 280 mio. ton samlet nettooptag som følge af de kombinerede regnskabsmæssige kategorier af ryddede arealer, nyplantede arealer, forvaltede dyrkede arealer, forvaltede græsarealer og forvaltede vådområder, hvor det er relevant, og med forbehold af den delegerede retsakt, der skal vedtages i henhold til artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) [2017/...] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner i medlemsstaterne fra 2021-2030, forvaltede skovarealer for at sikre opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til forordning (EU) [2017/...].

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | For at sikre en effektiv, gennemsigtig og omkostningseffektiv rapportering og verifikation af drivhusgasemissioner og optag samt andre nødvendige oplysninger til at vurdere overholdelsen af medlemsstaternes forpligtelser, bør der indsættes rapporteringskrav i forordning (EU) nr. 525/2013 ved denne forordning, og kontrol af overholdelsen i henhold til denne forordning bør tage disse rapporteringer i betragtning. Forordning (EU) nr. 525/2013 bør derfor ændres. Disse bestemmelser kan muligvis strømlines yderligere, således at der tages hensyn til eventuelle relevante ændringer i forbindelse med
  den integrerede styring
  af energiunionen
  , hvorom der ifølge Kommissionens arbejdsprogram vil blive fremsat et forslag i slutningen af
  2016. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

For at sikre en effektiv, gennemsigtig og omkostningseffektiv rapportering og verifikation af drivhusgasemissioner og optag samt andre nødvendige oplysninger til at vurdere overholdelsen af medlemsstaternes forpligtelser, bør der indsættes rapporteringskrav i forordning (EU) nr. 525/2013 ved denne forordning, og kontrol af overholdelsen i henhold til denne forordning bør tage disse rapporteringer i betragtning. Forordning (EU) nr. 525/2013 bør derfor ændres. Disse bestemmelser kan muligvis strømlines yderligere, således at der tages hensyn til eventuelle relevante ændringer i forbindelse med
  den integrerede styring
  af energiunionen
  , hvorom der ifølge Kommissionens arbejdsprogram vil blive fremsat et forslag i slutningen af
  2016.

| (15) | For at sikre en effektiv, gennemsigtig og omkostningseffektiv rapportering og verifikation af drivhusgasemissioner og optag samt andre nødvendige oplysninger til at vurdere overholdelsen af medlemsstaternes forpligtelser, bør der indsættes rapporteringskrav i forordning (EU) nr. 525/2013 ved denne forordning, og kontrol af overholdelsen i henhold til denne forordning bør tage disse rapporteringer i betragtning. Forordning (EU) nr. 525/2013 bør derfor ændres. Disse bestemmelser kan muligvis strømlines yderligere, således at der tages hensyn til eventuelle relevante ændringer i forbindelse med
  forslaget til en forordning om forvaltningen
  af energiunionen,
  som Kommissionen forelagde den


  30. november
  2016. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre en effektiv, gennemsigtig og omkostningseffektiv rapportering og verifikation af drivhusgasemissioner og optag samt andre nødvendige oplysninger til at vurdere overholdelsen af medlemsstaternes forpligtelser, bør der indsættes rapporteringskrav i forordning (EU) nr. 525/2013 ved denne forordning, og kontrol af overholdelsen i henhold til denne forordning bør tage disse rapporteringer i betragtning. Forordning (EU) nr. 525/2013 bør derfor ændres. Disse bestemmelser kan muligvis strømlines yderligere, således at der tages hensyn til eventuelle relevante ændringer i forbindelse med
  forslaget til en forordning om forvaltningen
  af energiunionen,
  som Kommissionen forelagde den


  30. november
  2016.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 15a) | I henhold til UNFCCC skal Unionen og medlemsstaterne udvikle, jævnligt ajourføre, offentliggøre og meddele partskonferencen nationale opgørelser baseret på sammenlignelige metoder, der er godkendt af partskonferencen, over menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn for samtlige drivhusgasser. Disse opgørelser er afgørende for overvågningen af, hvordan gennemførelsen af energiunionens dekarboniseringsdimension skrider frem og for vurderingen af overholdelsen af lovgivningen på klimaområdet. Medlemsstaternes forpligtelser til at udarbejde og forvalte nationale opgørelser er fastsat i Kommissionens forslag til forordning om forvaltning af energiunionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

15a)

I henhold til UNFCCC skal Unionen og medlemsstaterne udvikle, jævnligt ajourføre, offentliggøre og meddele partskonferencen nationale opgørelser baseret på sammenlignelige metoder, der er godkendt af partskonferencen, over menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn for samtlige drivhusgasser. Disse opgørelser er afgørende for overvågningen af, hvordan gennemførelsen af energiunionens dekarboniseringsdimension skrider frem og for vurderingen af overholdelsen af lovgivningen på klimaområdet. Medlemsstaternes forpligtelser til at udarbejde og forvalte nationale opgørelser er fastsat i Kommissionens forslag til forordning om forvaltning af energiunionen.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | For at lette dataindsamlingen og metodeforbedringen bør arealanvendelse opgøres og rapporteres ved hjælp af geografisk sporing af hvert areal svarende til nationale og EU-dataindsamlingssystemer. Eksisterende EU- og medlemsstatsprogrammer og -undersøgelser, herunder LUCAS-systemet til overvågning af arealanvendelse og
  Unionens jordobservations- og
  jordovervågningsprogram COPERNICUS til dataindsamling, bør udnyttes bedst muligt. Datastyring, herunder deling med henblik på genanvendelse af rapportering og formidling skal være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

For at lette dataindsamlingen og metodeforbedringen bør arealanvendelse opgøres og rapporteres ved hjælp af geografisk sporing af hvert areal svarende til nationale og EU-dataindsamlingssystemer. Eksisterende EU- og medlemsstatsprogrammer og -undersøgelser, herunder LUCAS-systemet til overvågning af arealanvendelse og
  Unionens jordobservations- og
  jordovervågningsprogram COPERNICUS til dataindsamling, bør udnyttes bedst muligt. Datastyring, herunder deling med henblik på genanvendelse af rapportering og formidling skal være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab.

| (17) | For at lette dataindsamlingen og metodeforbedringen bør arealanvendelse
  tydeligt
  opgøres og rapporteres ved hjælp af geografisk sporing af hvert areal svarende til nationale og EU-dataindsamlingssystemer. Eksisterende EU- og medlemsstatsprogrammer og -undersøgelser, herunder LUCAS-systemet til overvågning af arealanvendelse, det
  europæiske
  jordovervågningsprogram Copernicus —
  og her navnlig gennem Sentinel-2 -
  til dataindsamling
  og de europæiske satellitnavigationssystemer Galileo og EGNOS, som kan bruges til overvågning af arealanvendelse,
  bør udnyttes bedst muligt. Datastyring, herunder deling med henblik på genanvendelse af rapportering og formidling skal være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab. |
| --- | --- |

(17)

For at lette dataindsamlingen og metodeforbedringen bør arealanvendelse
  tydeligt
  opgøres og rapporteres ved hjælp af geografisk sporing af hvert areal svarende til nationale og EU-dataindsamlingssystemer. Eksisterende EU- og medlemsstatsprogrammer og -undersøgelser, herunder LUCAS-systemet til overvågning af arealanvendelse, det
  europæiske
  jordovervågningsprogram Copernicus —
  og her navnlig gennem Sentinel-2 -
  til dataindsamling
  og de europæiske satellitnavigationssystemer Galileo og EGNOS, som kan bruges til overvågning af arealanvendelse,
  bør udnyttes bedst muligt. Datastyring, herunder deling med henblik på genanvendelse af rapportering og formidling skal være i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | For at sikre korrekt bogføring af transaktioner i henhold til denne forordning, herunder brug af fleksibilitet og sporing, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med hensyn til den tekniske tilpasning af definitioner, værdier, lister over drivhusgasser og kulstofpuljer, opdateringen af referenceniveauer, bogføringen af transaktioner og revisionen af metode og oplysningskrav. Disse foranstaltninger skal tage hensyn til bestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register. De nødvendige bestemmelser bør være indeholdt i en enkelt retsakt, der kombinerer regnskabsbestemmelserne i henhold til direktiv 2003/87/EF, forordning (EU) nr. 525/2013, forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, der gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

For at sikre korrekt bogføring af transaktioner i henhold til denne forordning, herunder brug af fleksibilitet og sporing, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med hensyn til den tekniske tilpasning af definitioner, værdier, lister over drivhusgasser og kulstofpuljer, opdateringen af referenceniveauer, bogføringen af transaktioner og revisionen af metode og oplysningskrav. Disse foranstaltninger skal tage hensyn til bestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register. De nødvendige bestemmelser bør være indeholdt i en enkelt retsakt, der kombinerer regnskabsbestemmelserne i henhold til direktiv 2003/87/EF, forordning (EU) nr. 525/2013, forordning [] om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, der gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (18) | For at sikre korrekt bogføring af transaktioner i henhold til denne forordning, herunder brug af fleksibilitet og sporing, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med hensyn til den tekniske tilpasning af definitioner, værdier, lister over drivhusgasser og kulstofpuljer, opdateringen af referenceniveauer, bogføringen af transaktioner, revisionen af metode
  på grundlag af de senest vedtagne IPCC-retningslinjer, herunder IPCC's supplerende retningslinjer for vådområder for nationale drivhusgasopgørelser fra 2013 og UNFCCC's retningslinjer
  og oplysningskrav. Disse foranstaltninger skal tage hensyn til bestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register. De nødvendige bestemmelser bør være indeholdt i en enkelt retsakt, der kombinerer regnskabsbestemmelserne i henhold til direktiv 2003/87/EF, forordning (EU) nr. 525/2013, forordning
  (EU) nr. .../...
  om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, der gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(18)

For at sikre korrekt bogføring af transaktioner i henhold til denne forordning, herunder brug af fleksibilitet og sporing, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen med hensyn til den tekniske tilpasning af definitioner, værdier, lister over drivhusgasser og kulstofpuljer, opdateringen af referenceniveauer, bogføringen af transaktioner, revisionen af metode
  på grundlag af de senest vedtagne IPCC-retningslinjer, herunder IPCC's supplerende retningslinjer for vådområder for nationale drivhusgasopgørelser fra 2013 og UNFCCC's retningslinjer
  og oplysningskrav. Disse foranstaltninger skal tage hensyn til bestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register. De nødvendige bestemmelser bør være indeholdt i en enkelt retsakt, der kombinerer regnskabsbestemmelserne i henhold til direktiv 2003/87/EF, forordning (EU) nr. 525/2013, forordning
  (EU) nr. .../...
  om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner fra medlemsstaterne fra 2021-2030 for en modstandsdygtig energiunion og denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, der gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Denne forordning bør revideres i 2024 og derefter hvert
  5.
  år for at vurdere, hvordan den generelt fungerer. Denne revision kan også benytte resultaterne af den globale status, der gøres over Parisaftalen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Denne forordning bør revideres i 2024 og derefter hvert
  5.
  år for at vurdere, hvordan den generelt fungerer. Denne revision kan også benytte resultaterne af den globale status, der gøres over Parisaftalen.

| (19) | Senest seks måneder efter den forberedende dialog under UNFCCC i 2018 bør Kommissionen offentliggøre en meddelelse med en vurdering af, hvorvidt Unionens klima- og energilovgivning stemmer overens med Parisaftalens mål.
  Denne forordning bør revideres i 2024 og derefter hvert
  femte
  år for at vurdere, hvordan den generelt fungerer. Denne revision kan også benytte resultaterne af den globale status, der gøres over Parisaftalen. |
| --- | --- |

(19)

Senest seks måneder efter den forberedende dialog under UNFCCC i 2018 bør Kommissionen offentliggøre en meddelelse med en vurdering af, hvorvidt Unionens klima- og energilovgivning stemmer overens med Parisaftalens mål.
  Denne forordning bør revideres i 2024 og derefter hvert
  femte
  år for at vurdere, hvordan den generelt fungerer. Denne revision kan også benytte resultaterne af den globale status, der gøres over Parisaftalen.

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Denne forordning fastsætter ikke regnskabs- eller indberetningsforpligtelser for private parter, herunder landbrugere og skovbrugere. |

Kommissionens forslag

Ændring

Denne forordning fastsætter ikke regnskabs- eller indberetningsforpligtelser for private parter, herunder landbrugere og skovbrugere.

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Denne forordning bidrager til Unionens opfyldelse af Parisaftalens forpligtelser og mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

Denne forordning bidrager til Unionens opfyldelse af Parisaftalens forpligtelser og mål.

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra e a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | forvaltede vådområder i 2016: arealanvendelse rapporteret som vådområder, der bevares som vådområder, og bebyggelse, andre arealer omlagt til vådområder og vådområder omlagt til bebyggelse og andre arealer. |

Kommissionens forslag

Ændring

ea)

forvaltede vådområder i 2016: arealanvendelse rapporteret som vådområder, der bevares som vådområder, og bebyggelse, andre arealer omlagt til vådområder og vådområder omlagt til bebyggelse og andre arealer.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   En medlemsstat kan vælge at medtage forvaltede vådområder
  defineret som arealanvendelse, der er rapporteret som vådområder, der bevares som vådområder, og bebyggelse og andre arealer, der er omlagt til vådområder, og vådområder omlagt til bebyggelse og andre områder
  i anvendelsesområdet for dens forpligtelse i henhold til artikel 4. Hvis en medlemsstat vælger at gøre dette, skal den redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder i overensstemmelse med denne forordning. | 2.   En medlemsstat kan
  i perioden fra 2021 til 2025
  vælge at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for sin forpligtelse i henhold til artikel 4. Hvis en medlemsstat vælger at gøre dette, skal den redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder i overensstemmelse med denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   En medlemsstat kan vælge at medtage forvaltede vådområder
  defineret som arealanvendelse, der er rapporteret som vådområder, der bevares som vådområder, og bebyggelse og andre arealer, der er omlagt til vådområder, og vådområder omlagt til bebyggelse og andre områder
  i anvendelsesområdet for dens forpligtelse i henhold til artikel 4. Hvis en medlemsstat vælger at gøre dette, skal den redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder i overensstemmelse med denne forordning.

2.   En medlemsstat kan
  i perioden fra 2021 til 2025
  vælge at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for sin forpligtelse i henhold til artikel 4. Hvis en medlemsstat vælger at gøre dette, skal den redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder i overensstemmelse med denne forordning.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra f a (ny)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | »skovreferenceniveau«: et skøn over de gennemsnitlige årlige nettoemissioner eller -optag fra forvaltede skovarealer inden for medlemsstatens område i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

»skovreferenceniveau«: et skøn over de gennemsnitlige årlige nettoemissioner eller -optag fra forvaltede skovarealer inden for medlemsstatens område i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030.

»skovreferenceniveau«: et skøn over de gennemsnitlige årlige nettoemissioner eller -optag fra forvaltede skovarealer inden for medlemsstatens område i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 a (ny)

Artikel 4 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | For perioden efter 2030 bestræber medlemsstaterne sig på at øge deres optag, således at de overstiger deres emissioner. Kommissionen foreslår en ramme for mål efter 2030, som omfatter sådanne øgede optag i overensstemmelse med Unionens langsigtede klimamål og de forpligtelser, der er indgået i henhold til Parisaftalen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For perioden efter 2030 bestræber medlemsstaterne sig på at øge deres optag, således at de overstiger deres emissioner. Kommissionen foreslår en ramme for mål efter 2030, som omfatter sådanne øgede optag i overensstemmelse med Unionens langsigtede klimamål og de forpligtelser, der er indgået i henhold til Parisaftalen.

For perioden efter 2030 bestræber medlemsstaterne sig på at øge deres optag, således at de overstiger deres emissioner. Kommissionen foreslår en ramme for mål efter 2030, som omfatter sådanne øgede optag i overensstemmelse med Unionens langsigtede klimamål og de forpligtelser, der er indgået i henhold til Parisaftalen.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hver medlemsstat udarbejder og opretholder regnskaber, som nøjagtigt afspejler emissioner og optag i forbindelse med arealopgørelseskategorier, der omhandles i artikel 2. Medlemsstaterne sikrer nøjagtighed, fuldstændighed, konsistens, sammenlignelighed og gennemsigtighed i deres regnskaber og andre data i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne betegner emissioner med et plustegn (+) og optag med et minustegn (-). | 1.   Hver medlemsstat udarbejder og opretholder regnskaber, som nøjagtigt afspejler emissioner og optag i forbindelse med arealopgørelseskategorier og andre kategorier, der er omhandlet i artikel 2,
  i overensstemmelse med de retningslinjer, som er vedtaget af UNFCCC's organer eller i henhold til Parisaftalen for perioden 2021-2030.
  Medlemsstaterne sikrer nøjagtighed, fuldstændighed, konsistens, sammenlignelighed og gennemsigtighed i deres regnskaber og andre data i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne betegner emissioner med et plustegn (+) og optag med et minustegn (-). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hver medlemsstat udarbejder og opretholder regnskaber, som nøjagtigt afspejler emissioner og optag i forbindelse med arealopgørelseskategorier, der omhandles i artikel 2. Medlemsstaterne sikrer nøjagtighed, fuldstændighed, konsistens, sammenlignelighed og gennemsigtighed i deres regnskaber og andre data i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne betegner emissioner med et plustegn (+) og optag med et minustegn (-).

1.   Hver medlemsstat udarbejder og opretholder regnskaber, som nøjagtigt afspejler emissioner og optag i forbindelse med arealopgørelseskategorier og andre kategorier, der er omhandlet i artikel 2,
  i overensstemmelse med de retningslinjer, som er vedtaget af UNFCCC's organer eller i henhold til Parisaftalen for perioden 2021-2030.
  Medlemsstaterne sikrer nøjagtighed, fuldstændighed, konsistens, sammenlignelighed og gennemsigtighed i deres regnskaber og andre data i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne betegner emissioner med et plustegn (+) og optag med et minustegn (-).

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4

Artikel 5 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne medtager enhver ændring i kulstoflageret af kulstofpuljer opført i bilag I, afsnit B for hver arealopgørelseskategori i deres regnskaber. Medlemsstater kan vælge ikke at medtage ændringer i kulstoflagre for kulstofpuljer i deres regnskaber, hvis kulstofpuljen ikke er en kilde, bortset fra overjordisk biomasse og høstede træprodukter i forvaltede skovarealer. | 4.   Medlemsstaterne medtager enhver ændring i kulstoflageret af kulstofpuljer opført i bilag I, afsnit B for hver arealopgørelseskategori i deres regnskaber. Medlemsstater kan vælge ikke at medtage ændringer i kulstoflagre for kulstofpuljer i deres regnskaber, hvis kulstofpuljen ikke er en kilde, bortset fra overjordisk biomasse
  , dødt ved (overjordisk og begravet dødt ved) i forvaltede skovarealer
  og høstede træprodukter i forvaltede skovarealer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemsstaterne medtager enhver ændring i kulstoflageret af kulstofpuljer opført i bilag I, afsnit B for hver arealopgørelseskategori i deres regnskaber. Medlemsstater kan vælge ikke at medtage ændringer i kulstoflagre for kulstofpuljer i deres regnskaber, hvis kulstofpuljen ikke er en kilde, bortset fra overjordisk biomasse og høstede træprodukter i forvaltede skovarealer.

4.   Medlemsstaterne medtager enhver ændring i kulstoflageret af kulstofpuljer opført i bilag I, afsnit B for hver arealopgørelseskategori i deres regnskaber. Medlemsstater kan vælge ikke at medtage ændringer i kulstoflagre for kulstofpuljer i deres regnskaber, hvis kulstofpuljen ikke er en kilde, bortset fra overjordisk biomasse
  , dødt ved (overjordisk og begravet dødt ved) i forvaltede skovarealer
  og høstede træprodukter i forvaltede skovarealer.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Uanset kravet om at anvende standardværdien, der er fastlagt i artikel 5, stk. 3, kan en medlemsstat overflytte dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer fra kategorien af arealer, der er omlagt til skovareal, til kategorien skovareal, der forbliver skovareal, efter en periode på 30 år regnet fra tidspunktet for omlægningen. | 2.   Uanset kravet om at anvende standardværdien, der er fastlagt i artikel 5, stk. 3, kan en medlemsstat overflytte dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer fra kategorien af arealer, der er omlagt til skovareal, til kategorien skovareal, der forbliver skovareal, efter en periode på 30 år regnet fra tidspunktet for omlægningen
  , hvis det er behørigt begrundet på baggrund af IPCC-retningslinjerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Uanset kravet om at anvende standardværdien, der er fastlagt i artikel 5, stk. 3, kan en medlemsstat overflytte dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer fra kategorien af arealer, der er omlagt til skovareal, til kategorien skovareal, der forbliver skovareal, efter en periode på 30 år regnet fra tidspunktet for omlægningen.

2.   Uanset kravet om at anvende standardværdien, der er fastlagt i artikel 5, stk. 3, kan en medlemsstat overflytte dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggelse og andre arealer fra kategorien af arealer, der er omlagt til skovareal, til kategorien skovareal, der forbliver skovareal, efter en periode på 30 år regnet fra tidspunktet for omlægningen
  , hvis det er behørigt begrundet på baggrund af IPCC-retningslinjerne.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 a (ny)

Artikel 6 — stk. 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Skovrejsningsforanstaltninger, der finder sted i 2017-2030 på vådområder (herunder tørveområder), Natura 2000-netværket og habitater, der er opført i bilag I i direktiv 92/43/EØF, navnlig naturlige og halvnaturlige græsarealer, kær, hævede moser og sumpe, og andre vådområder (inkl. tørveområder) under brutto-netto-regnskabsregler, fremgår ikke af medlemsstatens nationale regnskabsføring. Sådanne områder må kun, hvis relevant, tælle for optag eller emissioner i kategorien skovarealer efter overgangen til skovarealer i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Skovrejsningsforanstaltninger, der finder sted i 2017-2030 på vådområder (herunder tørveområder), Natura 2000-netværket og habitater, der er opført i bilag I i direktiv 92/43/EØF, navnlig naturlige og halvnaturlige græsarealer, kær, hævede moser og sumpe, og andre vådområder (inkl. tørveområder) under brutto-netto-regnskabsregler, fremgår ikke af medlemsstatens nationale regnskabsføring. Sådanne områder må kun, hvis relevant, tælle for optag eller emissioner i kategorien skovarealer efter overgangen til skovarealer i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3

Artikel 7 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis en medlemsstat vælger at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for sin forpligtelse i henhold til artikel 2, meddeles dette valg Kommissionen senest den 31. december 2020
  for perioden 2021-2025 og senest den 31. december 2025 for perioden 2026-2030. | 3.   Hvis en medlemsstat vælger at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for sin forpligtelse i henhold til artikel 2
  for perioden fra 2021 til 2025
  , meddeles dette valg Kommissionen senest den 31. december 2020. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis en medlemsstat vælger at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for sin forpligtelse i henhold til artikel 2, meddeles dette valg Kommissionen senest den 31. december 2020
  for perioden 2021-2025 og senest den 31. december 2025 for perioden 2026-2030.

3.   Hvis en medlemsstat vælger at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for sin forpligtelse i henhold til artikel 2
  for perioden fra 2021 til 2025
  , meddeles dette valg Kommissionen senest den 31. december 2020.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 4

Artikel 7 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstater
  , der har valgt at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for deres forpligtelser i henhold til artikel 2,
  skal redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder, der beregnes som emissioner og optag i perioden
  fra 2021-2025 og/eller
  perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede vådområder i dens basisperiode 2005-2007 med fem. | 4.   Medlemsstater skal redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede vådområder i dens basisperiode 2005-2007 med fem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemsstater
  , der har valgt at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for deres forpligtelser i henhold til artikel 2,
  skal redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder, der beregnes som emissioner og optag i perioden
  fra 2021-2025 og/eller
  perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede vådområder i dens basisperiode 2005-2007 med fem.

4.   Medlemsstater skal redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede vådområder i dens basisperiode 2005-2007 med fem.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 4 — afsnit 1 a (ny)

Artikel 7 — stk. 4 — afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstater, der har valgt at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for deres forpligtelser i henhold til artikel 2 i perioden fra 2021 til 2025, skal redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder, der beregnes som emissioner og optag i perioden fra 2021 til 2025 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede vådområder i dens basisperiode 2005-2007 med fem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstater, der har valgt at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for deres forpligtelser i henhold til artikel 2 i perioden fra 2021 til 2025, skal redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder, der beregnes som emissioner og optag i perioden fra 2021 til 2025 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede vådområder i dens basisperiode 2005-2007 med fem.

Medlemsstater, der har valgt at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for deres forpligtelser i henhold til artikel 2 i perioden fra 2021 til 2025, skal redegøre for emissioner og optag fra forvaltede vådområder, der beregnes som emissioner og optag i perioden fra 2021 til 2025 minus den værdi, der fås ved at gange medlemsstatens gennemsnitlige årlige emissioner og optag fra forvaltede vådområder i dens basisperiode 2005-2007 med fem.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 4 a (ny)

Artikel 7 — stk. 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  I perioden fra 2021 til 2025 indberetter medlemsstater, der ikke har valgt at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for deres forpligtelser i henhold til artikel 2, dog indberette emissionerne og optag fra forvaltede vådområder til Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  I perioden fra 2021 til 2025 indberetter medlemsstater, der ikke har valgt at medtage forvaltede vådområder i anvendelsesområdet for deres forpligtelser i henhold til artikel 2, dog indberette emissionerne og optag fra forvaltede vådområder til Kommissionen.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne bogfører emissioner og optag fra forvaltede skovarealer, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange dens skovreferenceniveau med fem.
  Et skovreferenceniveau er et skøn over de gennemsnitlige årlige nettoemissioner eller –optag fra forvaltede skovarealer inden for medlemsstatens område i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030. | 1.   Medlemsstaterne bogfører emissioner og optag fra forvaltede skovarealer, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange dens skovreferenceniveau med fem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne bogfører emissioner og optag fra forvaltede skovarealer, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange dens skovreferenceniveau med fem.
  Et skovreferenceniveau er et skøn over de gennemsnitlige årlige nettoemissioner eller –optag fra forvaltede skovarealer inden for medlemsstatens område i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030.

1.   Medlemsstaterne bogfører emissioner og optag fra forvaltede skovarealer, der beregnes som emissioner og optag i perioden 2021-2025 og perioden 2026-2030 minus den værdi, der fås ved at gange dens skovreferenceniveau med fem.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis resultatet af den beregning, der er omhandlet i stk. 1, er negativt i forhold til skovreferenceniveauet, skal en medlemsstat medtage et samlet nettooptag på, som højst svarer til 3,5 procent af medlemsstatens emissioner i dens basisår eller periode som anført i bilag III ganget med fem i sit regnskab over forvaltede skovarealer. | 2.   Hvis resultatet af den beregning, der er omhandlet i stk. 1, er negativt i forhold til skovreferenceniveauet, skal en medlemsstat medtage et samlet nettooptag, som højst svarer til 3,5 procent af medlemsstatens emissioner i dens basisår eller periode som anført i bilag III ganget med fem i sit regnskab over forvaltede skovarealer.
  Medlemsstaterne kan til dette tal på 3,5  % tillægge beløbet af nettoværdien af optag i regnskaber over forvaltede skovarealer for træpaneler, savet træ og dødt ved, på de betingelser, der er fastsat i andet, tredje og fjerde afsnit i dette stykke. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis resultatet af den beregning, der er omhandlet i stk. 1, er negativt i forhold til skovreferenceniveauet, skal en medlemsstat medtage et samlet nettooptag på, som højst svarer til 3,5 procent af medlemsstatens emissioner i dens basisår eller periode som anført i bilag III ganget med fem i sit regnskab over forvaltede skovarealer.

2.   Hvis resultatet af den beregning, der er omhandlet i stk. 1, er negativt i forhold til skovreferenceniveauet, skal en medlemsstat medtage et samlet nettooptag, som højst svarer til 3,5 procent af medlemsstatens emissioner i dens basisår eller periode som anført i bilag III ganget med fem i sit regnskab over forvaltede skovarealer.
  Medlemsstaterne kan til dette tal på 3,5  % tillægge beløbet af nettoværdien af optag i regnskaber over forvaltede skovarealer for træpaneler, savet træ og dødt ved, på de betingelser, der er fastsat i andet, tredje og fjerde afsnit i dette stykke.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — afsnit 1 a (ny)

Artikel 8 — stk. 2 — afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Nettooptag fra træpaneler (jf. artikel 9, litra b)) og savskåret træ (jf. artikel 9, litra c)) kan registreres separat uden for og ud over nettofjernelsesgraden for forvaltede skovarealer op til 3 % af medlemsstaternes emissioner i basisåret eller -perioden som angivet i bilag III, ganget med fem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Nettooptag fra træpaneler (jf. artikel 9, litra b)) og savskåret træ (jf. artikel 9, litra c)) kan registreres separat uden for og ud over nettofjernelsesgraden for forvaltede skovarealer op til 3 % af medlemsstaternes emissioner i basisåret eller -perioden som angivet i bilag III, ganget med fem.

Nettooptag fra træpaneler (jf. artikel 9, litra b)) og savskåret træ (jf. artikel 9, litra c)) kan registreres separat uden for og ud over nettofjernelsesgraden for forvaltede skovarealer op til 3 % af medlemsstaternes emissioner i basisåret eller -perioden som angivet i bilag III, ganget med fem.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — afsnit 1 b (ny)

Artikel 8 — stk. 2 — afsnit 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Nettooptag fra kulstofpuljekategorien af dødt ved kan registreres separat uden for og ud over nettofjernelsesgraden for forvaltede skovarealer op til 3 % af medlemsstaternes emissioner i basisåret eller -perioden som angivet i bilag III, ganget med fem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Nettooptag fra kulstofpuljekategorien af dødt ved kan registreres separat uden for og ud over nettofjernelsesgraden for forvaltede skovarealer op til 3 % af medlemsstaternes emissioner i basisåret eller -perioden som angivet i bilag III, ganget med fem.

Nettooptag fra kulstofpuljekategorien af dødt ved kan registreres separat uden for og ud over nettofjernelsesgraden for forvaltede skovarealer op til 3 % af medlemsstaternes emissioner i basisåret eller -perioden som angivet i bilag III, ganget med fem.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — afsnit 1 c (ny)

Artikel 8 — stk. 2 — afsnit 1 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Det samlede tal for nettooptag i første underafsnit på 3,5  % sammen med nettooptag for forvaltede skovarealopgørelser fra træpaneler, savet træ og dødt ved må ikke overstige 7 % af medlemsstatens emissioner i basisåret eller -perioden som anført i bilag III, ganget med fem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det samlede tal for nettooptag i første underafsnit på 3,5  % sammen med nettooptag for forvaltede skovarealopgørelser fra træpaneler, savet træ og dødt ved må ikke overstige 7 % af medlemsstatens emissioner i basisåret eller -perioden som anført i bilag III, ganget med fem.

Det samlede tal for nettooptag i første underafsnit på 3,5  % sammen med nettooptag for forvaltede skovarealopgørelser fra træpaneler, savet træ og dødt ved må ikke overstige 7 % af medlemsstatens emissioner i basisåret eller -perioden som anført i bilag III, ganget med fem.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 2

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den nationale regnskabsoversigt for skovbrug skal indeholde alle de elementer, der er anført i bilag IV, afsnit B, og omfatte
  et forslag
  til et nyt skovreferenceniveau baseret på en videreførelse af den nuværende skovforvaltnings praksis
  og intensitet
  , som dokumenteret mellem
  1990-2009
  pr. skovtype og pr. aldersklasse i nationale skove, udtrykt i ton CO2-ækvivalenter pr. år. | Den nationale regnskabsoversigt for skovbrug skal indeholde alle de elementer, der er anført i bilag IV, afsnit B, og omfatte et nyt skovreferenceniveau baseret på en videreførelse af den nuværende skovforvaltnings praksis
  i overensstemmelse med de mest tilgængelige data, som dokumenteret mellem
  2000-2012
  pr. skovtype og pr. aldersklasse i nationale skove, udtrykt i ton CO2-ækvivalenter pr. år. |
| | En forøgelse af høsten i en medlemsstat på grundlag af bæredygtig skovforvaltningspraksis og nationale politikker, der er vedtaget frem til datoen for indgivelsen af skovreferenceniveauet, skal opfylde følgende betingelser: |
| | a) | at forvaltede skovarealer fortsat fungerer som dræn af drivhusgasser og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den nationale regnskabsoversigt for skovbrug skal indeholde alle de elementer, der er anført i bilag IV, afsnit B, og omfatte
  et forslag
  til et nyt skovreferenceniveau baseret på en videreførelse af den nuværende skovforvaltnings praksis
  og intensitet
  , som dokumenteret mellem
  1990-2009
  pr. skovtype og pr. aldersklasse i nationale skove, udtrykt i ton CO2-ækvivalenter pr. år.

et forslag

og intensitet

1990-2009

2

Den nationale regnskabsoversigt for skovbrug skal indeholde alle de elementer, der er anført i bilag IV, afsnit B, og omfatte et nyt skovreferenceniveau baseret på en videreførelse af den nuværende skovforvaltnings praksis
  i overensstemmelse med de mest tilgængelige data, som dokumenteret mellem
  2000-2012
  pr. skovtype og pr. aldersklasse i nationale skove, udtrykt i ton CO2-ækvivalenter pr. år.

i overensstemmelse med de mest tilgængelige data

2000-2012

2

En forøgelse af høsten i en medlemsstat på grundlag af bæredygtig skovforvaltningspraksis og nationale politikker, der er vedtaget frem til datoen for indgivelsen af skovreferenceniveauet, skal opfylde følgende betingelser:

En forøgelse af høsten i en medlemsstat på grundlag af bæredygtig skovforvaltningspraksis og nationale politikker, der er vedtaget frem til datoen for indgivelsen af skovreferenceniveauet, skal opfylde følgende betingelser:

a)

a)

at forvaltede skovarealer fortsat fungerer som dræn af drivhusgasser og

at forvaltede skovarealer fortsat fungerer som dræn af drivhusgasser og

| b) | at måder at vedligeholde eller øge dræn og reservoirer for drivhusgasser i 2050, med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i artikel 4.1 i Parisaftalen, dvs. at om at opnå en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser i anden halvdel af dette århundrede, er beskrevet i en langsigtet strategi for lavemissionsmobilitet. |
| --- | --- |

b)

b)

at måder at vedligeholde eller øge dræn og reservoirer for drivhusgasser i 2050, med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i artikel 4.1 i Parisaftalen, dvs. at om at opnå en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser i anden halvdel af dette århundrede, er beskrevet i en langsigtet strategi for lavemissionsmobilitet.

at måder at vedligeholde eller øge dræn og reservoirer for drivhusgasser i 2050, med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat i artikel 4.1 i Parisaftalen, dvs. at om at opnå en balance mellem menneskeskabte emissioner fordelt på kilder og optaget heraf fordelt på dræn af drivhusgasser i anden halvdel af dette århundrede, er beskrevet i en langsigtet strategi for lavemissionsmobilitet.

Kommissionen kan give dispensation fra basisperioden 2000-2012, efter at der er indgivet en begrundet anmodning fra en medlemsstat, der dokumenterer, at sådan en undtagelse er absolut nødvendig af hensyn til oplysningernes tilgængelighed, herunder tidsrammen for skovopgørelser.

Kommissionen kan give dispensation fra basisperioden 2000-2012, efter at der er indgivet en begrundet anmodning fra en medlemsstat, der dokumenterer, at sådan en undtagelse er absolut nødvendig af hensyn til oplysningernes tilgængelighed, herunder tidsrammen for skovopgørelser.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 2 a (ny)

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Som en undtagelse fra afsnit 2 kan skovreferenceniveauet for Kroatien beregnes under hensyn til besættelse af en del af landets område fra 1991 til 1998 og til virkningerne af krigen og dens eftervirkninger skovforvaltningspraksis på dets område, alt imens indvirkningen af politikker om udvikling af skovenes kulstofdræn udelukkes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Som en undtagelse fra afsnit 2 kan skovreferenceniveauet for Kroatien beregnes under hensyn til besættelse af en del af landets område fra 1991 til 1998 og til virkningerne af krigen og dens eftervirkninger skovforvaltningspraksis på dets område, alt imens indvirkningen af politikker om udvikling af skovenes kulstofdræn udelukkes.

Som en undtagelse fra afsnit 2 kan skovreferenceniveauet for Kroatien beregnes under hensyn til besættelse af en del af landets område fra 1991 til 1998 og til virkningerne af krigen og dens eftervirkninger skovforvaltningspraksis på dets område, alt imens indvirkningen af politikker om udvikling af skovenes kulstofdræn udelukkes.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 3

Artikel 8 — stk. 3 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Skovregnskabsoversigten skal offentliggøres og være genstand for offentlig høring. | Skovregnskabsoversigten skal offentliggøres,
  herunder gennem publicering på internettet
  , og være genstand for offentlig høring. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Skovregnskabsoversigten skal offentliggøres og være genstand for offentlig høring.

Skovregnskabsoversigten skal offentliggøres,
  herunder gennem publicering på internettet
  , og være genstand for offentlig høring.

herunder gennem publicering på internettet

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4

Artikel 8 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne påviser sammenhængen mellem de metoder og data, der anvendes til at fastlægge skovreferenceniveauerne i de nationale regnskabsoversigter for skovbrug og dem, der anvendes i rapporteringen af forvaltede skovarealer. Medlemsstaterne sender senest ved udgangen af perioden 2021-2025 eller 2026-2030 om nødvendigt Kommissionen en teknisk korrektion af deres referenceniveau for at sikre ensartethed. | 4.   Medlemsstaterne påviser sammenhængen mellem de metoder og data, der anvendes til at fastlægge skovreferenceniveauerne i de nationale regnskabsoversigter for skovbrug og dem, der anvendes i rapporteringen af forvaltede skovarealer.
  De data, der anvendes, skal være de seneste verificerede opgørelser over arealanvendelse og skovenes tilstand.
  Medlemsstaterne sender senest ved udgangen af perioden 2021-2025 eller 2026-2030 Kommissionen en teknisk korrektion af deres referenceniveau, hvis det er nødvendigt for at sikre ensartethed,
  og med henblik på at indberette positive bidrag fra en bæredygtig skovforvaltning, der var i kraft på det tidspunkt, hvor sådanne bidrag blev konstateret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemsstaterne påviser sammenhængen mellem de metoder og data, der anvendes til at fastlægge skovreferenceniveauerne i de nationale regnskabsoversigter for skovbrug og dem, der anvendes i rapporteringen af forvaltede skovarealer. Medlemsstaterne sender senest ved udgangen af perioden 2021-2025 eller 2026-2030 om nødvendigt Kommissionen en teknisk korrektion af deres referenceniveau for at sikre ensartethed.

4.   Medlemsstaterne påviser sammenhængen mellem de metoder og data, der anvendes til at fastlægge skovreferenceniveauerne i de nationale regnskabsoversigter for skovbrug og dem, der anvendes i rapporteringen af forvaltede skovarealer.
  De data, der anvendes, skal være de seneste verificerede opgørelser over arealanvendelse og skovenes tilstand.
  Medlemsstaterne sender senest ved udgangen af perioden 2021-2025 eller 2026-2030 Kommissionen en teknisk korrektion af deres referenceniveau, hvis det er nødvendigt for at sikre ensartethed,
  og med henblik på at indberette positive bidrag fra en bæredygtig skovforvaltning, der var i kraft på det tidspunkt, hvor sådanne bidrag blev konstateret.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5

Artikel 8 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Kommissionen
  reviderer de nationale regnskabsoversigter for skovbrug de tekniske korrektioner og vurderer, i hvilket omfang de
  foreslåede
  nye eller korrigerede skovreferenceniveauer er blevet fastlagt i overensstemmelse med principperne og kravene i stk. 3 og 4, samt artikel 5, stk. 1.
  I det omfang, det er nødvendigt at sikre overholdelse af
  principperne og kravene i stk. 3 og 4, samt artikel 5, stk. 1, k
  an Kommissionen genberegne de foreslåede nye eller korrigerede skovreferenceniveauer. | 5.   
  En ekspertgruppe, der blev oprettet i henhold til Kommissionens afgørelse (C(2016)3301, og som består af repræsentanter fra Kommissionen og medlemsstaterne,
  reviderer,
  i samråd med Den Stående Skovbrugskomité og den civile dialoggruppe vedrørende skovbrug og kork
  , de nationale regnskabsoversigter for skovbrug og tekniske korrektioner og vurderer, i hvilket omfang de nye eller korrigerede skovreferenceniveauer,
  der fastsættes af medlemsstaterne
  , er blevet fastsat i overensstemmelse med principperne og kravene i stk. 3 og 4
  i denne artikel
  samt artikel 5, stk. 1.
  Kommissionen kan kun foretage en ny beregning af nye eller korrigerede skovreferenceniveauer, når
  principperne og kravene i stk. 3 og 4
  i denne artikel
  samt i artikel 5, stk. 1,
  ikke er blevet overholdt. Kommissionen udarbejder en sammenfattende rapport og gør den offentligt tilgængelig. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Kommissionen
  reviderer de nationale regnskabsoversigter for skovbrug de tekniske korrektioner og vurderer, i hvilket omfang de
  foreslåede
  nye eller korrigerede skovreferenceniveauer er blevet fastlagt i overensstemmelse med principperne og kravene i stk. 3 og 4, samt artikel 5, stk. 1.
  I det omfang, det er nødvendigt at sikre overholdelse af
  principperne og kravene i stk. 3 og 4, samt artikel 5, stk. 1, k
  an Kommissionen genberegne de foreslåede nye eller korrigerede skovreferenceniveauer.

5.   
  En ekspertgruppe, der blev oprettet i henhold til Kommissionens afgørelse (C(2016)3301, og som består af repræsentanter fra Kommissionen og medlemsstaterne,
  reviderer,
  i samråd med Den Stående Skovbrugskomité og den civile dialoggruppe vedrørende skovbrug og kork
  , de nationale regnskabsoversigter for skovbrug og tekniske korrektioner og vurderer, i hvilket omfang de nye eller korrigerede skovreferenceniveauer,
  der fastsættes af medlemsstaterne
  , er blevet fastsat i overensstemmelse med principperne og kravene i stk. 3 og 4
  i denne artikel
  samt artikel 5, stk. 1.
  Kommissionen kan kun foretage en ny beregning af nye eller korrigerede skovreferenceniveauer, når
  principperne og kravene i stk. 3 og 4
  i denne artikel
  samt i artikel 5, stk. 1,
  ikke er blevet overholdt. Kommissionen udarbejder en sammenfattende rapport og gør den offentligt tilgængelig.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5 — afsnit 1 a (ny)

Artikel 8 — stk. 5 — afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterne giver Kommissionen alle de data og oplysninger, der kræves til gennemførelse af revisionen og den vurdering, der er omhandlet i det første afsnit. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne giver Kommissionen alle de data og oplysninger, der kræves til gennemførelse af revisionen og den vurdering, der er omhandlet i det første afsnit.

Medlemsstaterne giver Kommissionen alle de data og oplysninger, der kræves til gennemførelse af revisionen og den vurdering, der er omhandlet i det første afsnit.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 6

Artikel 8 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 for at ændre bilag II på baggrund af den revision, der foretages i henhold til stk. 5, for at opdatere medlemsstaternes skovreferenceniveauer baseret på de nationale regnskabsoversigter for skovbrug eller de tekniske korrektioner, der er indsendt, og eventuelle nye beregninger foretaget i forbindelse med revisionen. Indtil ikrafttrædelsen af den delegerede
  retsakt
  , skal medlemsstaternes skovreferenceniveauer, som er angivet i bilag II, fortsat anvendes i perioden 2021-2025 og/eller 2026-2030. | 6.   Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 for at ændre bilag II på baggrund af den revision
  og vurdering
  , der foretages
  af ekspertgruppen
  i henhold til stk. 5 i 
  denne artikel
  , for at opdatere medlemsstaternes skovreferenceniveauer, der er baseret på de nationale regnskabsoversigter for skovbrug eller de tekniske korrektioner, der er indsendt, og eventuelle nye beregninger foretaget i forbindelse med revisionen. |
| | Indtil ikrafttrædelsen af den delegerede
  retsakter,
  skal medlemsstaternes skovreferenceniveauer, som er angivet i bilag II, fortsat anvendes i perioden 2021-2025 og/eller 2026-2030. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 for at ændre bilag II på baggrund af den revision, der foretages i henhold til stk. 5, for at opdatere medlemsstaternes skovreferenceniveauer baseret på de nationale regnskabsoversigter for skovbrug eller de tekniske korrektioner, der er indsendt, og eventuelle nye beregninger foretaget i forbindelse med revisionen. Indtil ikrafttrædelsen af den delegerede
  retsakt
  , skal medlemsstaternes skovreferenceniveauer, som er angivet i bilag II, fortsat anvendes i perioden 2021-2025 og/eller 2026-2030.

6.   Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 for at ændre bilag II på baggrund af den revision
  og vurdering
  , der foretages
  af ekspertgruppen
  i henhold til stk. 5 i 
  denne artikel
  , for at opdatere medlemsstaternes skovreferenceniveauer, der er baseret på de nationale regnskabsoversigter for skovbrug eller de tekniske korrektioner, der er indsendt, og eventuelle nye beregninger foretaget i forbindelse med revisionen.

Indtil ikrafttrædelsen af den delegerede
  retsakter,
  skal medlemsstaternes skovreferenceniveauer, som er angivet i bilag II, fortsat anvendes i perioden 2021-2025 og/eller 2026-2030.

retsakter,

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 a (ny)

Artikel 9 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 med henblik på ændring af denne forordning ved at ajourføre de kategorier af høstede træprodukter med yderligere produkter, som har en kulstofbinding, baseret på IPCC's retningslinjer og sikring af miljømæssig integritet samt ved at ajourføre standardhalveringstiderne i bilag V for at tilpasse dem til den tekniske udvikling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 med henblik på ændring af denne forordning ved at ajourføre de kategorier af høstede træprodukter med yderligere produkter, som har en kulstofbinding, baseret på IPCC's retningslinjer og sikring af miljømæssig integritet samt ved at ajourføre standardhalveringstiderne i bilag V for at tilpasse dem til den tekniske udvikling.

Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 med henblik på ændring af denne forordning ved at ajourføre de kategorier af høstede træprodukter med yderligere produkter, som har en kulstofbinding, baseret på IPCC's retningslinjer og sikring af miljømæssig integritet samt ved at ajourføre standardhalveringstiderne i bilag V for at tilpasse dem til den tekniske udvikling.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I slutningen af perioden 2021-2025 og 2026-2030 kan medlemsstaterne udelade drivhusgasemissioner fra
  nyplantede arealer og
  forvaltede skovarealer som følge af naturlige forstyrrelser, der overstiger de gennemsnitlige emissioner forårsaget af naturlige forstyrrelser i perioden 2001-2020, i deres regnskaber, med undtagelse af statistisk stærkt afvigende værdier, (»baggrundsniveau«) beregnet i overensstemmelse med denne artikel og bilag VI. | 1.   I slutningen af perioden 2021-2025 og 2026-2030 kan medlemsstaterne udelade drivhusgasemissioner fra forvaltede skovarealer som følge af naturlige forstyrrelser, der overstiger de gennemsnitlige emissioner forårsaget af naturlige forstyrrelser i perioden 2001-2020, i deres regnskaber, med undtagelse af statistisk stærkt afvigende værdier, (»baggrundsniveau«) beregnet i overensstemmelse med denne artikel og bilag VI. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I slutningen af perioden 2021-2025 og 2026-2030 kan medlemsstaterne udelade drivhusgasemissioner fra
  nyplantede arealer og
  forvaltede skovarealer som følge af naturlige forstyrrelser, der overstiger de gennemsnitlige emissioner forårsaget af naturlige forstyrrelser i perioden 2001-2020, i deres regnskaber, med undtagelse af statistisk stærkt afvigende værdier, (»baggrundsniveau«) beregnet i overensstemmelse med denne artikel og bilag VI.

1.   I slutningen af perioden 2021-2025 og 2026-2030 kan medlemsstaterne udelade drivhusgasemissioner fra forvaltede skovarealer som følge af naturlige forstyrrelser, der overstiger de gennemsnitlige emissioner forårsaget af naturlige forstyrrelser i perioden 2001-2020, i deres regnskaber, med undtagelse af statistisk stærkt afvigende værdier, (»baggrundsniveau«) beregnet i overensstemmelse med denne artikel og bilag VI.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 5 a (ny)

Artikel 11 — stk. 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  En vurdering af virkningerne af den fleksibilitetsmekanisme, der er fastlagt i denne artikel, medtages i den i artikel 15 omhandlede rapport. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  En vurdering af virkningerne af den fleksibilitetsmekanisme, der er fastlagt i denne artikel, medtages i den i artikel 15 omhandlede rapport.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 a (ny)

Artikel 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a




  Kommissionen aflægger i 2027 og 2032 rapport om den kumulative saldo for emissioner og optag fra forvaltede skovarealer i Unionen i forhold til de gennemsnitlige emissioner og optag i perioden fra 1990 til 2009. Hvis den kumulative saldo er negativ, fremlægger Kommissionen et forslag om at erstatte og ophæve det tilsvarende beløb fra medlemsstaterne emissionstildelinger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../...

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 12a

Kommissionen aflægger i 2027 og 2032 rapport om den kumulative saldo for emissioner og optag fra forvaltede skovarealer i Unionen i forhold til de gennemsnitlige emissioner og optag i perioden fra 1990 til 2009. Hvis den kumulative saldo er negativ, fremlægger Kommissionen et forslag om at erstatte og ophæve det tilsvarende beløb fra medlemsstaterne emissionstildelinger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../...

   (1a)

  .

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2

Artikel 14 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 3, 5, 8, 10 og 13, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra [datoen for ikrafttrædelsen]. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 3, 5, 8,
  9,
  10 og 13, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra [datoen for ikrafttrædelsen]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 3, 5, 8, 10 og 13, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra [datoen for ikrafttrædelsen].

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 3, 5, 8,
  9,
  10 og 13, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra [datoen for ikrafttrædelsen].

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. - 1 (ny)

Artikel 15 — stk. - 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Senest seks måneder efter den forberedende dialog under UNFCCC i 2018 offentliggør Kommissionen en meddelelse med en vurdering af, hvorvidt Unionens klima- og energilovgivning stemmer overens med Parisaftalens mål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest seks måneder efter den forberedende dialog under UNFCCC i 2018 offentliggør Kommissionen en meddelelse med en vurdering af, hvorvidt Unionens klima- og energilovgivning stemmer overens med Parisaftalens mål.

Senest seks måneder efter den forberedende dialog under UNFCCC i 2018 offentliggør Kommissionen en meddelelse med en vurdering af, hvorvidt Unionens klima- og energilovgivning stemmer overens med Parisaftalens mål.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet den 28. februar 2024 og derefter hvert femte år om anvendelsen af denne forordning, dens bidrag til
  EU’s
  samlede mål for reduktion af drivhusgasemissioner i 2030 og dets bidrag til målene i Parisaftalen
  og kan fremsætte forslag
  efter behov. | Kommissionen skal aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet den 28. februar 2024 og derefter hvert femte år om anvendelsen af denne forordning, dens bidrag til
  Unionens
  samlede reduktionsmål for drivhusgasser i 2030 og dens bidrag til målene i Parisaftalen.
  Rapporterne ledsages,
  hvis det er hensigtsmæssigt,
  af lovgivningsmæssige forslag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet den 28. februar 2024 og derefter hvert femte år om anvendelsen af denne forordning, dens bidrag til
  EU’s
  samlede mål for reduktion af drivhusgasemissioner i 2030 og dets bidrag til målene i Parisaftalen
  og kan fremsætte forslag
  efter behov.

EU’s

og kan fremsætte forslag

Kommissionen skal aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet den 28. februar 2024 og derefter hvert femte år om anvendelsen af denne forordning, dens bidrag til
  Unionens
  samlede reduktionsmål for drivhusgasser i 2030 og dens bidrag til målene i Parisaftalen.
  Rapporterne ledsages,
  hvis det er hensigtsmæssigt,
  af lovgivningsmæssige forslag.

Unionens

Rapporterne ledsages,

af lovgivningsmæssige forslag.

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0262/2017).

1

(10)  http://www4.unfccc.
  int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx
  .

10

int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

(10)  http://www4.unfccc.
  int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU

10

int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013/EU af 21. maj 2013 om regnskabsregler vedrørende drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, og oplysninger om handlingsplaner, der vedrører disse aktiviteter (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 80).

11

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013/EU af 21. maj 2013 om regnskabsregler vedrørende drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, og oplysninger om handlingsplaner, der vedrører disse aktiviteter (EUT L 165 af 18.6.2013, s. 80).

11

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissionerne fra medlemsstaterne fra 2021 til 2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer (EUT L ... af ..., s. ...).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissionerne fra medlemsstaterne fra 2021 til 2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer (EUT L ... af ..., s. ...).

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/237 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/237

---

P8_TA(2017)0340

Ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (COM(2016)0434 — C8–0247/2016 — 2016/0198(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0434), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0434),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 79, stk. 2, litra a, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0247/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 79, stk. 2, litra a, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0247/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0065/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0065/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0198

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/1954.)

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/238 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/238

---

P8_TA(2017)0343

Forslag til ændringsbudget nr. 3/2017: budgetmidler til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; stillingsfortegnelser for ACER og SESAR2

Europa-Parlamentets beslutning af 13. september 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2017 for regnskabsåret 2017: Forhøjelse af budgetmidlerne til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (UBI) med henblik på at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden i hele Den Europæiske Union og ajourføring af stillingsfortegnelserne for det decentrale agentur ACER og fællesforetagendet SESAR2 (11812/2017 — C8-0303/2017 — 2017/2078(BUD))

(2018/C 337/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,






  — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017, endeligt vedtaget den 1. december 2016 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017, endeligt vedtaget den 1. december 2016 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2017: »Ungdomsarbejdsløshed — har EU's politikker gjort en forskel? En vurdering af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2017: »Ungdomsarbejdsløshed — har EU's politikker gjort en forskel? En vurdering af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet«,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2017, vedtaget af Kommissionen den 30. maj 2017 (COM(2017)0288), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2017, vedtaget af Kommissionen den 30. maj 2017 (COM(2017)0288),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2017, vedtaget af Rådet den 4. september 2017 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (11812/2017 — C8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2017, vedtaget af Rådet den 4. september 2017 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (11812/2017 — C8-0303/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0282/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0282/2017),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 3/2017 vedrører anvendelsen af 500 mio. EUR i yderligere forpligtelsesbevillinger til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i deres aftale om budgettet for 2017, samt en ændring af stillingsfortegnelserne for det decentrale agentur ACER og fællesforetagendet SESAR2, uden at dette indebærer ændringer i det samlede budget eller det samlede antal stillinger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 3/2017 vedrører anvendelsen af 500 mio. EUR i yderligere forpligtelsesbevillinger til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i deres aftale om budgettet for 2017, samt en ændring af stillingsfortegnelserne for det decentrale agentur ACER og fællesforetagendet SESAR2, uden at dette indebærer ændringer i det samlede budget eller det samlede antal stillinger;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og Rådet opfordrede Kommissionen til at foreslå et ændringsbudget i 2017 med henblik på at yde 500 mio. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i 2017 fra den samlede margen for forpligtelser, så snart den tekniske justering, der er omhandlet i artikel 6 i FFR-forordningen, var blevet vedtaget; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og Rådet opfordrede Kommissionen til at foreslå et ændringsbudget i 2017 med henblik på at yde 500 mio. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i 2017 fra den samlede margen for forpligtelser, så snart den tekniske justering, der er omhandlet i artikel 6 i FFR-forordningen, var blevet vedtaget;

| C. | der henviser til, at Kommissionen efter vedtagelsen af den tekniske justering således foreslår at ændre Unionens budget for regnskabsåret 2017 og forhøje budgetpost 04 02 64 »ungdomsbeskæftigelsesinitiativet«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen efter vedtagelsen af den tekniske justering således foreslår at ændre Unionens budget for regnskabsåret 2017 og forhøje budgetpost 04 02 64 »ungdomsbeskæftigelsesinitiativet«;

| D. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR) er nået til enighed om en supplerende tildeling på 1,2 mia. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for 2017-2020, og til, at Europa-Parlamentet i sin erklæring i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR understregede, at denne grænse er af politisk karakter og ikke har nogen retlige konsekvenser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR) er nået til enighed om en supplerende tildeling på 1,2 mia. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for 2017-2020, og til, at Europa-Parlamentet i sin erklæring i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR understregede, at denne grænse er af politisk karakter og ikke har nogen retlige konsekvenser;

| E. | der henviser til, at Kommissionen i sin erklæring i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR ligeledes understregede, at det bør overvejes at øge midlerne til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ud over det aftalte beløb på 1,2 mia. EUR ved at anvende de disponible margener under den samlede margen for forpligtelser i overensstemmelse med artikel 14 i FFR-forordningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i sin erklæring i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR ligeledes understregede, at det bør overvejes at øge midlerne til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ud over det aftalte beløb på 1,2 mia. EUR ved at anvende de disponible margener under den samlede margen for forpligtelser i overensstemmelse med artikel 14 i FFR-forordningen;

| F. | der henviser til, at kravene til omklassificeringen i 2017 er nødvendige for såvel det decentraliserede agentur ACER som for fællesforetagendet SESAR2; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kravene til omklassificeringen i 2017 er nødvendige for såvel det decentraliserede agentur ACER som for fællesforetagendet SESAR2;

| 1. | understreger, at det presserende behov for yderligere at øge Unionens finansielle engagement i bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed ved at tildele ungdomsbeskæftigelsesinitiativet flere midler bør anses for at være en prioritet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager forsinkelsen i ændringen af EU's budget for 2017 med henblik på at øge bevillingerne til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet som aftalt under den årlige budgetprocedure for 2017, der opstod som følge af Rådets blokering og forsinkede godkendelse af midtvejsrevisionen af FFR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 3/2017 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre hurtig omprogrammering af de relevante operationelle programmer for at sikre, at hele den supplerende bevilling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet på 500 mio. EUR er forpligtet fuldt ud og på effektiv vis senest ved udgangen af 2017; opfordrer desuden medlemsstaterne til at foretage gabs- og markedsanalyser, inden ordningerne oprettes, for at få mest mulig gavn af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | noterer sig ændringerne i stillingsfortegnelserne for det decentrale agentur ACER og fællesforetagendet SESAR2; bemærker, at disse ændringer ikke ændrer det samlede antal stillinger, og at de kan finansieres inden for rammerne af organernes årlige budget for dette år; er enigt i, at omklassificeringen af AD15-stillingen i fællesforetagendet SESAR2 er personlig og ophører ved udløbet af den nuværende administrerende direktørs embedsperiode; |
| --- | --- |

5.

| 6. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2017; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 3/2017 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Revisionsretten samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 51 af 28.2.2017.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

---

Torsdag den 14. september 2017

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/240 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/240

---

P8_TA(2017)0347

Tilgængelighedskrav til produkter og tjenesteydelser ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser for så vidt angår tilgængelighedskrav til produkter og tjenesteydelser (COM(2015)0615 — C8-0387/2015 — 2015/0278(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/39)

Ændring 1

Forslag til direktiv

Henvisning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | under henvisning til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og særlig til artikel 26, |

Kommissionens forslag

Ændring

under henvisning til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og særlig til artikel 26,

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Formålet med dette direktiv er at bidrage til et velfungerende indre marked gennem indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser gennem fjernelse af barrierer for den frie bevægelighed for visse tilgængelige produkter og tjenesteydelser. Dette vil forbedre adgangen til tilgængelige produkter og tjenesteydelser på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Formålet med dette direktiv er at bidrage til et velfungerende indre marked gennem indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser gennem fjernelse af barrierer for den frie bevægelighed for visse tilgængelige produkter og tjenesteydelser. Dette vil forbedre adgangen til tilgængelige produkter og tjenesteydelser på det indre marked.

| (1) | Formålet med dette direktiv er at bidrage til et velfungerende indre marked gennem indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser
  og
  gennem fjernelse af barrierer for den frie bevægelighed for visse tilgængelige produkter og tjenesteydelser. Dette vil forbedre adgangen til tilgængelige
  produkter og tjenesteydelser såvel som tilgængeligheden og den praktiske formidling af oplysninger om disse
  produkter og tjenesteydelser på det indre marked. |
| --- | --- |

(1)

Formålet med dette direktiv er at bidrage til et velfungerende indre marked gennem indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser
  og
  gennem fjernelse af barrierer for den frie bevægelighed for visse tilgængelige produkter og tjenesteydelser. Dette vil forbedre adgangen til tilgængelige
  produkter og tjenesteydelser såvel som tilgængeligheden og den praktiske formidling af oplysninger om disse
  produkter og tjenesteydelser på det indre marked.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | Efterspørgslen efter tilgængelige produkter og
  tjenesteydelse
  er stor, og antallet af
  borgere
  med handicap
  og/eller funktionelle begrænsninger
  vil stige betydeligt med EU's befolknings aldring. Et miljø, hvor produkter og tjenesteydelser er mere tilgængelige, fremmer et mere inklusivt samfund og
  en uafhængig tilværelse
  for
  borgere med handicap
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2)

Efterspørgslen efter tilgængelige produkter og
  tjenesteydelse
  er stor, og antallet af
  borgere
  med handicap
  og/eller funktionelle begrænsninger
  vil stige betydeligt med EU's befolknings aldring. Et miljø, hvor produkter og tjenesteydelser er mere tilgængelige, fremmer et mere inklusivt samfund og
  en uafhængig tilværelse
  for
  borgere med handicap
  .

| (2) | Efterspørgslen efter tilgængelige produkter og
  tjenesteydelser
  er stor, og antallet af
  personer med funktionsnedsættelser, herunder personer
  med handicap
  , jf. artikel 1 i De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap (»konventionen«),
  vil stige betydeligt med EU's befolknings aldring. Et miljø, hvor produkter og tjenesteydelser er mere tilgængelige, fremmer et mere inklusivt samfund og
  er en forudsætning
  for
  en uafhængig tilværelse
  . |
| --- | --- |

(2)

Efterspørgslen efter tilgængelige produkter og
  tjenesteydelser
  er stor, og antallet af
  personer med funktionsnedsættelser, herunder personer
  med handicap
  , jf. artikel 1 i De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap (»konventionen«),
  vil stige betydeligt med EU's befolknings aldring. Et miljø, hvor produkter og tjenesteydelser er mere tilgængelige, fremmer et mere inklusivt samfund og
  er en forudsætning
  for
  en uafhængig tilværelse
  .

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Der bør sikres universal tilgængelighed, design for alle og hensyn til kønsperspektivet i produkter, redskaber, udstyr og tjenesteydelser, for at de kan anvendes bredt af personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Der bør sikres universal tilgængelighed, design for alle og hensyn til kønsperspektivet i produkter, redskaber, udstyr og tjenesteydelser, for at de kan anvendes bredt af personer med handicap.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | Forskellene mellem de love og administrative bestemmelser vedrørende produkters og tjenesteydelsers tilgængelighed for personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, som de forskellige medlemsstater har vedtaget, skaber barrierer for
  den
  fri bevægelighed
  for sådanne produkter og tjenesteydelser
  og fordrejer effektiv konkurrence i det indre marked.
  Virksomheder
  , navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), er i særlig grad påvirket af disse barrierer. |

Kommissionens forslag

Ændring

3)

Forskellene mellem de love og administrative bestemmelser vedrørende produkters og tjenesteydelsers tilgængelighed for personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, som de forskellige medlemsstater har vedtaget, skaber barrierer for
  den
  fri bevægelighed
  for sådanne produkter og tjenesteydelser
  og fordrejer effektiv konkurrence i det indre marked.
  Virksomheder
  , navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), er i særlig grad påvirket af disse barrierer.

| (3) | Forskellene mellem de love og administrative bestemmelser vedrørende
  visse
  produkters og tjenesteydelsers tilgængelighed for personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, som de forskellige medlemsstater har vedtaget, skaber barrierer for
  disses
  fri bevægelighed og fordrejer effektiv konkurrence i det indre marked.
  Der vil formentlig ske en stigning i antallet af afvigende bestemmelser vedrørende andre produkter på grund af ikrafttrædelsen af konventionen. Erhvervsdrivende
  , navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), er i særlig grad påvirket af disse barrierer. |
| --- | --- |

(3)

Forskellene mellem de love og administrative bestemmelser vedrørende
  visse
  produkters og tjenesteydelsers tilgængelighed for personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, som de forskellige medlemsstater har vedtaget, skaber barrierer for
  disses
  fri bevægelighed og fordrejer effektiv konkurrence i det indre marked.
  Der vil formentlig ske en stigning i antallet af afvigende bestemmelser vedrørende andre produkter på grund af ikrafttrædelsen af konventionen. Erhvervsdrivende
  , navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), er i særlig grad påvirket af disse barrierer.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Forbrugere af tilgængelige produkter og modtagere af tilgængelige tjenesteydelser oplever høje priser på grund af begrænset konkurrence mellem leverandørerne. Uensartede regler i medlemsstaterne reducerer de potentielle fordele ved at dele erfaringer med nationale og internationale fagfæller som reaktion på den samfundsmæssige og teknologiske udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Forbrugere af tilgængelige produkter og modtagere af tilgængelige tjenesteydelser oplever høje priser på grund af begrænset konkurrence mellem leverandørerne. Uensartede regler i medlemsstaterne reducerer de potentielle fordele ved at dele erfaringer med nationale og internationale fagfæller som reaktion på den samfundsmæssige og teknologiske udvikling.

| (5) | Forbrugere af tilgængelige produkter
  , og især af kompenserende teknologier,
  og modtagere af tilgængelige tjenesteydelser oplever høje priser på grund af begrænset konkurrence mellem leverandørerne. Uensartede regler i medlemsstaterne reducerer de potentielle fordele ved at dele erfaringer med nationale og internationale fagfæller som reaktion på den samfundsmæssige og teknologiske udvikling. |
| --- | --- |

(5)

Forbrugere af tilgængelige produkter
  , og især af kompenserende teknologier,
  og modtagere af tilgængelige tjenesteydelser oplever høje priser på grund af begrænset konkurrence mellem leverandørerne. Uensartede regler i medlemsstaterne reducerer de potentielle fordele ved at dele erfaringer med nationale og internationale fagfæller som reaktion på den samfundsmæssige og teknologiske udvikling.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | En indbyrdes tilnærmelse af de nationale foranstaltninger på EU-plan er derfor nødvendig for et velfungerende indre marked og for at sætte en stopper for fragmentering af markedet for tilgængelige varer og tjenesteydelser, skabe stordriftsfordele, lette grænseoverskridende handel og hjælpe de erhvervsdrivende med at koncentrere ressourcerne om innovation i stedet for at anvende disse ressourcer på
  efterlevelse af fragmenterede lovgivningsmæssige krav i Unionen
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

En indbyrdes tilnærmelse af de nationale foranstaltninger på EU-plan er derfor nødvendig for et velfungerende indre marked og for at sætte en stopper for fragmentering af markedet for tilgængelige varer og tjenesteydelser, skabe stordriftsfordele, lette grænseoverskridende handel og hjælpe de erhvervsdrivende med at koncentrere ressourcerne om innovation i stedet for at anvende disse ressourcer på
  efterlevelse af fragmenterede lovgivningsmæssige krav i Unionen
  .

| (6) | En indbyrdes tilnærmelse af de nationale foranstaltninger på EU-plan er derfor nødvendig for et velfungerende indre marked og for at sætte en stopper for fragmentering af markedet for tilgængelige varer og tjenesteydelser, skabe stordriftsfordele, lette grænseoverskridende handel
  , fri bevægelighed for produkter og tjenesteydelser samt fri bevægelighed for personer, herunder personer med handicap,
  og hjælpe de erhvervsdrivende med at koncentrere ressourcerne om innovation i stedet for at anvende disse ressourcer på
  at dække udgifter, som opstår på grund af fragmenteret lovgivning
  . |
| --- | --- |

(6)

En indbyrdes tilnærmelse af de nationale foranstaltninger på EU-plan er derfor nødvendig for et velfungerende indre marked og for at sætte en stopper for fragmentering af markedet for tilgængelige varer og tjenesteydelser, skabe stordriftsfordele, lette grænseoverskridende handel
  , fri bevægelighed for produkter og tjenesteydelser samt fri bevægelighed for personer, herunder personer med handicap,
  og hjælpe de erhvervsdrivende med at koncentrere ressourcerne om innovation i stedet for at anvende disse ressourcer på
  at dække udgifter, som opstår på grund af fragmenteret lovgivning
  .

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | I artikel 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastslås det, at Unionen ved udformningen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tilstræber at bekæmpe forskelsbehandling på grund af handicap. Ved artikel 19 i TEUF gives Unionen beføjelser til vedtagelse af retsakter om bekæmpelse af en sådan forskelsbehandling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

I artikel 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastslås det, at Unionen ved udformningen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tilstræber at bekæmpe forskelsbehandling på grund af handicap. Ved artikel 19 i TEUF gives Unionen beføjelser til vedtagelse af retsakter om bekæmpelse af en sådan forskelsbehandling.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der navnlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Direktivet sigter navnlig mod at sikre fuld overholdelse af retten for mennesker med handicap til at nyde godt af foranstaltninger, der skal sikre deres uafhængighed, deres sociale og erhvervsmæssige integration og deres deltagelse i samfundslivet samt fremme anvendelsen af artikel 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der navnlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Direktivet sigter navnlig mod at sikre fuld overholdelse af retten for mennesker med handicap til at nyde godt af foranstaltninger, der skal sikre deres uafhængighed, deres sociale og erhvervsmæssige integration og deres deltagelse i samfundslivet samt fremme anvendelsen af artikel 26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (9) | Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der navnlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Direktivet sigter navnlig mod at sikre fuld overholdelse af retten for mennesker med handicap
  og ældre
  til at nyde godt af foranstaltninger, der skal sikre deres uafhængighed, deres sociale og erhvervsmæssige integration og deres deltagelse i samfundslivet samt fremme anvendelsen af artikel 
  21, 25 og
  26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(9)

Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der navnlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Direktivet sigter navnlig mod at sikre fuld overholdelse af retten for mennesker med handicap
  og ældre
  til at nyde godt af foranstaltninger, der skal sikre deres uafhængighed, deres sociale og erhvervsmæssige integration og deres deltagelse i samfundslivet samt fremme anvendelsen af artikel 
  21, 25 og
  26 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Ændring 250

Forslag til direktiv

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Bedre adgang til produkter og tjenesteydelser vil forbedre livskvaliteten, ikke blot for personer med handicap, men også for personer med andre permanente eller midlertidige funktionelle begrænsninger såsom ældre, gravide og personer, der rejser med bagage. Det er derfor vigtigt, at dette direktiv omfatter både personer med handicap og personer med midlertidige eller permanente funktionelle begrænsninger for at sikre reelle fordele og et uafhængigt liv for en bredere del af samfundet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Bedre adgang til produkter og tjenesteydelser vil forbedre livskvaliteten, ikke blot for personer med handicap, men også for personer med andre permanente eller midlertidige funktionelle begrænsninger såsom ældre, gravide og personer, der rejser med bagage. Det er derfor vigtigt, at dette direktiv omfatter både personer med handicap og personer med midlertidige eller permanente funktionelle begrænsninger for at sikre reelle fordele og et uafhængigt liv for en bredere del af samfundet.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 9 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9b) | Flere kvinder end mænd i Unionen lider af et handicap. Kvinder med handicap er udsat for flere forskellige former for forskelsbehandling, og de står over for betydelige hindringer med hensyn til korrekt udøvelse af deres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder. Disse omfatter fysisk, følelsesmæssig, seksuel, økonomisk og institutionel vold. De omfatter ligeledes forskelsbehandling med hensyn til adgang til uddannelse og beskæftigelse, hvilket kan føre social isolering og psykiske traumer. Kvinder rammes også uforholdsmæssigt hårdt af handicap som plejere af familiemedlemmer med handicap, og de oplever oftere forskelsbehandling på grund af tilknytning end mænd. I lyset af ovenstående er der behov for tiltag, der sikrer, at ligebehandling og positive foranstaltninger og politikker til fordel for kvinder med handicap og mødre til børn med handicap er en grundlæggende menneskeret og en moralsk forpligtelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9b)

Flere kvinder end mænd i Unionen lider af et handicap. Kvinder med handicap er udsat for flere forskellige former for forskelsbehandling, og de står over for betydelige hindringer med hensyn til korrekt udøvelse af deres grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder. Disse omfatter fysisk, følelsesmæssig, seksuel, økonomisk og institutionel vold. De omfatter ligeledes forskelsbehandling med hensyn til adgang til uddannelse og beskæftigelse, hvilket kan føre social isolering og psykiske traumer. Kvinder rammes også uforholdsmæssigt hårdt af handicap som plejere af familiemedlemmer med handicap, og de oplever oftere forskelsbehandling på grund af tilknytning end mænd. I lyset af ovenstående er der behov for tiltag, der sikrer, at ligebehandling og positive foranstaltninger og politikker til fordel for kvinder med handicap og mødre til børn med handicap er en grundlæggende menneskeret og en moralsk forpligtelse.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Det overordnede mål med »strategien for det digitale indre marked« er at opnå bæredygtige økonomiske og sociale fordele på grundlag af et forbundet digitalt indre marked. I Unionen drager forbrugerne endnu ikke fuldt ud fordel af de priser og det udvalg, som det indre marked kan tilbyde, fordi omfanget af grænseoverskridende online transaktioner stadig er meget begrænset. Opsplitningen af markederne begrænser også efterspørgslen efter elektronisk handel på tværs af grænserne. Der er endvidere behov for en samordnet indsats for at sikre, at nyt elektronisk indhold også er fuldt tilgængeligt for handicappede. Det er derfor nødvendigt at harmonisere tilgængelighedskravene i det digitale indre marked og at sikre, at alle Unionens borgere uanset deres kvalifikationer kan udnytte fordelene. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Det overordnede mål med »strategien for det digitale indre marked« er at opnå bæredygtige økonomiske og sociale fordele på grundlag af et forbundet digitalt indre marked. I Unionen drager forbrugerne endnu ikke fuldt ud fordel af de priser og det udvalg, som det indre marked kan tilbyde, fordi omfanget af grænseoverskridende online transaktioner stadig er meget begrænset. Opsplitningen af markederne begrænser også efterspørgslen efter elektronisk handel på tværs af grænserne. Der er endvidere behov for en samordnet indsats for at sikre, at nyt elektronisk indhold også er fuldt tilgængeligt for handicappede. Det er derfor nødvendigt at harmonisere tilgængelighedskravene i det digitale indre marked og at sikre, at alle Unionens borgere uanset deres kvalifikationer kan udnytte fordelene.

| (10) | Det overordnede mål med »strategien for det digitale indre marked« er at opnå bæredygtige økonomiske og sociale fordele på grundlag af et forbundet digitalt indre marked
  , lette handelen og styrke beskæftigelsen i Unionen
  . I Unionen drager forbrugerne endnu ikke fuldt ud fordel af de priser og det udvalg, som det indre marked kan tilbyde, fordi omfanget af grænseoverskridende online transaktioner stadig er meget begrænset. Opsplitningen af markederne begrænser også efterspørgslen efter elektronisk handel på tværs af grænserne. Der er endvidere behov for en samordnet indsats for at sikre, at nyt elektronisk indhold også er fuldt tilgængeligt for handicappede. Det er derfor nødvendigt at harmonisere tilgængelighedskravene i det digitale indre marked og at sikre, at alle Unionens borgere uanset deres kvalifikationer kan udnytte fordelene. |
| --- | --- |

(10)

Det overordnede mål med »strategien for det digitale indre marked« er at opnå bæredygtige økonomiske og sociale fordele på grundlag af et forbundet digitalt indre marked
  , lette handelen og styrke beskæftigelsen i Unionen
  . I Unionen drager forbrugerne endnu ikke fuldt ud fordel af de priser og det udvalg, som det indre marked kan tilbyde, fordi omfanget af grænseoverskridende online transaktioner stadig er meget begrænset. Opsplitningen af markederne begrænser også efterspørgslen efter elektronisk handel på tværs af grænserne. Der er endvidere behov for en samordnet indsats for at sikre, at nyt elektronisk indhold også er fuldt tilgængeligt for handicappede. Det er derfor nødvendigt at harmonisere tilgængelighedskravene i det digitale indre marked og at sikre, at alle Unionens borgere uanset deres kvalifikationer kan udnytte fordelene.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | I artikel 4 i konventionen opfordres de deltagende stater til at iværksætte eller fremme forskning og udvikling af, og fremme tilgængeligheden og anvendelsen af ny teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologi, mobilitetsfremmende hjælpemidler, udstyr og kompenserende teknologier, som er egnet for personer med handicap. I konventionen opfordres der desuden til, at der lægges særlig vægt på prismæssigt overkommelig teknologi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

I artikel 4 i konventionen opfordres de deltagende stater til at iværksætte eller fremme forskning og udvikling af, og fremme tilgængeligheden og anvendelsen af ny teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologi, mobilitetsfremmende hjælpemidler, udstyr og kompenserende teknologier, som er egnet for personer med handicap. I konventionen opfordres der desuden til, at der lægges særlig vægt på prismæssigt overkommelig teknologi.

Ændring 232

Forslag til direktiv

Betragtning 12 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12b) | Inden for jernbanetransportsektoren henviser Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797

   (1a)

  og Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 (PRM-TSI)

   (1b)

  udtrykkeligt til og gennemfører tilgængelighedskravene i artikel 9 i konventionen. Derfor reguleres adgangen for personer med handicap og bevægelseshæmmede inden for jernbanetransportsektoren på grundlag af disse instrumenter. For at sikre sammenhæng mellem på den ene side direktiv (EU) 2016/797 og Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 og på den anden side nærværende direktiv bør en eventuel fremtidig revision af PRM-TSI desuden tage tilgængelighedskravene i den europæiske tilgængelighedslov i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12b)

Inden for jernbanetransportsektoren henviser Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797

   (1a)

  og Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 (PRM-TSI)

   (1b)

  udtrykkeligt til og gennemfører tilgængelighedskravene i artikel 9 i konventionen. Derfor reguleres adgangen for personer med handicap og bevægelseshæmmede inden for jernbanetransportsektoren på grundlag af disse instrumenter. For at sikre sammenhæng mellem på den ene side direktiv (EU) 2016/797 og Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 og på den anden side nærværende direktiv bør en eventuel fremtidig revision af PRM-TSI desuden tage tilgængelighedskravene i den europæiske tilgængelighedslov i betragtning.

Ændring 233

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Konventionens ikrafttræden i medlemsstaternes retsorden medfører et behov for at vedtage supplerende nationale bestemmelser om produkters og tjenesteydelsers tilgængelighed, som uden Unionens tiltag ville øge forskellene mellem de nationale bestemmelser yderligere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Konventionens ikrafttræden i medlemsstaternes retsorden medfører et behov for at vedtage supplerende nationale bestemmelser om produkters og tjenesteydelsers tilgængelighed, som uden Unionens tiltag ville øge forskellene mellem de nationale bestemmelser yderligere.

| (13) | Konventionens ikrafttræden i medlemsstaternes retsorden medfører et behov for at vedtage supplerende nationale bestemmelser om produkters og tjenesteydelsers tilgængelighed
  og om de bebyggede omgivelser, der er knyttet til leveringen af varer og tjenesteydelser
  , som uden Unionens tiltag ville øge forskellene mellem de nationale bestemmelser yderligere. |
| --- | --- |

(13)

Konventionens ikrafttræden i medlemsstaternes retsorden medfører et behov for at vedtage supplerende nationale bestemmelser om produkters og tjenesteydelsers tilgængelighed
  og om de bebyggede omgivelser, der er knyttet til leveringen af varer og tjenesteydelser
  , som uden Unionens tiltag ville øge forskellene mellem de nationale bestemmelser yderligere.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Ud over kravene i dette direktiv bør der gøres en indsats for at gennemføre og håndhæve EU-lovgivning om rettigheder for fly-, tog- og buspassagerer samt passagerer, der rejser ad indre vandveje. Dette bør ske med fokus på intermodale elementer for at fremme uhindret adgang, herunder aspekter vedrørende infrastruktur og køretøjer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Ud over kravene i dette direktiv bør der gøres en indsats for at gennemføre og håndhæve EU-lovgivning om rettigheder for fly-, tog- og buspassagerer samt passagerer, der rejser ad indre vandveje. Dette bør ske med fokus på intermodale elementer for at fremme uhindret adgang, herunder aspekter vedrørende infrastruktur og køretøjer.

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Kommissionen bør tilskynde bymyndighederne til at integrere barrierefri adgang til transporttjenester i deres planer for bæredygtig bytrafik og til regelmæssigt at offentliggøre oversigter over bedste praksis med hensyn til barrierefri adgang til offentlig bytransport og mobilitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Kommissionen bør tilskynde bymyndighederne til at integrere barrierefri adgang til transporttjenester i deres planer for bæredygtig bytrafik og til regelmæssigt at offentliggøre oversigter over bedste praksis med hensyn til barrierefri adgang til offentlig bytransport og mobilitet.

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | »Den
  europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer« (33)

  fastslår
  i overensstemmelse med konventionen, at tilgængelighed er et af de otte indsatsområder, og tager sigte på at
  sikre tilgængeligheden af
  produkter og
  tjenesteydelser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

»Den
  europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer« (33)

  fastslår
  i overensstemmelse med konventionen, at tilgængelighed er et af de otte indsatsområder, og tager sigte på at
  sikre tilgængeligheden af
  produkter og
  tjenesteydelser
  .

| (15) | I Kommissionens meddelelse af 15. november 2010»Den
  europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer«33

  fastslås det
  i overensstemmelse med konventionen, at tilgængelighed, som er
  en grundlæggende forudsætning for deltagelse i samfundslivet,
  er et af de otte indsatsområder og tager sigte på at
  gøre
  produkter og
  tjenesteydelser tilgængelige
  . |
| --- | --- |

(15)

I Kommissionens meddelelse af 15. november 2010»Den
  europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer«33

  fastslås det
  i overensstemmelse med konventionen, at tilgængelighed, som er
  en grundlæggende forudsætning for deltagelse i samfundslivet,
  er et af de otte indsatsområder og tager sigte på at
  gøre
  produkter og
  tjenesteydelser tilgængelige
  .

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Varer og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, er udvalgt ved hjælp af en screening, som er foretaget under forberedelsen af konsekvensanalysen, som udpegede de produkter og tjenesteydelser, som er relevante for personer med
  funktionsnedsættelser, herunder personer med
  handicap
  og ældre
  , og for hvilke medlemsstaterne har vedtaget eller sandsynligvis vil vedtage divergerende nationale tilgængelighedskrav. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Varer og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, er udvalgt ved hjælp af en screening, som er foretaget under forberedelsen af konsekvensanalysen, som udpegede de produkter og tjenesteydelser, som er relevante for personer med
  funktionsnedsættelser, herunder personer med
  handicap
  og ældre
  , og for hvilke medlemsstaterne har vedtaget eller sandsynligvis vil vedtage divergerende nationale tilgængelighedskrav.

| (16) | Varer og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, er udvalgt ved hjælp af en screening, som er foretaget under forberedelsen af konsekvensanalysen, som udpegede de produkter og tjenesteydelser, som er relevante for personer med handicap, og for hvilke medlemsstaterne har vedtaget eller sandsynligvis vil vedtage divergerende nationale tilgængelighedskrav. |
| --- | --- |

(16)

Varer og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, er udvalgt ved hjælp af en screening, som er foretaget under forberedelsen af konsekvensanalysen, som udpegede de produkter og tjenesteydelser, som er relevante for personer med handicap, og for hvilke medlemsstaterne har vedtaget eller sandsynligvis vil vedtage divergerende nationale tilgængelighedskrav.

Ændring 227

Forslag til direktiv

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU

   (1a)

  fastsættes en række forpligtelser for udbydere af audiovisuelle medietjenester. Det er derfor mere hensigtsmæssigt at medtage tilgængelighedskrav i nævnte direktiv.




  For så vidt angår websteder og tjenester, der er baseret på mobile enheder, dækker direktiv 2010/13/EU imidlertid udelukkende audiovisuelt medieindhold. Det er derfor hensigtsmæssigt at medtage opbygningen af websteder og tjenester, som er baseret på mobile enheder, samt alt indhold, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2010/13/EU, i anvendelsesområdet for nærværende direktiv.




  Nærværende direktiv bør omfatte tilgængelighedskrav til udstyr til telefontjenester og websteder. Direktivet bør også omfatte tilgængelighedskrav til telefontjenester, medmindre disse er omfattet af en anden EU-retsakt, der sikrer mindst samme beskyttelsesniveau som dette direktiv. I sidstnævnte tilfælde bør den pågældende EU-retsakt have forrang for dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU

   (1a)

  fastsættes en række forpligtelser for udbydere af audiovisuelle medietjenester. Det er derfor mere hensigtsmæssigt at medtage tilgængelighedskrav i nævnte direktiv.

For så vidt angår websteder og tjenester, der er baseret på mobile enheder, dækker direktiv 2010/13/EU imidlertid udelukkende audiovisuelt medieindhold. Det er derfor hensigtsmæssigt at medtage opbygningen af websteder og tjenester, som er baseret på mobile enheder, samt alt indhold, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2010/13/EU, i anvendelsesområdet for nærværende direktiv.

Nærværende direktiv bør omfatte tilgængelighedskrav til udstyr til telefontjenester og websteder. Direktivet bør også omfatte tilgængelighedskrav til telefontjenester, medmindre disse er omfattet af en anden EU-retsakt, der sikrer mindst samme beskyttelsesniveau som dette direktiv. I sidstnævnte tilfælde bør den pågældende EU-retsakt have forrang for dette direktiv.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Alle produkter og tjenesteydelser
  skal
  opfylde de tilgængelighedskrav, der er
  nævnt
  i artikel 3 og i bilag I, for at være tilgængelige for
  handicappede og ældre
  . Tilgængelighedsforpligtelserne vedrørende e-handel gælder også for online salg af tjenesteydelser i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a)-e), i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Alle produkter og tjenesteydelser
  skal
  opfylde de tilgængelighedskrav, der er
  nævnt
  i artikel 3 og i bilag I, for at være tilgængelige for
  handicappede og ældre
  . Tilgængelighedsforpligtelserne vedrørende e-handel gælder også for online salg af tjenesteydelser i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a)-e), i dette direktiv.

| (17) | Alle produkter og tjenesteydelser
  , der henhører under dette direktivs anvendelsesområde og bringes i omsætning efter anvendelsesdatoen for dette direktiv, bør
  opfylde de tilgængelighedskrav, der er
  fastsat
  i artikel 3 og
  opført
  i bilag I, for at være tilgængelige for
  personer med handicap
  . Tilgængelighedsforpligtelserne vedrørende e-handel gælder også for online salg af tjenesteydelser i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a)-e), i dette direktiv. |
| --- | --- |

(17)

Alle produkter og tjenesteydelser
  , der henhører under dette direktivs anvendelsesområde og bringes i omsætning efter anvendelsesdatoen for dette direktiv, bør
  opfylde de tilgængelighedskrav, der er
  fastsat
  i artikel 3 og
  opført
  i bilag I, for at være tilgængelige for
  personer med handicap
  . Tilgængelighedsforpligtelserne vedrørende e-handel gælder også for online salg af tjenesteydelser i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a)-e), i dette direktiv.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Selv hvis en tjenesteydelse, eller en del af en tjenesteydelse, leveres af en underleverandør, bør det ikke berøre tilgængeligheden af den pågældende tjenesteydelse, og tjenesteyderne bør overholde forpligtelserne i dette direktiv. Tjenesteydere bør også sikre relevant og løbende uddannelse af deres medarbejdere, så de ved, hvordan tilgængelige produkter og tjenesteydelser skal bruges. Denne uddannelse bør omfatte aspekter som levering af oplysninger, rådgivning og markedsføring. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Selv hvis en tjenesteydelse, eller en del af en tjenesteydelse, leveres af en underleverandør, bør det ikke berøre tilgængeligheden af den pågældende tjenesteydelse, og tjenesteyderne bør overholde forpligtelserne i dette direktiv. Tjenesteydere bør også sikre relevant og løbende uddannelse af deres medarbejdere, så de ved, hvordan tilgængelige produkter og tjenesteydelser skal bruges. Denne uddannelse bør omfatte aspekter som levering af oplysninger, rådgivning og markedsføring.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Det er nødvendigt at indføre tilgængelighedskrav på den mindst byrdefulde måde for de erhvervsdrivende og medlemsstaterne, især ved kun at medtage produkter og tjenesteydelser, som er blevet omhyggeligt udvalgt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Det er nødvendigt at indføre tilgængelighedskrav på den mindst byrdefulde måde for de erhvervsdrivende og medlemsstaterne, især ved kun at medtage produkter og tjenesteydelser, som er blevet omhyggeligt udvalgt.

| (18) | Det er
  på den ene side
  nødvendigt at indføre tilgængelighedskrav på den
  mest effektive og
  mindst byrdefulde måde for de erhvervsdrivende og medlemsstaterne, især ved kun at medtage produkter og tjenesteydelser, som er blevet omhyggeligt udvalgt
  , og som bringes i omsætning efter anvendelsesdatoen for dette direktiv. På den anden side er det nødvendigt at muliggøre en effektiv gennemførelse af tilgængelighedskravene i dette direktiv for de erhvervsdrivende, ved at der især tages hensyn til livscyklussen for selvbetjeningsterminaler, billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in. Derudover bør der tages hensyn til SMV'ernes særlige position på det indre marked. Desuden bør mikrovirksomheder på grund af deres størrelse, ressourcer og beskaffenhed ikke være forpligtet til at efterleve de tilgængelighedskrav, der er fastlagt i dette direktiv, eller være forpligtet til at anvende den procedure, der er fastlagt i artikel 12, for at blive fritaget for forpligtelserne i dette direktiv
  . |
| --- | --- |

(18)

Det er
  på den ene side
  nødvendigt at indføre tilgængelighedskrav på den
  mest effektive og
  mindst byrdefulde måde for de erhvervsdrivende og medlemsstaterne, især ved kun at medtage produkter og tjenesteydelser, som er blevet omhyggeligt udvalgt
  , og som bringes i omsætning efter anvendelsesdatoen for dette direktiv. På den anden side er det nødvendigt at muliggøre en effektiv gennemførelse af tilgængelighedskravene i dette direktiv for de erhvervsdrivende, ved at der især tages hensyn til livscyklussen for selvbetjeningsterminaler, billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in. Derudover bør der tages hensyn til SMV'ernes særlige position på det indre marked. Desuden bør mikrovirksomheder på grund af deres størrelse, ressourcer og beskaffenhed ikke være forpligtet til at efterleve de tilgængelighedskrav, der er fastlagt i dette direktiv, eller være forpligtet til at anvende den procedure, der er fastlagt i artikel 12, for at blive fritaget for forpligtelserne i dette direktiv
  .

Ændring 22

Forslag til direktiv

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | For at sikre et mere velfungerende indre marked bør de nationale myndigheder gøre brug af de tilgængelighedskrav, der er fastlagt i dette direktiv, når de anvender de tilgængelighedsrelaterede bestemmelser i de EU-retsakter, der henvises til i dette direktiv. Dette direktiv bør dog ikke ændre på den obligatoriske eller frivillige art af bestemmelserne i de øvrige EU-retsakter. Dette direktiv bør derfor sikre, at når tilgængelighedskravene anvendes i overensstemmelse med disse øvrige retsakter, er disse krav de samme over hele Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

For at sikre et mere velfungerende indre marked bør de nationale myndigheder gøre brug af de tilgængelighedskrav, der er fastlagt i dette direktiv, når de anvender de tilgængelighedsrelaterede bestemmelser i de EU-retsakter, der henvises til i dette direktiv. Dette direktiv bør dog ikke ændre på den obligatoriske eller frivillige art af bestemmelserne i de øvrige EU-retsakter. Dette direktiv bør derfor sikre, at når tilgængelighedskravene anvendes i overensstemmelse med disse øvrige retsakter, er disse krav de samme over hele Unionen.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets
  og Rådets direktiv (34) indeholder tilgængelighedskrav til
  et bestemt sæt af
  offentlige organers websteder.
  Derudover foreslås
  det at
  skabe
  grundlag for en metode til overvågning og indberetning af de relevante websteders overholdelse af de krav, der er
  opført
  i 
  dette
  direktiv. Både tilgængelighedskravene og metoderne til overvågning og indberetning i direktivet
  skal
  anvendes på offentlige organers websteder. Med henblik på navnlig at sikre, at de relevante myndigheder gennemfører samme tilgængelighedskrav uanset den type websted, der reguleres, bør tilgængelighedskravene i dette direktiv tilpasses kravene i 
  det foreslåede
  direktiv
  om tilgængeligheden af offentlige organers websteder
  . E-handelsaktiviteter via den offentlige sektors websteder, der ikke er omfattet af nævnte direktiv, er omfattet af dette
  forslag
  for at sikre, at online salg af produkter og tjenesteydelser er tilgængeligt for handicappede og ældre, uanset om der er tale om offentligt eller privat salg. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets
  og Rådets direktiv (34) indeholder tilgængelighedskrav til
  et bestemt sæt af
  offentlige organers websteder.
  Derudover foreslås
  det at
  skabe
  grundlag for en metode til overvågning og indberetning af de relevante websteders overholdelse af de krav, der er
  opført
  i 
  dette
  direktiv. Både tilgængelighedskravene og metoderne til overvågning og indberetning i direktivet
  skal
  anvendes på offentlige organers websteder. Med henblik på navnlig at sikre, at de relevante myndigheder gennemfører samme tilgængelighedskrav uanset den type websted, der reguleres, bør tilgængelighedskravene i dette direktiv tilpasses kravene i 
  det foreslåede
  direktiv
  om tilgængeligheden af offentlige organers websteder
  . E-handelsaktiviteter via den offentlige sektors websteder, der ikke er omfattet af nævnte direktiv, er omfattet af dette
  forslag
  for at sikre, at online salg af produkter og tjenesteydelser er tilgængeligt for handicappede og ældre, uanset om der er tale om offentligt eller privat salg.

| (21) | Europa-Parlamentets
  og Rådets direktiv
  (EU) 2016/2102

   (34) indeholder tilgængelighedskrav til offentlige organers websteder
  og mobilapplikationer
  .
  Direktivet indeholder dog også en liste over undtagelser, da det indebærer en uforholdsmæssig stor byrde at gøre visse websteder og mobilapplikationer og visse former for indhold på websteder og mobilapplikationer fuldt tilgængelige. Derudover opstilles
  grundlag for en metode til overvågning og indberetning af de relevante websteders
  og mobilapplikationers
  overholdelse af de krav, der er
  fastsat
  i 
  nævnte
  direktiv. Både tilgængelighedskravene og metoderne til overvågning og indberetning i direktivet anvendes på offentlige organers websteder
  og mobilapplikationer
  . Med henblik på navnlig at sikre, at de relevante myndigheder gennemfører samme tilgængelighedskrav uanset den type websted
  og mobilapplikation
  , der reguleres, bør tilgængelighedskravene i dette direktiv tilpasses kravene i direktiv
  (EU) 2016/2102
  . E-handelsaktiviteter via den offentlige sektors websteder
  og mobilapplikationer
  , der ikke er omfattet af nævnte direktiv, er omfattet af dette
  direktiv
  for at sikre, at online salg af produkter og tjenesteydelser er tilgængeligt for handicappede og ældre, uanset om der er tale om offentligt eller privat salg. |
| --- | --- |

(21)

Europa-Parlamentets
  og Rådets direktiv
  (EU) 2016/2102

   (34) indeholder tilgængelighedskrav til offentlige organers websteder
  og mobilapplikationer
  .
  Direktivet indeholder dog også en liste over undtagelser, da det indebærer en uforholdsmæssig stor byrde at gøre visse websteder og mobilapplikationer og visse former for indhold på websteder og mobilapplikationer fuldt tilgængelige. Derudover opstilles
  grundlag for en metode til overvågning og indberetning af de relevante websteders
  og mobilapplikationers
  overholdelse af de krav, der er
  fastsat
  i 
  nævnte
  direktiv. Både tilgængelighedskravene og metoderne til overvågning og indberetning i direktivet anvendes på offentlige organers websteder
  og mobilapplikationer
  . Med henblik på navnlig at sikre, at de relevante myndigheder gennemfører samme tilgængelighedskrav uanset den type websted
  og mobilapplikation
  , der reguleres, bør tilgængelighedskravene i dette direktiv tilpasses kravene i direktiv
  (EU) 2016/2102
  . E-handelsaktiviteter via den offentlige sektors websteder
  og mobilapplikationer
  , der ikke er omfattet af nævnte direktiv, er omfattet af dette
  direktiv
  for at sikre, at online salg af produkter og tjenesteydelser er tilgængeligt for handicappede og ældre, uanset om der er tale om offentligt eller privat salg.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Visse elementer af tilgængelighedskravene i dette direktiv, navnlig de i bilag I opførte krav vedrørende fremlæggelse af oplysninger, er allerede omfattet af eksisterende EU-retsakter på transportområdet. Disse retsakter omfatter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007

   (1a)

  og Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014

   (1b)

  og Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011

   (1c)

  om jernbanetransport, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 181/2011

   (1d)

  om bustransport og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1177/2010

   (1e)

  om maritim transport. Med henblik på at sikre reguleringsmæssig konsekvens og forudsigelighed for de erhvervsdrivende, der er omfattet af disse retsakter, bør de relevante krav i dette direktiv anses for at have været opfyldt i det omfang, de relevante dele af retsakterne overholdes. Men i de tilfælde, hvor tilgængelighedskravene ikke er dækket af disse retsakter, f.eks. kravet om at gøre luftfartsselskabers websteder tilgængelige, bør dette direktiv finde anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Visse elementer af tilgængelighedskravene i dette direktiv, navnlig de i bilag I opførte krav vedrørende fremlæggelse af oplysninger, er allerede omfattet af eksisterende EU-retsakter på transportområdet. Disse retsakter omfatter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007

   (1a)

  og Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014

   (1b)

  og Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011

   (1c)

  om jernbanetransport, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 181/2011

   (1d)

  om bustransport og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1177/2010

   (1e)

  om maritim transport. Med henblik på at sikre reguleringsmæssig konsekvens og forudsigelighed for de erhvervsdrivende, der er omfattet af disse retsakter, bør de relevante krav i dette direktiv anses for at have været opfyldt i det omfang, de relevante dele af retsakterne overholdes. Men i de tilfælde, hvor tilgængelighedskravene ikke er dækket af disse retsakter, f.eks. kravet om at gøre luftfartsselskabers websteder tilgængelige, bør dette direktiv finde anvendelse.

Ændring 25

Forslag til direktiv

Betragtning 22 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22b) | Dette direktiv har til formål at supplere den nugældende sektorspecifikke EU-lovgivning ved at omfatte de aspekter, der endnu ikke er omfattet af denne lovgivning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22b)

Dette direktiv har til formål at supplere den nugældende sektorspecifikke EU-lovgivning ved at omfatte de aspekter, der endnu ikke er omfattet af denne lovgivning.

Ændring 26

Forslag til direktiv

Betragtning 22 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22c) | Fastsættelsen af anvendelsesområdet for dette direktiv for så vidt angår fly-, bus-, tog- og søtransport af passagerer bør baseres på den nugældende sektorspecifikke lovgivning vedrørende passagerrettigheder. I det omfang dette direktiv ikke finder anvendelse på visse typer transporttjenester, bør medlemsstaterne kunne tilskynde tjenesteydere til at anvende de relevante tilgængelighedskrav som fastsat i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22c)

Fastsættelsen af anvendelsesområdet for dette direktiv for så vidt angår fly-, bus-, tog- og søtransport af passagerer bør baseres på den nugældende sektorspecifikke lovgivning vedrørende passagerrettigheder. I det omfang dette direktiv ikke finder anvendelse på visse typer transporttjenester, bør medlemsstaterne kunne tilskynde tjenesteydere til at anvende de relevante tilgængelighedskrav som fastsat i dette direktiv.

Ændring 223 + 228

Forslag til direktiv

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | I nogle situationer
  vil fælles tilgængelighedskrav til
  bebyggede
  omgivelser lette den frie bevægelighed for
  relaterede tjenesteydelser
  og for personer med handicap.
  Derfor bør dette direktiv
  gøre det muligt for medlemsstaterne
  at medtage bebyggede omgivelser, der anvendes til levering af de tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv, og således sikre overholdelse af tilgængelighedskravene i bilag X. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

I nogle situationer
  vil fælles tilgængelighedskrav til
  bebyggede
  omgivelser lette den frie bevægelighed for
  relaterede tjenesteydelser
  og for personer med handicap.
  Derfor bør dette direktiv
  gøre det muligt for medlemsstaterne
  at medtage bebyggede omgivelser, der anvendes til levering af de tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv, og således sikre overholdelse af tilgængelighedskravene i bilag X.

| (23) | I nogle situationer
  er
  bebyggede
  omgivelsers tilgængelighed en forudsætning for, at personer med handicap kan rent faktisk kan anvende
  relaterede tjenesteydelser. Derfor bør
  medlemsstaterne i medfør af
  dette direktiv v
  ære forpligtede til
  at medtage bygninger og anlæg, der anvendes til levering af de tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv, og således sikre overholdelse af tilgængelighedskravene i bilag X.


  Tilgængelighedskravene bør imidlertid kun finde anvendelse, når der anlægges ny infrastruktur eller foretages betydelige renoveringer. |
| --- | --- |

(23)

I nogle situationer
  er
  bebyggede
  omgivelsers tilgængelighed en forudsætning for, at personer med handicap kan rent faktisk kan anvende
  relaterede tjenesteydelser. Derfor bør
  medlemsstaterne i medfør af
  dette direktiv v
  ære forpligtede til
  at medtage bygninger og anlæg, der anvendes til levering af de tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv, og således sikre overholdelse af tilgængelighedskravene i bilag X.

Tilgængelighedskravene bør imidlertid kun finde anvendelse, når der anlægges ny infrastruktur eller foretages betydelige renoveringer.

Ændring 28

Forslag til direktiv

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | Det er ikke nødvendigt for nærværende direktiv at ændre eksisterende EU-retsakter, som indeholder muligheden for frivillige tilgængelighedskrav. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

Det er ikke nødvendigt for nærværende direktiv at ændre eksisterende EU-retsakter, som indeholder muligheden for frivillige tilgængelighedskrav.

Ændring 29

Forslag til direktiv

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Det er nødvendigt at bestemme, at i EU-retsakter, som fastsætter forpligtelser vedrørende tilgængelighed uden tilgængelighedskrav eller specifikationer, vil tilgængelighed blive defineret ved henvisning til tilgængelighedskravene i dette direktiv.
  Dette er tilfældet i
  Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2014/23/EU (35), Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2014/24/EU (36) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (37), som kræver, at de tekniske specifikationer og de tekniske eller funktionelle krav til de koncessioner og bygge- og anlægsarbejder, som henhører under deres anvendelsesområde, tager hensyn til kriterier vedrørende »design for alle« eller adgangsmuligheder for personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Det er nødvendigt at bestemme, at i EU-retsakter, som fastsætter forpligtelser vedrørende tilgængelighed uden tilgængelighedskrav eller specifikationer, vil tilgængelighed blive defineret ved henvisning til tilgængelighedskravene i dette direktiv.
  Dette er tilfældet i
  Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2014/23/EU (35), Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2014/24/EU (36) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (37), som kræver, at de tekniske specifikationer og de tekniske eller funktionelle krav til de koncessioner og bygge- og anlægsarbejder, som henhører under deres anvendelsesområde, tager hensyn til kriterier vedrørende »design for alle« eller adgangsmuligheder for personer med handicap.

| (24) | Det er nødvendigt at bestemme, at i EU-retsakter, som fastsætter forpligtelser vedrørende tilgængelighed uden tilgængelighedskrav eller specifikationer, vil tilgængelighed blive defineret ved henvisning til tilgængelighedskravene i dette direktiv.
  Disse retsakter omfatter
  Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2014/23/EU (35), Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2014/24/EU (36) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (37), som kræver, at de tekniske specifikationer og de tekniske eller funktionelle krav til de koncessioner og bygge- og anlægsarbejder, som henhører under deres anvendelsesområde, tager hensyn til kriterier vedrørende »design for alle« eller adgangsmuligheder for personer med handicap. |
| --- | --- |

(24)

Det er nødvendigt at bestemme, at i EU-retsakter, som fastsætter forpligtelser vedrørende tilgængelighed uden tilgængelighedskrav eller specifikationer, vil tilgængelighed blive defineret ved henvisning til tilgængelighedskravene i dette direktiv.
  Disse retsakter omfatter
  Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2014/23/EU (35), Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2014/24/EU (36) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (37), som kræver, at de tekniske specifikationer og de tekniske eller funktionelle krav til de koncessioner og bygge- og anlægsarbejder, som henhører under deres anvendelsesområde, tager hensyn til kriterier vedrørende »design for alle« eller adgangsmuligheder for personer med handicap.

Ændring 30

Forslag til direktiv

Betragtning 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (24a) | Forpligtelsen til at sikre tilgængelighed i transportinfrastrukturen i det transeuropæiske transportnet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013

   (1a)

  . De tilgængelighedskrav, der er fastsat i dette direktiv, bør også gælde for visse elementer af transportinfrastrukturen, som er reguleret ved nævnte forordning, i det omfang det vedrører produkter og tjenesteydelser omfattet af dette direktiv, og at infrastrukturen og de bygninger og anlæg, der knyttet til disse tjenesteydelser, er beregnet til passagerafbenyttelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24a)

Forpligtelsen til at sikre tilgængelighed i transportinfrastrukturen i det transeuropæiske transportnet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013

   (1a)

  . De tilgængelighedskrav, der er fastsat i dette direktiv, bør også gælde for visse elementer af transportinfrastrukturen, som er reguleret ved nævnte forordning, i det omfang det vedrører produkter og tjenesteydelser omfattet af dette direktiv, og at infrastrukturen og de bygninger og anlæg, der knyttet til disse tjenesteydelser, er beregnet til passagerafbenyttelse.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Betragtning 24 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (24b) | Det er dog ikke hensigtsmæssigt, at dette direktiv ændrer den obligatoriske eller frivillige karakter af bestemmelserne Unionens øvrige retsakter såsom artikel 67 i direktiv 2014/24/EU om kriterier for tildeling af kontrakter, som ordregivende myndigheder kan bruge til at udpege det økonomisk mest fordelagtige tilbud. Eventuelle sociale aspekter kan medtages, hvis de menes at have tilknytning til det pågældende udbuds genstand. Dette direktiv bør således sikre, at når tilgængelighedskravene anvendes i overensstemmelse med disse øvrige EU-retsakter, er disse krav de samme over hele Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24b)

Det er dog ikke hensigtsmæssigt, at dette direktiv ændrer den obligatoriske eller frivillige karakter af bestemmelserne Unionens øvrige retsakter såsom artikel 67 i direktiv 2014/24/EU om kriterier for tildeling af kontrakter, som ordregivende myndigheder kan bruge til at udpege det økonomisk mest fordelagtige tilbud. Eventuelle sociale aspekter kan medtages, hvis de menes at have tilknytning til det pågældende udbuds genstand. Dette direktiv bør således sikre, at når tilgængelighedskravene anvendes i overensstemmelse med disse øvrige EU-retsakter, er disse krav de samme over hele Unionen.

Ændring 32

Forslag til direktiv

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Tilgængelighed bør opnås ved at fjerne og forebygge barrierer, helst gennem et universelt design eller en »design for alle« -tilgang. Tilgængelighed bør ikke udelukke tilpasning i rimeligt omfang, når det kræves i den nationale ret eller EU-retten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Tilgængelighed bør opnås ved at fjerne og forebygge barrierer, helst gennem et universelt design eller en »design for alle« -tilgang. Tilgængelighed bør ikke udelukke tilpasning i rimeligt omfang, når det kræves i den nationale ret eller EU-retten.

| (25) | Tilgængelighed bør opnås ved at fjerne og forebygge barrierer, helst gennem et universelt design eller en »design for alle« -tilgang.
  I henhold til konventionen indebærer denne tilgang »udformning af produkter, omgivelser, ordninger og tilbud, således at de i videst muligt omfang kan anvendes af alle personer uden behov for tilpasning eller særlig udformning«. Begrebet »universelt design« udelukker i tråd med konventionen ikke hjælpemidler til særlige grupper af personer, herunder personer med handicap, når der er behov derfor.
  Tilgængelighed bør ikke udelukke tilpasning i rimeligt omfang, når det kræves i den nationale ret eller EU-retten. |
| --- | --- |

(25)

Tilgængelighed bør opnås ved at fjerne og forebygge barrierer, helst gennem et universelt design eller en »design for alle« -tilgang.
  I henhold til konventionen indebærer denne tilgang »udformning af produkter, omgivelser, ordninger og tilbud, således at de i videst muligt omfang kan anvendes af alle personer uden behov for tilpasning eller særlig udformning«. Begrebet »universelt design« udelukker i tråd med konventionen ikke hjælpemidler til særlige grupper af personer, herunder personer med handicap, når der er behov derfor.
  Tilgængelighed bør ikke udelukke tilpasning i rimeligt omfang, når det kræves i den nationale ret eller EU-retten.

Ændring 33

Forslag til direktiv

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | Den omstændighed, at et produkt eller en tjenesteydelse henhører under dette direktivs anvendelsesområde, medfører ikke, at dette produkt eller denne tjenesteydelse automatisk er omfattet af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 93/42/EØF

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

Den omstændighed, at et produkt eller en tjenesteydelse henhører under dette direktivs anvendelsesområde, medfører ikke, at dette produkt eller denne tjenesteydelse automatisk er omfattet af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 93/42/EØF

   (1a)

  .

Ændring 34

Forslag til direktiv

Betragtning 25 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25b) | Ved indkredsningen og klassificeringen af de behov, som personer med handicap har, og som produktet eller tjenesteydelsen er bestemt til at opfylde, bør princippet om universelt design fortolkes i overensstemmelse med den generelle bemærkning nr. 2 (2014) fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap til konventionens artikel 9. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25b)

Ved indkredsningen og klassificeringen af de behov, som personer med handicap har, og som produktet eller tjenesteydelsen er bestemt til at opfylde, bør princippet om universelt design fortolkes i overensstemmelse med den generelle bemærkning nr. 2 (2014) fra FN's komité for rettigheder for personer med handicap til konventionens artikel 9.

Ændring 35

Forslag til direktiv

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Dette direktiv bør baseres på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF (38), da det vedrører produkter, der allerede er omfattet af andre EU-retsakter og således sikrer konsekvens i EU-lovgivningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Dette direktiv bør baseres på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF (38), da det vedrører produkter, der allerede er omfattet af andre EU-retsakter og således sikrer konsekvens i EU-lovgivningen.

| (27) | Dette direktiv bør baseres på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF (38), da det vedrører produkter, der allerede er omfattet af andre EU-retsakter og således sikrer konsekvens i EU-lovgivningen.
  De sikkerhedsrelaterede bestemmelser i denne afgørelse, f.eks. vedrørende tilbagekaldelser, bør imidlertid ikke indgå i dette direktiv, eftersom et ikke-tilgængeligt produkt ikke er et farligt produkt. |
| --- | --- |

(27)

Dette direktiv bør baseres på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF (38), da det vedrører produkter, der allerede er omfattet af andre EU-retsakter og således sikrer konsekvens i EU-lovgivningen.
  De sikkerhedsrelaterede bestemmelser i denne afgørelse, f.eks. vedrørende tilbagekaldelser, bør imidlertid ikke indgå i dette direktiv, eftersom et ikke-tilgængeligt produkt ikke er et farligt produkt.

Ændring 36

Forslag til direktiv

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Alle erhvervsdrivende, der indgår i forsynings- og distributionskæden, bør sikre, at de kun gør sådanne produkter tilgængelige på markedet, som er i overensstemmelse med direktivets tilgængelighedskrav. Det er nødvendigt at fastlægge en klar og forholdsmæssig fordeling af forpligtelserne svarende til hver enkelt erhvervsdrivendes rolle i forsynings- og distributionsprocessen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Alle erhvervsdrivende, der indgår i forsynings- og distributionskæden, bør sikre, at de kun gør sådanne produkter tilgængelige på markedet, som er i overensstemmelse med direktivets tilgængelighedskrav. Det er nødvendigt at fastlægge en klar og forholdsmæssig fordeling af forpligtelserne svarende til hver enkelt erhvervsdrivendes rolle i forsynings- og distributionsprocessen.

| (28) | Alle erhvervsdrivende, der
  er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde og
  indgår i forsynings- og distributionskæden, bør sikre, at de kun gør sådanne produkter tilgængelige på markedet, som er i overensstemmelse med direktivets tilgængelighedskrav. Det er nødvendigt at fastlægge en klar og forholdsmæssig fordeling af forpligtelserne svarende til hver enkelt erhvervsdrivendes rolle i forsynings- og distributionsprocessen. |
| --- | --- |

(28)

Alle erhvervsdrivende, der
  er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde og
  indgår i forsynings- og distributionskæden, bør sikre, at de kun gør sådanne produkter tilgængelige på markedet, som er i overensstemmelse med direktivets tilgængelighedskrav. Det er nødvendigt at fastlægge en klar og forholdsmæssig fordeling af forpligtelserne svarende til hver enkelt erhvervsdrivendes rolle i forsynings- og distributionsprocessen.

Ændring 37

Forslag til direktiv

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | De erhvervsdrivende bør være ansvarlige for at sikre produkters og tjenesteydelsers overensstemmelse i forhold til deres rolle i forsyningskæden, således at der
  sikres et højt niveau for beskyttelse af
  tilgængelighed og fair konkurrencebetingelser på EU-markedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

De erhvervsdrivende bør være ansvarlige for at sikre produkters og tjenesteydelsers overensstemmelse i forhold til deres rolle i forsyningskæden, således at der
  sikres et højt niveau for beskyttelse af
  tilgængelighed og fair konkurrencebetingelser på EU-markedet.

| (29) | De erhvervsdrivende bør være ansvarlige for at sikre produkters og tjenesteydelsers overensstemmelse i forhold til deres rolle i forsyningskæden, således at der
  opnås bedre
  tilgængelighed og fair konkurrencebetingelser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(29)

De erhvervsdrivende bør være ansvarlige for at sikre produkters og tjenesteydelsers overensstemmelse i forhold til deres rolle i forsyningskæden, således at der
  opnås bedre
  tilgængelighed og fair konkurrencebetingelser på EU-markedet.

Ændring 38

Forslag til direktiv

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Fabrikanten er med sin detaljerede viden om konstruktions- og fremstillingsprocessen den, der bedst kan stå for den fuldstændige
  overensstemmelsesvurderingsprocedure
  .
  De med overensstemmelsesvurderingen forbundne forpligtelser påhviler
  fabrikanten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Fabrikanten er med sin detaljerede viden om konstruktions- og fremstillingsprocessen den, der bedst kan stå for den fuldstændige
  overensstemmelsesvurderingsprocedure
  .
  De med overensstemmelsesvurderingen forbundne forpligtelser påhviler
  fabrikanten.

| (30) | Fabrikanten er med sin detaljerede viden om konstruktions- og fremstillingsprocessen den, der bedst kan stå for den fuldstændige
  overensstemmelsesvurdering
  .
  Ansvaret for denne overensstemmelsesvurdering bør dog ikke udelukkende påhvile
  fabrikanten.
  En styrket markedsovervågningsmyndighed ville kunne spille en afgørende rolle i vurderingsproceduren. |
| --- | --- |

(30)

Fabrikanten er med sin detaljerede viden om konstruktions- og fremstillingsprocessen den, der bedst kan stå for den fuldstændige
  overensstemmelsesvurdering
  .
  Ansvaret for denne overensstemmelsesvurdering bør dog ikke udelukkende påhvile
  fabrikanten.
  En styrket markedsovervågningsmyndighed ville kunne spille en afgørende rolle i vurderingsproceduren.

Ændring 39

Forslag til direktiv

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | Importører bør sikre, at produkter fra tredjelande, der kommer ind på EU-markedet, overholder tilgængelighedskravene i dette direktiv,
  og navnlig at fabrikanterne har underkastet
  produkterne hensigtsmæssige overensstemmelsesvurderingsprocedurer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

Importører bør sikre, at produkter fra tredjelande, der kommer ind på EU-markedet, overholder tilgængelighedskravene i dette direktiv,
  og navnlig at fabrikanterne har underkastet
  produkterne hensigtsmæssige overensstemmelsesvurderingsprocedurer.

| (32) | Importører bør sikre, at produkter fra tredjelande, der kommer ind på EU-markedet, overholder tilgængelighedskravene i dette direktiv,
  idet alle nødvendige informationer stilles til rådighed for den kompetente markedsovervågningsmyndighed med henblik på at underkaste
  produkterne hensigtsmæssige overensstemmelsesvurderingsprocedurer. |
| --- | --- |

(32)

Importører bør sikre, at produkter fra tredjelande, der kommer ind på EU-markedet, overholder tilgængelighedskravene i dette direktiv,
  idet alle nødvendige informationer stilles til rådighed for den kompetente markedsovervågningsmyndighed med henblik på at underkaste
  produkterne hensigtsmæssige overensstemmelsesvurderingsprocedurer.

Ændring 40

Forslag til direktiv

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | Af hensyn til proportionaliteten bør tilgængelighedskrav kun finde anvendelse i det omfang, de ikke medfører en uforholdsmæssig stor byrde for den pågældende erhvervsdrivende, eller kræver en ændring af de pågældende produkter og tjenester, som vil medføre en grundlæggende ændring i overensstemmelse med de anførte kriterier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

Af hensyn til proportionaliteten bør tilgængelighedskrav kun finde anvendelse i det omfang, de ikke medfører en uforholdsmæssig stor byrde for den pågældende erhvervsdrivende, eller kræver en ændring af de pågældende produkter og tjenester, som vil medføre en grundlæggende ændring i overensstemmelse med de anførte kriterier.

| (36) | Af hensyn til proportionaliteten bør tilgængelighedskrav ikke medføre en uforholdsmæssig stor byrde for den pågældende erhvervsdrivende eller kræve en ændring af de pågældende produkter og tjenester, som vil medføre en grundlæggende ændring i overensstemmelse med de anførte kriterier.
  Ikke desto mindre er det nødvendigt at indføre kontrolmekanismer med henblik på at verificere, at en undtagelse fra anvendelsen af tilgængelighedskravene er berettiget. |
| --- | --- |

(36)

Af hensyn til proportionaliteten bør tilgængelighedskrav ikke medføre en uforholdsmæssig stor byrde for den pågældende erhvervsdrivende eller kræve en ændring af de pågældende produkter og tjenester, som vil medføre en grundlæggende ændring i overensstemmelse med de anførte kriterier.
  Ikke desto mindre er det nødvendigt at indføre kontrolmekanismer med henblik på at verificere, at en undtagelse fra anvendelsen af tilgængelighedskravene er berettiget.

Ændring 41

Forslag til direktiv

Betragtning 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36a) | Når det vurderes, om overholdelse af tilgængelighedskravene medfører en uforholdsmæssig stor byrde for den erhvervsdrivende, bør der tages hensyn til virksomhedens størrelse, ressourcer og beskaffenhed samt de anslåede omkostninger og fordele ved overholdelse i forhold til den anslåede fordel for personer med handicap. Der bør i denne cost-benefit-analyse bl.a. tages hensyn til, hvor ofte og hvor længe det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse anvendes, herunder det anslåede antal personer med handicap, som anvender det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse, og livscyklussen for den infrastruktur og de produkter, der anvendes til levering af tjenesteydelsen, samt om der findes gratis alternativer, herunder fra personbefordringsvirksomheder. Kun berettigede grunde bør tages i betragtning, når det vurderes, om overholdelse af tilgængelighedskravene medfører en uforholdsmæssig stor byrde. Manglende prioritering, tid eller viden betragtes ikke som berettigede grunde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36a)

Når det vurderes, om overholdelse af tilgængelighedskravene medfører en uforholdsmæssig stor byrde for den erhvervsdrivende, bør der tages hensyn til virksomhedens størrelse, ressourcer og beskaffenhed samt de anslåede omkostninger og fordele ved overholdelse i forhold til den anslåede fordel for personer med handicap. Der bør i denne cost-benefit-analyse bl.a. tages hensyn til, hvor ofte og hvor længe det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse anvendes, herunder det anslåede antal personer med handicap, som anvender det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse, og livscyklussen for den infrastruktur og de produkter, der anvendes til levering af tjenesteydelsen, samt om der findes gratis alternativer, herunder fra personbefordringsvirksomheder. Kun berettigede grunde bør tages i betragtning, når det vurderes, om overholdelse af tilgængelighedskravene medfører en uforholdsmæssig stor byrde. Manglende prioritering, tid eller viden betragtes ikke som berettigede grunde.

Ændring 42

Forslag til direktiv

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | Med henblik på at gøre det lettere at vurdere overensstemmelsen med gældende
  krav
  er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en formodning om overensstemmelse for produkter og tjenesteydelser, som er i overensstemmelse med frivillige harmoniserede standarder, der er vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (39), når der skal fastsættes detaljerede tekniske specifikationer. Kommissionen har allerede udstedt en række standardiseringsanmodninger vedrørende tilgængelighed til de europæiske standardiseringsorganisationer, som ville være relevante ved udarbejdelsen af harmoniserede standarder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

Med henblik på at gøre det lettere at vurdere overensstemmelsen med gældende
  krav
  er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en formodning om overensstemmelse for produkter og tjenesteydelser, som er i overensstemmelse med frivillige harmoniserede standarder, der er vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (39), når der skal fastsættes detaljerede tekniske specifikationer. Kommissionen har allerede udstedt en række standardiseringsanmodninger vedrørende tilgængelighed til de europæiske standardiseringsorganisationer, som ville være relevante ved udarbejdelsen af harmoniserede standarder.

| (39) | Med henblik på at gøre det lettere at vurdere overensstemmelsen med gældende
  tilgængelighedskrav
  er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en formodning om overensstemmelse for produkter og tjenesteydelser, som er i overensstemmelse med frivillige harmoniserede standarder, der er vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (39), når der skal fastsættes detaljerede tekniske specifikationer. Kommissionen har allerede udstedt en række standardiseringsanmodninger vedrørende tilgængelighed til de europæiske standardiseringsorganisationer, som ville være relevante ved udarbejdelsen af harmoniserede standarder. |
| --- | --- |

(39)

Med henblik på at gøre det lettere at vurdere overensstemmelsen med gældende
  tilgængelighedskrav
  er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en formodning om overensstemmelse for produkter og tjenesteydelser, som er i overensstemmelse med frivillige harmoniserede standarder, der er vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (39), når der skal fastsættes detaljerede tekniske specifikationer. Kommissionen har allerede udstedt en række standardiseringsanmodninger vedrørende tilgængelighed til de europæiske standardiseringsorganisationer, som ville være relevante ved udarbejdelsen af harmoniserede standarder.

Ændring 43

Forslag til direktiv

Betragtning 39 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (39a) | Forordning (EU) nr. 1025/2012 fastsætter en procedure for formel indsigelse mod harmoniserede standarder, der anses for ikke at opfylde kravene i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39a)

Forordning (EU) nr. 1025/2012 fastsætter en procedure for formel indsigelse mod harmoniserede standarder, der anses for ikke at opfylde kravene i dette direktiv.

Ændring 44

Forslag til direktiv

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Hvor der ikke findes
  harmoniserede standarder, og
  hvis sådanne er nødvendige med markedsharmonisering for øje, bør
  Kommissionen kunne vedtage
  gennemførelsesretsakter
  , der
  fastlægger fælles
  tekniske specifikationer for
  de i dette direktiv fastsatte tilgængelighedskrav
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Hvor der ikke findes
  harmoniserede standarder, og
  hvis sådanne er nødvendige med markedsharmonisering for øje, bør
  Kommissionen kunne vedtage
  gennemførelsesretsakter
  , der
  fastlægger fælles
  tekniske specifikationer for
  de i dette direktiv fastsatte tilgængelighedskrav
  .

| (40) | Europæiske standarder bør være markedsbaserede, tage hensyn til offentlighedens interesse samt de politiske målsætninger, som klart er fastslået i Kommissionens anmodning til en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om udkast til
  harmoniserede standarder, og
  være konsensusbaserede. Anvendelse af tekniske specifikationer bør derfor kun være en sidste udvej. Kommissionen bør kunne vedtage tekniske specifikationer, f.eks. når standardiseringsprocessen er blokeret på grund af manglende enighed mellem interessenterne, som kan skabe unødige forsinkelser i indførelsen af et krav, der uden vedtagelse af en passende standard ville være umulig at gennemføre, f.eks. interoperabilitet. Kommissionen bør afsætte tilstrækkelig tid mellem vedtagelsen af en anmodning til en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om udkast til harmoniserede standarder og vedtagelsen af tekniske specifikationer vedrørende det samme tilgængelighedskrav. Kommissionen bør ikke kunne vedtage tekniske specifikationer, hvis den ikke tidligere har forsøgt at få tilgængelighedskravene omfattet af det europæiske standardiseringssystem. Kommissionen bør ikke anvende proceduren for vedtagelse af tekniske specifikationer til at omgå det europæiske standardiseringssystem. |
| --- | --- |

(40)

Europæiske standarder bør være markedsbaserede, tage hensyn til offentlighedens interesse samt de politiske målsætninger, som klart er fastslået i Kommissionens anmodning til en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om udkast til
  harmoniserede standarder, og
  være konsensusbaserede. Anvendelse af tekniske specifikationer bør derfor kun være en sidste udvej. Kommissionen bør kunne vedtage tekniske specifikationer, f.eks. når standardiseringsprocessen er blokeret på grund af manglende enighed mellem interessenterne, som kan skabe unødige forsinkelser i indførelsen af et krav, der uden vedtagelse af en passende standard ville være umulig at gennemføre, f.eks. interoperabilitet. Kommissionen bør afsætte tilstrækkelig tid mellem vedtagelsen af en anmodning til en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om udkast til harmoniserede standarder og vedtagelsen af tekniske specifikationer vedrørende det samme tilgængelighedskrav. Kommissionen bør ikke kunne vedtage tekniske specifikationer, hvis den ikke tidligere har forsøgt at få tilgængelighedskravene omfattet af det europæiske standardiseringssystem. Kommissionen bør ikke anvende proceduren for vedtagelse af tekniske specifikationer til at omgå det europæiske standardiseringssystem.

Ændring 45

Forslag til direktiv

Betragtning 40 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (40a) | Med henblik på at fastsætte harmoniserede standarder og tekniske specifikationer, der overholder tilgængelighedskravene i dette direktiv for produkter og tjenesteydelser så effektivt som muligt, bør Kommissionen, hvor det er praktisk gennemførligt, inddrage de europæiske paraplyorganisationer, der repræsenterer personer med handicap, og alle andre relevante interesserede parter i beslutningsprocessen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40a)

Med henblik på at fastsætte harmoniserede standarder og tekniske specifikationer, der overholder tilgængelighedskravene i dette direktiv for produkter og tjenesteydelser så effektivt som muligt, bør Kommissionen, hvor det er praktisk gennemførligt, inddrage de europæiske paraplyorganisationer, der repræsenterer personer med handicap, og alle andre relevante interesserede parter i beslutningsprocessen.

Ændring 46

Forslag til direktiv

Betragtning 42 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (42a) | Ved udførelsen af markedsovervågning af produkter bør markedsovervågningsmyndighederne gennemgå vurderingen i samarbejde med personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer disse og deres interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42a)

Ved udførelsen af markedsovervågning af produkter bør markedsovervågningsmyndighederne gennemgå vurderingen i samarbejde med personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer disse og deres interesser.

Ændring 47

Forslag til direktiv

Betragtning 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (44) | CE-mærkningen er et udtryk for produktets overensstemmelse med tilgængelighedskravene i dette direktiv og det synlige resultat af en omfattende proces med overensstemmelsesvurdering i bred forstand. Dette
  direktiv bør følge de generelle principper
  for anvendelse af CE-mærkningen
  i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 (40) om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44)

CE-mærkningen er et udtryk for produktets overensstemmelse med tilgængelighedskravene i dette direktiv og det synlige resultat af en omfattende proces med overensstemmelsesvurdering i bred forstand. Dette
  direktiv bør følge de generelle principper
  for anvendelse af CE-mærkningen
  i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 (40) om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter.

| (44) | Dette
  direktiv bør følge de generelle principper i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 (40) om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter.
  Ud over overensstemmelseserklæringen bør fabrikanten på en omkostningseffektiv måde oplyse forbrugerne om tilgængeligheden af sine produkter ved hjælp af en meddelelse på emballagen. |
| --- | --- |

(44)

Dette
  direktiv bør følge de generelle principper i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 (40) om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter.
  Ud over overensstemmelseserklæringen bør fabrikanten på en omkostningseffektiv måde oplyse forbrugerne om tilgængeligheden af sine produkter ved hjælp af en meddelelse på emballagen.

Ændring 48

Forslag til direktiv

Betragtning 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (45) | I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 765/2008 erklærer fabrikanten ved at anbringe CE-mærkningen, at produktet opfylder alle gældende krav, og at han påtager sig det fulde ansvar herfor
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(45)

I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 765/2008 erklærer fabrikanten ved at anbringe CE-mærkningen, at produktet opfylder alle gældende krav, og at han påtager sig det fulde ansvar herfor
  .

| (45) | Et produkts manglende opfyldelse af de i artikel 3 fastsatte tilgængelighedskrav anses ikke i sig selv for at udgøre en alvorlig risiko som defineret i artikel 20 i forordning (EF) nr. 765/2008
  . |
| --- | --- |

(45)

Et produkts manglende opfyldelse af de i artikel 3 fastsatte tilgængelighedskrav anses ikke i sig selv for at udgøre en alvorlig risiko som defineret i artikel 20 i forordning (EF) nr. 765/2008
  .

Ændring 49

Forslag til direktiv

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | Medlemsstaterne forventes at sikre, at markedsovervågningsmyndighederne kontrollerer, at de erhvervsdrivende opfylder de kriterier, der er omhandlet i artikel 12, stk. 3, i overensstemmelse med kapitel V. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

Medlemsstaterne forventes at sikre, at markedsovervågningsmyndighederne kontrollerer, at de erhvervsdrivende opfylder de kriterier, der er omhandlet i artikel 12, stk. 3, i overensstemmelse med kapitel V.

| (48) | Medlemsstaterne forventes at sikre, at markedsovervågningsmyndighederne kontrollerer, at de erhvervsdrivende opfylder de kriterier, der er omhandlet i artikel 12, stk. 3, i overensstemmelse med kapitel V
  , og at de afholder regelmæssige høringer med organisationer, der repræsenterer personer med handicap
  . |
| --- | --- |

(48)

Medlemsstaterne forventes at sikre, at markedsovervågningsmyndighederne kontrollerer, at de erhvervsdrivende opfylder de kriterier, der er omhandlet i artikel 12, stk. 3, i overensstemmelse med kapitel V
  , og at de afholder regelmæssige høringer med organisationer, der repræsenterer personer med handicap
  .

Ændring 50

Forslag til direktiv

Betragtning 48 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (48a) | Nationale databaser med alle relevante oplysninger om graden af tilgængelighed af de i dette direktiv opførte produkter og tjenesteydelser ville muliggøre en bedre inddragelse af personer med handicap og deres organisationer i markedsovervågningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48a)

Nationale databaser med alle relevante oplysninger om graden af tilgængelighed af de i dette direktiv opførte produkter og tjenesteydelser ville muliggøre en bedre inddragelse af personer med handicap og deres organisationer i markedsovervågningen.

Ændring 51

Forslag til direktiv

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | Medlemsstaterne
  forventes at
  sikre, at de
  i artikel 22 omhandlede
  kompetente myndigheder underretter Kommissionen om anvendelsen af de i artikel 22,
  stk
  .
  1
  ,
  omhandlede undtagelser
  , og
  at inkludere
  den i 
  stk
  .
  2 omhandlede vurdering i overensstemmelse
  med
  kapitel VI
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

Medlemsstaterne
  forventes at
  sikre, at de
  i artikel 22 omhandlede
  kompetente myndigheder underretter Kommissionen om anvendelsen af de i artikel 22,
  stk
  .
  1
  ,
  omhandlede undtagelser
  , og
  at inkludere
  den i 
  stk
  .
  2 omhandlede vurdering i overensstemmelse
  med
  kapitel VI
  .

| (49) | Medlemsstaterne
  bør
  sikre, at de kompetente myndigheder underretter Kommissionen om anvendelsen af de i artikel 22
  fastsatte undtagelser. Den indledende vurdering, som foretages af den pågældende kompetente myndighed, bør fremsendes til Kommissionen på dennes anmodning. Når det vurderes, om overholdelse af tilgængelighedskravene medfører en uforholdsmæssig stor byrde for den kompetente myndighed, bør der tages hensyn til den kompetente myndigheds størrelse, ressourcer og beskaffenhed samt de anslåede omkostninger og fordele ved overholdelse i forhold til den anslåede fordel for personer med handicap. Der bør i denne cost-benefit-analyse bl.a. tages hensyn til, hvor ofte og hvor længe det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse anvendes, herunder det anslåede antal personer med handicap, som anvender det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse, og livscyklussen for den infrastruktur og de produkter, der anvendes til levering af tjenesteydelsen, samt om der findes gratis alternativer, herunder fra personbefordringsvirksomheder. Kun berettigede grunde bør tages i betragtning, når det vurderes, om overholdelse af tilgængelighedskravene medfører en uforholdsmæssig stor byrde. Manglende prioritering, tid eller viden bør ikke betragtes som berettigede grunde. |
| --- | --- |

(49)

Medlemsstaterne
  bør
  sikre, at de kompetente myndigheder underretter Kommissionen om anvendelsen af de i artikel 22
  fastsatte undtagelser. Den indledende vurdering, som foretages af den pågældende kompetente myndighed, bør fremsendes til Kommissionen på dennes anmodning. Når det vurderes, om overholdelse af tilgængelighedskravene medfører en uforholdsmæssig stor byrde for den kompetente myndighed, bør der tages hensyn til den kompetente myndigheds størrelse, ressourcer og beskaffenhed samt de anslåede omkostninger og fordele ved overholdelse i forhold til den anslåede fordel for personer med handicap. Der bør i denne cost-benefit-analyse bl.a. tages hensyn til, hvor ofte og hvor længe det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse anvendes, herunder det anslåede antal personer med handicap, som anvender det pågældende produkt eller den pågældende tjenesteydelse, og livscyklussen for den infrastruktur og de produkter, der anvendes til levering af tjenesteydelsen, samt om der findes gratis alternativer, herunder fra personbefordringsvirksomheder. Kun berettigede grunde bør tages i betragtning, når det vurderes, om overholdelse af tilgængelighedskravene medfører en uforholdsmæssig stor byrde. Manglende prioritering, tid eller viden bør ikke betragtes som berettigede grunde.

Ændring 52

Forslag til direktiv

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (50) | Der bør fastsættes en beskyttelsesprocedure, som kun finder anvendelse i tilfælde af uenighed mellem medlemsstaterne om en foranstaltning truffet af en medlemsstat, hvorved de berørte parter orienteres om påtænkte foranstaltninger vedrørende produkter, der ikke overholder dette direktivs tilgængelighedskrav. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med de relevante erhvervsdrivende få mulighed for i en tidligere fase at gribe ind over for sådanne produkter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50)

Der bør fastsættes en beskyttelsesprocedure, som kun finder anvendelse i tilfælde af uenighed mellem medlemsstaterne om en foranstaltning truffet af en medlemsstat, hvorved de berørte parter orienteres om påtænkte foranstaltninger vedrørende produkter, der ikke overholder dette direktivs tilgængelighedskrav. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med de relevante erhvervsdrivende få mulighed for i en tidligere fase at gribe ind over for sådanne produkter.

| (50) | Der bør fastsættes en beskyttelsesprocedure, som kun finder anvendelse i tilfælde af uenighed mellem medlemsstaterne om en foranstaltning truffet af en medlemsstat, hvorved de berørte parter orienteres om påtænkte foranstaltninger vedrørende produkter, der ikke overholder dette direktivs tilgængelighedskrav. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med
  organisationer, der repræsenterer personer med handicap, og med
  de relevante erhvervsdrivende få mulighed for i en tidligere fase at gribe ind over for sådanne produkter. |
| --- | --- |

(50)

Der bør fastsættes en beskyttelsesprocedure, som kun finder anvendelse i tilfælde af uenighed mellem medlemsstaterne om en foranstaltning truffet af en medlemsstat, hvorved de berørte parter orienteres om påtænkte foranstaltninger vedrørende produkter, der ikke overholder dette direktivs tilgængelighedskrav. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med
  organisationer, der repræsenterer personer med handicap, og med
  de relevante erhvervsdrivende få mulighed for i en tidligere fase at gribe ind over for sådanne produkter.

Ændring 53

Forslag til direktiv

Betragtning 51 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (51a) | Med henblik på at sikre behørig anvendelse af proportionalitetsprincippet med hensyn til de forpligtelser, der vedrører identificering af erhvervsdrivende og de kriterier, der skal anvendes til vurdering af, om overholdelse af en forpligtelse i henhold til dette direktiv medfører en uforholdsmæssig stor byrde, bør Kommissionen tillægges beføjelse i medfør af artikel 290 i TEUF til at vedtage retsakter, der fastsætter den periode, hvori de erhvervsdrivende skal være i stand til at identificere alle de erhvervsdrivende, der har forsynet dem med et produkt, eller til hvem de har leveret et produkt samt til fastlæggelse af de kriterier, der skal tages hensyn til for så vidt angår alle produkter og tjenesteydelser, som er omfattet af dette direktiv, når det vurderes, om byrden skal betragtes som uforholdsmæssig stor, uden at disse kriterier ændres. Denne periode bør fastsættes i forholdsmæssig afpasning til produktets livscyklus. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning

   (1a)

  . For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51a)

Med henblik på at sikre behørig anvendelse af proportionalitetsprincippet med hensyn til de forpligtelser, der vedrører identificering af erhvervsdrivende og de kriterier, der skal anvendes til vurdering af, om overholdelse af en forpligtelse i henhold til dette direktiv medfører en uforholdsmæssig stor byrde, bør Kommissionen tillægges beføjelse i medfør af artikel 290 i TEUF til at vedtage retsakter, der fastsætter den periode, hvori de erhvervsdrivende skal være i stand til at identificere alle de erhvervsdrivende, der har forsynet dem med et produkt, eller til hvem de har leveret et produkt samt til fastlæggelse af de kriterier, der skal tages hensyn til for så vidt angår alle produkter og tjenesteydelser, som er omfattet af dette direktiv, når det vurderes, om byrden skal betragtes som uforholdsmæssig stor, uden at disse kriterier ændres. Denne periode bør fastsættes i forholdsmæssig afpasning til produktets livscyklus. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning

   (1a)

  . For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 54

Forslag til direktiv

Betragtning 51 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (51b) | Medlemsstaterne bør sikre, at der findes passende og virkningsfulde midler til at sikre efterlevelse af dette direktiv og etablere passende kontrolmekanismer i denne henseende såsom efterfølgende kontrol af markedsovervågningsmyndighederne med henblik på at verificere, at en undtagelse fra anvendelsen af tilgængelighedskravene er berettiget. Ved behandlingen af klager vedrørende tilgængelighed bør medlemsstaterne overholde de generelle principper for god forvaltning og navnlig deres tjenestemænds forpligtelse til at sikre, at der træffes afgørelse i alle klager inden for en rimelig tidsfrist. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51b)

Medlemsstaterne bør sikre, at der findes passende og virkningsfulde midler til at sikre efterlevelse af dette direktiv og etablere passende kontrolmekanismer i denne henseende såsom efterfølgende kontrol af markedsovervågningsmyndighederne med henblik på at verificere, at en undtagelse fra anvendelsen af tilgængelighedskravene er berettiget. Ved behandlingen af klager vedrørende tilgængelighed bør medlemsstaterne overholde de generelle principper for god forvaltning og navnlig deres tjenestemænds forpligtelse til at sikre, at der træffes afgørelse i alle klager inden for en rimelig tidsfrist.

Ændring 55

Forslag til direktiv

Betragtning 52 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (52a) | Medlemsstaterne bør sikre, at der er virkningsfulde og hurtigtvirkende klagemuligheder til rådighed mod beslutninger, som træffes af kontraherende myndigheder og kontraherende enheder om, hvorvidt en given kontrakt omfatter anvendelsesområdet for direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU. I betragtning af de eksisterende juridiske rammer for klagemuligheder på disse områder, der er omfattet af direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU, bør disse områder imidlertid undtages fra bestemmelserne i dette direktiv vedrørende håndhævelse og sanktioner. En sådan undtagelse tilsidesætter ikke de forpligtelser, der påhviler medlemsstaterne i medfør af traktaterne til at tage alle fornødne skridt til at garantere anvendelse og virkning af EU-retten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(52a)

Medlemsstaterne bør sikre, at der er virkningsfulde og hurtigtvirkende klagemuligheder til rådighed mod beslutninger, som træffes af kontraherende myndigheder og kontraherende enheder om, hvorvidt en given kontrakt omfatter anvendelsesområdet for direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU. I betragtning af de eksisterende juridiske rammer for klagemuligheder på disse områder, der er omfattet af direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU, bør disse områder imidlertid undtages fra bestemmelserne i dette direktiv vedrørende håndhævelse og sanktioner. En sådan undtagelse tilsidesætter ikke de forpligtelser, der påhviler medlemsstaterne i medfør af traktaterne til at tage alle fornødne skridt til at garantere anvendelse og virkning af EU-retten.

Ændring 56

Forslag til direktiv

Betragtning 53 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (53a) | Tilgængelighedskravene fastsat i dette direktiv bør gælde for produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet efter anvendelsesdatoen for de nationale tiltag til gennemførelse af dette direktiv i national ret, herunder for brugte eller genanvendte produkter, der importeres fra tredjelande og bringes i omsætning på EU-markedet efter denne dato. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53a)

Tilgængelighedskravene fastsat i dette direktiv bør gælde for produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet efter anvendelsesdatoen for de nationale tiltag til gennemførelse af dette direktiv i national ret, herunder for brugte eller genanvendte produkter, der importeres fra tredjelande og bringes i omsætning på EU-markedet efter denne dato.

Ændring 57

Forslag til direktiv

Betragtning 53 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (53b) | Offentlige kontrakter om bygge-og anlægsarbejder, indkøb eller tjenesteydelser, der er omfattet af direktiv 2014/24/EU eller direktiv 2014/25/EU, og som er indgået før datoen for dette direktivs ikrafttræden, bør dog fortsat opfyldes i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der måtte fremgå af de pågældende offentlige kontrakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53b)

Offentlige kontrakter om bygge-og anlægsarbejder, indkøb eller tjenesteydelser, der er omfattet af direktiv 2014/24/EU eller direktiv 2014/25/EU, og som er indgået før datoen for dette direktivs ikrafttræden, bør dog fortsat opfyldes i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der måtte fremgå af de pågældende offentlige kontrakter.

Ændring 58

Forslag til direktiv

Betragtning 53 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (53c) | Med henblik på at give tjenesteydere tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de krav, der er fastsat i dette direktiv, er det nødvendigt at fastsætte en overgangsperiode, i hvilken produkter anvendt til at yde en tjenesteydelse ikke behøver at efterleve tilgængelighedskravene fastsat i dette direktiv. I betragtning af omkostningerne og den lange livscyklus for pengeautomater, billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in er det hensigtsmæssigt at fastsætte, at sådanne automater, hvis de bruges til at yde tjenesteydelser, fortsat kan anvendes indtil udløbet af deres økonomisk tjenlige livscyklus. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53c)

Med henblik på at give tjenesteydere tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de krav, der er fastsat i dette direktiv, er det nødvendigt at fastsætte en overgangsperiode, i hvilken produkter anvendt til at yde en tjenesteydelse ikke behøver at efterleve tilgængelighedskravene fastsat i dette direktiv. I betragtning af omkostningerne og den lange livscyklus for pengeautomater, billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in er det hensigtsmæssigt at fastsætte, at sådanne automater, hvis de bruges til at yde tjenesteydelser, fortsat kan anvendes indtil udløbet af deres økonomisk tjenlige livscyklus.

Ændring 59

Forslag til direktiv

Betragtning 54 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (54a) | Udbredelse af applikationer, der leverer oplysninger baseret på geodatatjenester, bidrager til gøre personer med handicap uafhængige og til, at de kan bevæge sig sikkert. De geodata, der anvendes af sådanne applikationer, bør gøre det muligt at levere oplysninger, der er tilpasset de særlige behov for personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Ændring

(54a)

Udbredelse af applikationer, der leverer oplysninger baseret på geodatatjenester, bidrager til gøre personer med handicap uafhængige og til, at de kan bevæge sig sikkert. De geodata, der anvendes af sådanne applikationer, bør gøre det muligt at levere oplysninger, der er tilpasset de særlige behov for personer med handicap.

Ændring 60

Forslag til direktiv

Artikel — 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 1




  Genstand




  Formålet med dette direktiv er at fjerne og forhindre barrierer, som skyldes afvigende tilgængelighedskrav, og som indvirker på den fri bevægelighed i medlemsstaterne for produkter og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv. Det sigter også mod at bidrage til et velfungerende indre marked gennem indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser for så vidt angår tilgængelighedskrav for visse produkter og tjenesteydelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel - 1

Genstand

Formålet med dette direktiv er at fjerne og forhindre barrierer, som skyldes afvigende tilgængelighedskrav, og som indvirker på den fri bevægelighed i medlemsstaterne for produkter og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv. Det sigter også mod at bidrage til et velfungerende indre marked gennem indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser for så vidt angår tilgængelighedskrav for visse produkter og tjenesteydelser.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — indledning

Artikel 1 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kapitel I, II-V og VII finder anvendelse på følgende produkter: | 1.   Kapitel I, II-V og VII finder anvendelse på følgende produkter
  , som bringes på EU-markedet efter den ... [anvendelsesdatoen for dette direktiv]
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kapitel I, II-V og VII finder anvendelse på følgende produkter:

1.   Kapitel I, II-V og VII finder anvendelse på følgende produkter
  , som bringes på EU-markedet efter den ... [anvendelsesdatoen for dette direktiv]
  :

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — litra a

Artikel 1 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | computerhardware til generelle formål og operativsystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

computerhardware til generelle formål og operativsystemer

| a) | computerhardware til generelle formål og
  deres indbyggede
  operativsystemer
  beregnet til at blive brugt af forbrugere |
| --- | --- |

a)

computerhardware til generelle formål og
  deres indbyggede
  operativsystemer
  beregnet til at blive brugt af forbrugere

deres indbyggede

beregnet til at blive brugt af forbrugere

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — litra b — nr. iii a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — litra b — nr. iii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiia) | betalingsterminaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiia)

iiia)

betalingsterminaler

betalingsterminaler

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — litra c

Artikel 1 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  til telefontjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  til telefontjenester

med avanceret databehandlingskapacitet

| c) | forbrugerterminaludstyr til telefontjenester |
| --- | --- |

c)

forbrugerterminaludstyr til telefontjenester

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — litra d

Artikel 1 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  relateret til audiovisuelle medietjenester. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  relateret til audiovisuelle medietjenester.

med avanceret databehandlingskapacitet

| d) | forbrugerterminaludstyr relateret til audiovisuelle medietjenester |
| --- | --- |

d)

forbrugerterminaludstyr relateret til audiovisuelle medietjenester

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | e-bogslæsere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

e-bogslæsere.

e-bogslæsere.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 2 — indledning

Artikel 1 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Kapitel
  I, II-V og VII
  finder
  anvendelse på følgende tjenesteydelser: | 2.   
  Uden at det berører artikel 27, finder kapitel
   I, II-V og VII anvendelse på følgende tjenesteydelser
  , der leveres efter den ... [anvendelsesdatoen for dette direktiv]
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Kapitel
  I, II-V og VII
  finder
  anvendelse på følgende tjenesteydelser:

2.   
  Uden at det berører artikel 27, finder kapitel
   I, II-V og VII anvendelse på følgende tjenesteydelser
  , der leveres efter den ... [anvendelsesdatoen for dette direktiv]
  :

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 2 — litra -a (nyt)

Artikel 1 — stk. 2 — litra -a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -a) | operativsystemer, når disse er indbygget i computerhardware og leveres som immaterielle goder til forbrugerne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-a)

-a)

operativsystemer, når disse er indbygget i computerhardware og leveres som immaterielle goder til forbrugerne

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 2 — litra a

Artikel 1 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | telefontjenester og relateret forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

telefontjenester og relateret forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet

med avanceret databehandlingskapacitet

| a) | telefontjenester og relateret forbrugerterminaludstyr |
| --- | --- |

a)

telefontjenester og relateret forbrugerterminaludstyr

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 2 — litra b

Artikel 1 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | audiovisuelle medietjenester
  og relateret forbrugerudstyr med avanceret databehandlingskapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

audiovisuelle medietjenester
  og relateret forbrugerudstyr med avanceret databehandlingskapacitet

og relateret forbrugerudstyr med avanceret databehandlingskapacitet

| b) | audiovisuelle medietjenester
  baseret på websteder og mobile enheder |
| --- | --- |

b)

audiovisuelle medietjenester
  baseret på websteder og mobile enheder

baseret på websteder og mobile enheder

Ændring >235 + 236 + 237 + 238 +239 + 253

Ændring >235 + 236 + 237 + 238 +239 + 253

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 2 — litra c

Artikel 1 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | fly-, bus-, tog- og søtransport |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

fly-, bus-, tog- og søtransport

| c) | fly-, bus-, tog- og skibstransport
  , mobilitet og deres intermodale forbindelsestjenester, herunder offentlig bytransport som f.eks. undergrundsbane, jernbane, sporvogn, trolleybus eller bus i tilknytning til:










  i) | selvbetjeningsterminaler, der er placeret inden for Unionens område, herunder billetautomater, betalingsterminaler og selvbetjeningsautomater til check-in |
| --- | --- | --- |

c)

fly-, bus-, tog- og skibstransport
  , mobilitet og deres intermodale forbindelsestjenester, herunder offentlig bytransport som f.eks. undergrundsbane, jernbane, sporvogn, trolleybus eller bus i tilknytning til:

, mobilitet og deres intermodale forbindelsestjenester, herunder offentlig bytransport som f.eks. undergrundsbane, jernbane, sporvogn, trolleybus eller bus i tilknytning til:

i)

i)

selvbetjeningsterminaler, der er placeret inden for Unionens område, herunder billetautomater, betalingsterminaler og selvbetjeningsautomater til check-in

selvbetjeningsterminaler, der er placeret inden for Unionens område, herunder billetautomater, betalingsterminaler og selvbetjeningsautomater til check-in

| ii) | websteder, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og realtidsinformation |
| --- | --- |

ii)

ii)

websteder, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og realtidsinformation

websteder, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og realtidsinformation

| iii) | køretøjer, tilhørende infrastruktur og de bebyggede omgivelser, herunder trinfri adgang til alle offentlige stationer |
| --- | --- |

iii)

iii)

køretøjer, tilhørende infrastruktur og de bebyggede omgivelser, herunder trinfri adgang til alle offentlige stationer

køretøjer, tilhørende infrastruktur og de bebyggede omgivelser, herunder trinfri adgang til alle offentlige stationer

| iv) | taxatjenester og biludlejningstjenester med en passende andel af tilpassede køretøjer |
| --- | --- |

iv)

iv)

taxatjenester og biludlejningstjenester med en passende andel af tilpassede køretøjer

taxatjenester og biludlejningstjenester med en passende andel af tilpassede køretøjer

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 2 — litra d

Artikel 1 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | banktjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

banktjenester

banktjenester

| d) | forbrugerorienterede banktjenester |
| --- | --- |

d)

forbrugerorienterede banktjenester

forbrugerorienterede banktjenester

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 2 — litra e

Artikel 1 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | e-bøger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e-bøger

| e) | e-bøger
  og tilknyttet udstyr, der anvendes til levering af de tjenesteydelser, som tjenesteyderen udfører, og adgang hertil |
| --- | --- |

e)

e-bøger
  og tilknyttet udstyr, der anvendes til levering af de tjenesteydelser, som tjenesteyderen udfører, og adgang hertil

og tilknyttet udstyr, der anvendes til levering af de tjenesteydelser, som tjenesteyderen udfører, og adgang hertil

Ændring 240

Ændring 240

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 2 — litra f a (ny)

Artikel 1 — stk. 2 — litra f a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | turisttjenester, herunder indkvartering og forplejning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

turisttjenester, herunder indkvartering og forplejning.

turisttjenester, herunder indkvartering og forplejning.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 3 — litra a

Artikel 1 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | offentlige kontrakter og koncessioner, der er omfattet af direktiv 2014/23/EU (42), direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

offentlige kontrakter og koncessioner, der er omfattet af direktiv 2014/23/EU (42), direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU.

42

| a) | offentlige kontrakter og koncessioner, der er omfattet af direktiv 2014/23/EU42, direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU
  , som er udformet eller indgået efter den
  ...
  [anvendelsesdatoen for dette direktiv] |
| --- | --- |

a)

offentlige kontrakter og koncessioner, der er omfattet af direktiv 2014/23/EU42, direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU
  , som er udformet eller indgået efter den
  ...
  [anvendelsesdatoen for dette direktiv]

, som er udformet eller indgået efter den

[anvendelsesdatoen for dette direktiv]

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 3 — litra b

Artikel 1 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udarbejdelse og gennemførelse af programmer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/
  2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
  ,
  Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

   (43), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (44)

  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udarbejdelse og gennemførelse af programmer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/
  2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
  ,
  Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

   (43), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (44)

  .

2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

43

44

.

| b) | udarbejdelse og gennemførelse af programmer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/
  2013

   (43), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (44),
  som er vedtaget eller implementeret ... efter [datoen for dette direktivs ikrafttræden] |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse og gennemførelse af programmer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/
  2013

   (43), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (44),
  som er vedtaget eller implementeret ... efter [datoen for dette direktivs ikrafttræden]

2013

43

44

som er vedtaget eller implementeret ... efter [datoen for dette direktivs ikrafttræden]

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 3 — litra c

Artikel 1 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udbudsprocedurer
  vedrørende offentlig personbefordring med jernbane og ad vej i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/
  2007

   (45). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udbudsprocedurer
  vedrørende offentlig personbefordring med jernbane og ad vej i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/
  2007

   (45).

udbudsprocedurer

2007

45

| c) | offentlige tjenesteydelseskontrakter
  vedrørende offentlig personbefordring med jernbane og ad vej i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/
  2007

   (45)

  , som tildeles efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] enten gennem konkurrencebaserede udbud eller direkte |
| --- | --- |

c)

offentlige tjenesteydelseskontrakter
  vedrørende offentlig personbefordring med jernbane og ad vej i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/
  2007

   (45)

  , som tildeles efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] enten gennem konkurrencebaserede udbud eller direkte

offentlige tjenesteydelseskontrakter

2007

45

, som tildeles efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] enten gennem konkurrencebaserede udbud eller direkte

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 3 — litra d

Artikel 1 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | transportinfrastruktur i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EU) nr. 1315/2013 (46). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

transportinfrastruktur i overensstemmelse med
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EU) nr. 1315/2013 (46).

Europa-Parlamentets og Rådets

46

| d) | transportinfrastruktur i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1315/2013
  , der er udformet eller konstrueret efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] |
| --- | --- |

d)

transportinfrastruktur i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1315/2013
  , der er udformet eller konstrueret efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]

, der er udformet eller konstrueret efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 1 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Dette direktiv finder ikke anvendelse på følgende indhold på websteder og i applikationer til mobile enheder: |
| | a) | filformater fra kontorprogrammer, der er offentliggjort inden ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Dette direktiv finder ikke anvendelse på følgende indhold på websteder og i applikationer til mobile enheder:

a)

a)

filformater fra kontorprogrammer, der er offentliggjort inden ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]

filformater fra kontorprogrammer, der er offentliggjort inden ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]

| b) | onlinekort og kortlægningstjenester, såfremt de væsentlige oplysninger gives på en tilgængelig digital måde for så vidt angår kort, der er bestemt til navigationsbrug |
| --- | --- |

b)

b)

onlinekort og kortlægningstjenester, såfremt de væsentlige oplysninger gives på en tilgængelig digital måde for så vidt angår kort, der er bestemt til navigationsbrug

onlinekort og kortlægningstjenester, såfremt de væsentlige oplysninger gives på en tilgængelig digital måde for så vidt angår kort, der er bestemt til navigationsbrug

| c) | tredjepartsindhold, der hverken er finansieret eller udviklet af den pågældende erhvervsdrivende eller kompetente myndighed, eller kontrolleres af denne |
| --- | --- |

c)

c)

tredjepartsindhold, der hverken er finansieret eller udviklet af den pågældende erhvervsdrivende eller kompetente myndighed, eller kontrolleres af denne

tredjepartsindhold, der hverken er finansieret eller udviklet af den pågældende erhvervsdrivende eller kompetente myndighed, eller kontrolleres af denne

| d) | indhold på websteder og i applikationer til mobile enheder, der kvalificeres som arkiver, hvilket betyder, at de kun indeholder indhold, der ikke er opdateret eller redigeret efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]. |
| --- | --- |

d)

d)

indhold på websteder og i applikationer til mobile enheder, der kvalificeres som arkiver, hvilket betyder, at de kun indeholder indhold, der ikke er opdateret eller redigeret efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden].

indhold på websteder og i applikationer til mobile enheder, der kvalificeres som arkiver, hvilket betyder, at de kun indeholder indhold, der ikke er opdateret eller redigeret efter... [datoen for dette direktivs ikrafttræden].

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 a (ny)

Artikel 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a




  Undtagelse af mikrovirksomheder




  Dette direktiv finder ikke anvendelse på mikrovirksomheder, der fremstiller, importerer eller distribuerer produkter og tjenesteydelser, der falder inden for dets anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 1a

Undtagelse af mikrovirksomheder

Dette direktiv finder ikke anvendelse på mikrovirksomheder, der fremstiller, importerer eller distribuerer produkter og tjenesteydelser, der falder inden for dets anvendelsesområde.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | »tilgængelige produkter og tjenesteydelser«: produkter og tjenesteydelser, som er
  identificerbare
  , anvendelige og forståelige for personer med
  funktionelle begrænsninger
  ,
  herunder personer med
  handicap,
  på lige fod med andre |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

»tilgængelige produkter og tjenesteydelser«: produkter og tjenesteydelser, som er
  identificerbare
  , anvendelige og forståelige for personer med
  funktionelle begrænsninger
  ,
  herunder personer med
  handicap,
  på lige fod med andre

identificerbare

funktionelle begrænsninger

herunder personer med

på lige fod med andre

| 1) | »tilgængelige produkter og tjenesteydelser«: produkter og tjenesteydelser, som er
  opfattelige
  , anvendelige og forståelige for personer med handicap,
  og som er tilstrækkelig robuste til
  ,
  at de kan anvende dem |
| --- | --- |

1)

»tilgængelige produkter og tjenesteydelser«: produkter og tjenesteydelser, som er
  opfattelige
  , anvendelige og forståelige for personer med handicap,
  og som er tilstrækkelig robuste til
  ,
  at de kan anvende dem

opfattelige

og som er tilstrækkelig robuste til

at de kan anvende dem

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | »universelt design« eller »design for alle«: udformning af produkter, omgivelser, ordninger og tjenesteydelser, således at de i videst muligt omfang kan anvendes af alle personer uden behov for tilpasning eller særlig udformning; »universelt design« udelukker ikke hjælpemidler til særlige grupper af personer med funktionelle begrænsninger, herunder personer med handicap, når der er behov derfor |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

2)

»universelt design« eller »design for alle«: udformning af produkter, omgivelser, ordninger og tjenesteydelser, således at de i videst muligt omfang kan anvendes af alle personer uden behov for tilpasning eller særlig udformning; »universelt design« udelukker ikke hjælpemidler til særlige grupper af personer med funktionelle begrænsninger, herunder personer med handicap, når der er behov derfor

udgår

udgår

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a) | »tjenesteydelse«: en tjenesteydelse som defineret i artikel 4, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF

   (1a) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a)

5a)

»tjenesteydelse«: en tjenesteydelse som defineret i artikel 4, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF

1a

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5 b (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b) | »tjenesteudbyder«: en fysisk eller juridisk person, der tilbyder eller udfører en tjenesteydelse rettet mod EU-markedet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b)

5b)

»tjenesteudbyder«: en fysisk eller juridisk person, der tilbyder eller udfører en tjenesteydelse rettet mod EU-markedet

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 16 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 16 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 16a) | »SMV«: en lille eller mellemstor virksomhed som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF

   (1a) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

16a)

16a)

»SMV«: en lille eller mellemstor virksomhed som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF

1a

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 19

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 19) | »tilbagekaldelse«: enhver foranstaltning, der har til formål at opnå, at et produkt, der allerede er gjort tilgængeligt for slutbrugeren, returneres |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

19)

19)

»tilbagekaldelse«: enhver foranstaltning, der har til formål at opnå, at et produkt, der allerede er gjort tilgængeligt for slutbrugeren, returneres

udgår

udgår

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 20 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 20 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 20a) | »forbrugerorienterede banktjenester«: tjenester, der gør det muligt for forbrugere at åbne og anvende betalingskonti med basale funktioner i Unionen som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU

   (1a) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

20a)

20a)

»forbrugerorienterede banktjenester«: tjenester, der gør det muligt for forbrugere at åbne og anvende betalingskonti med basale funktioner i Unionen som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU

1a

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 21) | »elektronisk handel«: online salg af produkter og tjenesteydelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

21)

»elektronisk handel«: online salg af produkter og tjenesteydelser.

| 21) | »elektronisk handel«: online salg af produkter og tjenesteydelser
  fra virksomhed til forbrugere, som er omfattet af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF

   (1a) |
| --- | --- |

21)

»elektronisk handel«: online salg af produkter og tjenesteydelser
  fra virksomhed til forbrugere, som er omfattet af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF

   (1a)

fra virksomhed til forbrugere, som er omfattet af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF

1a

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 21a) | »flytransport af passagerer«: tjenesteydelser udført af luftfartsselskaber, rejsearrangører og lufthavnes forvaltningsorganer, jf. definitionerne i artikel 2, litra b)-f), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006

   (1a) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

21a)

21a)

»flytransport af passagerer«: tjenesteydelser udført af luftfartsselskaber, rejsearrangører og lufthavnes forvaltningsorganer, jf. definitionerne i artikel 2, litra b)-f), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006

1a

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 b (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 21b) | »bustransport af passagerer«: tjenesteydelser omfattet af artikel 2, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 181/2011 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

21b)

21b)

»bustransport af passagerer«: tjenesteydelser omfattet af artikel 2, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 181/2011

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 c (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 21c) | »togtransport af passagerer«: al persontrafik med jernbane omfattet af artikel 2, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1371/2007 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

21c)

21c)

»togtransport af passagerer«: al persontrafik med jernbane omfattet af artikel 2, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1371/2007

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 d (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 21d) | »søtransport af passagerer«: passagertransporttjenester omfattet af artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1177/2010 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

21d)

21d)

»søtransport af passagerer«: passagertransporttjenester omfattet af artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1177/2010

Ændring 337

Ændring 337

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 e (nyt)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 21 e (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 21e) | »kompenserende teknologi«: alle former for genstande, udstyr eller produktsystemer, som anvendes til at øge, bevare eller forbedre funktionsmulighederne for personer med funktionsbegrænsninger, herunder personer med handicap |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

21e)

21e)

»kompenserende teknologi«: alle former for genstande, udstyr eller produktsystemer, som anvendes til at øge, bevare eller forbedre funktionsmulighederne for personer med funktionsbegrænsninger, herunder personer med handicap

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 3

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Følgende selvbetjeningsterminaler: pengeautomater, billetautomater
  og
  selvbetjeningsautomater til check-in skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling II i bilag I. | 3.   Følgende selvbetjeningsterminaler: pengeautomater, billetautomater, selvbetjeningsautomater til check-in
  og betalingsterminaler
  skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling II i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Følgende selvbetjeningsterminaler: pengeautomater, billetautomater
  og
  selvbetjeningsautomater til check-in skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling II i bilag I.

3.   Følgende selvbetjeningsterminaler: pengeautomater, billetautomater, selvbetjeningsautomater til check-in
  og betalingsterminaler
  skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling II i bilag I.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 4

Artikel 3 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Telefontjenester, herunder alarmtjenester og relateret forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  , skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling III i bilag I. | 4.   Telefontjenester, herunder alarmtjenester og relateret forbrugerterminaludstyr, skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling III i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Telefontjenester, herunder alarmtjenester og relateret forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  , skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling III i bilag I.

4.   Telefontjenester, herunder alarmtjenester og relateret forbrugerterminaludstyr, skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling III i bilag I.

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 5

Artikel 3 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Audiovisuelle
  medietjenester
  og relateret forbrugerudstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling IV i bilag I. | 5.   Audiovisuelle
  medietjenesters websteder
  og
  mobilbaserede tjenester samt
  relateret forbrugerudstyr skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling IV i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Audiovisuelle
  medietjenester
  og relateret forbrugerudstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling IV i bilag I.

5.   Audiovisuelle
  medietjenesters websteder
  og
  mobilbaserede tjenester samt
  relateret forbrugerudstyr skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling IV i bilag I.

Ændring 244

Ændring 244

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 6

Artikel 3 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Fly-, bus-, tog- og søtransport,
  relaterede
  websteder, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger samt selvbetjeningsterminaler,
  billetautomater og
  selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester, skal overholde de relevante krav i afdeling V i bilag I. | 6.   Fly-, bus-,
  rutebil-,
  tog- og søtransport
  samt intermodal transport
  ,
  herunder tjenester relateret til bytransport, mobilitet og de bebyggede omgivelser,
  websteder, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger samt selvbetjeningsterminaler,
  som f.eks. betalingsterminaler,
  selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester,
  tjenester vedrørende turisme, bl.a. overnatnings- og cateringydelser,
  skal overholde de relevante krav i afdeling V i bilag I
  , hvis disse krav ikke allerede er omfattet af følgende specifikke lovgivning: med hensyn til togtransport forordning (EF) nr. 1371/2007, forordning (EU) nr. 1300/2014 og forordning (EU) nr. 454/2011, med hensyn til bustransport forordning (EU) nr. 181/2011, med hensyn til søtransport og transport ad indre vandveje forordning (EU) nr. 1177/2010 og med hensyn til flytransport forordning (EF) nr. 1107/2006
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Fly-, bus-, tog- og søtransport,
  relaterede
  websteder, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger samt selvbetjeningsterminaler,
  billetautomater og
  selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester, skal overholde de relevante krav i afdeling V i bilag I.

6.   Fly-, bus-,
  rutebil-,
  tog- og søtransport
  samt intermodal transport
  ,
  herunder tjenester relateret til bytransport, mobilitet og de bebyggede omgivelser,
  websteder, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger samt selvbetjeningsterminaler,
  som f.eks. betalingsterminaler,
  selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester,
  tjenester vedrørende turisme, bl.a. overnatnings- og cateringydelser,
  skal overholde de relevante krav i afdeling V i bilag I
  , hvis disse krav ikke allerede er omfattet af følgende specifikke lovgivning: med hensyn til togtransport forordning (EF) nr. 1371/2007, forordning (EU) nr. 1300/2014 og forordning (EU) nr. 454/2011, med hensyn til bustransport forordning (EU) nr. 181/2011, med hensyn til søtransport og transport ad indre vandveje forordning (EU) nr. 1177/2010 og med hensyn til flytransport forordning (EF) nr. 1107/2006
  .

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 7

Artikel 3 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   
  Banktjenester
  , websteder for disse, banktjenester til mobile enheder, selvbetjeningsterminaler, herunder pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester, skal overholde de krav, der er fastsat i afsnit VI i bilag I. | 7.   
  forbrugerorienterede banktjenester
  , websteder for disse, banktjenester til mobile enheder, selvbetjeningsterminaler, herunder
  betalingsterminaler og
  pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester, skal overholde de krav, der er fastsat i afsnit VI i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   
  Banktjenester
  , websteder for disse, banktjenester til mobile enheder, selvbetjeningsterminaler, herunder pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester, skal overholde de krav, der er fastsat i afsnit VI i bilag I.

7.   
  forbrugerorienterede banktjenester
  , websteder for disse, banktjenester til mobile enheder, selvbetjeningsterminaler, herunder
  betalingsterminaler og
  pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester, skal overholde de krav, der er fastsat i afsnit VI i bilag I.

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 8

Artikel 3 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   E-bøger skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling VII i bilag I. | 8.   E-bøger
  og tilhørende udstyr
  skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling VII i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   E-bøger skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling VII i bilag I.

8.   E-bøger
  og tilhørende udstyr
  skal overholde de krav, der er fastsat i afdeling VII i bilag I.

Ændring 224

Ændring 224

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

<Article>Artikel 3 — stk. 10</Article>

<Article>Artikel 3 — stk. 10</Article>

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10.   Medlemsstaterne
  kan under hensyn til de nationale forhold beslutte
  , at de bygninger, der anvendes af kunder, der køber personbefordringsydelser, herunder det miljø, der forvaltes af leverandører af tjenesteydelser og operatører af infrastruktur, samt bygninger, der anvendes af
  bankers og forretningers kunder,
  og telefonioperatørers kundeservicecentre og butikker skal overholde tilgængelighedskravene i afdeling X i bilag I for at maksimere
  deres anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap. | 10.   Medlemsstaterne
  sikrer
  , at de bygninger, der anvendes af kunder, der køber personbefordringsydelser, herunder det miljø, der forvaltes af leverandører af tjenesteydelser og operatører af infrastruktur, samt bygninger, der anvendes af
  kunder til forbrugerorienterede banktjenester
  og telefonioperatørers kundeservicecentre og butikker
  , for så vidt angår opførelse af ny infrastruktur eller betydelige renoveringer af eksisterende infrastruktur,
  skal overholde tilgængelighedskravene i afdeling X i bilag I, for at maksimere
  anvendelsen heraf for
  personer med handicap.
  Dette berører ikke Unionens retsakter og national lovgivning til beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk og arkæologisk værdi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10.   Medlemsstaterne
  kan under hensyn til de nationale forhold beslutte
  , at de bygninger, der anvendes af kunder, der køber personbefordringsydelser, herunder det miljø, der forvaltes af leverandører af tjenesteydelser og operatører af infrastruktur, samt bygninger, der anvendes af
  bankers og forretningers kunder,
  og telefonioperatørers kundeservicecentre og butikker skal overholde tilgængelighedskravene i afdeling X i bilag I for at maksimere
  deres anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap.

10.   Medlemsstaterne
  sikrer
  , at de bygninger, der anvendes af kunder, der køber personbefordringsydelser, herunder det miljø, der forvaltes af leverandører af tjenesteydelser og operatører af infrastruktur, samt bygninger, der anvendes af
  kunder til forbrugerorienterede banktjenester
  og telefonioperatørers kundeservicecentre og butikker
  , for så vidt angår opførelse af ny infrastruktur eller betydelige renoveringer af eksisterende infrastruktur,
  skal overholde tilgængelighedskravene i afdeling X i bilag I, for at maksimere
  anvendelsen heraf for
  personer med handicap.
  Dette berører ikke Unionens retsakter og national lovgivning til beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk og arkæologisk værdi.

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet på deres område af produkter
  og
  tjenesteydelser, som overholder kravene i dette direktiv, af grunde, der vedrører tilgængelighedskrav. | Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet på deres område af produkter
  , som overholder kravene i dette direktiv, af grunde, der vedrører tilgængelighedskrav. Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet på deres område af
  tjenesteydelser, som overholder kravene i dette direktiv, af grunde, der vedrører tilgængelighedskrav. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet på deres område af produkter
  og
  tjenesteydelser, som overholder kravene i dette direktiv, af grunde, der vedrører tilgængelighedskrav.

og

Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet på deres område af produkter
  , som overholder kravene i dette direktiv, af grunde, der vedrører tilgængelighedskrav. Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet på deres område af
  tjenesteydelser, som overholder kravene i dette direktiv, af grunde, der vedrører tilgængelighedskrav.

, som overholder kravene i dette direktiv, af grunde, der vedrører tilgængelighedskrav. Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet på deres område af

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fabrikanten skal, når han bringer sine produkter i omsætning, sikre, at de er konstrueret og fremstillet i overensstemmelse med de relevante tilgængelighedskrav i artikel 3. | 1.   Fabrikanten skal, når han bringer sine produkter i omsætning, sikre, at de er konstrueret og fremstillet i overensstemmelse med de relevante tilgængelighedskrav i artikel 3
  , medmindre de krav ikke kan opfyldes, fordi en tilpasning af det pågældende produkt vil kræve en grundlæggende ændring af produktets natur eller pålægge den pågældende fabrikant en uforholdsmæssig stor byrde, jf. artikel 12
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fabrikanten skal, når han bringer sine produkter i omsætning, sikre, at de er konstrueret og fremstillet i overensstemmelse med de relevante tilgængelighedskrav i artikel 3.

1.   Fabrikanten skal, når han bringer sine produkter i omsætning, sikre, at de er konstrueret og fremstillet i overensstemmelse med de relevante tilgængelighedskrav i artikel 3
  , medmindre de krav ikke kan opfyldes, fordi en tilpasning af det pågældende produkt vil kræve en grundlæggende ændring af produktets natur eller pålægge den pågældende fabrikant en uforholdsmæssig stor byrde, jf. artikel 12
  .

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når produktets overholdelse af de relevante tilgængelighedskrav er blevet dokumenteret ved en sådan
  procedure
  , skal fabrikanten udarbejde en EU-overensstemmelseserklæring
  og anbringe EF-mærkningen
  . | Når produktets overholdelse af de relevante tilgængelighedskrav
  i artikel 3
  er blevet dokumenteret ved en sådan
  overensstemmelsesvurderingsprocedure
  , skal fabrikanten udarbejde en EU-overensstemmelseserklæring
  , som klart skal angive, at produktet er tilgængeligt
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når produktets overholdelse af de relevante tilgængelighedskrav er blevet dokumenteret ved en sådan
  procedure
  , skal fabrikanten udarbejde en EU-overensstemmelseserklæring
  og anbringe EF-mærkningen
  .

procedure

og anbringe EF-mærkningen

Når produktets overholdelse af de relevante tilgængelighedskrav
  i artikel 3
  er blevet dokumenteret ved en sådan
  overensstemmelsesvurderingsprocedure
  , skal fabrikanten udarbejde en EU-overensstemmelseserklæring
  , som klart skal angive, at produktet er tilgængeligt
  .

i artikel 3

overensstemmelsesvurderingsprocedure

, som klart skal angive, at produktet er tilgængeligt

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 4

Artikel 5 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Fabrikanten skal føre register over klager, produkter, der ikke opfylder kravene
  , og produkttilbagekaldelser og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning
  . | 4.   Fabrikanten skal føre register over klager
  og
  produkter, der ikke opfylder kravene. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Fabrikanten skal føre register over klager, produkter, der ikke opfylder kravene
  , og produkttilbagekaldelser og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning
  .

4.   Fabrikanten skal føre register over klager
  og
  produkter, der ikke opfylder kravene.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 7

Artikel 5 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Fabrikanten skal sikre, at produktet ledsages af en brugsanvisning
  og sikkerhedsinformation
  på et for forbrugere og slutbrugere letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat. | 7.   Fabrikanten skal sikre, at produktet ledsages af en brugsanvisning på et for forbrugere og slutbrugere letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Fabrikanten skal sikre, at produktet ledsages af en brugsanvisning
  og sikkerhedsinformation
  på et for forbrugere og slutbrugere letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat.

7.   Fabrikanten skal sikre, at produktet ledsages af en brugsanvisning på et for forbrugere og slutbrugere letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 8

Artikel 5 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Hvis en fabrikant finder eller har grund til at tro, at et produkt, denne har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, træffer fabrikanten straks de nødvendige korrigerende foranstaltninger for at bringe det pågældende produkt i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  . Endvidere skal fabrikanten, hvis produktet
  udgør en risiko
  med
  hensyn til tilgængelighed
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger. | 8.   Hvis en fabrikant finder eller har grund til at tro, at et produkt, denne har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, træffer fabrikanten straks de nødvendige korrigerende foranstaltninger for at bringe det pågældende produkt i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet. Endvidere skal fabrikanten, hvis produktet
  ikke er i overensstemmelse
  med
  dette direktiv
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Hvis en fabrikant finder eller har grund til at tro, at et produkt, denne har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, træffer fabrikanten straks de nødvendige korrigerende foranstaltninger for at bringe det pågældende produkt i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  . Endvidere skal fabrikanten, hvis produktet
  udgør en risiko
  med
  hensyn til tilgængelighed
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger.

8.   Hvis en fabrikant finder eller har grund til at tro, at et produkt, denne har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, træffer fabrikanten straks de nødvendige korrigerende foranstaltninger for at bringe det pågældende produkt i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet. Endvidere skal fabrikanten, hvis produktet
  ikke er i overensstemmelse
  med
  dette direktiv
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 9

Artikel 5 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Fabrikanten skal på grundlag af en kompetent national myndigheds
  begrundede
  anmodning give myndigheden al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen, på et sprog, der er let forståeligt for denne myndighed. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  undgå risici, som produkter, han har bragt i omsætning, udgør, og
  sikre
  overholdelse af de i artikel 3 omhandlede krav
  . | 9.   Fabrikanten skal på grundlag af en kompetent national myndigheds anmodning give myndigheden al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen, på et sprog, der er let forståeligt for denne myndighed. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om
  alle
  foranstaltninger, der træffes for at sikre
  overensstemmelse med dette direktiv
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Fabrikanten skal på grundlag af en kompetent national myndigheds
  begrundede
  anmodning give myndigheden al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen, på et sprog, der er let forståeligt for denne myndighed. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  undgå risici, som produkter, han har bragt i omsætning, udgør, og
  sikre
  overholdelse af de i artikel 3 omhandlede krav
  .

9.   Fabrikanten skal på grundlag af en kompetent national myndigheds anmodning give myndigheden al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen, på et sprog, der er let forståeligt for denne myndighed. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om
  alle
  foranstaltninger, der træffes for at sikre
  overensstemmelse med dette direktiv
  .

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 2 — litra a

Artikel 6 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | på grundlag af den kompetente nationale myndigheds
  begrundede
  anmodning, at give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

på grundlag af den kompetente nationale myndigheds
  begrundede
  anmodning, at give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen

begrundede

| a) | på grundlag af den kompetente nationale myndigheds anmodning, at give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen |
| --- | --- |

a)

på grundlag af den kompetente nationale myndigheds anmodning, at give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 2 — litra b

Artikel 6 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | at samarbejde med de nationale kompetente myndigheder, hvis disse anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at
  undgå risici
  ,
  som
  de produkter, der er omfattet af hans fuldmagt,
  udgør
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

at samarbejde med de nationale kompetente myndigheder, hvis disse anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at
  undgå risici
  ,
  som
  de produkter, der er omfattet af hans fuldmagt,
  udgør
  .

undgå risici

som

udgør

| b) | at samarbejde med de nationale kompetente myndigheder, hvis disse anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at
  tilsikre
  ,
  at
  de produkter, der er omfattet af hans fuldmagt,
  er i overensstemmelse med dette direktiv
  . |
| --- | --- |

b)

at samarbejde med de nationale kompetente myndigheder, hvis disse anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at
  tilsikre
  ,
  at
  de produkter, der er omfattet af hans fuldmagt,
  er i overensstemmelse med dette direktiv
  .

tilsikre

at

er i overensstemmelse med dette direktiv

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Importøren skal, før han bringer et produkt i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den i bilag II omhandlede overensstemmelsesvurderingsprocedure. Importøren skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den i nævnte bilag krævede tekniske dokumentation, at produktet er
  forsynet med CE-mærkning og er
  ledsaget af den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 5, stk. 5 og 6. | 2.   Importøren skal, før han bringer et produkt i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den i bilag II omhandlede overensstemmelsesvurderingsprocedure. Importøren skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den i nævnte bilag krævede tekniske dokumentation, at produktet er ledsaget af den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 5, stk. 5 og 6. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Importøren skal, før han bringer et produkt i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den i bilag II omhandlede overensstemmelsesvurderingsprocedure. Importøren skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den i nævnte bilag krævede tekniske dokumentation, at produktet er
  forsynet med CE-mærkning og er
  ledsaget af den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 5, stk. 5 og 6.

2.   Importøren skal, før han bringer et produkt i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den i bilag II omhandlede overensstemmelsesvurderingsprocedure. Importøren skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den i nævnte bilag krævede tekniske dokumentation, at produktet er ledsaget af den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 5, stk. 5 og 6.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 3

Artikel 7 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et produkt ikke er i overensstemmelse med kravene i artikel 3, må vedkommende ikke bringe produktet i omsætning, før det er blevet bragt i overensstemmelse med gældende krav. Derudover skal importøren, når produktet
  udgør en risiko
  , underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom. | 3.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et produkt ikke er i overensstemmelse med kravene i artikel 3, må vedkommende ikke bringe produktet i omsætning, før det er blevet bragt i overensstemmelse med gældende krav. Derudover skal importøren, når produktet
  ikke er i overensstemmelse med dette direktiv
  , underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et produkt ikke er i overensstemmelse med kravene i artikel 3, må vedkommende ikke bringe produktet i omsætning, før det er blevet bragt i overensstemmelse med gældende krav. Derudover skal importøren, når produktet
  udgør en risiko
  , underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom.

3.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et produkt ikke er i overensstemmelse med kravene i artikel 3, må vedkommende ikke bringe produktet i omsætning, før det er blevet bragt i overensstemmelse med gældende krav. Derudover skal importøren, når produktet
  ikke er i overensstemmelse med dette direktiv
  , underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom.

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 5

Artikel 7 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Importøren skal sikre, at produktet ledsages af en brugsanvisning
  og information
  på et for forbrugere og andre slutbrugere letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat. | 5.   Importøren skal sikre, at produktet ledsages af en brugsanvisning på et for forbrugere og andre slutbrugere letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Importøren skal sikre, at produktet ledsages af en brugsanvisning
  og information
  på et for forbrugere og andre slutbrugere letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat.

5.   Importøren skal sikre, at produktet ledsages af en brugsanvisning på et for forbrugere og andre slutbrugere letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat.

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 7

Artikel 7 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Importøren skal føre register over klager, produkter, der ikke opfylder kravene
  , og produkttilbagekaldelser og holde distributørerne orienteret om en sådan overvågning
  . | 7.   Importøren
  skal
  føre register over klager
  og
  produkter, der ikke opfylder kravene. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Importøren skal føre register over klager, produkter, der ikke opfylder kravene
  , og produkttilbagekaldelser og holde distributørerne orienteret om en sådan overvågning
  .

7.   Importøren
  skal
  føre register over klager
  og
  produkter, der ikke opfylder kravene.

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 8

Artikel 7 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et produkt, han har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med
  kravene i artikel 3
  , skal han straks træffe de nødvendige foranstaltninger for at bringe produktet i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  . Endvidere skal importøren, hvis produktet
  udgør en risiko
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de foranstaltninger, han har truffet. | 8.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et produkt, han har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med
  dette direktiv
  , skal han straks træffe de nødvendige
  korrigerende
  foranstaltninger for at bringe produktet i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet. Endvidere skal importøren, hvis produktet
  ikke er i overensstemmelse med dette direktiv
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de foranstaltninger, han har truffet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et produkt, han har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med
  kravene i artikel 3
  , skal han straks træffe de nødvendige foranstaltninger for at bringe produktet i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  . Endvidere skal importøren, hvis produktet
  udgør en risiko
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de foranstaltninger, han har truffet.

8.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et produkt, han har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med
  dette direktiv
  , skal han straks træffe de nødvendige
  korrigerende
  foranstaltninger for at bringe produktet i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet. Endvidere skal importøren, hvis produktet
  ikke er i overensstemmelse med dette direktiv
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de foranstaltninger, han har truffet.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 9

Artikel 7 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Importøren giver efter en kompetent national myndigheds
  begrundede
  anmodning herom myndigheden al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere et produkts overensstemmelse med lovgivningen, på et for denne myndighed let forståeligt sprog. Han skal, hvis denne
  myndigheder
  anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  undgå risici
  ,
  som
  produkter, han har bragt i omsætning,
  udgør
  . | 9.   Importøren giver efter en kompetent national myndigheds anmodning herom myndigheden al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere et produkts overensstemmelse med lovgivningen, på et for denne myndighed let forståeligt sprog. Han skal, hvis denne
  myndighed
  anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  sikre
  ,
  at
  produkter, han har bragt i omsætning,
  er i overensstemmelse med de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Importøren giver efter en kompetent national myndigheds
  begrundede
  anmodning herom myndigheden al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere et produkts overensstemmelse med lovgivningen, på et for denne myndighed let forståeligt sprog. Han skal, hvis denne
  myndigheder
  anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  undgå risici
  ,
  som
  produkter, han har bragt i omsætning,
  udgør
  .

9.   Importøren giver efter en kompetent national myndigheds anmodning herom myndigheden al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere et produkts overensstemmelse med lovgivningen, på et for denne myndighed let forståeligt sprog. Han skal, hvis denne
  myndighed
  anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  sikre
  ,
  at
  produkter, han har bragt i omsætning,
  er i overensstemmelse med de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav
  .

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Distributøren skal, før han gør et produkt tilgængeligt på markedet, kontrollere, at det er
  forsynet
  med
  CE-mærkningen
  og er ledsaget af den krævede dokumentation og af en brugsanvisning
  og information
  på et sprog, der er let forståeligt for forbrugere og andre slutbrugere i den medlemsstat, hvor produktet gøres tilgængeligt på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i artikel 5, stk. 5 og 6, og artikel 7, stk. 4. | 2.   Distributøren skal, før han gør et produkt tilgængeligt på markedet, kontrollere, at det er
  i overensstemmelse
  med
  dette direktiv
  og er ledsaget af den krævede dokumentation og af en brugsanvisning på et sprog, der er let forståeligt for forbrugere og andre slutbrugere i den medlemsstat, hvor produktet gøres tilgængeligt på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i artikel 5, stk. 5 og 6, og artikel 7, stk. 4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Distributøren skal, før han gør et produkt tilgængeligt på markedet, kontrollere, at det er
  forsynet
  med
  CE-mærkningen
  og er ledsaget af den krævede dokumentation og af en brugsanvisning
  og information
  på et sprog, der er let forståeligt for forbrugere og andre slutbrugere i den medlemsstat, hvor produktet gøres tilgængeligt på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i artikel 5, stk. 5 og 6, og artikel 7, stk. 4.

2.   Distributøren skal, før han gør et produkt tilgængeligt på markedet, kontrollere, at det er
  i overensstemmelse
  med
  dette direktiv
  og er ledsaget af den krævede dokumentation og af en brugsanvisning på et sprog, der er let forståeligt for forbrugere og andre slutbrugere i den medlemsstat, hvor produktet gøres tilgængeligt på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i artikel 5, stk. 5 og 6, og artikel 7, stk. 4.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 3

Artikel 8 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at et produkt ikke er i overensstemmelse med kravene i artikel 3, må vedkommende ikke gøre produktet tilgængeligt på markedet, før det er blevet bragt i overensstemmelse med gældende krav. Derudover skal distributøren, når produktet
  udgør en risiko
  , underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom. | 3.   Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at et produkt ikke er i overensstemmelse med kravene i artikel 3, må vedkommende ikke gøre produktet tilgængeligt på markedet, før det er blevet bragt i overensstemmelse med gældende krav. Derudover skal distributøren, når produktet
  ikke er i overensstemmelse med dette direktiv
  , underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at et produkt ikke er i overensstemmelse med kravene i artikel 3, må vedkommende ikke gøre produktet tilgængeligt på markedet, før det er blevet bragt i overensstemmelse med gældende krav. Derudover skal distributøren, når produktet
  udgør en risiko
  , underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom.

3.   Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at et produkt ikke er i overensstemmelse med kravene i artikel 3, må vedkommende ikke gøre produktet tilgængeligt på markedet, før det er blevet bragt i overensstemmelse med gældende krav. Derudover skal distributøren, når produktet
  ikke er i overensstemmelse med dette direktiv
  , underrette fabrikanten samt markedsovervågningsmyndighederne herom.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 5

Artikel 8 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Hvis distributører finder eller har grund til at tro, at et produkt, de har gjort tilgængeligt på markedet, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, skal de sikre, at der træffes de nødvendige foranstaltninger for at bringe det pågældende produkt i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  . Derudover skal distributøren, hvis produktet
  udgør en risiko
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger. | 5.   Hvis distributører finder eller har grund til at tro, at et produkt, de har gjort tilgængeligt på markedet, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, skal de sikre, at der træffes de nødvendige foranstaltninger for at bringe det pågældende produkt i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet. Derudover skal distributøren, hvis produktet
  ikke er i overensstemmelse med dette direktiv
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Hvis distributører finder eller har grund til at tro, at et produkt, de har gjort tilgængeligt på markedet, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, skal de sikre, at der træffes de nødvendige foranstaltninger for at bringe det pågældende produkt i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  . Derudover skal distributøren, hvis produktet
  udgør en risiko
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger.

5.   Hvis distributører finder eller har grund til at tro, at et produkt, de har gjort tilgængeligt på markedet, ikke er i overensstemmelse med dette direktiv, skal de sikre, at der træffes de nødvendige foranstaltninger for at bringe det pågældende produkt i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække det tilbage fra markedet. Derudover skal distributøren, hvis produktet
  ikke er i overensstemmelse med dette direktiv
  , straks orientere de kompetente nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort produktet tilgængeligt, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de trufne foranstaltninger.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 6

Artikel 8 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Distributøren skal på grundlag af en kompetent national myndigheds
  begrundede
  anmodning give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  undgå risici
  ,
  som
  produkter, han har gjort tilgængelige på markedet,
  udgør
  . | 6.   Distributøren skal på grundlag af en kompetent national myndigheds anmodning give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  sikre
  ,
  at
  produkter, han har gjort tilgængelige på markedet,
  er i overensstemmelse med de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Distributøren skal på grundlag af en kompetent national myndigheds
  begrundede
  anmodning give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  undgå risici
  ,
  som
  produkter, han har gjort tilgængelige på markedet,
  udgør
  .

6.   Distributøren skal på grundlag af en kompetent national myndigheds anmodning give den al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med lovgivningen. Han skal, hvis denne myndighed anmoder herom, samarbejde med den om foranstaltninger, der træffes for at
  sikre
  ,
  at
  produkter, han har gjort tilgængelige på markedet,
  er i overensstemmelse med de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav
  .

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 2

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Erhvervsdrivende skal kunne forelægge de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, i en periode på
  ti
  år, efter at produktet er blevet leveret til dem,
  og i en periode på ti år,
  efter at de har leveret produktet. | 2.   Erhvervsdrivende skal kunne forelægge de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, i en
  vis
  periode
  , som skal være
  på
  mindst fem
  år, efter at produktet er blevet leveret til dem,
  eller
  efter at de har leveret produktet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Erhvervsdrivende skal kunne forelægge de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, i en periode på
  ti
  år, efter at produktet er blevet leveret til dem,
  og i en periode på ti år,
  efter at de har leveret produktet.

2.   Erhvervsdrivende skal kunne forelægge de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, i en
  vis
  periode
  , som skal være
  på
  mindst fem
  år, efter at produktet er blevet leveret til dem,
  eller
  efter at de har leveret produktet.

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23a med henblik på at fastsætte den periode, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2. Periodens varighed fastsættes proportionelt med produktets livscyklus. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23a med henblik på at fastsætte den periode, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2. Periodens varighed fastsættes proportionelt med produktets livscyklus.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Tjenesteydere skal udarbejde de nødvendige oplysninger i overensstemmelse med bilag III, idet det forklares, hvordan
  tjenesteydelserne
  opfylder tilgængelighedskravene i artikel 3. Oplysningerne offentliggøres
  skriftligt og mundtligt, herunder
  på en måde, som er tilgængelig for
  personer med funktionsnedsættelser og
  personer med handicap. Tjenesteydere skal opbevare oplysningerne, så længe tjenesteydelsen udbydes. | 2.   Tjenesteydere skal udarbejde de nødvendige oplysninger i overensstemmelse med bilag III, idet det forklares, hvordan
  deres tjenesteydelser
  opfylder tilgængelighedskravene i artikel 3. Oplysningerne offentliggøres på en måde, som er tilgængelig for personer med handicap. Tjenesteydere skal opbevare oplysningerne, så længe tjenesteydelsen udbydes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Tjenesteydere skal udarbejde de nødvendige oplysninger i overensstemmelse med bilag III, idet det forklares, hvordan
  tjenesteydelserne
  opfylder tilgængelighedskravene i artikel 3. Oplysningerne offentliggøres
  skriftligt og mundtligt, herunder
  på en måde, som er tilgængelig for
  personer med funktionsnedsættelser og
  personer med handicap. Tjenesteydere skal opbevare oplysningerne, så længe tjenesteydelsen udbydes.

2.   Tjenesteydere skal udarbejde de nødvendige oplysninger i overensstemmelse med bilag III, idet det forklares, hvordan
  deres tjenesteydelser
  opfylder tilgængelighedskravene i artikel 3. Oplysningerne offentliggøres på en måde, som er tilgængelig for personer med handicap. Tjenesteydere skal opbevare oplysningerne, så længe tjenesteydelsen udbydes.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 4

Artikel 11 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Tjenesteydere skal på grundlag af en kompetent myndigheds
  begrundede
  anmodning give den alle oplysninger, som er nødvendige til påvisning af tjenesteydelsens overensstemmelse med tilgængelighedskravene i artikel 3. De samarbejder med disse myndigheder, hvis de anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at bringe tjenesteydelsen i overensstemmelse med disse krav. | 4.   Tjenesteydere skal på grundlag af en kompetent myndigheds anmodning give den alle oplysninger, som er nødvendige til påvisning af tjenesteydelsens overensstemmelse med tilgængelighedskravene i artikel 3. De samarbejder med disse myndigheder, hvis de anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at bringe tjenesteydelsen i overensstemmelse med disse krav. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Tjenesteydere skal på grundlag af en kompetent myndigheds
  begrundede
  anmodning give den alle oplysninger, som er nødvendige til påvisning af tjenesteydelsens overensstemmelse med tilgængelighedskravene i artikel 3. De samarbejder med disse myndigheder, hvis de anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at bringe tjenesteydelsen i overensstemmelse med disse krav.

4.   Tjenesteydere skal på grundlag af en kompetent myndigheds anmodning give den alle oplysninger, som er nødvendige til påvisning af tjenesteydelsens overensstemmelse med tilgængelighedskravene i artikel 3. De samarbejder med disse myndigheder, hvis de anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at bringe tjenesteydelsen i overensstemmelse med disse krav.

Ændring 339

Ændring 339

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 3 — litra b

Artikel 12 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de anslåede omkostninger og fordele for virksomheden i forhold til den anslåede fordel for personer med handicap under hensyntagen til hyppigheden og varigheden af brugen af et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de anslåede omkostninger og fordele for virksomheden i forhold til den anslåede fordel for personer med handicap under hensyntagen til hyppigheden og varigheden af brugen af et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse.

| b) | de anslåede
  yderligere
  omkostninger og fordele for virksomheden i forhold til den anslåede fordel for personer med
  funktionsnedsættelse, herunder personer med
  handicap, under hensyntagen til hyppigheden og varigheden af brugen af et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse. |
| --- | --- |

b)

de anslåede
  yderligere
  omkostninger og fordele for virksomheden i forhold til den anslåede fordel for personer med
  funktionsnedsættelse, herunder personer med
  handicap, under hensyntagen til hyppigheden og varigheden af brugen af et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse.

yderligere

funktionsnedsættelse, herunder personer med

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 4

Artikel 12 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Byrden anses ikke for at være uforholdsmæssig, hvis der kompenseres for den ved hjælp af finansiering fra andre
  offentlige eller private
  kilder
  end egne kilder
  . | 4.   Byrden anses ikke for at være uforholdsmæssig, hvis der kompenseres for den ved hjælp af finansiering fra andre
  kilder end den erhvervsdrivendes egne
  kilder
  , der stilles til rådighed med henblik på at forbedre tilgængeligheden
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Byrden anses ikke for at være uforholdsmæssig, hvis der kompenseres for den ved hjælp af finansiering fra andre
  offentlige eller private
  kilder
  end egne kilder
  .

4.   Byrden anses ikke for at være uforholdsmæssig, hvis der kompenseres for den ved hjælp af finansiering fra andre
  kilder end den erhvervsdrivendes egne
  kilder
  , der stilles til rådighed med henblik på at forbedre tilgængeligheden
  .

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 5

Artikel 12 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Vurderingen
  af, om overholdelse af tilgængelighedskravene i forbindelse med varer eller tjenesteydelser medfører en grundlæggende ændring eller en uforholdsmæssigt stor byrde, udføres af den erhvervsdrivende. | 5.   
  Den indledende vurdering
  af, om overholdelse af tilgængelighedskravene i forbindelse med varer eller tjenesteydelser medfører en grundlæggende ændring eller en uforholdsmæssigt stor byrde, udføres af den erhvervsdrivende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Vurderingen
  af, om overholdelse af tilgængelighedskravene i forbindelse med varer eller tjenesteydelser medfører en grundlæggende ændring eller en uforholdsmæssigt stor byrde, udføres af den erhvervsdrivende.

5.   
  Den indledende vurdering
  af, om overholdelse af tilgængelighedskravene i forbindelse med varer eller tjenesteydelser medfører en grundlæggende ændring eller en uforholdsmæssigt stor byrde, udføres af den erhvervsdrivende.

Ændring 230

Ændring 230

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 5 a (ny)

Artikel 12 — stk. 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23a for at supplere stk. 3 i denne artikel ved yderligere at præcisere de specifikke kriterier, der skal tages højde for med hensyn til alle produkter og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv, ved vurderingen af, hvorvidt byrden skal betragtes som uforholdsmæssig, uden at ændre disse kriterier.




  Når Kommissionen yderligere præciserer de specifikke kriterier, tager den ikke kun hensyn til de potentielle fordele for personer med handicap, men også for personer med funktionsnedsættelser.




  Kommissionen vedtager den første af disse delegerede retsakter omfattende alle produkter og tjenesteydelser, der henhører under dette direktivs anvendelsesområde, senest ... [et år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23a for at supplere stk. 3 i denne artikel ved yderligere at præcisere de specifikke kriterier, der skal tages højde for med hensyn til alle produkter og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv, ved vurderingen af, hvorvidt byrden skal betragtes som uforholdsmæssig, uden at ændre disse kriterier.

Når Kommissionen yderligere præciserer de specifikke kriterier, tager den ikke kun hensyn til de potentielle fordele for personer med handicap, men også for personer med funktionsnedsættelser.

Kommissionen vedtager den første af disse delegerede retsakter omfattende alle produkter og tjenesteydelser, der henhører under dette direktivs anvendelsesområde, senest ... [et år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden].

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 6

Artikel 12 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Hvis den erhvervsdrivende har anvendt den i stk. 1-5 omhandlede undtagelse for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, skal han underrette de relevante markedsovervågningsmyndigheder i den medlemsstat, på hvis marked produktet eller tjenesteydelsen bringes i omsætning eller gøres tilgængelig.
  Underretning skal omfatte
  den i stk. 3 omhandlede vurdering. Mikrovirksomheder er fritaget for dette underretningskrav, men skal være i stand til at forelægge den relevante dokumentation efter anmodning fra en relevant markedsovervågningsmyndighed. | 6.   Hvis den erhvervsdrivende har anvendt den i stk. 1-5 omhandlede undtagelse for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, skal han underrette de relevante markedsovervågningsmyndigheder i den medlemsstat, på hvis marked produktet eller tjenesteydelsen bringes i omsætning eller gøres tilgængelig. Den i stk. 3 omhandlede vurdering
  skal indsendes til de relevante markedsovervågningsmyndigheder efter disses anmodning
  . Mikrovirksomheder er fritaget for dette underretningskrav, men skal være i stand til at forelægge den relevante dokumentation efter anmodning fra en relevant markedsovervågningsmyndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Hvis den erhvervsdrivende har anvendt den i stk. 1-5 omhandlede undtagelse for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, skal han underrette de relevante markedsovervågningsmyndigheder i den medlemsstat, på hvis marked produktet eller tjenesteydelsen bringes i omsætning eller gøres tilgængelig.
  Underretning skal omfatte
  den i stk. 3 omhandlede vurdering. Mikrovirksomheder er fritaget for dette underretningskrav, men skal være i stand til at forelægge den relevante dokumentation efter anmodning fra en relevant markedsovervågningsmyndighed.

6.   Hvis den erhvervsdrivende har anvendt den i stk. 1-5 omhandlede undtagelse for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, skal han underrette de relevante markedsovervågningsmyndigheder i den medlemsstat, på hvis marked produktet eller tjenesteydelsen bringes i omsætning eller gøres tilgængelig. Den i stk. 3 omhandlede vurdering
  skal indsendes til de relevante markedsovervågningsmyndigheder efter disses anmodning
  . Mikrovirksomheder er fritaget for dette underretningskrav, men skal være i stand til at forelægge den relevante dokumentation efter anmodning fra en relevant markedsovervågningsmyndighed.

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter til opstilling af en model for underretning med henblik på stk. 6 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med den i artikel 24, stk. 1a, omhandlede rådgivningsprocedure. Kommissionen vedtager den første af disse gennemførelsesretsakter senest [... to år efter dette direktivs ikrafttrædelsesdato]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter til opstilling af en model for underretning med henblik på stk. 6 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages i overensstemmelse med den i artikel 24, stk. 1a, omhandlede rådgivningsprocedure. Kommissionen vedtager den første af disse gennemførelsesretsakter senest [... to år efter dette direktivs ikrafttrædelsesdato].

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 6 b (nyt)

Artikel 12 — stk. 6 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b
     
  . Der skal etableres en struktureret dialog mellem relevante interessenter, herunder personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer disse, og markedsovervågningsmyndighederne med henblik på at sikre, at der fastsættes passende principper for vurderingen af undtagelserne, således at der sikres sammenhæng mellem disse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6b
     
  . Der skal etableres en struktureret dialog mellem relevante interessenter, herunder personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer disse, og markedsovervågningsmyndighederne med henblik på at sikre, at der fastsættes passende principper for vurderingen af undtagelserne, således at der sikres sammenhæng mellem disse.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — stk. 6 c (nyt)

Artikel 12 — stk. 6 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Medlemsstaterne tilskyndes til at udarbejde incitamenter og retningslinjer for mikrovirksomheder med henblik på at fremme gennemførelsen af dette direktiv. Procedurerne og retningslinjerne skal udarbejdes i samråd med relevante interessenter, herunder personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer disse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6c.
     
  Medlemsstaterne tilskyndes til at udarbejde incitamenter og retningslinjer for mikrovirksomheder med henblik på at fremme gennemførelsen af dette direktiv. Procedurerne og retningslinjerne skal udarbejdes i samråd med relevante interessenter, herunder personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer disse.

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Kapitel IV — overskrift

Kapitel IV — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Harmoniserede standarder,
  fælles
  tekniske specifikationer og produkters og tjenesteydelsers overensstemmelse med reglerne | Harmoniserede standarder, tekniske specifikationer og produkters og tjenesteydelsers overensstemmelse med reglerne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Harmoniserede standarder,
  fælles
  tekniske specifikationer og produkters og tjenesteydelsers overensstemmelse med reglerne

fælles

Harmoniserede standarder, tekniske specifikationer og produkters og tjenesteydelsers overensstemmelse med reglerne

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Produkter
  og tjenesteydelser, som
  er i overensstemmelse med
  harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, formodes at være i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf
  , jf. artikel 3
  . | 1.
     
  Produkter
  og tjenesteydelser, som
  lever op til
  harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, formodes at være i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er
  omhandlet i artikel 3, og som er
  omfattet af disse standarder eller dele deraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Produkter
  og tjenesteydelser, som
  er i overensstemmelse med
  harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, formodes at være i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf
  , jf. artikel 3
  .

Produkter

er i overensstemmelse med

, jf. artikel 3

1.
     
  Produkter
  og tjenesteydelser, som
  lever op til
  harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, formodes at være i overensstemmelse med de tilgængelighedskrav, der er
  omhandlet i artikel 3, og som er
  omfattet af disse standarder eller dele deraf.

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen anmoder i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EU) nr. 1025/2012 en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om at forelægge udkast til harmoniserede standarder for hvert enkelt af de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav for produkter. Kommissionen vedtager disse anmodninger senest [... to år efter dette direktivs ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen anmoder i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EU) nr. 1025/2012 en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om at forelægge udkast til harmoniserede standarder for hvert enkelt af de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav for produkter. Kommissionen vedtager disse anmodninger senest [... to år efter dette direktivs ikrafttræden].

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter, der fastlægger tekniske specifikationer, som opfylder de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav. Den gør det imidlertid kun, hvis følgende betingelser er opfyldt: |
| | a) | der er ikke offentliggjort henvisninger til harmoniserede standarder i Den Europæiske Unions Tidende i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1025/2012 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter, der fastlægger tekniske specifikationer, som opfylder de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav. Den gør det imidlertid kun, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

a)

der er ikke offentliggjort henvisninger til harmoniserede standarder i Den Europæiske Unions Tidende i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1025/2012

der er ikke offentliggjort henvisninger til harmoniserede standarder i Den Europæiske Unions Tidende i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1025/2012

| b) | Kommissionen har vedtaget en anmodning som omhandlet i denne artikels stk. 2, og |
| --- | --- |

b)

b)

Kommissionen har vedtaget en anmodning som omhandlet i denne artikels stk. 2, og

Kommissionen har vedtaget en anmodning som omhandlet i denne artikels stk. 2, og

| c) | Kommissionen bemærker unødige forsinkelser i standardiseringsproceduren. |
| --- | --- |

c)

c)

Kommissionen bemærker unødige forsinkelser i standardiseringsproceduren.

Kommissionen bemærker unødige forsinkelser i standardiseringsproceduren.

Inden den vedtager gennemførelsesretsakter, jf. første afsnit, hører Kommissionen de relevante interessenter, herunder organisationer, der repræsenterer personer med handicap.

Inden den vedtager gennemførelsesretsakter, jf. første afsnit, hører Kommissionen de relevante interessenter, herunder organisationer, der repræsenterer personer med handicap.

De pågældende gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. dette direktivs artikel 24, stk. 2.

De pågældende gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. dette direktivs artikel 24, stk. 2.

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 1 c (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Når der ikke er offentliggjort nogen henvisninger til harmoniserede standarder, jf. denne artikels stk. 1, i Den Europæiske Unions Tidende, formodes produkter og tjenesteydelser, som opfylder de i stk. 3 fastsatte tekniske specifikationer eller dele deraf, at være i overensstemmelse med de i artikel 1b fastsatte tilgængelighedskrav, der er omfattet af de tekniske specifikationer eller dele heraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1c.
     
  Når der ikke er offentliggjort nogen henvisninger til harmoniserede standarder, jf. denne artikels stk. 1, i Den Europæiske Unions Tidende, formodes produkter og tjenesteydelser, som opfylder de i stk. 3 fastsatte tekniske specifikationer eller dele deraf, at være i overensstemmelse med de i artikel 1b fastsatte tilgængelighedskrav, der er omfattet af de tekniske specifikationer eller dele heraf.

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 14

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 14




  Fælles tekniske specifikationer





  1.
     
  Hvis der ikke er offentliggjort henvisninger til harmoniserede standarder i Den Europæiske Unions Tidende i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1025/2012, og hvis der er behov for nærmere oplysninger om tilgængelighedskravene til visse produkter og tjenesteydelser for harmonisering af markedet, kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastlægger fælles tekniske specifikationer for de i bilag I til dette direktiv omhandlede tilgængelighedskrav. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i dette direktivs artikel 24, stk. 2. | udgår |
| 2.
     
  Produkter og tjenesteydelser, som er i overensstemmelse med de i stk. 1 omhandlede fælles tekniske specifikationer eller dele deraf, anses for at være i overensstemmelse med de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav, der er omfattet af disse fælles tekniske specifikationer eller dele deraf. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 14

Fælles tekniske specifikationer

1.
     
  Hvis der ikke er offentliggjort henvisninger til harmoniserede standarder i Den Europæiske Unions Tidende i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1025/2012, og hvis der er behov for nærmere oplysninger om tilgængelighedskravene til visse produkter og tjenesteydelser for harmonisering af markedet, kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastlægger fælles tekniske specifikationer for de i bilag I til dette direktiv omhandlede tilgængelighedskrav. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i dette direktivs artikel 24, stk. 2.

udgår

udgår

2.
     
  Produkter og tjenesteydelser, som er i overensstemmelse med de i stk. 1 omhandlede fælles tekniske specifikationer eller dele deraf, anses for at være i overensstemmelse med de i artikel 3 omhandlede tilgængelighedskrav, der er omfattet af disse fælles tekniske specifikationer eller dele deraf.

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 2

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   EU-overensstemmelseserklæringen skal følge den model, der er fastsat i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF. Den skal indeholde de elementer, der er anført i bilag II til dette direktiv, og løbende ajourføres. Kravene vedrørende den tekniske dokumentation må ikke pålægge
  mikrovirksomheder og
  små og mellemstore virksomheder en uforholdsmæssigt stor byrde. Den oversættes til det eller de sprog, der kræves af den medlemsstat, på hvis marked produktet bringes i omsætning eller gøres tilgængeligt. | 2.   EU-overensstemmelseserklæringen skal følge den model, der er fastsat i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF. Den skal indeholde de elementer, der er anført i bilag II til dette direktiv, og løbende ajourføres. Kravene vedrørende den tekniske dokumentation må ikke pålægge små og mellemstore virksomheder en uforholdsmæssigt stor byrde. Den oversættes til det eller de sprog, der kræves af den medlemsstat, på hvis marked produktet bringes i omsætning eller gøres tilgængeligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   EU-overensstemmelseserklæringen skal følge den model, der er fastsat i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF. Den skal indeholde de elementer, der er anført i bilag II til dette direktiv, og løbende ajourføres. Kravene vedrørende den tekniske dokumentation må ikke pålægge
  mikrovirksomheder og
  små og mellemstore virksomheder en uforholdsmæssigt stor byrde. Den oversættes til det eller de sprog, der kræves af den medlemsstat, på hvis marked produktet bringes i omsætning eller gøres tilgængeligt.

2.   EU-overensstemmelseserklæringen skal følge den model, der er fastsat i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF. Den skal indeholde de elementer, der er anført i bilag II til dette direktiv, og løbende ajourføres. Kravene vedrørende den tekniske dokumentation må ikke pålægge små og mellemstore virksomheder en uforholdsmæssigt stor byrde. Den oversættes til det eller de sprog, der kræves af den medlemsstat, på hvis marked produktet bringes i omsætning eller gøres tilgængeligt.

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis et produkt er omfattet af mere end én EU-retsakt, der kræver en EU-overensstemmelseserklæring, udfærdiges
  der en enkelt EU-overensstemmelseserklæring
  for alle sådanne EU-retsakter. Erklæringen skal indeholde en angivelse af de pågældende retsakter inklusive offentliggørelseshenvisninger. | 3.   Hvis et produkt er omfattet af mere end én EU-retsakt, der kræver en EU-overensstemmelseserklæring, udfærdiges
  EU-overensstemmelseserklæringen
  for alle sådanne EU-retsakter. Erklæringen skal indeholde en angivelse af de pågældende retsakter inklusive offentliggørelseshenvisninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis et produkt er omfattet af mere end én EU-retsakt, der kræver en EU-overensstemmelseserklæring, udfærdiges
  der en enkelt EU-overensstemmelseserklæring
  for alle sådanne EU-retsakter. Erklæringen skal indeholde en angivelse af de pågældende retsakter inklusive offentliggørelseshenvisninger.

3.   Hvis et produkt er omfattet af mere end én EU-retsakt, der kræver en EU-overensstemmelseserklæring, udfærdiges
  EU-overensstemmelseserklæringen
  for alle sådanne EU-retsakter. Erklæringen skal indeholde en angivelse af de pågældende retsakter inklusive offentliggørelseshenvisninger.

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 15 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ud over EU-overensstemmelseserklæringen skal fabrikanten med en påskrift på emballagen på en omkostningseffektiv, enkel og præcis måde informere forbrugerne om, at produktet omfatter tilgængelighedsfunktioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Ud over EU-overensstemmelseserklæringen skal fabrikanten med en påskrift på emballagen på en omkostningseffektiv, enkel og præcis måde informere forbrugerne om, at produktet omfatter tilgængelighedsfunktioner.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 16

Artikel 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 16




  Generelle principper for CE-mærkningen af produkter




  CE-mærkningen er underkastet de generelle principper i artikel 30 i forordning (EF) nr. 765/2008. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 16

Generelle principper for CE-mærkningen af produkter

CE-mærkningen er underkastet de generelle principper i artikel 30 i forordning (EF) nr. 765/2008.

udgår

udgår

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel - 17 (ny)

Artikel - 17 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 17




  National database




  Hver medlemsstat etablerer en offentligt tilgængelig database til registrering af ikketilgængelige produkter. Forbrugerne skal kunne tilgå og registrere oplysninger om ikketilgængelige produkter. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at informere forbrugerne eller andre interesserede parter om muligheden for at indgive klager. Det forudses at indføre et interaktivt system mellem de nationale databaser — om muligt under Kommissionens eller de relevante repræsentative organisationers ansvarsområde — med henblik på at sikre, at oplysninger om ikketilgængelige produkter kan udbredes over hele Unionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel - 17

National database

Hver medlemsstat etablerer en offentligt tilgængelig database til registrering af ikketilgængelige produkter. Forbrugerne skal kunne tilgå og registrere oplysninger om ikketilgængelige produkter. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at informere forbrugerne eller andre interesserede parter om muligheden for at indgive klager. Det forudses at indføre et interaktivt system mellem de nationale databaser — om muligt under Kommissionens eller de relevante repræsentative organisationers ansvarsområde — med henblik på at sikre, at oplysninger om ikketilgængelige produkter kan udbredes over hele Unionen.

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 18 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 18 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden informeres om de i første afsnit omhandlede myndigheders eksistens, ansvar og identitet. Disse myndigheder skal efter anmodning stille oplysninger til rådighed i tilgængelige formater. | Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden informeres om de i første afsnit omhandlede myndigheders eksistens, ansvar og identitet. Disse myndigheder skal efter anmodning
  fra medlemmer af den berørte offentlighed
  stille oplysninger
  om deres eget arbejde og om de beslutninger, som de har truffet,
  til rådighed i tilgængelige formater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden informeres om de i første afsnit omhandlede myndigheders eksistens, ansvar og identitet. Disse myndigheder skal efter anmodning stille oplysninger til rådighed i tilgængelige formater.

Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden informeres om de i første afsnit omhandlede myndigheders eksistens, ansvar og identitet. Disse myndigheder skal efter anmodning
  fra medlemmer af den berørte offentlighed
  stille oplysninger
  om deres eget arbejde og om de beslutninger, som de har truffet,
  til rådighed i tilgængelige formater.

fra medlemmer af den berørte offentlighed

om deres eget arbejde og om de beslutninger, som de har truffet,

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har truffet foranstaltninger i henhold til artikel 20 i forordning (EF) nr. 765/2008, eller hvis de har tilstrækkelig grund til at antage, at et produkt, der er omfattet af dette direktiv,
  udgør en risiko, der er forbundet med de tilgængelighedsaspekter, der
  er
  omfattet af dette direktiv
  , skal de foretage en evaluering af det pågældende produkt omfattende alle de krav, der er fastlagt i dette direktiv. De relevante erhvervsdrivende samarbejder i fuldt omfang med markedsovervågningsmyndighederne. | Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har truffet foranstaltninger i henhold til artikel 20 i forordning (EF) nr. 765/2008, eller hvis de har tilstrækkelig grund til at antage, at et produkt, der er omfattet af dette direktiv,
  ikke
  er
  i overensstemmelse med direktivet
  , skal de foretage en evaluering af det pågældende produkt omfattende alle de
  relevante
  krav, der er fastlagt i dette direktiv. De relevante erhvervsdrivende samarbejder i fuldt omfang med markedsovervågningsmyndighederne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har truffet foranstaltninger i henhold til artikel 20 i forordning (EF) nr. 765/2008, eller hvis de har tilstrækkelig grund til at antage, at et produkt, der er omfattet af dette direktiv,
  udgør en risiko, der er forbundet med de tilgængelighedsaspekter, der
  er
  omfattet af dette direktiv
  , skal de foretage en evaluering af det pågældende produkt omfattende alle de krav, der er fastlagt i dette direktiv. De relevante erhvervsdrivende samarbejder i fuldt omfang med markedsovervågningsmyndighederne.

udgør en risiko, der er forbundet med de tilgængelighedsaspekter, der

omfattet af dette direktiv

Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har truffet foranstaltninger i henhold til artikel 20 i forordning (EF) nr. 765/2008, eller hvis de har tilstrækkelig grund til at antage, at et produkt, der er omfattet af dette direktiv,
  ikke
  er
  i overensstemmelse med direktivet
  , skal de foretage en evaluering af det pågældende produkt omfattende alle de
  relevante
  krav, der er fastlagt i dette direktiv. De relevante erhvervsdrivende samarbejder i fuldt omfang med markedsovervågningsmyndighederne.

ikke

i overensstemmelse med direktivet

relevante

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 19 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering konstaterer, at produktet ikke opfylder kravene i dette direktiv, skal de straks anmode den pågældende erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne foranstaltninger for at bringe
  produktet
  i overensstemmelse med disse krav
  eller for at trække
  produktet tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  inden for en rimelig tidsfrist
  , som de fastsætter i forhold til risikoens art
  . | Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering konstaterer, at produktet ikke opfylder kravene i dette direktiv, skal de straks anmode den pågældende erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne
  korrigerende
  foranstaltninger for at bringe
  det pågældende produkt
  i overensstemmelse med disse krav
  . Såfremt den pågældende erhvervsdrivende forsømmer at træffe eventuelle korrigerende foranstaltninger, skal markedsovervågningsmyndighederne kræve, at den erhvervsdrivende trækker
  produktet tilbage fra markedet inden for en rimelig tidsfrist |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering konstaterer, at produktet ikke opfylder kravene i dette direktiv, skal de straks anmode den pågældende erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne foranstaltninger for at bringe
  produktet
  i overensstemmelse med disse krav
  eller for at trække
  produktet tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  inden for en rimelig tidsfrist
  , som de fastsætter i forhold til risikoens art
  .

produktet

eller for at trække

eller kalde det tilbage

, som de fastsætter i forhold til risikoens art

Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering konstaterer, at produktet ikke opfylder kravene i dette direktiv, skal de straks anmode den pågældende erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne
  korrigerende
  foranstaltninger for at bringe
  det pågældende produkt
  i overensstemmelse med disse krav
  . Såfremt den pågældende erhvervsdrivende forsømmer at træffe eventuelle korrigerende foranstaltninger, skal markedsovervågningsmyndighederne kræve, at den erhvervsdrivende trækker
  produktet tilbage fra markedet inden for en rimelig tidsfrist

korrigerende

det pågældende produkt

. Såfremt den pågældende erhvervsdrivende forsømmer at træffe eventuelle korrigerende foranstaltninger, skal markedsovervågningsmyndighederne kræve, at den erhvervsdrivende trækker

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 4

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne foranstaltninger, skal markedsovervågningsmyndighederne træffe de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af produktet på det nationale marked eller for at trække produktet tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  . Markedsovervågningsmyndighederne underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger. | 4.   Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne foranstaltninger, skal markedsovervågningsmyndighederne træffe de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af produktet på det nationale marked eller for at trække produktet tilbage fra markedet. Markedsovervågningsmyndighederne underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne foranstaltninger, skal markedsovervågningsmyndighederne træffe de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af produktet på det nationale marked eller for at trække produktet tilbage fra markedet
  eller kalde det tilbage
  . Markedsovervågningsmyndighederne underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger.

4.   Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne foranstaltninger, skal markedsovervågningsmyndighederne træffe de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af produktet på det nationale marked eller for at trække produktet tilbage fra markedet. Markedsovervågningsmyndighederne underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger.

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 5 — indledning

Artikel 19 — stk. 5 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   De i stk. 4 omhandlede oplysninger skal indeholde alle tilgængelige elementer, særlig hvad angår de nødvendige data til identifikation af det produkt, der ikke overholder kravene, produktets oprindelse, arten af den påståede manglende overholdelse af kravene
  og af den pågældende risiko
  , arten og varigheden af de trufne nationale foranstaltninger samt de synspunkter, som den relevante erhvervsdrivende har fremsat. Markedsovervågningsmyndighederne skal navnlig oplyse, om den manglende overensstemmelse med kravene skyldes: | 5.   De i stk. 4 omhandlede oplysninger skal indeholde alle tilgængelige elementer, særlig hvad angår de nødvendige data til identifikation af det produkt, der ikke overholder kravene, produktets oprindelse, arten af den påståede manglende overholdelse af kravene, arten og varigheden af de trufne nationale foranstaltninger samt de synspunkter, som den relevante erhvervsdrivende har fremsat. Markedsovervågningsmyndighederne skal navnlig oplyse, om den manglende overensstemmelse med kravene skyldes: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   De i stk. 4 omhandlede oplysninger skal indeholde alle tilgængelige elementer, særlig hvad angår de nødvendige data til identifikation af det produkt, der ikke overholder kravene, produktets oprindelse, arten af den påståede manglende overholdelse af kravene
  og af den pågældende risiko
  , arten og varigheden af de trufne nationale foranstaltninger samt de synspunkter, som den relevante erhvervsdrivende har fremsat. Markedsovervågningsmyndighederne skal navnlig oplyse, om den manglende overensstemmelse med kravene skyldes:

5.   De i stk. 4 omhandlede oplysninger skal indeholde alle tilgængelige elementer, særlig hvad angår de nødvendige data til identifikation af det produkt, der ikke overholder kravene, produktets oprindelse, arten af den påståede manglende overholdelse af kravene, arten og varigheden af de trufne nationale foranstaltninger samt de synspunkter, som den relevante erhvervsdrivende har fremsat. Markedsovervågningsmyndighederne skal navnlig oplyse, om den manglende overensstemmelse med kravene skyldes:

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 5 — litra a

Artikel 19 — stk. 5 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at produktet ikke overholder krav som omhandlet i 
  dette direktivs
  artikel 3 eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at produktet ikke overholder krav som omhandlet i 
  dette direktivs
  artikel 3 eller

dette direktivs

| a) | at produktet ikke overholder
  relevante
  krav som omhandlet i artikel 3, eller |
| --- | --- |

a)

at produktet ikke overholder
  relevante
  krav som omhandlet i artikel 3, eller

relevante

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 8

Artikel 19 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaterne sikrer, at der straks træffes de fornødne restriktive foranstaltninger med hensyn til det pågældende produkt, f.eks. tilbagetrækning af produktet fra deres marked. | 8.   Medlemsstaterne sikrer, at der straks træffes de fornødne
  og forholdsmæssigt afpassede
  restriktive foranstaltninger med hensyn til det pågældende produkt, f.eks. tilbagetrækning af produktet fra deres marked. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Medlemsstaterne sikrer, at der straks træffes de fornødne restriktive foranstaltninger med hensyn til det pågældende produkt, f.eks. tilbagetrækning af produktet fra deres marked.

8.   Medlemsstaterne sikrer, at der straks træffes de fornødne
  og forholdsmæssigt afpassede
  restriktive foranstaltninger med hensyn til det pågældende produkt, f.eks. tilbagetrækning af produktet fra deres marked.

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 20 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 20 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis der efter afslutningen af proceduren i artikel 19, stk. 3 og 4, gøres indsigelse mod en medlemsstats nationale foranstaltning, eller hvis Kommissionen
  finder
  , at den nationale foranstaltning er i modstrid med EU-lovgivningen, skal Kommissionen straks drøfte spørgsmålet med medlemsstaterne og den eller de pågældende erhvervsdrivende og vurdere den nationale foranstaltning. På grundlag af resultaterne af denne vurdering træffer Kommissionen afgørelse om, hvorvidt den nationale foranstaltning er berettiget eller ej. | Hvis der efter afslutningen af proceduren i artikel 19, stk. 3 og 4, gøres indsigelse mod en medlemsstats nationale foranstaltning, eller hvis Kommissionen
  har rimelig dokumentation til at antyde
  , at den nationale foranstaltning er i modstrid med EU-lovgivningen, skal Kommissionen straks drøfte spørgsmålet med medlemsstaterne og den eller de pågældende erhvervsdrivende og vurdere den nationale foranstaltning. På grundlag af resultaterne af denne vurdering træffer Kommissionen afgørelse om, hvorvidt den nationale foranstaltning er berettiget eller ej. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis der efter afslutningen af proceduren i artikel 19, stk. 3 og 4, gøres indsigelse mod en medlemsstats nationale foranstaltning, eller hvis Kommissionen
  finder
  , at den nationale foranstaltning er i modstrid med EU-lovgivningen, skal Kommissionen straks drøfte spørgsmålet med medlemsstaterne og den eller de pågældende erhvervsdrivende og vurdere den nationale foranstaltning. På grundlag af resultaterne af denne vurdering træffer Kommissionen afgørelse om, hvorvidt den nationale foranstaltning er berettiget eller ej.

finder

Hvis der efter afslutningen af proceduren i artikel 19, stk. 3 og 4, gøres indsigelse mod en medlemsstats nationale foranstaltning, eller hvis Kommissionen
  har rimelig dokumentation til at antyde
  , at den nationale foranstaltning er i modstrid med EU-lovgivningen, skal Kommissionen straks drøfte spørgsmålet med medlemsstaterne og den eller de pågældende erhvervsdrivende og vurdere den nationale foranstaltning. På grundlag af resultaterne af denne vurdering træffer Kommissionen afgørelse om, hvorvidt den nationale foranstaltning er berettiget eller ej.

har rimelig dokumentation til at antyde

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 20 a (ny)

Artikel 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 20a




  Arbejdsgruppe





  1.
     
  Kommissionen nedsætter en arbejdsgruppe




  Denne arbejdsgruppe består af repræsentanter for de nationale markedsovervågningsmyndigheder og de relevante interessenter, herunder personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer disse. |
| | 2.
     
  Arbejdsgruppen udfører følgende opgaver:










  a) | lette udvekslingen af oplysninger og bedste praksis mellem markedsovervågningsmyndighederne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 20a

Arbejdsgruppe

1.
     
  Kommissionen nedsætter en arbejdsgruppe

Denne arbejdsgruppe består af repræsentanter for de nationale markedsovervågningsmyndigheder og de relevante interessenter, herunder personer med handicap og de organisationer, der repræsenterer disse.

2.
     
  Arbejdsgruppen udfører følgende opgaver:

a)

lette udvekslingen af oplysninger og bedste praksis mellem markedsovervågningsmyndighederne

| b) | sikre sammenhæng i anvendelsen af de i artikel 3 fastsatte tilgængelighedskrav |
| --- | --- |

b)

sikre sammenhæng i anvendelsen af de i artikel 3 fastsatte tilgængelighedskrav

| c) | udtrykke en holdning om undtagelser fra de i artikel 3 fastsatte tilgængelighedskrav i de tilfælde, hvor det efter at have modtaget Kommissionens anmodning anses for nødvendigt. |
| --- | --- |

c)

udtrykke en holdning om undtagelser fra de i artikel 3 fastsatte tilgængelighedskrav i de tilfælde, hvor det efter at have modtaget Kommissionens anmodning anses for nødvendigt.

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — litra c

Artikel 21 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | fastsættelse af tilgængelighedskravene vedrørende sociale kriterier og kvalitetskriterier, der er fastsat af de kompetente myndigheder i udbud om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

c)

fastsættelse af tilgængelighedskravene vedrørende sociale kriterier og kvalitetskriterier, der er fastsat af de kompetente myndigheder i udbud om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007

fastsættelse af tilgængelighedskravene vedrørende sociale kriterier og kvalitetskriterier, der er fastsat af de kompetente myndigheder i udbud om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007

udgår

udgår

Ændring 247 + 281

Ændring 247 + 281

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 21 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | hvor det er relevant, på al relevant EU-ret eller på alle de bestemmelser i EU-retten, der omhandler tilgængelighed for personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

hvor det er relevant, på al relevant EU-ret eller på alle de bestemmelser i EU-retten, der omhandler tilgængelighed for personer med handicap.

hvor det er relevant, på al relevant EU-ret eller på alle de bestemmelser i EU-retten, der omhandler tilgængelighed for personer med handicap.

Ændring 282

Ændring 282

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — litra d b (nyt)

Artikel 21 — stk. 1 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | projekter, der fremmer eller omfatter tilgængelighedskomponenter, skal have prioritet, når Unionen medfinansierer projekter vedrørende handicapvenlig og tilgængelig transport- og telekommunikationsinfrastruktur under Connecting Europe-faciliteten (CEF), strukturfondene eller Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

projekter, der fremmer eller omfatter tilgængelighedskomponenter, skal have prioritet, når Unionen medfinansierer projekter vedrørende handicapvenlig og tilgængelig transport- og telekommunikationsinfrastruktur under Connecting Europe-faciliteten (CEF), strukturfondene eller Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI)

projekter, der fremmer eller omfatter tilgængelighedskomponenter, skal have prioritet, når Unionen medfinansierer projekter vedrørende handicapvenlig og tilgængelig transport- og telekommunikationsinfrastruktur under Connecting Europe-faciliteten (CEF), strukturfondene eller Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI)

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De i artikel 21 omhandlede tilgængelighedskrav finder anvendelse i det omfang, de ikke medfører en uforholdsmæssig stor byrde for de kompetente myndigheder i forbindelse med anvendelsen af nævnte artikel. | 1.   De i artikel 21 omhandlede tilgængelighedskrav finder anvendelse i det omfang, de ikke medfører en uforholdsmæssig stor byrde for de kompetente myndigheder
  eller operatørerne som deres kontraherende part
  i forbindelse med anvendelsen af nævnte artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   De i artikel 21 omhandlede tilgængelighedskrav finder anvendelse i det omfang, de ikke medfører en uforholdsmæssig stor byrde for de kompetente myndigheder i forbindelse med anvendelsen af nævnte artikel.

1.   De i artikel 21 omhandlede tilgængelighedskrav finder anvendelse i det omfang, de ikke medfører en uforholdsmæssig stor byrde for de kompetente myndigheder
  eller operatørerne som deres kontraherende part
  i forbindelse med anvendelsen af nævnte artikel.

Ændring 226 + 257

Ændring 226 + 257

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 2 — litra b

Artikel 22 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de anslåede omkostninger og fordele
  for
  de pågældende kompetente myndigheder i forhold til den anslåede fordel for personer med handicap under hensyntagen til hyppigheden og varigheden af brugen af et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de anslåede omkostninger og fordele
  for
  de pågældende kompetente myndigheder i forhold til den anslåede fordel for personer med handicap under hensyntagen til hyppigheden og varigheden af brugen af et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse.

for

| b) | de anslåede omkostninger og fordele de pågældende kompetente myndigheder i forhold til den anslåede fordel for
  personer med funktionelle begrænsninger og
  personer med handicap under hensyntagen til hyppigheden og varigheden af brugen af et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse. |
| --- | --- |

b)

de anslåede omkostninger og fordele de pågældende kompetente myndigheder i forhold til den anslåede fordel for
  personer med funktionelle begrænsninger og
  personer med handicap under hensyntagen til hyppigheden og varigheden af brugen af et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse.

personer med funktionelle begrænsninger og

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 3

Artikel 22 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Vurderingen
  af, om overholdelse af de i artikel 21 omhandlede tilgængelighedskrav medfører en uforholdsmæssig stor byrde, skal udføres af de pågældende kompetente myndigheder. | 3.   
  Den indledende vurdering
  af, om overholdelse af de i artikel 21 omhandlede tilgængelighedskrav medfører en uforholdsmæssig stor byrde, skal udføres af de pågældende kompetente myndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Vurderingen
  af, om overholdelse af de i artikel 21 omhandlede tilgængelighedskrav medfører en uforholdsmæssig stor byrde, skal udføres af de pågældende kompetente myndigheder.

3.   
  Den indledende vurdering
  af, om overholdelse af de i artikel 21 omhandlede tilgængelighedskrav medfører en uforholdsmæssig stor byrde, skal udføres af de pågældende kompetente myndigheder.

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 3 a (ny)

Artikel 22 — stk. 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23a for at supplere stk. 2 i denne artikel ved yderligere at præcisere de kriterier, der skal tages højde for med hensyn til alle produkter og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv, ved vurderingen af, hvorvidt byrden skal betragtes som uforholdsmæssig, uden at ændre disse kriterier.




  Når Kommissionen yderligere præciserer disse kriterier, tager den ikke kun hensyn til de potentielle fordele for personer med handicap, men også for personer med funktionsnedsættelser.




  Kommissionen vedtager den første af disse delegerede retsakter omfattende alle produkter og tjenesteydelser, der henhører under dette direktivs anvendelsesområde, senest ... [et år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Ændringsforslag

3a.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23a for at supplere stk. 2 i denne artikel ved yderligere at præcisere de kriterier, der skal tages højde for med hensyn til alle produkter og tjenesteydelser, der er omfattet af dette direktiv, ved vurderingen af, hvorvidt byrden skal betragtes som uforholdsmæssig, uden at ændre disse kriterier.

Når Kommissionen yderligere præciserer disse kriterier, tager den ikke kun hensyn til de potentielle fordele for personer med handicap, men også for personer med funktionsnedsættelser.

Kommissionen vedtager den første af disse delegerede retsakter omfattende alle produkter og tjenesteydelser, der henhører under dette direktivs anvendelsesområde, senest ... [et år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden].

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 4

Artikel 22 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Når en kompetent myndighed har anvendt den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede undtagelse for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, underretter den Kommissionen herom.
  Underretningen skal omfatte
  den i stk. 2 omhandlede vurdering. | 4.   Når en kompetent myndighed har anvendt den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede undtagelse for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, underretter den Kommissionen herom. Den i stk. 2 omhandlede vurdering
  fremsendes til Kommissionen på dennes anmodning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Når en kompetent myndighed har anvendt den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede undtagelse for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, underretter den Kommissionen herom.
  Underretningen skal omfatte
  den i stk. 2 omhandlede vurdering.

4.   Når en kompetent myndighed har anvendt den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede undtagelse for et bestemt produkt eller en bestemt tjenesteydelse, underretter den Kommissionen herom. Den i stk. 2 omhandlede vurdering
  fremsendes til Kommissionen på dennes anmodning
  .

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 22 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Hvis Kommissionen har grund til at betvivle afgørelsen fra den pågældende kompetente myndighed, kan Kommissionen anmode den i artikel 20a nævnte arbejdsgruppe om at verificere den vurdering, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2, og afgive en udtalelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Hvis Kommissionen har grund til at betvivle afgørelsen fra den pågældende kompetente myndighed, kan Kommissionen anmode den i artikel 20a nævnte arbejdsgruppe om at verificere den vurdering, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2, og afgive en udtalelse.

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 4 b (nyt)

Artikel 22 — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter til opstilling af en model for underretning med henblik på stk. 4 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 24, stk. 1a. Kommissionen vedtager den første af disse gennemførelsesretsakter senest den ... [to år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4b.
     
  Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter til opstilling af en model for underretning med henblik på stk. 4 i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 24, stk. 1a. Kommissionen vedtager den første af disse gennemførelsesretsakter senest den ... [to år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden].

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Kapitel VII — overskrift

Kapitel VII — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Gennemførelsesbeføjelser og afsluttende bestemmelser | Delegerede retsakter,
  gennemførelsesbeføjelser og afsluttende bestemmelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Gennemførelsesbeføjelser og afsluttende bestemmelser

Delegerede retsakter,
  gennemførelsesbeføjelser og afsluttende bestemmelser

Delegerede retsakter,

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 a (nyt)

Artikel 23 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 23a




  Udøvelse af de delegerede beføjelser





  1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. |
| | 2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 10, stk. 2a, artikel 12, stk. 5a, og artikel 22, stk. 3a, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]. |
| | 3.
     
  Den i artikel 10, stk. 2a, artikel 12, stk. 5a, og artikel 22, stk. 3a, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |
| | 4.
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. |
| | 5.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. |
| | 6.
     
  En delegeret retsakt, der er vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2a, artikel 12, stk. 5a, og artikel 22, stk. 3a, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 23a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 10, stk. 2a, artikel 12, stk. 5a, og artikel 22, stk. 3a, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden].

3.
     
  Den i artikel 10, stk. 2a, artikel 12, stk. 5a, og artikel 22, stk. 3a, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.
     
  En delegeret retsakt, der er vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2a, artikel 12, stk. 5a, og artikel 22, stk. 3a, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 24 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 2 — indledning

Artikel 25 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De i stk. 1 omhandlede midler omfatter: | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De i stk. 1 omhandlede midler omfatter:

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 2 — litra a

Artikel 25 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | bestemmelser
  ,
  hvorefter
  en
  forbruger
  i henhold til den nationale lovgivning
  kan
  indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder for at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv overholdes |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

bestemmelser
  ,
  hvorefter
  en
  forbruger
  i henhold til den nationale lovgivning
  kan
  indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder for at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv overholdes

bestemmelser

hvorefter

forbruger

kan

| a) | muligheden for den forbruger
  ,
  som er direkte berørt af et produkts eller
  en
  tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen, for
  i henhold til den nationale lovgivning
  at
  indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder for at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv overholdes |
| --- | --- |

a)

muligheden for den forbruger
  ,
  som er direkte berørt af et produkts eller
  en
  tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen, for
  i henhold til den nationale lovgivning
  at
  indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder for at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv overholdes

muligheden for den forbruger

som er direkte berørt af et produkts eller

tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen, for

at

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 2 — litra b

Artikel 25 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | bestemmelser, hvorefter
  offentlige organer eller private foreninger, organisationer eller andre juridiske enheder, som har en legitim interesse i at sikre, at bestemmelserne i dette direktiv overholdes, i henhold til den nationale lovgivning
  kan
  indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder på vegne af forbrugerne for at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv overholdes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

bestemmelser, hvorefter
  offentlige organer eller private foreninger, organisationer eller andre juridiske enheder, som har en legitim interesse i at sikre, at bestemmelserne i dette direktiv overholdes, i henhold til den nationale lovgivning
  kan
  indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder på vegne af forbrugerne for at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv overholdes.

bestemmelser, hvorefter

kan

| b) | muligheden for de
  offentlige organer eller private foreninger, organisationer eller andre juridiske enheder, som har en legitim interesse i at sikre, at bestemmelserne i dette direktiv overholdes,
  for
  i henhold til den nationale lovgivning
  at
  indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder på vegne af forbrugerne for at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv overholdes.
  Den legitime interesse kunne være repræsentation af forbrugere, som er direkte berørt af et produkts eller en tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen; |
| --- | --- |

b)

muligheden for de
  offentlige organer eller private foreninger, organisationer eller andre juridiske enheder, som har en legitim interesse i at sikre, at bestemmelserne i dette direktiv overholdes,
  for
  i henhold til den nationale lovgivning
  at
  indbringe en sag for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder på vegne af forbrugerne for at sikre, at de nationale bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv overholdes.
  Den legitime interesse kunne være repræsentation af forbrugere, som er direkte berørt af et produkts eller en tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen;

muligheden for de

for

at

Den legitime interesse kunne være repræsentation af forbrugere, som er direkte berørt af et produkts eller en tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen;

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Artikel 25 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | muligheden for den forbruger, som er direkte berørt af et produkts eller en tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen, for at anvende en klagemekanisme; denne mekanisme kan varetages af et eksisterende organ, f.eks. en national ombudsmand. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

muligheden for den forbruger, som er direkte berørt af et produkts eller en tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen, for at anvende en klagemekanisme; denne mekanisme kan varetages af et eksisterende organ, f.eks. en national ombudsmand.

muligheden for den forbruger, som er direkte berørt af et produkts eller en tjenesteydelses manglende overholdelse af lovgivningen, for at anvende en klagemekanisme; denne mekanisme kan varetages af et eksisterende organ, f.eks. en national ombudsmand.

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 25 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  medlemsstaterne sikrer, at der, før en foranstaltning indbringes for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder, jf. stk. 1, litra a) og b), er tilvejebragt alternative tvistbilæggelsesmekanismer til at afhjælpe alle tilfælde af påstået manglende overholdelse af dette direktiv, som er blevet indberettet ved hjælp af en klagemekanisme, jf. stk. 2, litra ba). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  medlemsstaterne sikrer, at der, før en foranstaltning indbringes for domstolene eller for de kompetente administrative myndigheder, jf. stk. 1, litra a) og b), er tilvejebragt alternative tvistbilæggelsesmekanismer til at afhjælpe alle tilfælde af påstået manglende overholdelse af dette direktiv, som er blevet indberettet ved hjælp af en klagemekanisme, jf. stk. 2, litra ba).

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 25 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Denne artikel finder ikke anvendelse på kontrakter, der er omfattet af anvendelsesområderne for direktiv 2014/24/EU eller 2014/25/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Denne artikel finder ikke anvendelse på kontrakter, der er omfattet af anvendelsesområderne for direktiv 2014/24/EU eller 2014/25/EU.

Ændring 288

Ændring 288

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 2

Artikel 26 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. | 2.   Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning
  , men skal ikke fungere som et alternativ til økonomiske aktørers opfyldelse af deres forpligtelse til at gøre deres produkter og tjenesteydelser tilgængelige. Disse sanktioner skal også ledsages af effektive afhjælpende foranstaltninger i tilfælde af den erhvervsdrivendes manglende overholdelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning.

2.   Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning
  , men skal ikke fungere som et alternativ til økonomiske aktørers opfyldelse af deres forpligtelse til at gøre deres produkter og tjenesteydelser tilgængelige. Disse sanktioner skal også ledsages af effektive afhjælpende foranstaltninger i tilfælde af den erhvervsdrivendes manglende overholdelse
  .

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 4

Artikel 26 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   I forbindelse med sanktionerne skal der tages hensyn til omfanget af den manglende overholdelse, herunder antallet af produktenheder eller tjenesteydelser, som ikke er i overensstemmelse med kravene, samt antallet af berørte personer. | 4.   I forbindelse med sanktionerne skal der tages hensyn til omfanget af den manglende overholdelse, herunder
  alvoren heraf, og
  antallet af produktenheder eller tjenesteydelser, som ikke er i overensstemmelse med kravene, samt antallet af berørte personer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   I forbindelse med sanktionerne skal der tages hensyn til omfanget af den manglende overholdelse, herunder antallet af produktenheder eller tjenesteydelser, som ikke er i overensstemmelse med kravene, samt antallet af berørte personer.

4.   I forbindelse med sanktionerne skal der tages hensyn til omfanget af den manglende overholdelse, herunder
  alvoren heraf, og
  antallet af produktenheder eller tjenesteydelser, som ikke er i overensstemmelse med kravene, samt antallet af berørte personer.

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 2

Artikel 27 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De anvender disse love og bestemmelser fra den
  [... insert date — six years after the entry into force of this Directive
  ]. | 2.   De anvender disse love og bestemmelser fra den
  ... [fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden
  ]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De anvender disse love og bestemmelser fra den
  [... insert date — six years after the entry into force of this Directive
  ].

2.   De anvender disse love og bestemmelser fra den
  ... [fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden
  ].

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 27 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne indfører, medmindre andet er fastsat i stk. 2b i denne artikel, en overgangsperiode på fem år efter ... [seks år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden], hvori tjenesteydere fortsat kan yde deres tjenester ved brug af produkter, som de lovligt har gjort brug af til at yde tilsvarende tjenester før denne dato. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne indfører, medmindre andet er fastsat i stk. 2b i denne artikel, en overgangsperiode på fem år efter ... [seks år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden], hvori tjenesteydere fortsat kan yde deres tjenester ved brug af produkter, som de lovligt har gjort brug af til at yde tilsvarende tjenester før denne dato.

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 27 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Medlemsstaterne kan bestemme, at selvbetjeningsterminaler, der lovligt er blevet brugt af tjenesteydere til ydelse af tjenester inden ... [seks år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden] fortsat kan bruges til ydelse af tilsvarende tjenester indtil udgangen på deres økonomisk tjenlige levetid. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Medlemsstaterne kan bestemme, at selvbetjeningsterminaler, der lovligt er blevet brugt af tjenesteydere til ydelse af tjenester inden ... [seks år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden] fortsat kan bruges til ydelse af tilsvarende tjenester indtil udgangen på deres økonomisk tjenlige levetid.

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 5

Artikel 27 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Medlemsstater, der benytter den mulighed, der
  er
  fastsat i artikel 3
  ,
  stk. 10, meddeler
  Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de vedtager med henblik
  herpå
  , og rapporterer til Kommissionen om fremskridt i gennemførelsen heraf. | 5.   
  Hvor det
  er
  hensigtsmæssigt
  ,
  meddeler medlemsstaterne
  Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de vedtager med henblik
  på artikel 3, stk. 10
  , og rapporterer til Kommissionen om fremskridt i gennemførelsen heraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Medlemsstater, der benytter den mulighed, der
  er
  fastsat i artikel 3
  ,
  stk. 10, meddeler
  Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de vedtager med henblik
  herpå
  , og rapporterer til Kommissionen om fremskridt i gennemførelsen heraf.

5.   
  Hvor det
  er
  hensigtsmæssigt
  ,
  meddeler medlemsstaterne
  Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de vedtager med henblik
  på artikel 3, stk. 10
  , og rapporterer til Kommissionen om fremskridt i gennemførelsen heraf.

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 — stk. 1

Artikel 28 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest [...insert date — five years after the application of this Directive
  ] og derefter hvert femte år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om anvendelsen af dette direktiv. | -1.
     
  Senest ... [tre år efter datoen for anvendelsen af dette direktiv
  ] og derefter hvert femte år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om anvendelsen af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest [...insert date — five years after the application of this Directive
  ] og derefter hvert femte år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om anvendelsen af dette direktiv.

Senest [...insert date — five years after the application of this Directive

-1.
     
  Senest ... [tre år efter datoen for anvendelsen af dette direktiv
  ] og derefter hvert femte år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om anvendelsen af dette direktiv.

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 — stk. 1

Artikel 28 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Rapporten
  skal
  bl
  .
  a
  . i lyset af den sociale, økonomiske og teknologiske udvikling omhandle udviklingen i tilgængeligheden af produkter og tjenester og virkningerne for de erhvervsdrivende og personer med handicap, idet der om muligt udpeges områder, hvor byrden kan reduceres, med henblik på en vurdering af behovet for at ændre dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Rapporten
  skal
  bl
  .
  a
  . i lyset af den sociale, økonomiske og teknologiske udvikling omhandle udviklingen i tilgængeligheden af produkter og tjenester og virkningerne for de erhvervsdrivende og personer med handicap, idet der om muligt udpeges områder, hvor byrden kan reduceres, med henblik på en vurdering af behovet for at ændre dette direktiv.

Rapporten

bl

a

| 1. | Disse rapporter, der udarbejdes på baggrund af de indkommende meddelelser, jf
  .
  artikel 12, stk
  .
  6, og artikel 22, stk. 4,
  skal
  vurdere, om målene med direktivet er opfyldt, navnlig for så vidt angår styrkelse af fri bevægelighed for tilgængelige produkter og tjenesteydelser. Yderligere skal disse rapporter
  i lyset af den sociale, økonomiske og teknologiske udvikling omhandle udviklingen i tilgængeligheden af produkter og tjenester
  , behovet for at medtage nye produkter
  og
  tjenesteydelser i dette direktivs anvendelsesområde eller behovet for at udelukke visse produkter og tjenester fra dette direktivs anvendelsesområde samt
  virkningerne
  af dette direktiv
  for de erhvervsdrivende og personer med handicap, idet der om muligt udpeges områder, hvor byrden kan reduceres, med henblik på en vurdering af behovet for at ændre dette direktiv. |
| --- | --- |

1.

Disse rapporter, der udarbejdes på baggrund af de indkommende meddelelser, jf
  .
  artikel 12, stk
  .
  6, og artikel 22, stk. 4,
  skal
  vurdere, om målene med direktivet er opfyldt, navnlig for så vidt angår styrkelse af fri bevægelighed for tilgængelige produkter og tjenesteydelser. Yderligere skal disse rapporter
  i lyset af den sociale, økonomiske og teknologiske udvikling omhandle udviklingen i tilgængeligheden af produkter og tjenester
  , behovet for at medtage nye produkter
  og
  tjenesteydelser i dette direktivs anvendelsesområde eller behovet for at udelukke visse produkter og tjenester fra dette direktivs anvendelsesområde samt
  virkningerne
  af dette direktiv
  for de erhvervsdrivende og personer med handicap, idet der om muligt udpeges områder, hvor byrden kan reduceres, med henblik på en vurdering af behovet for at ændre dette direktiv.

Disse rapporter, der udarbejdes på baggrund af de indkommende meddelelser, jf

artikel 12, stk

6, og artikel 22, stk. 4,

vurdere, om målene med direktivet er opfyldt, navnlig for så vidt angår styrkelse af fri bevægelighed for tilgængelige produkter og tjenesteydelser. Yderligere skal disse rapporter

, behovet for at medtage nye produkter

tjenesteydelser i dette direktivs anvendelsesområde eller behovet for at udelukke visse produkter og tjenester fra dette direktivs anvendelsesområde samt

af dette direktiv

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 — stk. 2

Artikel 28 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Medlemsstaterne meddeler rettidigt Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan udarbejde
  en sådan rapport
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Medlemsstaterne meddeler rettidigt Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan udarbejde
  en sådan rapport
  .

en sådan rapport

| 2. | Medlemsstaterne meddeler rettidigt Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan udarbejde
  sådanne rapporter
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne meddeler rettidigt Kommissionen alle oplysninger, der er nødvendige for, at den kan udarbejde
  sådanne rapporter
  .

sådanne rapporter

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 — stk. 3

Artikel 28 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Kommissionens rapport skal tage hensyn til synspunkterne hos de berørte erhvervsdrivende og relevante ikke-statslige organisationer, herunder organisationer, der repræsenterer personer med handicap
  og ældre
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Kommissionens rapport skal tage hensyn til synspunkterne hos de berørte erhvervsdrivende og relevante ikke-statslige organisationer, herunder organisationer, der repræsenterer personer med handicap
  og ældre
  .

og ældre

| 3. | Kommissionens rapport skal tage hensyn til synspunkterne hos de berørte erhvervsdrivende og relevante ikke-statslige organisationer, herunder organisationer, der repræsenterer personer med handicap. |
| --- | --- |

3.

Kommissionens rapport skal tage hensyn til synspunkterne hos de berørte erhvervsdrivende og relevante ikke-statslige organisationer, herunder organisationer, der repræsenterer personer med handicap.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling I — del A (nyt)

Bilag I — afdeling I — del A (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | A. | Operativsystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

A.

A.

Operativsystemer

| 1. | Leveringen af tjenesteydelser med det formål at maksimere den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for handicappede personer skal opnås gennem opfyldelse af de i del C fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter:









  a) | oplysninger om den pågældende tjenesteydelses funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter og |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Leveringen af tjenesteydelser med det formål at maksimere den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for handicappede personer skal opnås gennem opfyldelse af de i del C fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter:

a)

a)

oplysninger om den pågældende tjenesteydelses funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter og

oplysninger om den pågældende tjenesteydelses funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter og

| b) | elektroniske oplysninger, herunder de websteder, der er nødvendige i forbindelse med levering af den pågældende tjenesteydelse. |
| --- | --- |

b)

b)

elektroniske oplysninger, herunder de websteder, der er nødvendige i forbindelse med levering af den pågældende tjenesteydelse.

elektroniske oplysninger, herunder de websteder, der er nødvendige i forbindelse med levering af den pågældende tjenesteydelse.

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling I — del B (nyt)

Bilag I — afdeling I — del B (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | B. | Computerhardware til generelle formål og deres indbyggede operativsystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

B.

B.

Computerhardware til generelle formål og deres indbyggede operativsystemer

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling I — punkt 2

Bilag I — afdeling I — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling I — del C (nyt)

Bilag I — afdeling I — del C (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | C. | Funktionelle resultatkrav |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

C.

C.

Funktionelle resultatkrav

For at sikre tilgængeligheden af deres konstruktion og brugergrænseflade skal produkters og tjenesteydelsers konstruktion, hvis det er relevant, sikre følgende:

For at sikre tilgængeligheden af deres konstruktion og brugergrænseflade skal produkters og tjenesteydelsers konstruktion, hvis det er relevant, sikre følgende:

| a) | Brug uden syn



  Hvis produktet indbefatter visuelle betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som ikke forudsætter synsevne. |
| --- | --- |

a)

a)

Brug uden syn

Brug uden syn

Hvis produktet indbefatter visuelle betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som ikke forudsætter synsevne.

| b) | Brug med nedsat syn



  Hvis et produktet indbefatter visuelle betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som sætter brugeren i stand til at betjene produktet med nedsat synsevne; dette kan for eksempel opnås gennem anordninger, der gør det muligt at ændre kontrast og lysstyrke, at ændre størrelsen, uden tab af indhold eller funktionalitet, og som indbefatter fleksible måder, hvorpå forgrund og baggrund kan styres og adskilles, samt fleksibel kontrol over det nødvendige synsfelt. |
| --- | --- |

b)

b)

Brug med nedsat syn

Brug med nedsat syn

Hvis et produktet indbefatter visuelle betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som sætter brugeren i stand til at betjene produktet med nedsat synsevne; dette kan for eksempel opnås gennem anordninger, der gør det muligt at ændre kontrast og lysstyrke, at ændre størrelsen, uden tab af indhold eller funktionalitet, og som indbefatter fleksible måder, hvorpå forgrund og baggrund kan styres og adskilles, samt fleksibel kontrol over det nødvendige synsfelt.

| c) | Brug uden farveopfattelse



  Hvis produktet indbefatter visuelle betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som ikke forudsætter, at brugeren kan opfatte farver. |
| --- | --- |

c)

c)

Brug uden farveopfattelse

Brug uden farveopfattelse

Hvis produktet indbefatter visuelle betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som ikke forudsætter, at brugeren kan opfatte farver.

| d) | Brug uden hørelse



  Hvis produktet indbefatter auditive betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som ikke forudsætter hørelse. |
| --- | --- |

d)

d)

Brug uden hørelse

Brug uden hørelse

Hvis produktet indbefatter auditive betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som ikke forudsætter hørelse.

| e) | Brug med nedsat hørelse



  Hvis et produktet indbefatter auditive betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde med forbedrede lydfunktioner; dette kan for eksempel opnås gennem brugerstyring af lydstyrken og fleksible måder, hvorpå lydlig forgrund og baggrund kan styres og adskilles, hvis stemme og baggrund er tilgængelige som to separate lydkilder. |
| --- | --- |

e)

e)

Brug med nedsat hørelse

Brug med nedsat hørelse

Hvis et produktet indbefatter auditive betjeningsmåder, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde med forbedrede lydfunktioner; dette kan for eksempel opnås gennem brugerstyring af lydstyrken og fleksible måder, hvorpå lydlig forgrund og baggrund kan styres og adskilles, hvis stemme og baggrund er tilgængelige som to separate lydkilder.

| f) | Brug uden taleevne



  Hvis produktet kræver stemmeinput fra brugeren, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som ikke forudsætter, at brugeren frembringer lydelementer med stemmens brug. Output med stemmen omfatter mundtlige lydelementer såsom tale, fløjte eller klik. |
| --- | --- |

f)

f)

Brug uden taleevne

Brug uden taleevne

Hvis produktet kræver stemmeinput fra brugeren, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som ikke forudsætter, at brugeren frembringer lydelementer med stemmens brug. Output med stemmen omfatter mundtlige lydelementer såsom tale, fløjte eller klik.

| g) | Brug med begrænsede håndbevægelser eller styrke



  Hvis produktet kræver manuel betjening, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som gør det muligt for brugeren at anvende produktet ved hjælp af alternative betjeningsformer, der ikke kræver finmotorisk styring og håndgreb, håndstyrke eller betjening af mere end én betjeningsanordning på samme tid. |
| --- | --- |

g)

g)

Brug med begrænsede håndbevægelser eller styrke

Brug med begrænsede håndbevægelser eller styrke

Hvis produktet kræver manuel betjening, skal det også indbefatte mindst én betjeningsmåde, som gør det muligt for brugeren at anvende produktet ved hjælp af alternative betjeningsformer, der ikke kræver finmotorisk styring og håndgreb, håndstyrke eller betjening af mere end én betjeningsanordning på samme tid.

| h) | Brug med begrænset rækkevidde



  Hvis produkterne er fritstående eller installeret, skal dets betjeningsanordninger være inden for alle brugeres rækkevidde. |
| --- | --- |

h)

h)

Brug med begrænset rækkevidde

Brug med begrænset rækkevidde

Hvis produkterne er fritstående eller installeret, skal dets betjeningsanordninger være inden for alle brugeres rækkevidde.

| i) | Minimering af risikoen for at fremkalde fotosensitive anfald



  Hvis produktet indbefatter visuelle betjeningsmåder, skal det undgå betjeningsmåder, der er kendt for at fremkalde fotosensitive anfald. |
| --- | --- |

i)

i)

Minimering af risikoen for at fremkalde fotosensitive anfald

Minimering af risikoen for at fremkalde fotosensitive anfald

Hvis produktet indbefatter visuelle betjeningsmåder, skal det undgå betjeningsmåder, der er kendt for at fremkalde fotosensitive anfald.

| j) | Brug med begrænset kognition



  Produktet skal indbefatte mindst én betjeningsmåde med funktioner, som gør produktet enklere og lettere at bruge |
| --- | --- |

j)

j)

Brug med begrænset kognition

Brug med begrænset kognition

Produktet skal indbefatte mindst én betjeningsmåde med funktioner, som gør produktet enklere og lettere at bruge

| k) | Privatlivets fred



  Hvis produktet indbefatter tilgængelighedsberegnede funktioner, skal det indbefatte mindst én betjeningsmåde, der sikrer privatlivets fred ved benyttelse af produktets tilgængelighedsberegnede funktioner. |
| --- | --- |

k)

k)

Privatlivets fred

Privatlivets fred

Hvis produktet indbefatter tilgængelighedsberegnede funktioner, skal det indbefatte mindst én betjeningsmåde, der sikrer privatlivets fred ved benyttelse af produktets tilgængelighedsberegnede funktioner.

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling I — del D (nyt)

Bilag I — afdeling I — del D (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | D. | Støttetjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

D.

D.

Støttetjenester

Eventuelle støttetjenester skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for personer med handicap.

Eventuelle støttetjenester skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for personer med handicap.

Ændring 183 + 291

Ændring 183 + 291

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling II — overskrift

Bilag I — afdeling II — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Selvbetjeningsterminaler: Pengeautomater, billetautomater
  og
  selvbetjeningsautomater til check-in | Selvbetjeningsterminaler: Pengeautomater, billetautomater, selvbetjeningsautomater til check-in
  og betalingsterminaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Selvbetjeningsterminaler: Pengeautomater, billetautomater
  og
  selvbetjeningsautomater til check-in

og

Selvbetjeningsterminaler: Pengeautomater, billetautomater, selvbetjeningsautomater til check-in
  og betalingsterminaler

og betalingsterminaler

Ændring 184 + 291 + 299 + 342

Ændring 184 + 291 + 299 + 342

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling II — punkt 1

Bilag I — afdeling II — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Konstruktion og produktion: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Konstruktion og produktion:

| 1. | Konstruktion og produktion: |
| --- | --- |

1.

Konstruktion og produktion:

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  deres forventede
  anvendelse
  af
  personer med
  funktionsnedsættelser
  ,
  herunder personer med handicap og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser
  ,
  skal opnås gennem tilgængelighed
  , for
  så vidt angår:

deres forventede

af

funktionsnedsættelser

herunder personer med handicap og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser

skal opnås gennem tilgængelighed

så vidt angår:

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige
  anvendelse
  heraf for
  personer med
  handicap
  ,
  skal opnås gennem opfyldelse af de i afdeling I, del C
  ,
  fastsatte funktionelle resultatkrav. I denne henseende er det ikke en forudsætning, at en bruger, der har brug for en tilgængelighedsfunktion, skal aktivere den.

den med rimelighed forudsigelige

heraf for

handicap

skal opnås gennem opfyldelse af de i afdeling I, del C

fastsatte funktionelle resultatkrav. I denne henseende er det ikke en forudsætning, at en bruger, der har brug for en tilgængelighedsfunktion, skal aktivere den.

Konstruktionen og produktionen af produkter skal gøres tilgængelig gennem følgende:

Konstruktionen og produktionen af produkter skal gøres tilgængelig gennem følgende:

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler)
  , som: |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler)
  , som:

mærkning

, som:

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler) |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler)

mærkningen

og

| | i) | skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

| | ii) | skal være forståelige |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

skal være forståelige

skal være forståelige

| | iii) | skal kunne konstateres |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

skal kunne konstateres

skal kunne konstateres

| | iv) | skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

| b) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

b)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2

i overensstemmelse med punkt 2

| b) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) |
| --- | --- |

b)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)

| c) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger har
  ,
  i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

c)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger har
  ,
  i overensstemmelse med punkt 2

funktionelle begrænsninger har

i overensstemmelse med punkt 2

| c) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap har; dette skal opnås ved at gøre det muligt at benytte personlige høretelefoner, hvis der er behov for en tidsafmålt reaktion, ved at varsle brugeren via mere end én sensorisk kanal og ved at give mulighed for at forlænge den givne tidsperiode samt ved, at der er en passende kontrast
  ,
  og at taster og kontakter kan lokaliseres ved berøring |
| --- | --- |

c)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap har; dette skal opnås ved at gøre det muligt at benytte personlige høretelefoner, hvis der er behov for en tidsafmålt reaktion, ved at varsle brugeren via mere end én sensorisk kanal og ved at give mulighed for at forlænge den givne tidsperiode samt ved, at der er en passende kontrast
  ,
  og at taster og kontakter kan lokaliseres ved berøring

handicap har; dette skal opnås ved at gøre det muligt at benytte personlige høretelefoner, hvis der er behov for en tidsafmålt reaktion, ved at varsle brugeren via mere end én sensorisk kanal og ved at give mulighed for at forlænge den givne tidsperiode samt ved, at der er en passende kontrast

og at taster og kontakter kan lokaliseres ved berøring

| d) | produktets grænseflade
  med hjælpemidler. |
| --- | --- |

d)

produktets grænseflade
  med hjælpemidler.

produktets grænseflade

| d) | hvor det er relevant, forenelighed
  med hjælpemidler
  og teknologier, der er til rådighed på EU-plan, herunder høreteknologier som høreapparater, teleslynge, øresneglsimplantater og høretekniske hjælpemidler. |
| --- | --- |

d)

d)

hvor det er relevant, forenelighed
  med hjælpemidler
  og teknologier, der er til rådighed på EU-plan, herunder høreteknologier som høreapparater, teleslynge, øresneglsimplantater og høretekniske hjælpemidler.

hvor det er relevant, forenelighed

og teknologier, der er til rådighed på EU-plan, herunder høreteknologier som høreapparater, teleslynge, øresneglsimplantater og høretekniske hjælpemidler.

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling II — punkt 2

Bilag I — afdeling II — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling III — overskrift

Bilag I — afdeling III — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Telefontjenester, herunder alarmtjenester og relateret forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet | Telefontjenester, herunder alarmtjenester og relateret forbrugerterminaludstyr |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Telefontjenester, herunder alarmtjenester og relateret forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet

med avanceret databehandlingskapacitet

Telefontjenester, herunder alarmtjenester og relateret forbrugerterminaludstyr

Ændring 187 + 292 + 300

Ændring 187 + 292 + 300

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling III — del A — punkt 1

Bilag I — afdeling III — del A — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at:

deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter: |
| --- | --- |

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter:

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter:

| a) | sikre tilgængeligheden af de
  produkter, som
  de
  anvender til leveringen af
  tjenesteydelsen
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt B
  om »Relateret forbrugerterminaludstyr med avanceret databehandlingskapacitet, der anvendes af forbrugerne« |
| --- | --- |

a)

sikre tilgængeligheden af de
  produkter, som
  de
  anvender til leveringen af
  tjenesteydelsen
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt B
  om »Relateret forbrugerterminaludstyr med avanceret databehandlingskapacitet, der anvendes af forbrugerne«

sikre tilgængeligheden af de

de

tjenesteydelsen

om »Relateret forbrugerterminaludstyr med avanceret databehandlingskapacitet, der anvendes af forbrugerne«

| a) | de
  produkter, som
  tjenesteudbyderne
  anvender til leveringen af
  den pågældende tjenesteydelse
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt B
  i denne afdeling |
| --- | --- |

a)

de
  produkter, som
  tjenesteudbyderne
  anvender til leveringen af
  den pågældende tjenesteydelse
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt B
  i denne afdeling

de

tjenesteudbyderne

den pågældende tjenesteydelse

i denne afdeling

| b) | give oplysninger
  om
  tjenesteydelsens
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger: |
| --- | --- |

b)

give oplysninger
  om
  tjenesteydelsens
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger:

give oplysninger

tjenesteydelsens

som følger:

| b) | oplysninger
  om
  den pågældende tjenesteydelses
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter |
| --- | --- |

b)

oplysninger
  om
  den pågældende tjenesteydelses
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter

oplysninger

den pågældende tjenesteydelses

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | iii) | de elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  online applikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  online applikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c)

de elektroniske

online applikationer

tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c)

| ba) | elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  online-applikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  den pågældende tjenesteydelse |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  online-applikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  den pågældende tjenesteydelse

elektroniske

online-applikationer

den pågældende tjenesteydelse

| c) | gøre websteder tilgængelige
  på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

c)

gøre websteder tilgængelige
  på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

gøre websteder tilgængelige

| c) | tilgængeliggørelse af websteder
  på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

c)

tilgængeliggørelse af websteder
  på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

tilgængeliggørelse af websteder

| ca) | mobilbaserede apps |
| --- | --- |

ca)

ca)

mobilbaserede apps

mobilbaserede apps

| d) | sørge for tilgængelige oplysninger
  for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser |
| --- | --- |

d)

sørge for tilgængelige oplysninger
  for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser

sørge for tilgængelige oplysninger

| d) | oplysninger
  for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser |
| --- | --- |

d)

oplysninger
  for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser

oplysninger

| e) | inkludere funktioner
  , praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger |
| --- | --- |

e)

inkludere funktioner
  , praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger

inkludere funktioner

funktionelle begrænsninger

| e) | inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap, og sikre interoperabilitet;. dette skal opnås ved at støtte stemme-, video- og tidstro tekstkommunikation, alene eller i kombination (total konversation), mellem to brugere eller mellem en bruger og en nødtjeneste
  . |
| --- | --- |

e)

inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap, og sikre interoperabilitet;. dette skal opnås ved at støtte stemme-, video- og tidstro tekstkommunikation, alene eller i kombination (total konversation), mellem to brugere eller mellem en bruger og en nødtjeneste
  .

handicap, og sikre interoperabilitet;. dette skal opnås ved at støtte stemme-, video- og tidstro tekstkommunikation, alene eller i kombination (total konversation), mellem to brugere eller mellem en bruger og en nødtjeneste

Ændring 344

Ændring 344

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — række 4 — Afdeling III — søjle 2 — punkt A — punkt 1 a (nyt)

Bilag I — række 4 — Afdeling III — søjle 2 — punkt A — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Støttetjenester



  Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af tjenesten og dens forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Støttetjenester

Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af tjenesten og dens forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af tjenesten og dens forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Ændring 188 + 292

Ændring 188 + 292

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling III — del B — overskrift

Bilag I — afdeling III — del B — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| B. | Relateret forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  , der anvendes af forbrugerne: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

B.

Relateret forbrugerterminaludstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  , der anvendes af forbrugerne:

med avanceret databehandlingskapacitet

| B. | Relateret forbrugerterminaludstyr, der anvendes af forbrugerne: |
| --- | --- |

B.

Relateret forbrugerterminaludstyr, der anvendes af forbrugerne:

Ændring 189 + 292 + 301

Ændring 189 + 292 + 301

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling III — del B — punkt 1

Bilag I — afdeling III — del B — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Konstruktion og produktion: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Konstruktion og produktion:

| 1. | Konstruktion og produktion: |
| --- | --- |

1.

Konstruktion og produktion:

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere deres
  forventede
  anvendelse af personer med
  funktionsnedsættelser
  ,
  herunder personer med handicap og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser
  ,
  skal opnås gennem tilgængelighed
  ,
  for så vidt angår
  :

forventede

funktionsnedsættelser

herunder personer med handicap og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser

skal opnås gennem tilgængelighed

for så vidt angår

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap
  skal opnås gennem opfyldelse af de i afdeling I
  ,
  del C, fastsatte funktionelle resultatkrav
  ,
  som omfatter
  :

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

skal opnås gennem opfyldelse af de i afdeling I

del C, fastsatte funktionelle resultatkrav

som omfatter

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført
  i/
  på selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler)
  , som: |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført
  i/
  på selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler)
  , som:

i/

mærkning

, som:

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler) |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler)

mærkningen

og

| | i) | skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

| | ii) | skal være forståelige |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

skal være forståelige

skal være forståelige

| | iii) | skal kunne konstateres |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

skal kunne konstateres

skal kunne konstateres

| | iv) | skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

| b) | produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse) |
| --- | --- |

b)

produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)

| b) | produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse) |
| --- | --- |

b)

produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)

| c) | produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse
  , som skal opfylde følgende betingelser: |
| --- | --- |

c)

produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse
  , som skal opfylde følgende betingelser:

, som skal opfylde følgende betingelser:

| c) | produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse |
| --- | --- |

c)

produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse

| | i) | indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og |
| --- | --- | --- |

i)

i)

indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og

indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og

| | ii) | brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst

brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| d) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

d)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2

i overensstemmelse med punkt 2

| d) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) |
| --- | --- |

d)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)

| e) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger har
  , i 
  overensstemmelse
  med
  punkt 2 |
| --- | --- |

e)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger har
  , i 
  overensstemmelse
  med
  punkt 2

funktionelle begrænsninger har

overensstemmelse

punkt 2

| e) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap har, og sikre interoperabilitet; dette skal opnås ved at støtte naturtro lyd, en billedopløsning, der gør det muligt at kommunikere ved hjælp af tegnsprog
  ,
  tidstro tekstkommunikation alene eller
  i 
  kombination
  med
  stemme- og videokommunikation eller ved at sikre effektiv trådløs kobling til høreteknologier |
| --- | --- |

e)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap har, og sikre interoperabilitet; dette skal opnås ved at støtte naturtro lyd, en billedopløsning, der gør det muligt at kommunikere ved hjælp af tegnsprog
  ,
  tidstro tekstkommunikation alene eller
  i 
  kombination
  med
  stemme- og videokommunikation eller ved at sikre effektiv trådløs kobling til høreteknologier

handicap har, og sikre interoperabilitet; dette skal opnås ved at støtte naturtro lyd, en billedopløsning, der gør det muligt at kommunikere ved hjælp af tegnsprog

tidstro tekstkommunikation alene eller

kombination

stemme- og videokommunikation eller ved at sikre effektiv trådløs kobling til høreteknologier

| f) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

f)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

| f) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

f)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling III — punkt B — punkt 2

Bilag I — afdeling III — punkt B — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 346

Ændring 346

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling III — punkt B — punkt 2a (nyt)

Bilag I — afdeling III — punkt B — punkt 2a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Støttetjenester:



  Eventuel support (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Støttetjenester:

Eventuel support (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Eventuel support (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IV– overskrift

Bilag I — afdeling IV– overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Audiovisuelle medietjenester og relateret forbrugerudstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet | websteder og online-applikationer af
  audiovisuelle medietjenester og relateret forbrugerudstyr |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Audiovisuelle medietjenester og relateret forbrugerudstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet

med avanceret databehandlingskapacitet

websteder og online-applikationer af
  audiovisuelle medietjenester og relateret forbrugerudstyr

websteder og online-applikationer af

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IV — del A — overskrift

Bilag I — afdeling IV — del A — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| A. | Tjenesteydelser: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

A.

Tjenesteydelser:

| A. | Websteder og online-applikationer |
| --- | --- |

A.

Websteder og online-applikationer

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IV — del A — punkt 1

Bilag I — afdeling IV — del A — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at:

deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter
  : |
| --- | --- |

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter
  :

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter

| a) | sikre tilgængeligheden af de produkter, som de anvender til leveringen af tjenesteydelsen, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt B om »Relateret forbrugerudstyr med avanceret databehandlingskapacitet« |
| --- | --- |

a)

sikre tilgængeligheden af de produkter, som de anvender til leveringen af tjenesteydelsen, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt B om »Relateret forbrugerudstyr med avanceret databehandlingskapacitet«

sikre tilgængeligheden af de produkter, som de anvender til leveringen af tjenesteydelsen, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt B om »Relateret forbrugerudstyr med avanceret databehandlingskapacitet«

| a) | tilgængeliggørelse af websteder på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

a)

tilgængeliggørelse af websteder på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

tilgængeliggørelse af websteder på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

| b) | give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger: |
| --- | --- |

b)

give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:

give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:

| b) | applikationer til mobile enheder. |
| --- | --- |

b)

applikationer til mobile enheder.

applikationer til mobile enheder.

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | iii) | de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c)

| c) | gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

c)

c)

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

| d) | sørge for tilgængelige oplysninger for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser |
| --- | --- |

d)

d)

sørge for tilgængelige oplysninger for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser

sørge for tilgængelige oplysninger for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser

| e) | inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med funktionelle begrænsninger. |
| --- | --- |

e)

e)

inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med funktionelle begrænsninger.

inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med funktionelle begrænsninger.

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IV — del B — overskrift

Bilag I — afdeling IV — del B — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| B. | Relateret forbrugerudstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

B.

Relateret forbrugerudstyr
  med avanceret databehandlingskapacitet
  :

med avanceret databehandlingskapacitet

| B. | Relateret forbrugerudstyr: |
| --- | --- |

B.

Relateret forbrugerudstyr:

Ændring 195 + 293

Ændring 195 + 293

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IV — del B — punkt 1

Bilag I — afdeling IV — del B — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Konstruktion og produktion: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Konstruktion og produktion:

| 1. | Konstruktion og produktion: |
| --- | --- |

1.

Konstruktion og produktion:

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  deres forventede
  anvendelse
  af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap
  og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser,
  skal opnås gennem
  tilgængelighed, for så vidt angår
  :

deres forventede

af personer med funktionsnedsættelser, herunder

og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser,

tilgængelighed, for så vidt angår

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås gennem
  opfyldelse af de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter
  :

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

opfyldelse af de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført
  i/på
  selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler), som: |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført
  i/på
  selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler), som:

i/på

mærkning

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført
  på
  selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler) |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført
  på
  selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler)

på

mærkningen

og

| | i) | skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

| | ii) | skal være forståelige |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

skal være forståelige

skal være forståelige

| | iii) | skal kunne konstateres |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

skal kunne konstateres

skal kunne konstateres

| | iv) | skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

| b) | produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse) |
| --- | --- |

b)

produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)

| b) | produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse) |
| --- | --- |

b)

produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)

| c) | produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse
  , som skal opfylde følgende betingelser: |
| --- | --- |

c)

produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse
  , som skal opfylde følgende betingelser:

, som skal opfylde følgende betingelser:

| c) | produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse |
| --- | --- |

c)

produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse

| | i) | indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og |
| --- | --- | --- |

i)

i)

indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og

indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og

| | ii) | brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst

brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| d) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

d)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2

i overensstemmelse med punkt 2

| d) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) |
| --- | --- |

d)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)

| e) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger
  har
  , i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

e)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger
  har
  , i overensstemmelse med punkt 2

funktionelle begrænsninger

, i overensstemmelse med punkt 2

| e) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap
  har;
  dette kan for eksempel opnås ved at støtte muligheden for at vælge, personliggøre og vise adgangstjenester såsom undertekster til døve og tunghøre, lydbeskrivelse, talende undertekster og tegnsprogstolkning, ved at give mulighed for effektiv trådløs kobling til høreteknologier eller ved at tilvejebringe brugerkontroller, som med samme lethed som på de primære mediekontroller gør det muligt for brugeren at aktivere adgangstjenesterne til audiovisuelle tjenester |
| --- | --- |

e)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap
  har;
  dette kan for eksempel opnås ved at støtte muligheden for at vælge, personliggøre og vise adgangstjenester såsom undertekster til døve og tunghøre, lydbeskrivelse, talende undertekster og tegnsprogstolkning, ved at give mulighed for effektiv trådløs kobling til høreteknologier eller ved at tilvejebringe brugerkontroller, som med samme lethed som på de primære mediekontroller gør det muligt for brugeren at aktivere adgangstjenesterne til audiovisuelle tjenester

handicap

dette kan for eksempel opnås ved at støtte muligheden for at vælge, personliggøre og vise adgangstjenester såsom undertekster til døve og tunghøre, lydbeskrivelse, talende undertekster og tegnsprogstolkning, ved at give mulighed for effektiv trådløs kobling til høreteknologier eller ved at tilvejebringe brugerkontroller, som med samme lethed som på de primære mediekontroller gør det muligt for brugeren at aktivere adgangstjenesterne til audiovisuelle tjenester

| f) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

f)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

| f) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

f)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IV — del B — punkt 2

Bilag I — afdeling IV — del B — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 197 + 308

Ændring 197 + 308

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling V — overskrift

Bilag I — afdeling V — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Fly-, bus-, tog- og søtransport, websteder, der anvendes til passagertransporttjenester, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger, Selvbetjeningsterminaler, billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester | Fly-, bus-,
  rutebil-
  , tog- og søtransport, websteder, der anvendes til passagertransporttjenester, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger, Selvbetjeningsterminaler,
  herunder betalingsterminaler,
  billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransport-,
  mobilitets- og turisttjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fly-, bus-, tog- og søtransport, websteder, der anvendes til passagertransporttjenester, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger, Selvbetjeningsterminaler, billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester

Fly-, bus-,
  rutebil-
  , tog- og søtransport, websteder, der anvendes til passagertransporttjenester, tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger, Selvbetjeningsterminaler,
  herunder betalingsterminaler,
  billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransport-,
  mobilitets- og turisttjenester

rutebil-

herunder betalingsterminaler,

mobilitets- og turisttjenester

Ændring 198 + 294 REV + 303 + 311 + 315 + 316

Ændring 198 + 294 REV + 303 + 311 + 315 + 316

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling V — del A — punkt 1

Bilag I — afdeling V — del A — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at:

deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter
  : |
| --- | --- |

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter
  :

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter

| a) | give oplysninger
  om
  tjenesteydelsens
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger: |
| --- | --- |

a)

give oplysninger
  om
  tjenesteydelsens
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger:

give oplysninger

tjenesteydelsens

som følger:

| a) | oplysninger
  om
  den pågældende tjenesteydelses
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter |
| --- | --- |

a)

oplysninger
  om
  den pågældende tjenesteydelses
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter

oplysninger

den pågældende tjenesteydelses

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| aa) | oplysninger om, hvordan tjenestens tilgængelighedsfunktioner anvendes, herunder tilgængeligheden af køretøjer og den omkringliggende infrastruktur og bebyggede omgivelser, samt give oplysninger om den bistand, der ydes i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2006, forordning (EU) nr. 1177/2010, forordning (EF) nr. 1371/2007 og forordning (EU) nr. 181/2011; |
| --- | --- |

aa)

aa)

oplysninger om, hvordan tjenestens tilgængelighedsfunktioner anvendes, herunder tilgængeligheden af køretøjer og den omkringliggende infrastruktur og bebyggede omgivelser, samt give oplysninger om den bistand, der ydes i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2006, forordning (EU) nr. 1177/2010, forordning (EF) nr. 1371/2007 og forordning (EU) nr. 181/2011;

oplysninger om, hvordan tjenestens tilgængelighedsfunktioner anvendes, herunder tilgængeligheden af køretøjer og den omkringliggende infrastruktur og bebyggede omgivelser, samt give oplysninger om den bistand, der ydes i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2006, forordning (EU) nr. 1177/2010, forordning (EF) nr. 1371/2007 og forordning (EU) nr. 181/2011;

| | iii) | de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen
  , skal leveres i overensstemmelse med litra b) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen
  , skal leveres i overensstemmelse med litra b)

tjenesteydelsen

| ab) | de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af
  den pågældende tjenesteydelse
  , skal leveres i overensstemmelse med litra b) |
| --- | --- |

ab)

ab)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af
  den pågældende tjenesteydelse
  , skal leveres i overensstemmelse med litra b)

den pågældende tjenesteydelse

| b) | gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet
  , og som gør
  det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen
  , om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig
  alternativ
  elektronisk løsning og
  på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

b)

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet
  , og som gør
  det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen
  , om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig
  alternativ
  elektronisk løsning og
  på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

, og som gør

, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig

elektronisk løsning og

| b) | gøre websteder
  , herunder online-applikationer, der er nødvendige for levering af passagertransport, turisme, indkvartering, og catering,
  tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet
  . Dette inkluderer, at
  det
  skal være
  muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen
  til et tilgængeligt elektronisk
  alternativ
  , der om nødvendigt leveres
  på en
  robust
  måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og
  de
  kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan. |
| --- | --- |

b)

gøre websteder
  , herunder online-applikationer, der er nødvendige for levering af passagertransport, turisme, indkvartering, og catering,
  tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet
  . Dette inkluderer, at
  det
  skal være
  muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen
  til et tilgængeligt elektronisk
  alternativ
  , der om nødvendigt leveres
  på en
  robust
  måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og
  de
  kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

, herunder online-applikationer, der er nødvendige for levering af passagertransport, turisme, indkvartering, og catering,

. Dette inkluderer, at

skal være

til et tilgængeligt elektronisk

, der om nødvendigt leveres

robust

de

| c) | inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger
  . |
| --- | --- |

c)

inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger
  .

funktionelle begrænsninger

| ba) | gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

ba)

ba)

gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

| c) | inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap, herunder gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.



  Dette vedrører tjenesteydelser såsom intelligente billetsystemer (elektronisk reservation, bestilling af billetter osv.), tidstro passagerinformation (tidsplaner, information om trafikafbrydelser, tilslutningsforbindelser og fortsat rejse med andre transportmidler osv.) og yderligere serviceoplysninger (f.eks. bemanding på stationerne, elevatorer, som er ude af drift, eller tjenester, som midlertidigt ikke er til rådighed). |
| --- | --- |

c)

inkludere funktioner, praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap, herunder gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

handicap, herunder gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

Dette vedrører tjenesteydelser såsom intelligente billetsystemer (elektronisk reservation, bestilling af billetter osv.), tidstro passagerinformation (tidsplaner, information om trafikafbrydelser, tilslutningsforbindelser og fortsat rejse med andre transportmidler osv.) og yderligere serviceoplysninger (f.eks. bemanding på stationerne, elevatorer, som er ude af drift, eller tjenester, som midlertidigt ikke er til rådighed).

| ca) | tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger. |
| --- | --- |

ca)

ca)

tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger.

tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger.

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling V — del B

Bilag I — afdeling V — del B

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| B. | Websteder, der anvendes til passagertransporttjenester: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

B.

B.

Websteder, der anvendes til passagertransporttjenester:

udgår

udgår

| a) | Tilvejebringelse af websteder, som tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, anvende og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan. |
| --- | --- |

a)

a)

Tilvejebringelse af websteder, som tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, anvende og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

Tilvejebringelse af websteder, som tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, anvende og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning, og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling V — del C

Bilag I — afdeling V — del C

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| C. | Tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

C.

C.

Tjenester til mobile enheder, intelligente billetsystemer og tidstro oplysninger:

udgår

udgår

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås ved at: |
| --- | --- |

1.

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås ved at:

| a) | give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger: |
| --- | --- |

a)

a)

give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:

give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | iii) | de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra b) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra b)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra b)

| b) | gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

b)

b)

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling V– del D — overskrift

Bilag I — afdeling V– del D — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| D. | Selvbetjeningsterminaler, billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

D.

Selvbetjeningsterminaler, billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester:

| D. | Selvbetjeningsterminaler,
  herunder betalingsterminaler,
  billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester: |
| --- | --- |

D.

Selvbetjeningsterminaler,
  herunder betalingsterminaler,
  billetautomater og selvbetjeningsautomater til check-in, der anvendes til passagertransporttjenester:

herunder betalingsterminaler,

Ændring 202 + 327

Ændring 202 + 327

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling V — del D — punkt 1

Bilag I — afdeling V — del D — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Konstruktion og produktion: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Konstruktion og produktion:

| 1. | Konstruktion og produktion: |
| --- | --- |

1.

Konstruktion og produktion:

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap
  og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser, skal opnås gennem tilgængelighed
  ,
  for så vidt angår
  :

deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder

og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser, skal opnås gennem tilgængelighed

for så vidt angår

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap
  skal opnås gennem opfyldelse af de i afdeling I, del C
  ,
  fastsatte funktionelle krav, som omfatter
  :

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

skal opnås gennem opfyldelse af de i afdeling I, del C

fastsatte funktionelle krav, som omfatter

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført
  i/
  på selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler)
  , som: |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført
  i/
  på selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler)
  , som:

i/

mærkning

, som:

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler) |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler)

mærkningen

og

| | i) | skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

| | ii) | skal være forståelige |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

skal være forståelige

skal være forståelige

| | iii) | skal kunne konstateres |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

skal kunne konstateres

skal kunne konstateres

| | iv) | skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

| b) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

b)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2

i overensstemmelse med punkt 2

| b) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) |
| --- | --- |

b)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)

| c) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger
  har
  , i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

c)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger
  har
  , i overensstemmelse med punkt 2

funktionelle begrænsninger

, i overensstemmelse med punkt 2

| c) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap
  har |
| --- | --- |

c)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap
  har

handicap

| d) | produktets
  grænseflade
  med hjælpemidler. |
| --- | --- |

d)

produktets
  grænseflade
  med hjælpemidler.

grænseflade

| d) | produktets
  kompatibilitet
  med
  hjælpemidler og teknologier, herunder høreteknologier som høreapparater, teleslynge, cochlearimplantater og høretekniske
  hjælpemidler.
  Det skal også være muligt at benytte personlige høretelefoner med produktet. |
| --- | --- |

d)

produktets
  kompatibilitet
  med
  hjælpemidler og teknologier, herunder høreteknologier som høreapparater, teleslynge, cochlearimplantater og høretekniske
  hjælpemidler.
  Det skal også være muligt at benytte personlige høretelefoner med produktet.

kompatibilitet

hjælpemidler og teknologier, herunder høreteknologier som høreapparater, teleslynge, cochlearimplantater og høretekniske

Det skal også være muligt at benytte personlige høretelefoner med produktet.

Ændring 352

Ændring 352

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling V — kolonne 2 — punkt D — punkt 1 a (nyt)

Bilag I — afdeling V — kolonne 2 — punkt D — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Støttetjenester



  Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal levere oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Støttetjenester

Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal levere oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal levere oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling V — del D — punkt 2

Bilag I — afdeling V — del D — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VI — overskrift

Bilag I — afdeling VI — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Banktjenester, websteder, der anvendes til levering af banktjenester, banktjenester til mobile enheder, selvbetjeningsterminaler, herunder betalingsterminaler, pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester | Forbrugerorienterede
  banktjenester, websteder, der anvendes til levering af banktjenester, banktjenester til mobile enheder, selvbetjeningsterminaler, herunder betalingsterminaler
  og
  pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Banktjenester, websteder, der anvendes til levering af banktjenester, banktjenester til mobile enheder, selvbetjeningsterminaler, herunder betalingsterminaler, pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester

Forbrugerorienterede
  banktjenester, websteder, der anvendes til levering af banktjenester, banktjenester til mobile enheder, selvbetjeningsterminaler, herunder betalingsterminaler
  og
  pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester

Forbrugerorienterede

og

Ændring 205 + 295 + 304

Ændring 205 + 295 + 304

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VI — del A — punkt 1

Bilag I — afdeling VI — del A — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at:

deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter: |
| --- | --- |

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter:

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter:

| a) | sikre tilgængeligheden af de
  produkter, som
  de
  anvender til leveringen af
  tjenesteydelsen
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i 
  punkt D: |
| --- | --- |

a)

sikre tilgængeligheden af de
  produkter, som
  de
  anvender til leveringen af
  tjenesteydelsen
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i 
  punkt D:

sikre tilgængeligheden af de

de

tjenesteydelsen

punkt D:

| a) | de
  produkter, som
  tjenesteyderne
  anvender til leveringen af
  den pågældende tjenesteydelse
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i 
  del D i nærværende afdeling |
| --- | --- |

a)

de
  produkter, som
  tjenesteyderne
  anvender til leveringen af
  den pågældende tjenesteydelse
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i 
  del D i nærværende afdeling

de

tjenesteyderne

den pågældende tjenesteydelse

del D i nærværende afdeling

| b) | b) give oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som
  følger: |
| --- | --- |

b)

b) give oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som
  følger:

b) give oplysninger

følger:

| b) | oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  . Disse oplysninger skal være forståelige uden at overskride et kompleksitetsniveau,
  som
  overstiger niveau B2 (øvre middel) i Europarådets Fælles Europæiske Referenceramme for Sprog |
| --- | --- |

b)

oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  . Disse oplysninger skal være forståelige uden at overskride et kompleksitetsniveau,
  som
  overstiger niveau B2 (øvre middel) i Europarådets Fælles Europæiske Referenceramme for Sprog

oplysninger

. Disse oplysninger skal være forståelige uden at overskride et kompleksitetsniveau,

overstiger niveau B2 (øvre middel) i Europarådets Fælles Europæiske Referenceramme for Sprog

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | iii) | de elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  online applikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen
  ,
  skal leveres i overensstemmelse med litra c) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  online applikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen
  ,
  skal leveres i overensstemmelse med litra c)

de elektroniske

online applikationer

tjenesteydelsen

skal leveres i overensstemmelse med litra c)

| ba) | elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  websteder og onlineapplikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  den pågældende tjenesteydelse
  ,
  og herunder oplysninger om elektronisk identifikation, sikkerhed og betalingsmetoder. |
| --- | --- |

ba)

elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  websteder og onlineapplikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  den pågældende tjenesteydelse
  ,
  og herunder oplysninger om elektronisk identifikation, sikkerhed og betalingsmetoder.

elektroniske

websteder og onlineapplikationer

den pågældende tjenesteydelse

og herunder oplysninger om elektronisk identifikation, sikkerhed og betalingsmetoder.

| c) | tilgængeliggørelse af websteder på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

c)

c)

tilgængeliggørelse af websteder på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

tilgængeliggørelse af websteder på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

| d) | inkludere funktioner
  , praksis, politikker
  og
  procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger. |
| --- | --- |

d)

inkludere funktioner
  , praksis, politikker
  og
  procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger.

inkludere funktioner

og

funktionelle begrænsninger.

| d) | funktioner
  , praksis, politikker, procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap; |
| --- | --- |

d)

funktioner
  , praksis, politikker, procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap;

funktioner

handicap;

| da) | banktjenester til mobile enheder. |
| --- | --- |

da)

da)

banktjenester til mobile enheder.

banktjenester til mobile enheder.

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VI — del B

Bilag I — afdeling VI — del B

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| B. | Websteder, der anvendes til levering af banktjenester: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

B.

B.

Websteder, der anvendes til levering af banktjenester:

udgår

udgår

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås ved at:

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås ved at:

| a) | gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan. |
| --- | --- |

a)

a)

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VI — del C

Bilag I — afdeling VI — del C

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| C. | Banktjenester til mobile enheder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

C.

C.

Banktjenester til mobile enheder:

udgår

udgår

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås ved at: |
| --- | --- |

1.

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås ved at:

| a) | give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger: |
| --- | --- |

a)

a)

give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:

give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | iii) | de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra b) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra b)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra b)

| b) | gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan. |
| --- | --- |

b)

b)

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VI — del D — overskrift

Bilag I — afdeling VI — del D — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| D. | Selvbetjeningsterminaler, herunder pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

D.

Selvbetjeningsterminaler, herunder pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester:

| D. | Selvbetjeningsterminaler, herunder
  betalingsterminaler og
  pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester |
| --- | --- |

D.

Selvbetjeningsterminaler, herunder
  betalingsterminaler og
  pengeautomater, der anvendes til levering af banktjenester

betalingsterminaler og

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VI — del D — punkt 1

Bilag I — afdeling VI — del D — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Konstruktion og produktion: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Konstruktion og produktion:

| 1. | Konstruktion og produktion: |
| --- | --- |

1.

Konstruktion og produktion:

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap
  og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser, skal opnås gennem tilgængelighed
  ,
  for så vidt angår
  :

deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder

og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser, skal opnås gennem tilgængelighed

for så vidt angår

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap
  skal opnås gennem opfyldelse af de i afdeling I, del C
  ,
  fastsatte funktionelle krav, som omfatter
  :

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

skal opnås gennem opfyldelse af de i afdeling I, del C

fastsatte funktionelle krav, som omfatter

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført
  i/
  på selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler)
  , som: |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført
  i/
  på selve produktet (
  mærkning
  , brugsanvisning, advarsler)
  , som:

i/

mærkning

, som:

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler) |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført på selve produktet (
  mærkningen
  , brugsanvisning
  og
  advarsler)

mærkningen

og

| | i) | skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

| | ii) | skal være forståelige |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

skal være forståelige

skal være forståelige

| | iii) | skal kunne konstateres |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

skal kunne konstateres

skal kunne konstateres

| | iv) | skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

| b) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

b)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2

i overensstemmelse med punkt 2

| b) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) |
| --- | --- |

b)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)

| c) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger
  har
  , i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

c)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger
  har
  , i overensstemmelse med punkt 2

funktionelle begrænsninger

, i overensstemmelse med punkt 2

| c) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap
  har |
| --- | --- |

c)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap
  har

handicap

| d) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

d)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

| d) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

d)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

Ændring 356

Ændring 356

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VI — søjle 2 — del D — punkt 1 a (nyt)

Bilag I — afdeling VI — søjle 2 — del D — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Støttetjenester



  Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal levere oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Støttetjenester

Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal levere oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal levere oplysninger om tilgængeligheden af produktet og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VI — del D — punkt 2

Bilag I — afdeling VI — del D — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VII — overskrift

Bilag I — afdeling VII — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| E-bøger | E-bøger
  og tilknyttet udstyr |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

E-bøger

E-bøger
  og tilknyttet udstyr

og tilknyttet udstyr

Ændring 305

Ændring 305

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VII — del A — punkt 1

Bilag I — afdeling VII — del A — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres
  forventede anvendelse
  af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres
  forventede anvendelse
  af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at:

deres

af personer med funktionsnedsættelser, herunder

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed
  forventede anvendelse
  heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i dette direktiv fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter: |
| --- | --- |

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed
  forventede anvendelse
  heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i dette direktiv fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter:

den med rimelighed

heraf for

opfylde de i dette direktiv fastsatte funktionelle resultatkrav, som omfatter:

| a) | sikre tilgængeligheden af de
  produkter, som
  de
  anvender til leveringen af
  tjenesteydelsen
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i 
  punkt B »Produkter« |
| --- | --- |

a)

a)

sikre tilgængeligheden af de
  produkter, som
  de
  anvender til leveringen af
  tjenesteydelsen
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i 
  punkt B »Produkter«

sikre tilgængeligheden af de

de

tjenesteydelsen

punkt B »Produkter«

| a) | de
  produkter, som
  tjenesteyderne
  anvender til leveringen af
  den pågældende tjenesteydelse
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i 
  del B i denne afdeling |
| --- | --- |

a)

a)

de
  produkter, som
  tjenesteyderne
  anvender til leveringen af
  den pågældende tjenesteydelse
  , i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i 
  del B i denne afdeling

de

tjenesteyderne

den pågældende tjenesteydelse

del B i denne afdeling

| b) | give oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger: |
| --- | --- |

b)

give oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger:

give oplysninger

som følger:

| b) | oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  og levering
  af
  tilgængelige (metadata) om produkters
  og
  tjenesteydelsers tilgængelighedsfunktioner |
| --- | --- |

b)

oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  og levering
  af
  tilgængelige (metadata) om produkters
  og
  tjenesteydelsers tilgængelighedsfunktioner

oplysninger

og levering

tilgængelige (metadata) om produkters

tjenesteydelsers tilgængelighedsfunktioner

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | iii) | de elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  online applikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  online applikationer
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c)

de elektroniske

online applikationer

tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra c)

| ba) | elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  onlineapplikationer og den e-bog
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  den pågældende tjenesteydelse |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede
  onlineapplikationer og den e-bog
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af
  den pågældende tjenesteydelse

elektroniske

onlineapplikationer og den e-bog

den pågældende tjenesteydelse

| c) | gøre websteder tilgængelige på
  en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

c)

c)

gøre websteder tilgængelige på
  en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

gøre websteder tilgængelige på

| c) | tilgængeliggørelse af websteder og applikationer til mobile enheder på
  en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

c)

c)

tilgængeliggørelse af websteder og applikationer til mobile enheder på
  en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

tilgængeliggørelse af websteder og applikationer til mobile enheder på

| d) | sørge for
  tilgængelige oplysninger for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser |
| --- | --- |

d)

sørge for
  tilgængelige oplysninger for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser

sørge for

| d) | tilvejebringelse af
  tilgængelige oplysninger for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser |
| --- | --- |

d)

tilvejebringelse af
  tilgængelige oplysninger for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser

tilvejebringelse af

| e) | inkludere
  funktioner, praksis, politikker
  og
  procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger
  . |
| --- | --- |

e)

inkludere
  funktioner, praksis, politikker
  og
  procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger
  .

inkludere

og

funktionelle begrænsninger

| e) | inklusion af
  funktioner, praksis, politikker, procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap, som skal opnås ved at sikre navigation i hele dokumentet, f.eks. ved hjælp af dynamisk layout, mulighed for at synkronisere tekst og lydindhold, tekst-til-tale-teknologi, som muliggør alternative overførsler af indholdet samt interoperabilitet med en bred vifte af teknologiske hjælpemidler på en sådan måde, at det er opfatteligt, forståeligt og anvendeligt samt maksimerer kompatibiliteten med brugeragenter
  . |
| --- | --- |

e)

inklusion af
  funktioner, praksis, politikker, procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap, som skal opnås ved at sikre navigation i hele dokumentet, f.eks. ved hjælp af dynamisk layout, mulighed for at synkronisere tekst og lydindhold, tekst-til-tale-teknologi, som muliggør alternative overførsler af indholdet samt interoperabilitet med en bred vifte af teknologiske hjælpemidler på en sådan måde, at det er opfatteligt, forståeligt og anvendeligt samt maksimerer kompatibiliteten med brugeragenter
  .

inklusion af

handicap, som skal opnås ved at sikre navigation i hele dokumentet, f.eks. ved hjælp af dynamisk layout, mulighed for at synkronisere tekst og lydindhold, tekst-til-tale-teknologi, som muliggør alternative overførsler af indholdet samt interoperabilitet med en bred vifte af teknologiske hjælpemidler på en sådan måde, at det er opfatteligt, forståeligt og anvendeligt samt maksimerer kompatibiliteten med brugeragenter

Ændring 358

Ændring 358

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VII — del B — punkt 1

Bilag I — afdeling VII — del B — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Konstruktion og produktion: Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser, skal opnås
  gennem tilgængelighed, for så vidt angår
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Konstruktion og produktion: Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser, skal opnås
  gennem tilgængelighed, for så vidt angår
  :

Konstruktion og produktion:

gennem tilgængelighed, for så vidt angår

| 1. | Konstruktion og produktion:
  Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås
  ved at opfylde følgende tilgængelighedskrav
  : |
| --- | --- |

1.

Konstruktion og produktion:
  Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås
  ved at opfylde følgende tilgængelighedskrav
  :

Konstruktion og produktion:

ved at opfylde følgende tilgængelighedskrav

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført i/på selve produktet (mærkning, brugsanvisning, advarsler), som: |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført i/på selve produktet (mærkning, brugsanvisning, advarsler), som:

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført i/på selve produktet (mærkning, brugsanvisning, advarsler),
  der skal gives i forskellige tilgængelige formater, og
  som: |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført i/på selve produktet (mærkning, brugsanvisning, advarsler),
  der skal gives i forskellige tilgængelige formater, og
  som:

der skal gives i forskellige tilgængelige formater, og

| | i) | skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

| | i) | skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

| | ii) | skal være forståelige |
| --- | --- | --- |

ii)

skal være forståelige

| | ii) | skal være forståelige |
| --- | --- | --- |

ii)

skal være forståelige

| | iii) | skal kunne konstateres |
| --- | --- | --- |

iii)

skal kunne konstateres

| | iii) | skal kunne konstateres |
| --- | --- | --- |

iii)

skal kunne konstateres

| | iv) | skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold |
| --- | --- | --- |

iv)

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

| | iv) | skal have en passende skriftstørrelse
  med en tilstrækkelig lyskontrast mellem tegn og baggrund med henblik på at maksimere læsbarheden
  under forudsigelige anvendelsesforhold |
| --- | --- | --- |

iv)

skal have en passende skriftstørrelse
  med en tilstrækkelig lyskontrast mellem tegn og baggrund med henblik på at maksimere læsbarheden
  under forudsigelige anvendelsesforhold

med en tilstrækkelig lyskontrast mellem tegn og baggrund med henblik på at maksimere læsbarheden

| b) | produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse) |
| --- | --- |

b)

produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)

| b) | produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)
  og en angivelse af produktets varemærke, navn og type, som
  : |
| --- | --- |

b)

produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)
  og en angivelse af produktets varemærke, navn og type, som
  :

og en angivelse af produktets varemærke, navn og type, som

| | i) | skal opfylde de i litra a) fastsatte krav |
| --- | --- | --- |

i)

i)

skal opfylde de i litra a) fastsatte krav

skal opfylde de i litra a) fastsatte krav

| | ii) | på en enkel og præcis måde skal informere brugerne om, hvordan produktets tilgængelighedsfunktioner er, og om dets kompatibilitet med kompenserende teknologi |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

på en enkel og præcis måde skal informere brugerne om, hvordan produktets tilgængelighedsfunktioner er, og om dets kompatibilitet med kompenserende teknologi

på en enkel og præcis måde skal informere brugerne om, hvordan produktets tilgængelighedsfunktioner er, og om dets kompatibilitet med kompenserende teknologi

| c) | produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse,
  som
  skal opfylde følgende betingelser: |
| --- | --- |

c)

produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse,
  som
  skal opfylde følgende betingelser:

som

| c) | produktets brugsanvisning med oplysninger om brug, installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse
  , hvad enten den leveres separat eller integreret i produktet,
  skal opfylde følgende betingelser: |
| --- | --- |

c)

produktets brugsanvisning med oplysninger om brug, installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse
  , hvad enten den leveres separat eller integreret i produktet,
  skal opfylde følgende betingelser:

, hvad enten den leveres separat eller integreret i produktet,

| | i) | indholdet af brugsanvisningen skal være
  til rådighed i 
  tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og |
| --- | --- | --- |

i)

indholdet af brugsanvisningen skal være
  til rådighed i 
  tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og

indholdet af brugsanvisningen skal være

tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og

| | i) | det skal stilles
  til rådighed i 
  et tilgængeligt webformat og i et elektronisk format, der ikke er et webdokument, og der er forståeligt, opfatteligt og anvendeligt
  , og |
| --- | --- | --- |

i)

det skal stilles
  til rådighed i 
  et tilgængeligt webformat og i et elektronisk format, der ikke er et webdokument, og der er forståeligt, opfatteligt og anvendeligt
  , og

det skal stilles

et tilgængeligt webformat og i et elektronisk format, der ikke er et webdokument, og der er forståeligt, opfatteligt og anvendeligt

| | ii) | brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst

brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | ii) | fabrikanten skal opregne og gøre rede for, hvordan produktets tilgængelighedsfunktioner anvendes, og for dets forenelighed med kompenserende teknologier |
| --- | --- | --- |

ii)

fabrikanten skal opregne og gøre rede for, hvordan produktets tilgængelighedsfunktioner anvendes, og for dets forenelighed med kompenserende teknologier

fabrikanten skal opregne og gøre rede for, hvordan produktets tilgængelighedsfunktioner anvendes, og for dets forenelighed med kompenserende teknologier

| d) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

d)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) i overensstemmelse med punkt 2

| d) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

d)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) i overensstemmelse med punkt 2

| e) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med funktionelle begrænsninger har, i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

e)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med funktionelle begrænsninger har, i overensstemmelse med punkt 2

| e) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med funktionelle begrænsninger har, i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

e)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med funktionelle begrænsninger har, i overensstemmelse med punkt 2

| f) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

f)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

produktets grænseflade med hjælpemidler.

| f) | hvor det er relevant, skal der være forenelighed med hjælpemidler og kompenserende teknologier. |
| --- | --- |

f)

hvor det er relevant, skal der være forenelighed med hjælpemidler og kompenserende teknologier.

hvor det er relevant, skal der være forenelighed med hjælpemidler og kompenserende teknologier.

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VII — del B — punkt 2

Bilag I — afdeling VII — del B — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 215 + 296 + 306 + 359

Ændring 215 + 296 + 306 + 359

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VIII — del A — punkt 1

Bilag I — afdeling VIII — del A — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at:

deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter: |
| --- | --- |

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter:

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter:

| a) | give oplysninger
  om
  tjenesteydelsens
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger: |
| --- | --- |

a)

give oplysninger
  om
  tjenesteydelsens
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger:

give oplysninger

tjenesteydelsens

som følger:

| a) | oplysninger
  om
  den pågældende tjenesteydelses
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter |
| --- | --- |

a)

oplysninger
  om
  den pågældende tjenesteydelses
  funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter

oplysninger

den pågældende tjenesteydelses

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | iii) | de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen
  , skal leveres i overensstemmelse med litra b) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af
  tjenesteydelsen
  , skal leveres i overensstemmelse med litra b)

tjenesteydelsen

| aa
  ) | elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede online applikationer
  , og herunder oplysninger om den elektroniske identifikation, sikkerheden og betalingsmetoderne
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra b) |
| --- | --- |

aa
  )

aa

elektroniske
  oplysninger, herunder de relaterede online applikationer
  , og herunder oplysninger om den elektroniske identifikation, sikkerheden og betalingsmetoderne
  , der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra b)

elektroniske

, og herunder oplysninger om den elektroniske identifikation, sikkerheden og betalingsmetoderne

| b) | gøre websteder tilgængelige
  på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan. |
| --- | --- |

b)

gøre websteder tilgængelige
  på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan.

gøre websteder tilgængelige

| b) | tilgængeliggørelse af websteder
  på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

b)

tilgængeliggørelse af websteder
  på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

tilgængeliggørelse af websteder

| ba) | e-handelstjenester til mobile enheder. |
| --- | --- |

ba)

ba)

e-handelstjenester til mobile enheder.

e-handelstjenester til mobile enheder.

Ændring 360

Ændring 360

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VIII — søjle 2 — del A — punkt 1 a (nyt)

Bilag I — afdeling VIII — søjle 2 — del A — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Støttetjenester: Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal levere oplysninger om tilgængeligheden af tjenesteydelsen og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Støttetjenester: Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal levere oplysninger om tilgængeligheden af tjenesteydelsen og dets forenelighed med kompenserende teknologier ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap.

Ændring 335

Ændring 335

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling VIII a (ny)

Bilag I — afdeling VIII a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | AFDELING VIIIa |
| | Overnatningsfaciliteter |
| | Tjenesteydelser |
| | 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

AFDELING VIIIa

AFDELING VIIIa

Overnatningsfaciliteter

Overnatningsfaciliteter

Tjenesteydelser

Tjenesteydelser

1.

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder personer med handicap, skal opnås ved at:

| | a) | give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:










  i) | stille dem til rådighed i et tilgængeligt webformat, idet de skal være opfattelige, anvendelige, forståelige og robuste i overensstemmelse med litra b) |
| --- | --- | --- | --- |

a)

a)

give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:

give oplysninger om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter som følger:

i)

i)

stille dem til rådighed i et tilgængeligt webformat, idet de skal være opfattelige, anvendelige, forståelige og robuste i overensstemmelse med litra b)

stille dem til rådighed i et tilgængeligt webformat, idet de skal være opfattelige, anvendelige, forståelige og robuste i overensstemmelse med litra b)

| ii) | opliste og gøre rede for, hvordan tjenestens tilgængelighedsfunktioner anvendes og dens komplementaritet med en bred vifte af kompenserende teknologier |
| --- | --- |

ii)

ii)

opliste og gøre rede for, hvordan tjenestens tilgængelighedsfunktioner anvendes og dens komplementaritet med en bred vifte af kompenserende teknologier

opliste og gøre rede for, hvordan tjenestens tilgængelighedsfunktioner anvendes og dens komplementaritet med en bred vifte af kompenserende teknologier

| | b) | gøre websteder og online applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- | --- |

b)

b)

gøre websteder og online applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

gøre websteder og online applikationer, som er nødvendige for leveringen af tjenesten, tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

| | c) | gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af e-handelstjenester, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- | --- |

c)

c)

gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af e-handelstjenester, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

gøre tjenester, som er baseret på mobile enheder, herunder mobile applikationer, som er nødvendige for leveringen af e-handelstjenester, tilgængelige på en ensartet og passende måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en robust måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

| | d) | sikre, at den elektroniske identifikation, sikkerheden og betalingsmetoderne, som er nødvendige for leveringen af tjenesteydelsen, leveres i en opfattelig, forståelig, anvendelig og robust form, som ikke undergraver sikkerheden og privatlivets fred for brugerne |
| --- | --- | --- |

d)

d)

sikre, at den elektroniske identifikation, sikkerheden og betalingsmetoderne, som er nødvendige for leveringen af tjenesteydelsen, leveres i en opfattelig, forståelig, anvendelig og robust form, som ikke undergraver sikkerheden og privatlivets fred for brugerne

sikre, at den elektroniske identifikation, sikkerheden og betalingsmetoderne, som er nødvendige for leveringen af tjenesteydelsen, leveres i en opfattelig, forståelig, anvendelig og robust form, som ikke undergraver sikkerheden og privatlivets fred for brugerne

| | e) | gøre de bebyggede omgivelser tilgængelige for personer med handicap i overensstemmelse med kravene i afdeling X, herunder:










  i) | alle fællesområder (reception, indgang, faciliteter til fritidsformål, konferencelokaler m.v.) |
| --- | --- | --- | --- |

e)

e)

gøre de bebyggede omgivelser tilgængelige for personer med handicap i overensstemmelse med kravene i afdeling X, herunder:

gøre de bebyggede omgivelser tilgængelige for personer med handicap i overensstemmelse med kravene i afdeling X, herunder:

i)

i)

alle fællesområder (reception, indgang, faciliteter til fritidsformål, konferencelokaler m.v.)

alle fællesområder (reception, indgang, faciliteter til fritidsformål, konferencelokaler m.v.)

| ii) | lokaler, i overensstemmelse med kravene i afsnit X; minimumsantallet af tilgængelige lokaler pr. bygning skal være:








  — | ét tilgængeligt lokale for bygninger med færre end 20 lokaler i alt |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

lokaler, i overensstemmelse med kravene i afsnit X; minimumsantallet af tilgængelige lokaler pr. bygning skal være:

lokaler, i overensstemmelse med kravene i afsnit X; minimumsantallet af tilgængelige lokaler pr. bygning skal være:

—

ét tilgængeligt lokale for bygninger med færre end 20 lokaler i alt

ét tilgængeligt lokale for bygninger med færre end 20 lokaler i alt

| — | to tilgængelige lokaler for bygninger med flere end 20, men færre end 50 lokaler |
| --- | --- |

—

to tilgængelige lokaler for bygninger med flere end 20, men færre end 50 lokaler

to tilgængelige lokaler for bygninger med flere end 20, men færre end 50 lokaler

| — | ét supplerende tilgængeligt lokale for hver 50 yderligere lokaler. |
| --- | --- |

—

ét supplerende tilgængeligt lokale for hver 50 yderligere lokaler.

ét supplerende tilgængeligt lokale for hver 50 yderligere lokaler.

| 2. | Støttetjenester



  Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af tjenesten og dens forenelighed med kompenserende teknologier og tjenester ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelse, herunder personer med handicap. |
| --- | --- |

2.

2.

Støttetjenester

Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af tjenesten og dens forenelighed med kompenserende teknologier og tjenester ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelse, herunder personer med handicap.

Eventuelle støttetjenester (helpdeske, callcentre, teknisk støtte, relætjenester og uddannelsestjenester) skal fremlægge oplysninger om tilgængeligheden af tjenesten og dens forenelighed med kompenserende teknologier og tjenester ved hjælp af tilgængelige kommunikationsmidler for brugere med funktionsnedsættelse, herunder personer med handicap.

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IX — del A — punkt 1

Bilag I — afdeling IX — del A — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Konstruktion og produktion: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Konstruktion og produktion:

| 1. | Konstruktion og produktion: |
| --- | --- |

1.

Konstruktion og produktion:

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med
  funktionsnedsættelser, herunder personer med
  handicap og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser, skal opnås
  gennem tilgængelighed
  ,
  for så vidt angår
  :

funktionsnedsættelser, herunder personer med

gennem tilgængelighed

for så vidt angår

Konstruktion og produktion af produkter med henblik på at maksimere deres forventede anvendelse af personer med handicap og personer med aldersrelaterede funktionsnedsættelser, skal opnås
  ved at opfylde de funktionelle krav
  ,
  der er opstillet i afdeling I, del C, og omfatter
  :

ved at opfylde de funktionelle krav

der er opstillet i afdeling I, del C, og omfatter

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført i/på selve produktet (mærkning, brugsanvisning, advarsler)
  , som: |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført i/på selve produktet (mærkning, brugsanvisning, advarsler)
  , som:

, som:

| a) | oplysninger om anvendelse af produktet anført i/på selve produktet (mærkning, brugsanvisning, advarsler) |
| --- | --- |

a)

oplysninger om anvendelse af produktet anført i/på selve produktet (mærkning, brugsanvisning, advarsler)

| | i) | skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

skal være tilgængelige gennem mere end en sensorisk kanal

| | ii) | skal være forståelige |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

skal være forståelige

skal være forståelige

| | iii) | skal kunne konstateres |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

skal kunne konstateres

skal kunne konstateres

| | iv) | skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

skal have en passende skriftstørrelse under forudsigelige anvendelsesforhold

| b) | produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse) |
| --- | --- |

b)

produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)

| b) | produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse) |
| --- | --- |

b)

produktets emballage, herunder oplysningerne i det (åbning, lukning, anvendelse og bortskaffelse)

| c) | produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse
  , som skal opfylde følgende betingelser: |
| --- | --- |

c)

produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse
  , som skal opfylde følgende betingelser:

, som skal opfylde følgende betingelser:

| c) | produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse |
| --- | --- |

c)

produktets brugsanvisning med oplysninger om installation og vedligeholdelse, oplagring og bortskaffelse

| | i) | indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og |
| --- | --- | --- |

i)

i)

indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og

indholdet af brugsanvisningen skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal, og

| | ii) | brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst

brugsanvisningen skal omfatte alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| d) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

d)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)
  i overensstemmelse med punkt 2

i overensstemmelse med punkt 2

| d) | produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output) |
| --- | --- |

d)

produktets brugergrænseflade (håndtering, styring og feedback, input og output)

| e) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger
  har
  , i overensstemmelse med punkt 2 |
| --- | --- |

e)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  funktionelle begrænsninger
  har
  , i overensstemmelse med punkt 2

funktionelle begrænsninger

, i overensstemmelse med punkt 2

| e) | produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap
  har |
| --- | --- |

e)

produktets brugsegenskaber ved hjælp af funktioner, som har til formål at opfylde de behov, som personer med
  handicap
  har

handicap

| f) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

f)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

| f) | produktets grænseflade med hjælpemidler. |
| --- | --- |

f)

produktets grænseflade med hjælpemidler.

Ændring 217 + 297 REV

Ændring 217 + 297 REV

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IX — del A — punkt 2

Bilag I — afdeling IX — del A — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

[...]

udgår

udgår

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IX — del B — punkt 1

Bilag I — afdeling IX — del B — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder
  personer med handicap, skal opnås ved at:

deres forventede anvendelse af personer med funktionsnedsættelser, herunder

| 1. | Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter
  : |
| --- | --- |

1.

Levering af tjenesteydelser med henblik på at maksimere
  den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for
  personer med handicap skal opnås ved at
  opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter
  :

den med rimelighed forudsigelige anvendelse heraf for

opfylde de i afdeling I, del C, fastsatte funktionelle krav, som omfatter

| a) | sikre tilgængeligheden af det bebyggede miljø
  , hvor tjenesteydelsen leveres, herunder transportinfrastruktur, i overensstemmelse med del C og med forbehold af national lovgivning og EU-lovgivning om beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi |
| --- | --- |

a)

sikre tilgængeligheden af det bebyggede miljø
  , hvor tjenesteydelsen leveres, herunder transportinfrastruktur, i overensstemmelse med del C og med forbehold af national lovgivning og EU-lovgivning om beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi

sikre tilgængeligheden af det bebyggede miljø

| a) | bygninger og anlæg
  , hvor tjenesteydelsen leveres, herunder transportinfrastruktur, i overensstemmelse med del C og med forbehold af national lovgivning og EU-lovgivning om beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi |
| --- | --- |

a)

bygninger og anlæg
  , hvor tjenesteydelsen leveres, herunder transportinfrastruktur, i overensstemmelse med del C og med forbehold af national lovgivning og EU-lovgivning om beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi

bygninger og anlæg

| b) | gøre faciliteter tilgængelige
  , herunder køretøjer, fartøjer og udstyr, der er nødvendigt for leveringen af tjenesteydelsen, som følger: |
| --- | --- |

b)

gøre faciliteter tilgængelige
  , herunder køretøjer, fartøjer og udstyr, der er nødvendigt for leveringen af tjenesteydelsen, som følger:

gøre faciliteter tilgængelige

| b) | faciliteter
  , herunder køretøjer, fartøjer og udstyr, der er nødvendigt for leveringen af tjenesteydelsen, som følger: |
| --- | --- |

b)

faciliteter
  , herunder køretøjer, fartøjer og udstyr, der er nødvendigt for leveringen af tjenesteydelsen, som følger:

faciliteter

| | i) | udformningen af
  det bebyggede areal
  skal overholde kravene i del
  C i forbindelse med ombordstigning
  og
  udstigning, drift
  og
  anvendelse |
| --- | --- | --- |

i)

udformningen af
  det bebyggede areal
  skal overholde kravene i del
  C i forbindelse med ombordstigning
  og
  udstigning, drift
  og
  anvendelse

det bebyggede areal

C i forbindelse med ombordstigning

udstigning, drift

anvendelse

| | i) | udformningen af
  bygninger og anlæg
  skal overholde kravene i del 
  C, når de benyttes af passagerer til at gå om bord
  og
  fra borde og til gennemgang
  og
  ophold |
| --- | --- | --- |

i)

udformningen af
  bygninger og anlæg
  skal overholde kravene i del 
  C, når de benyttes af passagerer til at gå om bord
  og
  fra borde og til gennemgang
  og
  ophold

bygninger og anlæg

C, når de benyttes af passagerer til at gå om bord

fra borde og til gennemgang

ophold

| | ii) | oplysningerne skal være tilgængelige på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

oplysningerne skal være tilgængelige på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være tilgængelige på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | iii) | alternativer til visuelt indhold, som ikke består af tekst, skal sikres |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

alternativer til visuelt indhold, som ikke består af tekst, skal sikres

alternativer til visuelt indhold, som ikke består af tekst, skal sikres

| c) | sikre tilgængeligheden af de
  produkter, som de anvender til leveringen af tjenesteydelsen, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i del A |
| --- | --- |

c)

sikre tilgængeligheden af de
  produkter, som de anvender til leveringen af tjenesteydelsen, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i del A

sikre tilgængeligheden af de

| c) | de
  produkter, som de anvender til leveringen af tjenesteydelsen, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i del A |
| --- | --- |

c)

de
  produkter, som de anvender til leveringen af tjenesteydelsen, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i del A

de

| d) | give oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger: |
| --- | --- |

d)

give oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter
  som følger:

give oplysninger

som følger:

| d) | oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter |
| --- | --- |

d)

oplysninger
  om tjenesteydelsens funktion og om dens tilgængelighedskendetegn og -faciliteter

oplysninger

| | i) | oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

oplysningerne skal være til rådighed i tekstformater, der kan anvendes til at skabe alternative kompenserende formater, der af brugeren kan forelægges på forskellige måder og via mere end én sensorisk kanal

| | ii) | der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

der skal sikres alternativer til indhold, som ikke består af tekst

| | iii) | de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra e) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra e)

de elektroniske oplysninger, herunder de relaterede online applikationer, der er nødvendige i forbindelse med levering af tjenesteydelsen, skal leveres i overensstemmelse med litra e)

| e) | gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

e)

gøre websteder tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

| e) | gøre websteder
  og mobile enheder
  tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

e)

gøre websteder
  og mobile enheder
  tilgængelige på en ensartet måde, der sikrer, at brugerne kan opfatte, bruge og forstå indholdet, og som gør det muligt at tilpasse præsentationen af indholdet og interaktionsformen, om nødvendigt ved hjælp af en tilgængelig alternativ elektronisk løsning og på en måde, der fremmer interoperabilitet med en bred vifte af brugeragenter og kompenserende teknologier, som findes på EU-plan og internationalt plan

og mobile enheder

| f) | sørge for tilgængelige oplysninger
  for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser |
| --- | --- |

f)

sørge for tilgængelige oplysninger
  for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser

sørge for tilgængelige oplysninger

| f) | oplysninger
  for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser |
| --- | --- |

f)

oplysninger
  for at lette komplementariteten med kompenserende tjenesteydelser

oplysninger

| g) | inkludere funktioner
  , praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger
  . |
| --- | --- |

g)

inkludere funktioner
  , praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  funktionelle begrænsninger
  .

inkludere funktioner

funktionelle begrænsninger

| g) | funktioner
  , praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap
  . |
| --- | --- |

g)

funktioner
  , praksis, politikker og procedurer og ændringer i udførelsen af den tjenesteydelse, der er rettet mod behovene hos personer med
  handicap
  .

funktioner

handicap

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling IX — del C — punkt 1 — indledning

Bilag I — afdeling IX — del C — punkt 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Tilgængelighed for personer med
  funktionsnedsættelser, herunder personer med
  handicap, til
  det bebyggede miljø, med henblik på
  forventede anvendelse på uafhængig vis, skal omfatte følgende aspekter af områder bestemt til offentlig adgang: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Tilgængelighed for personer med
  funktionsnedsættelser, herunder personer med
  handicap, til
  det bebyggede miljø, med henblik på
  forventede anvendelse på uafhængig vis, skal omfatte følgende aspekter af områder bestemt til offentlig adgang:

funktionsnedsættelser, herunder personer med

det bebyggede miljø, med henblik på

| 1. | Tilgængelighed for personer med handicap til
  bygninger og anlæg til den
  forventede anvendelse
  heraf
  på uafhængig vis, skal omfatte følgende aspekter af områder bestemt til offentlig adgang: |
| --- | --- |

1.

Tilgængelighed for personer med handicap til
  bygninger og anlæg til den
  forventede anvendelse
  heraf
  på uafhængig vis, skal omfatte følgende aspekter af områder bestemt til offentlig adgang:

bygninger og anlæg til den

heraf

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — afdeling X — punkt 1 — indledning

Bilag I — afdeling X — punkt 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tilgængelighed for personer med
  funktionsnedsættelser, herunder personer med
  handicap, til
  det bebyggede miljø
  , hvor tjenesteydelsen leveres, jf. artikel 3, stk. 10, til
  dens
  forventede anvendelse på uafhængig vis, skal omfatte følgende aspekter af områder bestemt til offentlig adgang: | Tilgængelighed for personer med handicap til
  bygninger og anlæg
  , hvor tjenesteydelsen leveres, jf. artikel 3, stk. 10, til
  den
  forventede anvendelse
  heraf
  på uafhængig vis, skal omfatte følgende aspekter af områder bestemt til offentlig adgang: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tilgængelighed for personer med
  funktionsnedsættelser, herunder personer med
  handicap, til
  det bebyggede miljø
  , hvor tjenesteydelsen leveres, jf. artikel 3, stk. 10, til
  dens
  forventede anvendelse på uafhængig vis, skal omfatte følgende aspekter af områder bestemt til offentlig adgang:

funktionsnedsættelser, herunder personer med

det bebyggede miljø

dens

Tilgængelighed for personer med handicap til
  bygninger og anlæg
  , hvor tjenesteydelsen leveres, jf. artikel 3, stk. 10, til
  den
  forventede anvendelse
  heraf
  på uafhængig vis, skal omfatte følgende aspekter af områder bestemt til offentlig adgang:

bygninger og anlæg

den

heraf

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag II — punkt 4 — punkt 4.1.

Bilag II — punkt 4 — punkt 4.1.

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.1. | Fabrikanten anbringer den i dette direktiv omhandlede CE-mærkning på hvert enkelt produkt, der opfylder kravene i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.1.

4.1.

Fabrikanten anbringer den i dette direktiv omhandlede CE-mærkning på hvert enkelt produkt, der opfylder kravene i dette direktiv.

udgår

udgår

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0188/2017).

1

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 af 11. maj 2016 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 44).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 af 11. maj 2016 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 44).

(1b)  
  Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede personer i EU's jernbanesystem (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 110).

1b

Kommissionens forordning (EU) nr. 1300/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede personer i EU's jernbanesystem (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 110).

(33)  
  COM(2010)0636.

33

COM(2010)0636.

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

(34)  
  Forslag til
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilgængeligheden af offentlige organers websteder
  , COM
  (
  2012) 721
  .

34

Forslag til

, COM

2012) 721

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016
  om tilgængeligheden af offentlige organers websteder
  og mobilapplikationer
  (

  EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1)
  .

34

(EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016

og mobilapplikationer

EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1)

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007 af 23. oktober 2007 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 14).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007 af 23. oktober 2007 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 14).

(1b)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1300/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede personer i EU's jernbanesystem (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 110).

1b

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1300/2014 af 18. november 2014 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede personer i EU's jernbanesystem (EUT L 356 af 12.12.2014, s. 110).

(1c)  
  Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011 af 5. maj 2011 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Trafiktelematik for persontrafikken i det transeuropæiske jernbanesystem (EUT L 123 af 12.5.2011, s. 11).

1c

Kommissionens forordning (EU) nr. 454/2011 af 5. maj 2011 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Trafiktelematik for persontrafikken i det transeuropæiske jernbanesystem (EUT L 123 af 12.5.2011, s. 11).

(1d)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 181/2011 af 16. februar 2011 om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 1).

1d

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 181/2011 af 16. februar 2011 om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 1).

(1e)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1177/2010 af 24. november 2010 om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 1).

1e

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1177/2010 af 24. november 2010 om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 1).

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

35

(36)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

36

(37)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

37

(35)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

35

(36)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

36

(37)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

37

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

(1a)  
  Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinsk udstyr (EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1).

1a

Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinsk udstyr (EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1).

(38)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 82).

38

(38)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 82).

38

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12).

39

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12).

39

(40)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 339/93 (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30).

40

(40)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 339/93 (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30).

40

(1a)  

  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

1a

EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

(42)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

42

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

(43)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

43

(44)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006.

44

(43)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

43

(44)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006
  (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470)
  .

44

(EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470)

(45)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1).

45

(45)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1).

45

(46)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1315/2013/EU af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

46

Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1315/2013/EU af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36).

(1a)  
  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

1a

Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU af 23. juli 2014 om sammenlignelighed af gebyrer i forbindelse med betalingskonti, flytning af betalingskonti og adgang til betalingskonti med basale funktioner (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 214).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU af 23. juli 2014 om sammenlignelighed af gebyrer i forbindelse med betalingskonti, flytning af betalingskonti og adgang til betalingskonti med basale funktioner (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 214).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 1).

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/341 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/341

---

P8_TA(2017)0352

Aftalen mellem EU og Chile om handel med økologiske produkter ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Chile om handel med økologiske produkter (05530/2017 — C8-0144/2017 — 2016/0383(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 337/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05530/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05530/2017),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Chile om handel med økologiske produkter (05551/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Chile om handel med økologiske produkter (05551/2017),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0144/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, første afsnit, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0144/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, og stk. 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, og stk. 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0257/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0257/2017),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Chiles regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/342 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/342

---

P8_TA(2017)0353

Protokol til associeringsaftalen mellem EU og Chile (Kroatiens tiltrædelse) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af den tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06750/2017 — C8-0225/2017 — 2017/0042(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 337/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06750/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06750/2017),

| — | der henviser til den tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage højde for Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06905/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage højde for Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (06905/2017),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. i), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0225/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 217 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. i), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0225/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0277/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0277/2017),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Chiles regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/343 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/343

---

P8_TA(2017)0355

Forlængelse af det europæiske statistiske program til 2020 ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-17 med henblik på en forlængelse heraf for perioden 2018-2020 (COM(2016)0557 — C8-0367/2016 — 2016/0265(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0557), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0557),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0367/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0367/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til protokol nr. 1 til traktaterne om de nationale parlamenter rolle i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 1 til traktaterne om de nationale parlamenter rolle i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til protokol nr. 2 til traktaterne om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 2 til traktaterne om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 14. december 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 14. december 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0158/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 53.

---

P8_TC1-COD(2016)0265

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-17 med henblik på en forlængelse heraf til 2020

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/1951.)

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/344 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/344

---

P8_TA(2017)0356

Europæiske venturekapitalfonde og europæiske sociale iværksætterfonde ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 345/2013 om europæiske venturekapitalfonde og forordning (EU) nr. 346/2013 om europæiske sociale iværksætterfonde (COM(2016)0461 — C8-0320/2016 — 2016/0221(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0461), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0461),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0320/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0320/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 12. september 2016 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 12. september 2016 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 14. december 2016 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 14. december 2016 (2),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0120/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0120/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 394 af 26.10.2016, s. 2.

(2)  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 48.

---

P8_TC1-COD(2016)0221

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. september 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 345/2013 om europæiske venturekapitalfonde og forordning (EU) nr. 346/2013 om europæiske sociale iværksætterfonde

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/1991.)

---

| 20.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 337/345 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 337/345

---

P8_TA(2017)0357

Flerårig plan for demersale bestande i Nordsøen og fiskeriet efter disse bestande ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 14. september 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en flerårig plan for demersale bestande i Nordsøen og fiskeriet efter disse bestande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 og Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 — C8-0336/2016 — 2016/0238(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 337/44)

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Den fælles fiskeripolitik har bl.a. til formål at sikre, at fiskeriet og akvakulturproduktionen foregår på en miljømæssigt bæredygtig måde på lang sigt, og på at opnå en fiskeriforvaltning, der er baseret på en forsigtigheds- og en økosystembaseret tilgang. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Den fælles fiskeripolitik har bl.a. til formål at sikre, at fiskeriet og akvakulturproduktionen foregår på en miljømæssigt bæredygtig måde på lang sigt, og på at opnå en fiskeriforvaltning, der er baseret på en forsigtigheds- og en økosystembaseret tilgang.

| (4) | Den fælles fiskeripolitik har bl.a. til formål at sikre, at fiskeriet og akvakulturproduktionen foregår på en miljømæssigt bæredygtig måde på lang sigt, og på at opnå en fiskeriforvaltning, der er baseret på en forsigtigheds- og en økosystembaseret tilgang
  , for at sikre, at bestandene af befiskede arter genoprettes og opretholdes på niveauer over dem, der kan give MSY
  . |
| --- | --- |

(4)

Den fælles fiskeripolitik har bl.a. til formål at sikre, at fiskeriet og akvakulturproduktionen foregår på en miljømæssigt bæredygtig måde på lang sigt, og på at opnå en fiskeriforvaltning, der er baseret på en forsigtigheds- og en økosystembaseret tilgang
  , for at sikre, at bestandene af befiskede arter genoprettes og opretholdes på niveauer over dem, der kan give MSY
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Hvad angår udnyttelse af havets biologiske ressourcer fastsætter forordning (EU) nr. 1380/2013 udtrykkeligt målsætningen om at genoprette og opretholde populationerne af de befiskede bestande på niveauer over det niveau, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte. I henhold til artikel 2, stk. 2, skal udnyttelsesgraden for det maksimale bæredygtige udbytte nås inden udgangen af 2015, hvor det er muligt, og på et gradvist stigende grundlag senest inden udgangen af 2020 for alle bestande, og skal opretholdes herefter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Hvad angår udnyttelse af havets biologiske ressourcer fastsætter forordning (EU) nr. 1380/2013 udtrykkeligt målsætningen om at genoprette og opretholde populationerne af de befiskede bestande på niveauer over det niveau, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte. I henhold til artikel 2, stk. 2, skal udnyttelsesgraden for det maksimale bæredygtige udbytte nås inden udgangen af 2015, hvor det er muligt, og på et gradvist stigende grundlag senest inden udgangen af 2020 for alle bestande, og skal opretholdes herefter.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | For at nå den fælles fiskeripolitiks mål skal der vedtages en række bevarelsesforanstaltninger, som f.eks. flerårige planer og tekniske foranstaltninger, og der skal fastsættes og tildeles fiskerimuligheder, alt efter hvad der er behov for, enten i form af enkeltforanstaltninger eller en kombination af disse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

For at nå den fælles fiskeripolitiks mål skal der vedtages en række bevarelsesforanstaltninger, som f.eks. flerårige planer og tekniske foranstaltninger, og der skal fastsættes og tildeles fiskerimuligheder, alt efter hvad der er behov for, enten i form af enkeltforanstaltninger eller en kombination af disse.

| (5) | For at nå den fælles fiskeripolitiks mål skal der vedtages en række bevarelsesforanstaltninger, som f.eks. flerårige planer og tekniske foranstaltninger, og der skal fastsættes og tildeles fiskerimuligheder, alt efter hvad der er behov for, enten i form af enkeltforanstaltninger eller en kombination af disse
  , i fuld overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning
  . |
| --- | --- |

(5)

For at nå den fælles fiskeripolitiks mål skal der vedtages en række bevarelsesforanstaltninger, som f.eks. flerårige planer og tekniske foranstaltninger, og der skal fastsættes og tildeles fiskerimuligheder, alt efter hvad der er behov for, enten i form af enkeltforanstaltninger eller en kombination af disse
  , i fuld overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning
  .

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Flerårige planer skal i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013 være baseret på videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning og indeholde målsætninger og kvantificerbare mål med klare tidsplaner,
  bevarelsesreferencepunkter
  og
  beskyttelsesforanstaltninger
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Flerårige planer skal i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013 være baseret på videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning og indeholde målsætninger og kvantificerbare mål med klare tidsplaner,
  bevarelsesreferencepunkter
  og
  beskyttelsesforanstaltninger
  .

| (6) | Flerårige planer skal i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013 være baseret på videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning og indeholde målsætninger og kvantificerbare mål med klare tidsplaner,
  målsætninger for bevaringsforanstaltninger
  og
  tekniske foranstaltninger, der skal træffes for at nå målene om i videst mulig udstrækning at undgå og reducere uønskede fangster, som fastsat i artikel 15 i samme forordning
  . |
| --- | --- |

(6)

Flerårige planer skal i henhold til artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013 være baseret på videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning og indeholde målsætninger og kvantificerbare mål med klare tidsplaner,
  målsætninger for bevaringsforanstaltninger
  og
  tekniske foranstaltninger, der skal træffes for at nå målene om i videst mulig udstrækning at undgå og reducere uønskede fangster, som fastsat i artikel 15 i samme forordning
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Derudover kan Kommissionen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 i en flerårig plan bemyndiges til at oprette områder til genopretning af fiskebestande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Derudover kan Kommissionen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 i en flerårig plan bemyndiges til at oprette områder til genopretning af fiskebestande.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Nogle bestande af fælles interesse udnyttes også af tredjelande, hvilket gør det meget vigtigt, at EU rådfører sig med disse tredjelande for at sikre, at de berørte bestande forvaltes på en bæredygtig måde. I mangel af en formel aftale bør EU gøre alt, hvad den kan, for at nå til enighed om fælles ordninger for fiskeri af disse bestande for at opnå en bæredygtig forvaltning, og i den forbindelse skal lige vilkår for EU's markedsoperatører sikres, håndhæves og fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Nogle bestande af fælles interesse udnyttes også af tredjelande, hvilket gør det meget vigtigt, at EU rådfører sig med disse tredjelande for at sikre, at de berørte bestande forvaltes på en bæredygtig måde. I mangel af en formel aftale bør EU gøre alt, hvad den kan, for at nå til enighed om fælles ordninger for fiskeri af disse bestande for at opnå en bæredygtig forvaltning, og i den forbindelse skal lige vilkår for EU's markedsoperatører sikres, håndhæves og fremmes.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Formålet med denne plan bør være at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål og navnlig til
  opnåelse
  og opretholdelse af
  MSY for de berørte bestande
  , bidrage til gennemførelsen af landingsforpligtelsen for demersale bestande, der er omfattet af fangstbegrænsninger, og til gennemførelsen af en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Formålet med denne plan bør være at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål og navnlig til
  opnåelse
  og opretholdelse af
  MSY for de berørte bestande
  , bidrage til gennemførelsen af landingsforpligtelsen for demersale bestande, der er omfattet af fangstbegrænsninger, og til gennemførelsen af en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltning.

| (10) | Formålet med denne plan bør være at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål og navnlig til
  genopretning
  og opretholdelse af
  fiskebestande over biomasseniveauer, der kan give MSY
  , bidrage til gennemførelsen af landingsforpligtelsen for demersale bestande, der er omfattet af fangstbegrænsninger,
  gennemføre
  og
  opnå de socioøkonomiske aspekter af MSY og bidrage
  til gennemførelsen af en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltning
  ved at mindske de negative konsekvenser af fiskeri for det marine økosystem
  . |
| --- | --- |

(10)

Formålet med denne plan bør være at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål og navnlig til
  genopretning
  og opretholdelse af
  fiskebestande over biomasseniveauer, der kan give MSY
  , bidrage til gennemførelsen af landingsforpligtelsen for demersale bestande, der er omfattet af fangstbegrænsninger,
  gennemføre
  og
  opnå de socioøkonomiske aspekter af MSY og bidrage
  til gennemførelsen af en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltning
  ved at mindske de negative konsekvenser af fiskeri for det marine økosystem
  .

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Denne plan bør også bidrage til opnåelsen af en god miljøtilstand, som fastlagt i direktiv 2008/56/EF, og til opnåelsen en positiv beskyttelsesstatus for levesteder og arter i overensstemmelse med henholdsvis Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF

   (1a)

  og Rådets direktiv 92/43/EØF

   (1b)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Denne plan bør også bidrage til opnåelsen af en god miljøtilstand, som fastlagt i direktiv 2008/56/EF, og til opnåelsen en positiv beskyttelsesstatus for levesteder og arter i overensstemmelse med henholdsvis Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF

   (1a)

  og Rådets direktiv 92/43/EØF

   (1b)

  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af
  de mål
  , der er fastsat i de flerårige planer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af
  de mål
  , der er fastsat i de flerårige planer.

| (11) | Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af
  målene, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og opfylde de mål, tidsplaner og margener
  , der er fastsat i de flerårige planer. |
| --- | --- |

(11)

Ifølge artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastlægges på grundlag af
  målene, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og opfylde de mål, tidsplaner og margener
  , der er fastsat i de flerårige planer.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | I henhold til artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal bestande, der forvaltes i fællesskab med tredjelande, hvor det er muligt forvaltes i henhold til fælles aftaler i overensstemmelse med det formål, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 2. Desuden bør de mål, der er fastsat i stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, samt definitionerne i nævnte forordnings artikel 4, finde anvendelse på sådanne aftaler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

I henhold til artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal bestande, der forvaltes i fællesskab med tredjelande, hvor det er muligt forvaltes i henhold til fælles aftaler i overensstemmelse med det formål, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 2. Desuden bør de mål, der er fastsat i stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, samt definitionerne i nævnte forordnings artikel 4, finde anvendelse på sådanne aftaler.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Hvis der ikke er opstillet mål for
  MSY
  ,
  bør
  forsigtighedstilgangen
  anvendes
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Hvis der ikke er opstillet mål for
  MSY
  ,
  bør
  forsigtighedstilgangen
  anvendes
  .

| (14) | Hvis der ikke er opstillet mål for
  maksimalt bæredygtigt udbytte
  ,
  skal den flerårige plan indføre foranstaltninger på grundlag af
  forsigtighedstilgangen
  til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013. Disse foranstaltninger skal sikre en bevarelsestilstand for de relevante bestande, der mindst svarer til udnyttelsesrater, der er i overensstemmelse med det maksimalt bæredygtige udbytte som fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013
  . |
| --- | --- |

(14)

Hvis der ikke er opstillet mål for
  maksimalt bæredygtigt udbytte
  ,
  skal den flerårige plan indføre foranstaltninger på grundlag af
  forsigtighedstilgangen
  til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013. Disse foranstaltninger skal sikre en bevarelsestilstand for de relevante bestande, der mindst svarer til udnyttelsesrater, der er i overensstemmelse med det maksimalt bæredygtige udbytte som fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013
  .

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | Lystfiskeri kan have betydelig indvirkning på fiskeressourcerne. Medlemsstaterne bør indsamle fangstdata om lystfiskeri i overensstemmelse med kravene til dataindsamling. Hvis dette fiskeri har betydelig negativ indvirkning på ressourcerne, bør planen inkludere muligheden for at fastlægge specifikke forvaltningsforanstaltninger i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Eventuelle forvaltningsmæssige og tekniske foranstaltninger om lystfiskeri på EU-plan bør stå i et rimeligt forhold til det mål, der søges opnået. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Lystfiskeri kan have betydelig indvirkning på fiskeressourcerne. Medlemsstaterne bør indsamle fangstdata om lystfiskeri i overensstemmelse med kravene til dataindsamling. Hvis dette fiskeri har betydelig negativ indvirkning på ressourcerne, bør planen inkludere muligheden for at fastlægge specifikke forvaltningsforanstaltninger i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Eventuelle forvaltningsmæssige og tekniske foranstaltninger om lystfiskeri på EU-plan bør stå i et rimeligt forhold til det mål, der søges opnået.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Der bør for
  de funktionelle enheder for jomfruhummer
  , som der foreligger sådanne mål for
  , anvendes
  følgende udløsningsniveauer for bestandsstørrelse: minimumsbestandsstørrelse
  (Abundancebuffer)
  svarende til det Bbuffer-referencepunkt, som Det Rådgivende Råd for Nordsøen har fastsat i den langsigtede forvaltningsplan for jomfruhummer i Nordsøen (Long Term Management Plan for North Sea Nephrops)

   (42)

  ,
  og
  den grænsebestandsstørrelse
  (Abundancelimit), som
  svarer til MSY Btrigger (svarende til Blim) som defineret
  af ICES
  7
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Der bør for
  de funktionelle enheder for jomfruhummer
  , som der foreligger sådanne mål for
  , anvendes
  følgende udløsningsniveauer for bestandsstørrelse: minimumsbestandsstørrelse
  (Abundancebuffer)
  svarende til det Bbuffer-referencepunkt, som Det Rådgivende Råd for Nordsøen har fastsat i den langsigtede forvaltningsplan for jomfruhummer i Nordsøen (Long Term Management Plan for North Sea Nephrops)

   (42)

  ,
  og
  den grænsebestandsstørrelse
  (Abundancelimit), som
  svarer til MSY Btrigger (svarende til Blim) som defineret
  af ICES
  7
  .

| (16) | For
  de funktionelle enheder for jomfruhummer
  bør, hvis de foreligger
  , anvendes
  den minimumsbestandsstørrelse
  (Abundancebuffer) og
  den grænsebestandsstørrelse
  (Abundancelimit) som
  udløsningsniveauer for bestandsstørrelse, der anbefales
  af ICES. |
| --- | --- |

(16)

For
  de funktionelle enheder for jomfruhummer
  bør, hvis de foreligger
  , anvendes
  den minimumsbestandsstørrelse
  (Abundancebuffer) og
  den grænsebestandsstørrelse
  (Abundancelimit) som
  udløsningsniveauer for bestandsstørrelse, der anbefales
  af ICES.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Hvis bestanden reduceres til under disse minimumsniveauer for gydebiomasse, bør der træffes hensigtsmæssige beskyttelsesforanstaltninger. Beskyttelsesforanstaltningerne bør omfatte reduktion af fiskerimulighederne og særlige bevarelsesforanstaltninger, når den videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for afhjælpende foranstaltninger. Disse foranstaltninger bør suppleres af andre foranstaltninger, som måtte være nødvendige, som f.eks. foranstaltninger truffet af Kommissionen i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller foranstaltninger truffet af medlemsstaterne i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Hvis bestanden reduceres til under disse minimumsniveauer for gydebiomasse, bør der træffes hensigtsmæssige beskyttelsesforanstaltninger. Beskyttelsesforanstaltningerne bør omfatte reduktion af fiskerimulighederne og særlige bevarelsesforanstaltninger, når den videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for afhjælpende foranstaltninger. Disse foranstaltninger bør suppleres af andre foranstaltninger, som måtte være nødvendige, som f.eks. foranstaltninger truffet af Kommissionen i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller foranstaltninger truffet af medlemsstaterne i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

| (17) | Hvis bestanden reduceres til under disse minimumsniveauer for gydebiomasse, bør der træffes hensigtsmæssige beskyttelsesforanstaltninger. Beskyttelsesforanstaltningerne bør omfatte reduktion af fiskerimulighederne og særlige bevarelsesforanstaltninger, når den
  bedst foreliggende
  videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for afhjælpende foranstaltninger. Disse foranstaltninger bør suppleres af
  alle
  andre foranstaltninger, som måtte være nødvendige, som f.eks. foranstaltninger truffet af Kommissionen i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller foranstaltninger truffet af medlemsstaterne i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(17)

Hvis bestanden reduceres til under disse minimumsniveauer for gydebiomasse, bør der træffes hensigtsmæssige beskyttelsesforanstaltninger. Beskyttelsesforanstaltningerne bør omfatte reduktion af fiskerimulighederne og særlige bevarelsesforanstaltninger, når den
  bedst foreliggende
  videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for afhjælpende foranstaltninger. Disse foranstaltninger bør suppleres af
  alle
  andre foranstaltninger, som måtte være nødvendige, som f.eks. foranstaltninger truffet af Kommissionen i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller foranstaltninger truffet af medlemsstaterne i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | TAC'en for jomfruhummer i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde IV bør fastsættes som summen af de fangstbegrænsninger, der er fastsat for
  hver enkelt funktionel enhed
  og for de øvrige statistiske rektangler uden for de funktionelle enheder, der hører under det pågældende TAC-område
  .
  Dette er dog ikke til hinder for vedtagelsen af
  foranstaltninger til beskyttelse af
  specifikke
  funktionelle
  enheder
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

TAC'en for jomfruhummer i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde IV bør fastsættes som summen af de fangstbegrænsninger, der er fastsat for
  hver enkelt funktionel enhed
  og for de øvrige statistiske rektangler uden for de funktionelle enheder, der hører under det pågældende TAC-område
  .
  Dette er dog ikke til hinder for vedtagelsen af
  foranstaltninger til beskyttelse af
  specifikke
  funktionelle
  enheder
  .

| (19) | For
  hver enkelt funktionel enhed
  bør der så vidt muligt fastsættes en særskilt TAC for jomfruhummer
  .
  Særskilte
  foranstaltninger til beskyttelse af
  hver enkelte
  funktionelle
  enhed kan tages
  . |
| --- | --- |

(19)

For
  hver enkelt funktionel enhed
  bør der så vidt muligt fastsættes en særskilt TAC for jomfruhummer
  .
  Særskilte
  foranstaltninger til beskyttelse af
  hver enkelte
  funktionelle
  enhed kan tages
  .

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde yderligere
  forvaltningsforanstaltninger
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde yderligere
  forvaltningsforanstaltninger
  .

| (20) | Med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde
  andre bevarelsesforanstaltninger, navnlig foranstaltninger til gradvist at eliminere udsmid under hensyntagen til den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning eller minimere fiskeriets negative indvirkning på økosystemet, der om nødvendigt specificeres
  yderligere
  i overensstemmelse med artikel 18 forordning (EU) nr. 1380/2013
  . |
| --- | --- |

(20)

Med henblik på opfyldelse af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør planen indeholde
  andre bevarelsesforanstaltninger, navnlig foranstaltninger til gradvist at eliminere udsmid under hensyntagen til den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning eller minimere fiskeriets negative indvirkning på økosystemet, der om nødvendigt specificeres
  yderligere
  i overensstemmelse med artikel 18 forordning (EU) nr. 1380/2013
  .

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Der bør fastsættes tærskelværdier for størrelsen af de fangster af demersale arter, som et fiskerfartøj skal lande i en udpeget havn eller et sted tæt på kysten, jf. artikel 43 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Desuden bør medlemsstaterne ved udpegelsen af disse havne eller kystnære steder anvende kriterierne i nævnte forordnings artikel 43, stk. 5, på en sådan måde, at der sikres en effektiv kontrol med de bestande, der er omfattet af nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Der bør fastsættes tærskelværdier for størrelsen af de fangster af demersale arter, som et fiskerfartøj skal lande i en udpeget havn eller et sted tæt på kysten, jf. artikel 43 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Desuden bør medlemsstaterne ved udpegelsen af disse havne eller kystnære steder anvende kriterierne i nævnte forordnings artikel 43, stk. 5, på en sådan måde, at der sikres en effektiv kontrol med de bestande, der er omfattet af nærværende forordning.

| (25) | Der bør fastsættes tærskelværdier for størrelsen af de fangster af demersale arter, som et fiskerfartøj skal lande i en udpeget havn eller et sted tæt på kysten, jf. artikel 43 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Desuden bør medlemsstaterne ved udpegelsen af disse havne eller kystnære steder anvende kriterierne i nævnte forordnings artikel 43, stk. 5, på en sådan måde, at der sikres en effektiv kontrol med
  landingerne af
  de bestande, der er omfattet af nærværende forordning. |
| --- | --- |

(25)

Der bør fastsættes tærskelværdier for størrelsen af de fangster af demersale arter, som et fiskerfartøj skal lande i en udpeget havn eller et sted tæt på kysten, jf. artikel 43 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Desuden bør medlemsstaterne ved udpegelsen af disse havne eller kystnære steder anvende kriterierne i nævnte forordnings artikel 43, stk. 5, på en sådan måde, at der sikres en effektiv kontrol med
  landingerne af
  de bestande, der er omfattet af nærværende forordning.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Der bør i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes krav om, at Kommissionen med regelmæssige mellemrum evaluerer nærværende forordnings anvendelse for at undersøge, om den er dækkende og virkningsfuld. Denne evaluering bør følge efter og tage udgangspunkt i en periodisk evaluering af planen baseret på videnskabelig rådgivning; Planen bør evalueres hvert femte år. Dette giver tid til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud, at der kan vedtages og gennemføres foranstaltninger på regionalt plan, og til, at man kan se, hvilken indvirkning disse foranstaltninger har på bestandene og fiskeriet. Evaluering hvert femte år er også det minimum, der kræves af de videnskabelige organer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Der bør i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes krav om, at Kommissionen med regelmæssige mellemrum evaluerer nærværende forordnings anvendelse for at undersøge, om den er dækkende og virkningsfuld. Denne evaluering bør følge efter og tage udgangspunkt i en periodisk evaluering af planen baseret på videnskabelig rådgivning; Planen bør evalueres hvert femte år. Dette giver tid til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud, at der kan vedtages og gennemføres foranstaltninger på regionalt plan, og til, at man kan se, hvilken indvirkning disse foranstaltninger har på bestandene og fiskeriet. Evaluering hvert femte år er også det minimum, der kræves af de videnskabelige organer.

| (26) | Der bør i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes krav om, at Kommissionen med regelmæssige mellemrum evaluerer nærværende forordnings anvendelse for at undersøge, om den er dækkende og virkningsfuld. Denne evaluering bør følge efter og tage udgangspunkt i en periodisk evaluering af planen baseret på
  den bedste foreliggende
  videnskabelig rådgivning; planen bør evalueres
  [tre år efter denne forordnings ikrafttrædelse] og derefter
  hvert femte år. Dette giver tid til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud, at der kan vedtages og gennemføres foranstaltninger på regionalt plan, og til, at man kan se, hvilken indvirkning disse foranstaltninger har på bestandene og fiskeriet. Evaluering hvert femte år er også det minimum, der kræves af de videnskabelige organer. |
| --- | --- |

(26)

Der bør i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes krav om, at Kommissionen med regelmæssige mellemrum evaluerer nærværende forordnings anvendelse for at undersøge, om den er dækkende og virkningsfuld. Denne evaluering bør følge efter og tage udgangspunkt i en periodisk evaluering af planen baseret på
  den bedste foreliggende
  videnskabelig rådgivning; planen bør evalueres
  [tre år efter denne forordnings ikrafttrædelse] og derefter
  hvert femte år. Dette giver tid til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud, at der kan vedtages og gennemføres foranstaltninger på regionalt plan, og til, at man kan se, hvilken indvirkning disse foranstaltninger har på bestandene og fiskeriet. Evaluering hvert femte år er også det minimum, der kræves af de videnskabelige organer.

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ved denne forordning opstilles der
  er
  en flerårig plan (i det følgende benævnt »plan«) for demersale bestande i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV (i det følgende
  benævnt
  »Nordsøen«) og fiskeriet efter disse bestande. | 1.   Ved denne forordning opstilles der en flerårig plan (i det følgende benævnt »plan«) for demersale bestande i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og IV (i det følgende
  omfatter betegnelsen
  »Nordsøen«
  disse tre områder
  ) og fiskeriet
  , herunder lystfiskeri,
  efter disse bestande. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Ved denne forordning opstilles der
  er
  en flerårig plan (i det følgende benævnt »plan«) for demersale bestande i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV (i det følgende
  benævnt
  »Nordsøen«) og fiskeriet efter disse bestande.

1.   Ved denne forordning opstilles der en flerårig plan (i det følgende benævnt »plan«) for demersale bestande i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og IV (i det følgende
  omfatter betegnelsen
  »Nordsøen«
  disse tre områder
  ) og fiskeriet
  , herunder lystfiskeri,
  efter disse bestande.

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 a (ny)

Artikel 1 — stk. 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Når Kommissionen på grundlag af videnskabelig rådgivning eller en anmodning fra de berørte medlemsstater finder, at den i stk. 2 omtalte liste bør ændres, kan Kommissionen fremlægge et forslag til revision af denne liste. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Når Kommissionen på grundlag af videnskabelig rådgivning eller en anmodning fra de berørte medlemsstater finder, at den i stk. 2 omtalte liste bør ændres, kan Kommissionen fremlægge et forslag til revision af denne liste.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 b (ny)

Artikel 1 — stk. 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  I denne forordning præciseres også de nærmere oplysninger om gennemførelsen af landingsforpligtelsen for alle arter i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bortset fra de bestande, der allerede er angivet i denne artikels stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  I denne forordning præciseres også de nærmere oplysninger om gennemførelsen af landingsforpligtelsen for alle arter i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bortset fra de bestande, der allerede er angivet i denne artikels stk. 1.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | »demersale bestande«: de arter af rundfisk
  og
  fladfisk
  og
  jomfruhummer, der lever i bunden af eller tæt på bunden af vandsøjlen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)

»demersale bestande«: de arter af rundfisk
  og
  fladfisk
  og
  jomfruhummer, der lever i bunden af eller tæt på bunden af vandsøjlen.

og

og

| (1) | »demersale bestande«: de arter af rundfisk, fladfisk
  , selachier samt
  jomfruhummer
  (Nephrops norvegicus) og dybvandsreje (Pandalus borealis)
  , der lever i bunden af eller tæt på bunden af vandsøjlen. |
| --- | --- |

(1)

»demersale bestande«: de arter af rundfisk, fladfisk
  , selachier samt
  jomfruhummer
  (Nephrops norvegicus) og dybvandsreje (Pandalus borealis)
  , der lever i bunden af eller tæt på bunden af vandsøjlen.

, selachier samt

(Nephrops norvegicus) og dybvandsreje (Pandalus borealis)

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 a (ny)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | »den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning«: videnskabelig rådgivning, der er blevet revideret af ICES eller STECF og som understøttes af de mest aktuelle foreliggende data og der opfylder alle de krav, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013, navnlig artikel 25. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1a)

(1a)

»den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning«: videnskabelig rådgivning, der er blevet revideret af ICES eller STECF og som understøttes af de mest aktuelle foreliggende data og der opfylder alle de krav, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013, navnlig artikel 25.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 b (ny)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | »FMSY-interval«: de af ICES udregnede intervaller, som sigter på at opnå et udbytte på langt sigt, der ikke er begrænset med mere end 5 procent i forhold til det maksimalt bæredygtige udbytte. Ifølge ICES' rådgivningsregel skal man i de tilfælde, hvor en bestands gydebiomasse er under referencepunktet for bestandens mindstegydebiomasse (MSY Btrigger), reducere F til en værdi, der ikke overstiger en øvre grænse svarende til FMSY-værdien multipliceret med bestandens gydebiomasse i TAC-året divideret med MSY Btrigger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1b)

(1b)

»FMSY

trigger

MSY

trigger

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 c (ny)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1c) | »FMSYlavere« og »FMSYøvre«: henholdsvis den laveste værdi og den højeste værdi i FMSY-intervallet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1c)

(1c)

»FMSYlavere

øvre

MSY

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | »Gruppe 1«: følgende demersale bestande, for hvilke der i denne plan fastsættes
  følgende
  mål i form af FMSY-intervaller og beskyttelsesforanstaltninger, som er knyttet til biomassen: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(2)

»Gruppe 1«: følgende demersale bestande, for hvilke der i denne plan fastsættes
  følgende
  mål i form af FMSY-intervaller og beskyttelsesforanstaltninger, som er knyttet til biomassen:

følgende

| (2) | »Gruppe 1«: følgende demersale bestande, for hvilke der i denne plan fastsættes mål i form af FMSY-intervaller og beskyttelsesforanstaltninger, som er knyttet til biomassen
  , som opført i bilag I og II: |
| --- | --- |

(2)

»Gruppe 1«: følgende demersale bestande, for hvilke der i denne plan fastsættes mål i form af FMSY-intervaller og beskyttelsesforanstaltninger, som er knyttet til biomassen
  , som opført i bilag I og II:

, som opført i bilag I og II:

| (a) | torsk (Gadus morhua) i underområde IV
  og
  afsnit VIId
  og IIIa vest
  (
  Nordsøen,
  den østlige del af Den Engelske Kanal og Skagerrak), i det følgende benævnt
  nordsøtorsk |
| --- | --- |

(a)

torsk (Gadus morhua) i underområde IV
  og
  afsnit VIId
  og IIIa vest
  (
  Nordsøen,
  den østlige del af Den Engelske Kanal og Skagerrak), i det følgende benævnt
  nordsøtorsk

og

og IIIa vest

Nordsøen,

nordsøtorsk

| (a) | torsk (Gadus morhua) i underområde IV
  (Nordsøen),
  afsnit VIId (den østlige del af Den Engelske Kanal) og
  IIIa vest (
  Skagerrak), i det følgende benævnt
  »torsk i underområde IV og afsnit VIId og IIIa vest«. |
| --- | --- |

(a)

torsk (Gadus morhua) i underområde IV
  (Nordsøen),
  afsnit VIId (den østlige del af Den Engelske Kanal) og
  IIIa vest (
  Skagerrak), i det følgende benævnt
  »torsk i underområde IV og afsnit VIId og IIIa vest«.

(Nordsøen),

IIIa vest (

»torsk i underområde IV og afsnit VIId og IIIa vest«.

| (b) | kuller (Melanogrammus aeglefinus) i underområde IV og afsnit VIa
  og IIIa vest
  (
  Nordsøen,
  vest for Skotland og Skagerrak), i det følgende benævnt
  kuller |
| --- | --- |

(b)

kuller (Melanogrammus aeglefinus) i underområde IV og afsnit VIa
  og IIIa vest
  (
  Nordsøen,
  vest for Skotland og Skagerrak), i det følgende benævnt
  kuller

og IIIa vest

Nordsøen,

kuller

| b) | kuller (Melanogrammus aeglefinus) i underområde IV
  (Nordsøen)
  og afsnit VIa (vest for Skotland) og
  IIIa vest (
  Skagerrak), i det følgende benævnt
  »kuller i underområde IV og afsnit VIa og IIIa vest«. |
| --- | --- |

b)

b)

kuller (Melanogrammus aeglefinus) i underområde IV
  (Nordsøen)
  og afsnit VIa (vest for Skotland) og
  IIIa vest (
  Skagerrak), i det følgende benævnt
  »kuller i underområde IV og afsnit VIa og IIIa vest«.

Melanogrammus aeglefinus

(Nordsøen)

IIIa vest (

»kuller i underområde IV og afsnit VIa og IIIa vest«.

| (c) | rødspætte (Pleuronectes platessa) i underområde IV (Nordsøen) og afsnit IIIa (Skagerrak), i det følgende benævnt
  nordsørødspætte |
| --- | --- |

(c)

rødspætte (Pleuronectes platessa) i underområde IV (Nordsøen) og afsnit IIIa (Skagerrak), i det følgende benævnt
  nordsørødspætte

nordsørødspætte

| (c) | rødspætte (Pleuronectes platessa) i underområde IV (Nordsøen) og afsnit IIIa (Skagerrak), i det følgende benævnt
  »rødspætte i underområde IV og i afsnit IIIa«. |
| --- | --- |

(c)

rødspætte (Pleuronectes platessa) i underområde IV (Nordsøen) og afsnit IIIa (Skagerrak), i det følgende benævnt
  »rødspætte i underområde IV og i afsnit IIIa«.

»rødspætte i underområde IV og i afsnit IIIa«.

| (d) | sej (Pollachius virens) i underområde IV og VI
  og afsnit IIIa (Nordsøen,
  Rockall og
  vest for Skotland,
  Skagerrak og Kattegat), i det følgende benævnt
  sej |
| --- | --- |

(d)

sej (Pollachius virens) i underområde IV og VI
  og afsnit IIIa (Nordsøen,
  Rockall og
  vest for Skotland,
  Skagerrak og Kattegat), i det følgende benævnt
  sej

og afsnit IIIa (Nordsøen,

vest for Skotland,

sej

| d) | sej (Pollachius virens) i underområde IV
  (Nordsøen)
  og VI
  (vest for Skotland og
  Rockall) og
  afsnit IIIa (
  Skagerrak og Kattegat), i det følgende benævnt
  »sej i underområde IV og VI og i afsnit IIIa.« |
| --- | --- |

d)

d)

sej (Pollachius virens) i underområde IV
  (Nordsøen)
  og VI
  (vest for Skotland og
  Rockall) og
  afsnit IIIa (
  Skagerrak og Kattegat), i det følgende benævnt
  »sej i underområde IV og VI og i afsnit IIIa.«

(Nordsøen)

(vest for Skotland og

afsnit IIIa (

»sej i underområde IV og VI og i afsnit IIIa.«

| (e) | tunge (Solea solea) i underområde IV (Nordsøen), i det følgende benævnt
  nordsøtunge |
| --- | --- |

(e)

tunge (Solea solea) i underområde IV (Nordsøen), i det følgende benævnt
  nordsøtunge

nordsøtunge

| (e) | tunge (Solea solea) i underområde IV (Nordsøen), i det følgende benævnt
  »nordsøtunge i underområde IV«. |
| --- | --- |

(e)

tunge (Solea solea) i underområde IV (Nordsøen), i det følgende benævnt
  »nordsøtunge i underområde IV«.

»nordsøtunge i underområde IV«.

| (f) | tunge (Solea solea) i afsnit IIIa og underafsnit 22–24 (
  Skagerrak, Kattegat
  den vestlige del af Østersøen), i det følgende benævnt
  kattegattunge |
| --- | --- |

(f)

tunge (Solea solea) i afsnit IIIa og underafsnit 22–24 (
  Skagerrak, Kattegat
  den vestlige del af Østersøen), i det følgende benævnt
  kattegattunge

Skagerrak, Kattegat

kattegattunge

| (f) | tunge (Solea solea) i afsnit IIIa
  (Skagerrak
  og
  Kattegat) og i
  underafsnit 22-24 (den vestlige del af Østersøen), i det følgende benævnt
  »tunge i afsnit IIIa og underafsnit 22-24«; |
| --- | --- |

(f)

tunge (Solea solea) i afsnit IIIa
  (Skagerrak
  og
  Kattegat) og i
  underafsnit 22-24 (den vestlige del af Østersøen), i det følgende benævnt
  »tunge i afsnit IIIa og underafsnit 22-24«;

(Skagerrak

Kattegat) og i

»tunge i afsnit IIIa og underafsnit 22-24«;

| (g) | hvilling (Merlangius merlangus) i underområde IV og afsnit VIId (
  Nordsøen og
  den østlige del af Den Engelske Kanal), i det følgende benævnt
  nordsøhvilling. |
| --- | --- |

(g)

hvilling (Merlangius merlangus) i underområde IV og afsnit VIId (
  Nordsøen og
  den østlige del af Den Engelske Kanal), i det følgende benævnt
  nordsøhvilling.

Nordsøen og

nordsøhvilling.

| (g) | hvilling (Merlangius merlangus) i underområde IV
  (Nordsøen)
  og afsnit VIId (den østlige del af Den Engelske Kanal), i det følgende benævnt
  »nordsøhvilling i underområde IV og i afsnit VIId«. |
| --- | --- |

(g)

hvilling (Merlangius merlangus) i underområde IV
  (Nordsøen)
  og afsnit VIId (den østlige del af Den Engelske Kanal), i det følgende benævnt
  »nordsøhvilling i underområde IV og i afsnit VIId«.

(Nordsøen)

»nordsøhvilling i underområde IV og i afsnit VIId«.

| (ga) | havtaske (Lophius piscatorius) i afsnit IIIa (Skagerrak og Kattegat) og underområde IV (Nordsøen) og VI (farvandene vest for Skotland og Rockall) |
| --- | --- |

(ga)

(ga)

havtaske (Lophius piscatorius) i afsnit IIIa (Skagerrak og Kattegat) og underområde IV (Nordsøen) og VI (farvandene vest for Skotland og Rockall)

havtaske (Lophius piscatorius) i afsnit IIIa (Skagerrak og Kattegat) og underområde IV (Nordsøen) og VI (farvandene vest for Skotland og Rockall)

| (gb) | dybvandsreje (Pandalus borealis) i afsnit IVa øst og IIIa |
| --- | --- |

(gb)

(gb)

dybvandsreje (Pandalus borealis) i afsnit IVa øst og IIIa

dybvandsreje (Pandalus borealis) i afsnit IVa øst og IIIa

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18 i denne forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 med det formål at ændre listen over bestande i gruppe 1, som angivet i dette punkts første afsnit og i bilag I og II til nærværende forordning, i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18 i denne forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 med det formål at ændre listen over bestande i gruppe 1, som angivet i dette punkts første afsnit og i bilag I og II til nærværende forordning, i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning.

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3 — indledning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | »Gruppe 2«: følgende funktionelle enheder (FU) for jomfruhummer (Nephrops norvegicus), for hvilke der i denne plan fastsættes mål i form af FMSY-intervaller og beskyttelsesforanstaltninger, som er knyttet til bestandsstørrelse: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(3)

»Gruppe 2«: følgende funktionelle enheder (FU) for jomfruhummer (Nephrops norvegicus), for hvilke der i denne plan fastsættes mål i form af FMSY-intervaller og beskyttelsesforanstaltninger, som er knyttet til bestandsstørrelse:

| (3) | »Gruppe 2«: følgende funktionelle enheder (FU) for jomfruhummer (Nephrops norvegicus), for hvilke der i denne plan
  som opført i bilag I og II
  fastsættes mål i form af FMSY-intervaller og beskyttelsesforanstaltninger, som er knyttet til bestandsstørrelse: |
| --- | --- |

(3)

»Gruppe 2«: følgende funktionelle enheder (FU) for jomfruhummer (Nephrops norvegicus), for hvilke der i denne plan
  som opført i bilag I og II
  fastsættes mål i form af FMSY-intervaller og beskyttelsesforanstaltninger, som er knyttet til bestandsstørrelse:

som opført i bilag I og II

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 8 a (ny)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | De berørte bestande skal kun ændres på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(8a)

(8a)

De berørte bestande skal kun ændres på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning.

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10. | »MSY
  Btrigger«: referencepunktet for en bestands gydebiomasse, under hvilket der skal træffes særlige og hensigtsmæssige forvaltningsforanstaltninger, som sikrer, at udnyttelsesgraderne kombineret med de naturlige udsving resulterer i genopbygning af bestandene, så de kommer op over de niveauer, der giver
  MSY
  på lang sigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10.

»MSY
  Btrigger«: referencepunktet for en bestands gydebiomasse, under hvilket der skal træffes særlige og hensigtsmæssige forvaltningsforanstaltninger, som sikrer, at udnyttelsesgraderne kombineret med de naturlige udsving resulterer i genopbygning af bestandene, så de kommer op over de niveauer, der giver
  MSY
  på lang sigt.

»MSY

MSY

| 10. | »MSY
  Btrigger«: referencepunktet for en bestands gydebiomasse, under hvilket der skal træffes særlige og hensigtsmæssige forvaltningsforanstaltninger, som sikrer, at udnyttelsesgraderne kombineret med de naturlige udsving resulterer i genopbygning af bestandene, så de kommer op over de niveauer, der giver
  maksimalt bæredygtig udbytte
  på lang sigt. |
| --- | --- |

10.

»MSY
  Btrigger«: referencepunktet for en bestands gydebiomasse, under hvilket der skal træffes særlige og hensigtsmæssige forvaltningsforanstaltninger, som sikrer, at udnyttelsesgraderne kombineret med de naturlige udsving resulterer i genopbygning af bestandene, så de kommer op over de niveauer, der giver
  maksimalt bæredygtig udbytte
  på lang sigt.

»MSY

maksimalt bæredygtig udbytte

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10 a (ny)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | »lystfiskeri«: ikke-kommercielt fiskeri, der udnytter marine levende biologiske ressourcer til rekreation, turisme eller sport. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(10a)

(10a)

»lystfiskeri«: ikke-kommercielt fiskeri, der udnytter marine levende biologiske ressourcer til rekreation, turisme eller sport.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Planen skal navnlig gennem anvendelse af forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning bidrage til at nå de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og den har til formål at sikre, at udnyttelsen af havets levende ressourcer foregår på en måde, som gør det muligt at genoprette populationerne af de arter, der fiskes efter, til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, og opretholde dem på disse niveauer. | 1.   Planen skal navnlig gennem anvendelse af forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning
  , som defineret i artikel 4, stk. 1, punkt 8 i forordning (EU) nr. 1380/2013),
  bidrage til at nå de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og den
  skal også under hensyntagen til socioøkonomiske aspekter bidrage til en rimelig levestandard for personer, der er afhængige af fiskeaktiviteter, og den
  har til formål at sikre, at udnyttelsen af havets levende ressourcer foregår på en måde, som gør det muligt at genoprette populationerne af de arter, der fiskes efter, til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, og opretholde dem på disse niveauer.
  Det niveau af fiskeri, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, skal nås så hurtigt som muligt og på et gradvist stigende grundlag senest inden udgangen af 2020 for alle bestande, der er omfattet af denne forordning, under alle omstændigheder, og det skal opretholdes fra dette tidspunkt. For bestande, som der ikke foreligger videnskabelig rådgivning og data for, skal de mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 opfyldes. Disse mål sikrer, at de relevante bestande bevares på et niveau, der mindst svarer til målene for det maksimale bæredygtige udbytte. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Planen skal navnlig gennem anvendelse af forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning bidrage til at nå de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og den har til formål at sikre, at udnyttelsen af havets levende ressourcer foregår på en måde, som gør det muligt at genoprette populationerne af de arter, der fiskes efter, til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, og opretholde dem på disse niveauer.

1.   Planen skal navnlig gennem anvendelse af forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning
  , som defineret i artikel 4, stk. 1, punkt 8 i forordning (EU) nr. 1380/2013),
  bidrage til at nå de mål for den fælles fiskeripolitik, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og den
  skal også under hensyntagen til socioøkonomiske aspekter bidrage til en rimelig levestandard for personer, der er afhængige af fiskeaktiviteter, og den
  har til formål at sikre, at udnyttelsen af havets levende ressourcer foregår på en måde, som gør det muligt at genoprette populationerne af de arter, der fiskes efter, til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, og opretholde dem på disse niveauer.
  Det niveau af fiskeri, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, skal nås så hurtigt som muligt og på et gradvist stigende grundlag senest inden udgangen af 2020 for alle bestande, der er omfattet af denne forordning, under alle omstændigheder, og det skal opretholdes fra dette tidspunkt. For bestande, som der ikke foreligger videnskabelig rådgivning og data for, skal de mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 opfyldes. Disse mål sikrer, at de relevante bestande bevares på et niveau, der mindst svarer til målene for det maksimale bæredygtige udbytte.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Planen skal gennemføre den økosystembaserede tilgang til fiskeriforvaltning for at sikre, at fiskeriets negative indvirkning på havets økosystem begrænses mest muligt. Den skal være i 
  overensstemmelse
  med
  Unionens
  miljølovgivning, navnlig
  målene
  om at opnå god miljøstatus senest i 2020
  som fastsat i
  artikel 1, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF. | 3.   Planen skal gennemføre den økosystembaserede tilgang til fiskeriforvaltning for at sikre, at fiskeriets negative indvirkning på havets økosystem
  , navnlig på sårbare naturtyper og beskyttede arter, herunder havpattedyr og havfugle,
  begrænses mest muligt. Den skal
  supplere og
  være
  sammenhængende med den økosystembaserede tilgang til fiskeriforvaltningen, der er fastsat
  i 
  artikel 4, stk. 1, litra 9 i forordning (EU) nr. 1380/2013,
  med
  EU's
  miljølovgivning, navnlig
  med målet
  om at opnå god miljøstatus senest i 2020
  , jf.
  artikel 1, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF
  , og med målene og bestemmelserne i direktiverne 2009/147/EF og 92/43/EØF. Planen skal desuden indeholde foranstaltninger, der sigter mod at afbøde negative socioøkonomiske virkninger og gøre det muligt for aktørerne at få tydeligere økonomiske fremtidsudsigter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Planen skal gennemføre den økosystembaserede tilgang til fiskeriforvaltning for at sikre, at fiskeriets negative indvirkning på havets økosystem begrænses mest muligt. Den skal være i 
  overensstemmelse
  med
  Unionens
  miljølovgivning, navnlig
  målene
  om at opnå god miljøstatus senest i 2020
  som fastsat i
  artikel 1, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF.

3.   Planen skal gennemføre den økosystembaserede tilgang til fiskeriforvaltning for at sikre, at fiskeriets negative indvirkning på havets økosystem
  , navnlig på sårbare naturtyper og beskyttede arter, herunder havpattedyr og havfugle,
  begrænses mest muligt. Den skal
  supplere og
  være
  sammenhængende med den økosystembaserede tilgang til fiskeriforvaltningen, der er fastsat
  i 
  artikel 4, stk. 1, litra 9 i forordning (EU) nr. 1380/2013,
  med
  EU's
  miljølovgivning, navnlig
  med målet
  om at opnå god miljøstatus senest i 2020
  , jf.
  artikel 1, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF
  , og med målene og bestemmelserne i direktiverne 2009/147/EF og 92/43/EØF. Planen skal desuden indeholde foranstaltninger, der sigter mod at afbøde negative socioøkonomiske virkninger og gøre det muligt for aktørerne at få tydeligere økonomiske fremtidsudsigter.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 a (ny)

Artikel 3 — stk. 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Planen bidrager til at sikre, at bestande, der forvaltes i fælleskab med tredjelande i henhold til artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, forvaltes i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og at de samlede fiskerimuligheder, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning, ikke overskrides. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Planen bidrager til at sikre, at bestande, der forvaltes i fælleskab med tredjelande i henhold til artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, forvaltes i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013, og at de samlede fiskerimuligheder, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning, ikke overskrides.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 b (ny)

Artikel 3 — stk. 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Planen skal tage hensyn til EU's bilaterale forbindelser med tredjelande. Der skal tages hensyn til planen i fremtidige bilaterale aftaler med tredjelande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Planen skal tage hensyn til EU's bilaterale forbindelser med tredjelande. Der skal tages hensyn til planen i fremtidige bilaterale aftaler med tredjelande.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 4 — litra b

Artikel 3 — stk. 4 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (b) | bidrage til
  opfyldelsen af andre relevante deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF i det omfang fiskeriet spiller en rolle for opfyldelsen heraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(b)

bidrage til
  opfyldelsen af andre relevante deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF i det omfang fiskeriet spiller en rolle for opfyldelsen heraf.

bidrage til

| (b) | opfyldelsen af andre relevante deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF i det omfang fiskeriet spiller en rolle for opfyldelsen heraf. |
| --- | --- |

(b)

opfyldelsen af andre relevante deskriptorer i bilag I til direktiv 2008/56/EF i det omfang fiskeriet spiller en rolle for opfyldelsen heraf.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 4 a (ny)

Artikel 3 — stk. 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Alle foranstaltninger under handlingsplanen skal træffes på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, jf. artikel 2, nr. 1a, i denne forordning. Den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning skal revideres af ICES eller STECF på det tidspunkt, hvor Kommissionen foreslår de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, artikel 5, artikel 6 og artikel 18 denne forordning og artikel 16 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Alle foranstaltninger under handlingsplanen skal træffes på grundlag af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, jf. artikel 2, nr. 1a, i denne forordning. Den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning skal revideres af ICES eller STECF på det tidspunkt, hvor Kommissionen foreslår de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, artikel 5, artikel 6 og artikel 18 denne forordning og artikel 16 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Målet for fiskeridødeligheden skal nås så hurtigt som muligt og på et gradvist stigende grundlag senest i 2020 for bestandene i gruppe 1 og 2, og det skal derefter opretholdes inden for de intervaller, der er fastsat i bilag I. | 1.   Målet for fiskeridødeligheden skal nås så hurtigt som muligt og på et gradvist stigende grundlag senest i 2020 for bestandene i gruppe 1 og 2, og det skal derefter opretholdes inden for de intervaller, der er fastsat i bilag I
  , og leve op til de i artikel 3, stk. 1, nævnte mål
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Målet for fiskeridødeligheden skal nås så hurtigt som muligt og på et gradvist stigende grundlag senest i 2020 for bestandene i gruppe 1 og 2, og det skal derefter opretholdes inden for de intervaller, der er fastsat i bilag I.

1.   Målet for fiskeridødeligheden skal nås så hurtigt som muligt og på et gradvist stigende grundlag senest i 2020 for bestandene i gruppe 1 og 2, og det skal derefter opretholdes inden for de intervaller, der er fastsat i bilag I
  , og leve op til de i artikel 3, stk. 1, nævnte mål
  .

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Fiskerimulighederne skal i henhold til artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013
  stemme overens
  med
  de målintervaller
  for
  fiskeridødeligheden
  , der er fastsat i 
  kolonne A
  i 
  bilag I
  til nærværende forordning. | 2.   Fiskerimulighederne skal i henhold til artikel 16, stk. 4,
  og artikel 17
  i forordning (EU) nr. 1380/2013
  fastlægges i overensstemmelse
  med
  målsætningerne og målene i planen, og den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og overholde målintervallerne
  for
  fiskeridødelighed
  , der er fastsat i 
  bilag
  I
  , kolonne A,
  til nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Fiskerimulighederne skal i henhold til artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013
  stemme overens
  med
  de målintervaller
  for
  fiskeridødeligheden
  , der er fastsat i 
  kolonne A
  i 
  bilag I
  til nærværende forordning.

2.   Fiskerimulighederne skal i henhold til artikel 16, stk. 4,
  og artikel 17
  i forordning (EU) nr. 1380/2013
  fastlægges i overensstemmelse
  med
  målsætningerne og målene i planen, og den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og overholde målintervallerne
  for
  fiskeridødelighed
  , der er fastsat i 
  bilag
  I
  , kolonne A,
  til nærværende forordning.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Uanset stk. 1 og 2, kan fiskerimulighederne fastsættes på niveauer, der svarer til lavere niveauer for fiskeridødeligheden, end dem, der er fastsat i bilag I
  , kolonne A
  . | 3.   Uanset stk. 1 og 2, kan fiskerimulighederne fastsættes på niveauer, der svarer til lavere niveauer for fiskeridødeligheden, end dem, der er fastsat i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Uanset stk. 1 og 2, kan fiskerimulighederne fastsættes på niveauer, der svarer til lavere niveauer for fiskeridødeligheden, end dem, der er fastsat i bilag I
  , kolonne A
  .

3.   Uanset stk. 1 og 2, kan fiskerimulighederne fastsættes på niveauer, der svarer til lavere niveauer for fiskeridødeligheden, end dem, der er fastsat i bilag I.

Ændring 83 og 99

Ændring 83 og 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4

Artikel 4 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Uanset stk. 2 og 3, kan fiskerimulighederne for en bestand fastsættes i overensstemmelse med de fiskeridødelighedsintervaller, der er fastsat i bilag I, kolonne B, forudsat at den berørte bestand ligger over det referencepunkt for minimumsgydebiomasse, der er fastsat i bilag II, kolonne A: | udgår |
| a) | hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3, for det blandede fiskeri |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  Uanset stk. 2 og 3, kan fiskerimulighederne for en bestand fastsættes i overensstemmelse med de fiskeridødelighedsintervaller, der er fastsat i bilag I, kolonne B, forudsat at den berørte bestand ligger over det referencepunkt for minimumsgydebiomasse, der er fastsat i bilag II, kolonne A:

udgår

udgår

a)

a)

hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3, for det blandede fiskeri

hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at opfylde de målsætninger, der er fastsat i artikel 3, for det blandede fiskeri

| b) | hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at undgå alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for den pågældende bestand eller mellem denne og andre bestande eller |
| --- | --- |

b)

b)

hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at undgå alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for den pågældende bestand eller mellem denne og andre bestande eller

hvis det på grundlag af den videnskabelige rådgivning eller dokumentation viser sig at være nødvendigt for at undgå alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for den pågældende bestand eller mellem denne og andre bestande eller

| c) | for at begrænse udsving i fiskerimulighederne fra år til år til højst 20 %. |
| --- | --- |

c)

c)

for at begrænse udsving i fiskerimulighederne fra år til år til højst 20 %.

for at begrænse udsving i fiskerimulighederne fra år til år til højst 20 %.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 a (ny)

Artikel 4 — stk. 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Fiskerimulighederne fastsættes på en sådan måde, at det sikres, at der er mindre end 5 % sandsynlighed for, at en bestands gydebiomasse falder til et punkt under grænsereferencepunktet for bestandens gydebiomasse (Blim) som fastsat navnlig i bilag II, kolonne B. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Fiskerimulighederne fastsættes på en sådan måde, at det sikres, at der er mindre end 5 % sandsynlighed for, at en bestands gydebiomasse falder til et punkt under grænsereferencepunktet for bestandens gydebiomasse (Blim) som fastsat navnlig i bilag II, kolonne B.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 b (ny)

Artikel 4 — stk. 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Hvis Kommissionen på grundlag af den bedste videnskabelig rådgivning, der er til rådighed, finder, at intervallerne for fiskeridødelighed som fastsat i bilag I ikke længere korrekt afspejler målsætningerne for planen, kan Kommissionen hurtigst muligt fremsætte et forslag til ændring af disse intervaller. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4b.
     
  Hvis Kommissionen på grundlag af den bedste videnskabelig rådgivning, der er til rådighed, finder, at intervallerne for fiskeridødelighed som fastsat i bilag I ikke længere korrekt afspejler målsætningerne for planen, kan Kommissionen hurtigst muligt fremsætte et forslag til ændring af disse intervaller.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fiskerimulighederne for bestande i gruppe 3 og 4 fastsættes i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning vedrørende det maksimale bæredygtige udbytte. | 1.   Fiskerimulighederne for bestande i gruppe 3 og 4 fastsættes i overensstemmelse med den
  bedste foreliggende
  videnskabelige rådgivning vedrørende det maksimale bæredygtige udbytte. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fiskerimulighederne for bestande i gruppe 3 og 4 fastsættes i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning vedrørende det maksimale bæredygtige udbytte.

1.   Fiskerimulighederne for bestande i gruppe 3 og 4 fastsættes i overensstemmelse med den
  bedste foreliggende
  videnskabelige rådgivning vedrørende det maksimale bæredygtige udbytte.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis der ikke foreligger
  videnskabelige
  rådgivning om en fiskeridødelighed, der er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte, fastsættes
  fiskerimulighederne
  i overensstemmelse med
  den videnskabelige rådgivning baseret på forsigtighedstilgangen for at sikre bestandens bæredygtighed
  . | 2.   Hvis der ikke foreligger
  videnskabelig
  rådgivning
  og data
  om en fiskeridødelighed, der er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte, fastsættes
  fiskerimuligheder og foranstaltninger under anvendelse af forsigtighedstilgangen, der er omhandlet i artikel 8, stk. 4, nr. 1), i forordning (EU) nr. 1380/2013 og
  i overensstemmelse med
  de mål, der er fastsat i denne forordnings artikel 3, stk. 4
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis der ikke foreligger
  videnskabelige
  rådgivning om en fiskeridødelighed, der er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte, fastsættes
  fiskerimulighederne
  i overensstemmelse med
  den videnskabelige rådgivning baseret på forsigtighedstilgangen for at sikre bestandens bæredygtighed
  .

2.   Hvis der ikke foreligger
  videnskabelig
  rådgivning
  og data
  om en fiskeridødelighed, der er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte, fastsættes
  fiskerimuligheder og foranstaltninger under anvendelse af forsigtighedstilgangen, der er omhandlet i artikel 8, stk. 4, nr. 1), i forordning (EU) nr. 1380/2013 og
  i overensstemmelse med
  de mål, der er fastsat i denne forordnings artikel 3, stk. 4
  .

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bestande i gruppe 5 forvaltes på grundlag af forsigtighedstilgangen i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning. | Bestande i gruppe 5 forvaltes på grundlag af forsigtighedstilgangen
  til fiskeriforvaltning som fastlagt i punkt 8 i artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 og
  i overensstemmelse med den
  bedste foreliggende
  videnskabelige rådgivning
  og med de mål, der er fastsat i artikel 3, stk.1, og artikel 3, stk. 3, i nærværende forordning. Manglende videnskabelige oplysninger skal ikke berettige til at udskyde eller undlade at gennemføre forvaltningsforanstaltninger til bevarelse af havets biologiske ressourcer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bestande i gruppe 5 forvaltes på grundlag af forsigtighedstilgangen i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning.

Bestande i gruppe 5 forvaltes på grundlag af forsigtighedstilgangen
  til fiskeriforvaltning som fastlagt i punkt 8 i artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 og
  i overensstemmelse med den
  bedste foreliggende
  videnskabelige rådgivning
  og med de mål, der er fastsat i artikel 3, stk.1, og artikel 3, stk. 3, i nærværende forordning. Manglende videnskabelige oplysninger skal ikke berettige til at udskyde eller undlade at gennemføre forvaltningsforanstaltninger til bevarelse af havets biologiske ressourcer.

til fiskeriforvaltning som fastlagt i punkt 8 i artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 og

bedste foreliggende

og med de mål, der er fastsat i artikel 3, stk.1, og artikel 3, stk. 3, i nærværende forordning. Manglende videnskabelige oplysninger skal ikke berettige til at udskyde eller undlade at gennemføre forvaltningsforanstaltninger til bevarelse af havets biologiske ressourcer.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand i gruppe 1 i et givet år ligger under den MSY Btrigger, eller at bestandsstørrelsen i en funktionel enhed i gruppe 2 ligger under den Abundancebuffer, der er fastsat i bilag II, kolonne A, træffes alle de passende afhjælpende foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand eller funktionelle enhed til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Navnlig fastsættes fiskerimulighederne uanset artikel 4, stk. 2, på niveauer, der er i overensstemmelse med en fiskeridødelighed, som under hensyntagen til reduktionen i biomassen eller bestandsstørrelsen reduceres til under det interval, der er fastsat i bilag I, kolonne A. | 1.   Hvis den
  bedste foreliggende
  videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand i gruppe 1 i et givet år ligger under den MSY Btrigger, eller at bestandsstørrelsen i en funktionel enhed i gruppe 2 ligger under den Abundancebuffer, der er fastsat i bilag II, kolonne A, træffes alle de passende afhjælpende foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand eller funktionelle enhed til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Navnlig fastsættes fiskerimulighederne uanset artikel 4, stk. 2, på niveauer, der er i overensstemmelse med en fiskeridødelighed, som under hensyntagen til eller bestandsstørrelsen reduceres til under det interval, der er fastsat i bilag I, kolonne A
  , og som står i forhold til reduktionen i biomassen og efterlever ICES' rådgivningsregel
  .
  ICES' rådgivningsregel, der henvises til i artikel 2, stk. 1b, finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand i gruppe 1 i et givet år ligger under den MSY Btrigger, eller at bestandsstørrelsen i en funktionel enhed i gruppe 2 ligger under den Abundancebuffer, der er fastsat i bilag II, kolonne A, træffes alle de passende afhjælpende foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand eller funktionelle enhed til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Navnlig fastsættes fiskerimulighederne uanset artikel 4, stk. 2, på niveauer, der er i overensstemmelse med en fiskeridødelighed, som under hensyntagen til reduktionen i biomassen eller bestandsstørrelsen reduceres til under det interval, der er fastsat i bilag I, kolonne A.

1.   Hvis den
  bedste foreliggende
  videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand i gruppe 1 i et givet år ligger under den MSY Btrigger, eller at bestandsstørrelsen i en funktionel enhed i gruppe 2 ligger under den Abundancebuffer, der er fastsat i bilag II, kolonne A, træffes alle de passende afhjælpende foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand eller funktionelle enhed til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Navnlig fastsættes fiskerimulighederne uanset artikel 4, stk. 2, på niveauer, der er i overensstemmelse med en fiskeridødelighed, som under hensyntagen til eller bestandsstørrelsen reduceres til under det interval, der er fastsat i bilag I, kolonne A
  , og som står i forhold til reduktionen i biomassen og efterlever ICES' rådgivningsregel
  .
  ICES' rådgivningsregel, der henvises til i artikel 2, stk. 1b, finder anvendelse.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en hvilken som helst af de relevante bestande ligger under den Blim, eller at bestandsstørrelsen i en hvilken som helst af de funktionelle enheder for jomfruhummer ligger under den Abundancelimit, der er fastsat i bilag II, kolonne B, træffes der yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand eller funktionelle enhed til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Uanset artikel 4, stk. 2 og 4, inkluderer de afhjælpende foranstaltninger navnlig midlertidig indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og en tilstrækkelig reduktion af fiskerimulighederne. | 2.   Hvis den
  bedste foreliggende
  videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en hvilken som helst af de relevante bestande ligger under den Blim, eller at bestandsstørrelsen i en hvilken som helst af de funktionelle enheder for jomfruhummer ligger under den Abundancelimit, der er fastsat i bilag II, kolonne B, træffes der yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand eller funktionelle enhed til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Uanset artikel 4, stk. 2 og 4, inkluderer de afhjælpende foranstaltninger navnlig midlertidig indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og en tilstrækkelig reduktion af fiskerimulighederne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en hvilken som helst af de relevante bestande ligger under den Blim, eller at bestandsstørrelsen i en hvilken som helst af de funktionelle enheder for jomfruhummer ligger under den Abundancelimit, der er fastsat i bilag II, kolonne B, træffes der yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand eller funktionelle enhed til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Uanset artikel 4, stk. 2 og 4, inkluderer de afhjælpende foranstaltninger navnlig midlertidig indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og en tilstrækkelig reduktion af fiskerimulighederne.

2.   Hvis den
  bedste foreliggende
  videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en hvilken som helst af de relevante bestande ligger under den Blim, eller at bestandsstørrelsen i en hvilken som helst af de funktionelle enheder for jomfruhummer ligger under den Abundancelimit, der er fastsat i bilag II, kolonne B, træffes der yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand eller funktionelle enhed til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Uanset artikel 4, stk. 2 og 4, inkluderer de afhjælpende foranstaltninger navnlig midlertidig indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og en tilstrækkelig reduktion af fiskerimulighederne.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 a (ny)

Artikel 8 — stk. 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand, for hvilke denne forordning finder anvendelse, ligger under MSY Btrigger, træffes alle de passende afhjælpende foranstaltninger til at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, og fiskeridødeligheden reduceres lineært i forhold til reduktionen i biomassen i overensstemmelse med ICES' rådgivningsregel. ICES' rådgivningsregel, der henvises til i artikel 2, stk. 1b, finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand, for hvilke denne forordning finder anvendelse, ligger under MSY Btrigger, træffes alle de passende afhjælpende foranstaltninger til at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, og fiskeridødeligheden reduceres lineært i forhold til reduktionen i biomassen i overensstemmelse med ICES' rådgivningsregel. ICES' rådgivningsregel, der henvises til i artikel 2, stk. 1b, finder anvendelse.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 b (ny)

Artikel 8 — stk. 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand, for hvilke denne forordning finder anvendelse, ligger under MSY Btrigger eller en anden relevant grænse, træffes yderligere hjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Disse hjælpeforanstaltninger kan navnlig omfatte en passende reduktion af fiskerimulighederne eller suspension af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand, for hvilke denne forordning finder anvendelse, ligger under MSY Btrigger eller en anden relevant grænse, træffes yderligere hjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af den relevante bestand til over de niveauer, der giver det maksimale bæredygtige udbytte. Disse hjælpeforanstaltninger kan navnlig omfatte en passende reduktion af fiskerimulighederne eller suspension af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 c (ny)

Artikel 8 — stk. 2 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  De i denne artikel omhandlede afhjælpende foranstaltninger kan omfatte: |
| | a) | hasteforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 12 og 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2c.
     
  De i denne artikel omhandlede afhjælpende foranstaltninger kan omfatte:

a)

a)

hasteforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 12 og 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013

hasteforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 12 og 13 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| b) | foranstaltninger i henhold til nærværende forordnings artikel 11 og 11a. |
| --- | --- |

b)

b)

foranstaltninger i henhold til nærværende forordnings artikel 11 og 11a.

foranstaltninger i henhold til nærværende forordnings artikel 11 og 11a.

Valget af foranstaltninger som omhandlet i nærværende artikel træffes på grundlag af arten, alvoren, varigheden og hyppigheden af den situation, hvor bestandens gydebiomasse er under de i stk. 1 omhandlede niveauer.

Valget af foranstaltninger som omhandlet i nærværende artikel træffes på grundlag af arten, alvoren, varigheden og hyppigheden af den situation, hvor bestandens gydebiomasse er under de i stk. 1 omhandlede niveauer.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — overskrift

Artikel 9 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Særlige bevarelsesforanstaltninger for gruppe 3-7 | Særlige bevarelsesforanstaltninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Særlige bevarelsesforanstaltninger for gruppe 3-7

Særlige bevarelsesforanstaltninger

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — indledning

Artikel 9 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for
  afhjælpende
  foranstaltninger
  med henblik på bevarelse af en demersal bestand i gruppe 3-7
  ,
  eller hvis gydebiomassen for en bestand
  i 
  gruppe 1 eller bestandsstørrelsen i en funktionel enhed i gruppe 2
  i 
  et givet år ligger under de bevarelsesreferencepunkter, der er fastsat
  i 
  kolonne A i bilag II til nærværende forordning
  ,
  tillægges Kommissionen beføjelser til at
  vedtage delegerede retsakter
  i overensstemmelse med artikel 18
  i 
  nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  vedrørende: | Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for
  yderligere
  foranstaltninger
  for at sikre, at alt det fiskeri, som denne forordning finder anvendelse på
  ,
  forvaltes i overensstemmelse med artikel 3
  i 
  denne forordning, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter
  i 
  overensstemmelse med artikel 18 i nærværende forordning og artikel 18
  i 
  forordning (EU) nr. 1380/2013. Uanset artikel 18
  ,
  stk. 1 og 3, kan Kommissionen
  vedtage delegerede retsakter
  , uden at der foreligger en fælles henstilling
  i 
  henhold til disse to stykker. Disse delegerede retsakter skal omfatte foranstaltninger
  vedrørende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for
  afhjælpende
  foranstaltninger
  med henblik på bevarelse af en demersal bestand i gruppe 3-7
  ,
  eller hvis gydebiomassen for en bestand
  i 
  gruppe 1 eller bestandsstørrelsen i en funktionel enhed i gruppe 2
  i 
  et givet år ligger under de bevarelsesreferencepunkter, der er fastsat
  i 
  kolonne A i bilag II til nærværende forordning
  ,
  tillægges Kommissionen beføjelser til at
  vedtage delegerede retsakter
  i overensstemmelse med artikel 18
  i 
  nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  vedrørende:

afhjælpende

med henblik på bevarelse af en demersal bestand i gruppe 3-7

eller hvis gydebiomassen for en bestand

gruppe 1 eller bestandsstørrelsen i en funktionel enhed i gruppe 2

et givet år ligger under de bevarelsesreferencepunkter, der er fastsat

kolonne A i bilag II til nærværende forordning

tillægges Kommissionen beføjelser til at

i overensstemmelse med artikel 18

nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013

Hvis den videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for
  yderligere
  foranstaltninger
  for at sikre, at alt det fiskeri, som denne forordning finder anvendelse på
  ,
  forvaltes i overensstemmelse med artikel 3
  i 
  denne forordning, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter
  i 
  overensstemmelse med artikel 18 i nærværende forordning og artikel 18
  i 
  forordning (EU) nr. 1380/2013. Uanset artikel 18
  ,
  stk. 1 og 3, kan Kommissionen
  vedtage delegerede retsakter
  , uden at der foreligger en fælles henstilling
  i 
  henhold til disse to stykker. Disse delegerede retsakter skal omfatte foranstaltninger
  vedrørende:

yderligere

for at sikre, at alt det fiskeri, som denne forordning finder anvendelse på

forvaltes i overensstemmelse med artikel 3

denne forordning, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter

overensstemmelse med artikel 18 i nærværende forordning og artikel 18

forordning (EU) nr. 1380/2013. Uanset artikel 18

stk. 1 og 3, kan Kommissionen

, uden at der foreligger en fælles henstilling

henhold til disse to stykker. Disse delegerede retsakter skal omfatte foranstaltninger

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra a

Artikel 9 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (a) | fiskeredskabernes
  karakteristika, navnlig maskestørrelse, krogstørrelse, redskabernes konstruktion, trådtykkelse, redskabernes størrelse eller anvendelse af selektionsanordninger for at sikre eller øge selektiviteten |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(a)

fiskeredskabernes
  karakteristika, navnlig maskestørrelse, krogstørrelse, redskabernes konstruktion, trådtykkelse, redskabernes størrelse eller anvendelse af selektionsanordninger for at sikre eller øge selektiviteten

fiskeredskabernes

| (a) | fastlæggelse af fiskeredskabernes
  karakteristika
  og specificiteter
  , navnlig maskestørrelse, krogstørrelse, redskabernes konstruktion, trådtykkelse, redskabernes størrelse eller anvendelse af selektionsanordninger for at sikre eller øge selektiviteten
  , navnlig til reduktion af uønskede fangster |
| --- | --- |

(a)

fastlæggelse af fiskeredskabernes
  karakteristika
  og specificiteter
  , navnlig maskestørrelse, krogstørrelse, redskabernes konstruktion, trådtykkelse, redskabernes størrelse eller anvendelse af selektionsanordninger for at sikre eller øge selektiviteten
  , navnlig til reduktion af uønskede fangster

fastlæggelse af fiskeredskabernes

og specificiteter

, navnlig til reduktion af uønskede fangster

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 a (ny)

Artikel 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Udpegning af gydepladser og områder til genopretning af fiskebestande |
| | Medlemsstaterne udpeger senest 2020 gydepladser og områder, hvor der er klar dokumentation for, at der er kraftige koncentrationer af fisk, som er under mindstereferencestørrelsen for opretholdelse af bestanden, og de udarbejder fælles henstillinger i overensstemmelse med denne forordnings artikel 12, stk. 2, med henblik på oprettelse af områder til genopretning af fiskebestande for bestande, der er omfattet af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9a

Artikel 9a

Udpegning af gydepladser og områder til genopretning af fiskebestande

Udpegning af gydepladser og områder til genopretning af fiskebestande

Medlemsstaterne udpeger senest 2020 gydepladser og områder, hvor der er klar dokumentation for, at der er kraftige koncentrationer af fisk, som er under mindstereferencestørrelsen for opretholdelse af bestanden, og de udarbejder fælles henstillinger i overensstemmelse med denne forordnings artikel 12, stk. 2, med henblik på oprettelse af områder til genopretning af fiskebestande for bestande, der er omfattet af denne forordning.

Medlemsstaterne udpeger senest 2020 gydepladser og områder, hvor der er klar dokumentation for, at der er kraftige koncentrationer af fisk, som er under mindstereferencestørrelsen for opretholdelse af bestanden, og de udarbejder fælles henstillinger i overensstemmelse med denne forordnings artikel 12, stk. 2, med henblik på oprettelse af områder til genopretning af fiskebestande for bestande, der er omfattet af denne forordning.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — overskrift

Artikel 10 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Samlede tilladte fangstmængder | Fiskerimuligheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Samlede tilladte fangstmængder

Samlede tilladte fangstmængder

Fiskerimuligheder

Fiskerimuligheder

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 a (ny)

Artikel 10 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ved tildeling af kvoter tager medlemsstaterne hensyn til objektive og gennemsigtige kriterier, jf. artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Ved tildeling af kvoter tager medlemsstaterne hensyn til objektive og gennemsigtige kriterier, jf. artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 b (ny)

Artikel 10 — stk. 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Ved den med tredjelande fælles forvaltning af bestande giver medlemsstaterne mulighed for udveksling af kvoter, jf. artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  Ved den med tredjelande fælles forvaltning af bestande giver medlemsstaterne mulighed for udveksling af kvoter, jf. artikel 33, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Uanset artikel 8 er TAC'en for
  jomfruhummer i ICES-afsnit IIa og
  ICES-underområde
  IV
  lig med summen af
  de
  fangstbegrænsninger, der er fastsat for de funktionelle enheder og
  de statistiske rektangler, der ligger uden for de funktionelle enheder. | 2.   
  For bestanden af
  jomfruhummer i ICES-afsnit IIa og IV
  fastlægges fangstbegrænsninger for
  de
  enkelte funktionelle enheder samt en fælles TAC for
  de statistiske rektangler, der ligger uden for de funktionelle enheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Uanset artikel 8 er TAC'en for
  jomfruhummer i ICES-afsnit IIa og
  ICES-underområde
  IV
  lig med summen af
  de
  fangstbegrænsninger, der er fastsat for de funktionelle enheder og
  de statistiske rektangler, der ligger uden for de funktionelle enheder.

2.   
  For bestanden af
  jomfruhummer i ICES-afsnit IIa og IV
  fastlægges fangstbegrænsninger for
  de
  enkelte funktionelle enheder samt en fælles TAC for
  de statistiske rektangler, der ligger uden for de funktionelle enheder.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 a (ny)

Artikel 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a |
| | Indvirkninger fra lystfiskeri |
| | 1.
     
  Alle tilgængelige data om fangster fra lystfiskeri skal undersøges for at vurdere deres sandsynlige indvirkning på bestandene af regulerede arter. |
| | 2.
     
  Rådet tage hensyn til den vurdering, der er omhandlet i første afsnit. For de bestande, for hvilke fangster fra lystfiskeri betragtes som væsentlige, skal Rådet ved fastsættelsen af fiskerimuligheder tage hensyn til fangster fra lystfiskeri ved bl.a.: |
| | a) | at tage summen af skøn over fangster fra lystfiskeri, udledt af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, og den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning om kommercielle fiskerimuligheder i betragtning som samlet fangst, der svarer til målet for fiskeridødeligheden, |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 10a

Artikel 10a

Indvirkninger fra lystfiskeri

Indvirkninger fra lystfiskeri

1.
     
  Alle tilgængelige data om fangster fra lystfiskeri skal undersøges for at vurdere deres sandsynlige indvirkning på bestandene af regulerede arter.

2.
     
  Rådet tage hensyn til den vurdering, der er omhandlet i første afsnit. For de bestande, for hvilke fangster fra lystfiskeri betragtes som væsentlige, skal Rådet ved fastsættelsen af fiskerimuligheder tage hensyn til fangster fra lystfiskeri ved bl.a.:

a)

a)

at tage summen af skøn over fangster fra lystfiskeri, udledt af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, og den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning om kommercielle fiskerimuligheder i betragtning som samlet fangst, der svarer til målet for fiskeridødeligheden,

at tage summen af skøn over fangster fra lystfiskeri, udledt af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, og den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning om kommercielle fiskerimuligheder i betragtning som samlet fangst, der svarer til målet for fiskeridødeligheden,

| b) | at indføre begrænsninger for lystfiskeri såsom daglige grænser, lukkede sæsoner osv. eller |
| --- | --- |

b)

b)

at indføre begrænsninger for lystfiskeri såsom daglige grænser, lukkede sæsoner osv. eller

at indføre begrænsninger for lystfiskeri såsom daglige grænser, lukkede sæsoner osv. eller

| c) | andre foranstaltninger, som skønnes hensigtsmæssige |
| --- | --- |

c)

c)

andre foranstaltninger, som skønnes hensigtsmæssige

andre foranstaltninger, som skønnes hensigtsmæssige

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — overskrift

Artikel 11 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bestemmelser knyttet til landingsforpligtelsen
  for gruppe 1-7 | Bestemmelser i tilknytning til landingsforpligtelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bestemmelser knyttet til landingsforpligtelsen
  for gruppe 1-7

for gruppe 1-7

Bestemmelser i tilknytning til landingsforpligtelsen

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra a

Artikel 11 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (a) | undtagelser fra anvendelsen af landingsforpligtelsen for arter
  med videnskabeligt dokumenterede
  høje overlevelsesrater under hensyntagen til
  redskabernes karakteristika
  ,
  fangstmetoderne
  og økosystemet
  for
  at lette gennemførelsen af landingsforpligtelsen og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(a)

undtagelser fra anvendelsen af landingsforpligtelsen for arter
  med videnskabeligt dokumenterede
  høje overlevelsesrater under hensyntagen til
  redskabernes karakteristika
  ,
  fangstmetoderne
  og økosystemet
  for
  at lette gennemførelsen af landingsforpligtelsen og

med videnskabeligt dokumenterede

redskabernes karakteristika

fangstmetoderne

for

| (a) | undtagelser fra anvendelsen af landingsforpligtelsen for arter
  , hvor den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning viser
  høje overlevelsesrater under hensyntagen til
  specifikationerne for redskaberne
  ,
  for fiskerimetoderne
  og
  for
  økosystemet
  med henblik på
  at lette gennemførelsen af landingsforpligtelsen og |
| --- | --- |

(a)

undtagelser fra anvendelsen af landingsforpligtelsen for arter
  , hvor den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning viser
  høje overlevelsesrater under hensyntagen til
  specifikationerne for redskaberne
  ,
  for fiskerimetoderne
  og
  for
  økosystemet
  med henblik på
  at lette gennemførelsen af landingsforpligtelsen og

, hvor den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning viser

specifikationerne for redskaberne

for fiskerimetoderne

for

med henblik på

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra c

Artikel 11 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (c) | specifikke bestemmelser om fangstdokumentation, navnlig med henblik på overvågning
  af gennemførelsen
  af landingsforpligtelsen og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(c)

specifikke bestemmelser om fangstdokumentation, navnlig med henblik på overvågning
  af gennemførelsen
  af landingsforpligtelsen og

af gennemførelsen

| (c) | specifikke bestemmelser om fangstdokumentation, navnlig med henblik på overvågning
  og kontrol for at sikre lige vilkår ved at sikre den fulde overholdelse
  af landingsforpligtelsen og |
| --- | --- |

(c)

specifikke bestemmelser om fangstdokumentation, navnlig med henblik på overvågning
  og kontrol for at sikre lige vilkår ved at sikre den fulde overholdelse
  af landingsforpligtelsen og

og kontrol for at sikre lige vilkår ved at sikre den fulde overholdelse

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 a (ny)

Artikel 11 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | De foranstaltninger, der er fastsat i denne artikels første stykke, skal bidrage til at nå de målsætninger, der er omhandlet i denne forordnings artikel 3, i særdeleshed beskyttelse af ungfisk og gydefisk. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De foranstaltninger, der er fastsat i denne artikels første stykke, skal bidrage til at nå de målsætninger, der er omhandlet i denne forordnings artikel 3, i særdeleshed beskyttelse af ungfisk og gydefisk.

De foranstaltninger, der er fastsat i denne artikels første stykke, skal bidrage til at nå de målsætninger, der er omhandlet i denne forordnings artikel 3, i særdeleshed beskyttelse af ungfisk og gydefisk.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 a (ny)

Artikel 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Tekniske foranstaltninger |
| | 1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18 i nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedrørende følgende tekniske foranstaltninger: |
| | a) | specifikationer for fiskeredskabers karakteristika og regler for deres anvendelse med henblik på at sikre eller øge selektiviteten, reducere uønskede fangster eller minimere den negative indvirkning på økosystemet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11a

Artikel 11a

Tekniske foranstaltninger

Tekniske foranstaltninger

1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18 i nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedrørende følgende tekniske foranstaltninger:

a)

a)

specifikationer for fiskeredskabers karakteristika og regler for deres anvendelse med henblik på at sikre eller øge selektiviteten, reducere uønskede fangster eller minimere den negative indvirkning på økosystemet

specifikationer for fiskeredskabers karakteristika og regler for deres anvendelse med henblik på at sikre eller øge selektiviteten, reducere uønskede fangster eller minimere den negative indvirkning på økosystemet

| b) | specifikationer for ændringer eller supplerende anordninger til fiskeredskaber med henblik på at sikre eller øge selektiviteten, reducere uønskede fangster eller minimere den negative indvirkning på økosystemet |
| --- | --- |

b)

b)

specifikationer for ændringer eller supplerende anordninger til fiskeredskaber med henblik på at sikre eller øge selektiviteten, reducere uønskede fangster eller minimere den negative indvirkning på økosystemet

specifikationer for ændringer eller supplerende anordninger til fiskeredskaber med henblik på at sikre eller øge selektiviteten, reducere uønskede fangster eller minimere den negative indvirkning på økosystemet

| c) | begrænsninger af eller forbud mod brugen af visse fiskeredskaber og fiskeriaktiviteter i bestemte områder eller perioder med henblik på at beskytte gydefisk, fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, eller ikkemålfiskearter eller minimere den negative indvirkning på økosystemet, og |
| --- | --- |

c)

c)

begrænsninger af eller forbud mod brugen af visse fiskeredskaber og fiskeriaktiviteter i bestemte områder eller perioder med henblik på at beskytte gydefisk, fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, eller ikkemålfiskearter eller minimere den negative indvirkning på økosystemet, og

begrænsninger af eller forbud mod brugen af visse fiskeredskaber og fiskeriaktiviteter i bestemte områder eller perioder med henblik på at beskytte gydefisk, fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, eller ikkemålfiskearter eller minimere den negative indvirkning på økosystemet, og

| d) | fastsættelse af bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for enhver af de bestande, som denne forordning finder anvendelse på, med henblik på at sikre beskyttelsen af unge marine organismer. |
| --- | --- |

d)

d)

fastsættelse af bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for enhver af de bestande, som denne forordning finder anvendelse på, med henblik på at sikre beskyttelsen af unge marine organismer.

fastsættelse af bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for enhver af de bestande, som denne forordning finder anvendelse på, med henblik på at sikre beskyttelsen af unge marine organismer.

2.
     
  De i nærværende artikels stk. 1 omhandlede foranstaltninger skal bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i artikel 3.

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Med henblik på nærværende artikels stk. 1 kan medlemsstater med en direkte forvaltningsinteresse forelægge fælles henstillinger i henhold til artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 første gang senest 12 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden og derefter 12 måneder efter hver forelæggelse af den evaluering af planen, der skal foretages i henhold til artikel 17. De berørte medlemsstater kan også forelægge sådanne henstillinger, når de anser det for nødvendigt, navnlig hvis der sker en pludselig ændring i situationen for enhver af de bestande, som denne forordning finder anvendelse på. Fælles henstillinger vedrørende foranstaltninger for et givet kalenderår fremsættes senest den 1. juli i det foregående år. | 2.   Med henblik på nærværende artikels stk. 1 kan medlemsstater med en direkte forvaltningsinteresse forelægge fælles henstillinger i henhold til artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 første gang senest 12 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden og derefter 12 måneder efter hver forelæggelse af den evaluering af planen, der skal foretages i henhold til artikel 17. De berørte medlemsstater kan også forelægge sådanne henstillinger, når de anser det for nødvendigt, navnlig hvis der sker en pludselig ændring i situationen for enhver af de bestande, som denne forordning finder anvendelse på. Fælles henstillinger vedrørende foranstaltninger for et givet kalenderår fremsættes senest den 1. juli i det foregående år. |
| | Uanset artikel 18, stk. 1 og 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 kan Kommissionen vedtage delegerede retsakter, også uden at der foreligger en fælles henstilling i henhold til disse to stykker. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Med henblik på nærværende artikels stk. 1 kan medlemsstater med en direkte forvaltningsinteresse forelægge fælles henstillinger i henhold til artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 første gang senest 12 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden og derefter 12 måneder efter hver forelæggelse af den evaluering af planen, der skal foretages i henhold til artikel 17. De berørte medlemsstater kan også forelægge sådanne henstillinger, når de anser det for nødvendigt, navnlig hvis der sker en pludselig ændring i situationen for enhver af de bestande, som denne forordning finder anvendelse på. Fælles henstillinger vedrørende foranstaltninger for et givet kalenderår fremsættes senest den 1. juli i det foregående år.

2.   Med henblik på nærværende artikels stk. 1 kan medlemsstater med en direkte forvaltningsinteresse forelægge fælles henstillinger i henhold til artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 første gang senest 12 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden og derefter 12 måneder efter hver forelæggelse af den evaluering af planen, der skal foretages i henhold til artikel 17. De berørte medlemsstater kan også forelægge sådanne henstillinger, når de anser det for nødvendigt, navnlig hvis der sker en pludselig ændring i situationen for enhver af de bestande, som denne forordning finder anvendelse på. Fælles henstillinger vedrørende foranstaltninger for et givet kalenderår fremsættes senest den 1. juli i det foregående år.

Uanset artikel 18, stk. 1 og 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 kan Kommissionen vedtage delegerede retsakter, også uden at der foreligger en fælles henstilling i henhold til disse to stykker.

Uanset artikel 18, stk. 1 og 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 kan Kommissionen vedtage delegerede retsakter, også uden at der foreligger en fælles henstilling i henhold til disse to stykker.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tidligst
  fem
  år efter denne forordnings ikrafttræden og derefter hvert femte år sørger Kommissionen for, at der foretages en evaluering af denne plans indvirkning på de bestande, som forordningen finder anvendelse på, og på fiskeriet efter disse bestande. Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet. | Tidligst
  tre
  år efter denne forordnings ikrafttræden og derefter hvert femte år sørger Kommissionen for, at der foretages en evaluering af denne plans indvirkning på de bestande, som forordningen finder anvendelse på, og på fiskeriet efter disse bestande
  samt i hvilket omfang målsætningerne i denne forordning er blevet nået, herunder genopretning af fiskebestande til niveauer, der mindst kan give det maksimalt bæredygtigt udbytte og fremskridtet mod en god miljøtilstand.
  Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet.
  Kommissionen kan, hvis det skønnes nødvendigt, rapportere tilbage på et tidligere tidspunkt. |
| | Kommissionen aflægger hvert år så tidligt som muligt efter vedtagelsen af den årlige rådsforordning, der fastsætter de fiskerimuligheder, der er til rådighed i EU-farvandene og, for EU-fartøjer i visse ikke-EU-farvande, rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridt med hensyn til at nå målene i denne forordning og om fiskebestandenes situation i de farvande og for de bestande, som er omfattet af nærværende forordning. Denne rapport er vedføjet den årsrapport, som er nævnt i artikel 50 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |
| | Rapporten skal indeholde: |
| | a) | den indgående videnskabelige rådgivning, ud fra hvilke fiskerimulighederne er fastlagt, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tidligst
  fem
  år efter denne forordnings ikrafttræden og derefter hvert femte år sørger Kommissionen for, at der foretages en evaluering af denne plans indvirkning på de bestande, som forordningen finder anvendelse på, og på fiskeriet efter disse bestande. Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet.

fem

Tidligst
  tre
  år efter denne forordnings ikrafttræden og derefter hvert femte år sørger Kommissionen for, at der foretages en evaluering af denne plans indvirkning på de bestande, som forordningen finder anvendelse på, og på fiskeriet efter disse bestande
  samt i hvilket omfang målsætningerne i denne forordning er blevet nået, herunder genopretning af fiskebestande til niveauer, der mindst kan give det maksimalt bæredygtigt udbytte og fremskridtet mod en god miljøtilstand.
  Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet.
  Kommissionen kan, hvis det skønnes nødvendigt, rapportere tilbage på et tidligere tidspunkt.

tre

samt i hvilket omfang målsætningerne i denne forordning er blevet nået, herunder genopretning af fiskebestande til niveauer, der mindst kan give det maksimalt bæredygtigt udbytte og fremskridtet mod en god miljøtilstand.

Kommissionen kan, hvis det skønnes nødvendigt, rapportere tilbage på et tidligere tidspunkt.

Kommissionen aflægger hvert år så tidligt som muligt efter vedtagelsen af den årlige rådsforordning, der fastsætter de fiskerimuligheder, der er til rådighed i EU-farvandene og, for EU-fartøjer i visse ikke-EU-farvande, rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridt med hensyn til at nå målene i denne forordning og om fiskebestandenes situation i de farvande og for de bestande, som er omfattet af nærværende forordning. Denne rapport er vedføjet den årsrapport, som er nævnt i artikel 50 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Kommissionen aflægger hvert år så tidligt som muligt efter vedtagelsen af den årlige rådsforordning, der fastsætter de fiskerimuligheder, der er til rådighed i EU-farvandene og, for EU-fartøjer i visse ikke-EU-farvande, rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridt med hensyn til at nå målene i denne forordning og om fiskebestandenes situation i de farvande og for de bestande, som er omfattet af nærværende forordning. Denne rapport er vedføjet den årsrapport, som er nævnt i artikel 50 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Rapporten skal indeholde:

Rapporten skal indeholde:

a)

a)

den indgående videnskabelige rådgivning, ud fra hvilke fiskerimulighederne er fastlagt, og

den indgående videnskabelige rådgivning, ud fra hvilke fiskerimulighederne er fastlagt, og

| b) | en videnskabelig begrundelse for, at de fastlagte fiskerimuligheder er i overensstemmelse med denne forordnings mål og bestemmelser, navnlig målintervallerne for fiskeridødelighed. |
| --- | --- |

b)

b)

en videnskabelig begrundelse for, at de fastlagte fiskerimuligheder er i overensstemmelse med denne forordnings mål og bestemmelser, navnlig målintervallerne for fiskeridødelighed.

en videnskabelig begrundelse for, at de fastlagte fiskerimuligheder er i overensstemmelse med denne forordnings mål og bestemmelser, navnlig målintervallerne for fiskeridødelighed.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 a (ny)

Artikel 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 18a |
| | Støtte fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond |
| | Foranstaltninger til midlertidigt ophør, der er vedtaget for at opfylde målsætningerne for planen, anses for midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter i henhold til artikel 33, stk. 1, litra a) og c), i forordning (EU) nr. 508/2014. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 18a

Artikel 18a

Støtte fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

Støtte fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

Foranstaltninger til midlertidigt ophør, der er vedtaget for at opfylde målsætningerne for planen, anses for midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter i henhold til artikel 33, stk. 1, litra a) og c), i forordning (EU) nr. 508/2014.

Foranstaltninger til midlertidigt ophør, der er vedtaget for at opfylde målsætningerne for planen, anses for midlertidigt ophør med fiskeriaktiviteter i henhold til artikel 33, stk. 1, litra a) og c), i forordning (EU) nr. 508/2014.

(Denne artikel bør anføres i kapitel X)

(Denne artikel bør anføres i kapitel X)

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I

Bilag I

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

1.   Gruppe 1

| Bestand | Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY) |
| --- | --- |
| Spalte A | Spalte B |
| Torsk
  i Nordsøen | 0,22  — 0,33 | 0,33  — 0,49 |
| Kuller | 0,25  — 0,37 | 0,37  — 0,52 |
| Rødspætter
  i Nordsøen | 0,13  — 0,19 | 0,19  — 0,27 |
| Sej | 0,20  — 0,32 | 0,32  — 0,43 |
| Søtunge
  i Nordsøen | 0,11  — 0,20 | 0,20  — 0,37 |
| Søtunge
  i Kattegat | 0,19  — 0,22 | 0,22  — 0,26 |
| Hvilling
  i Nordsøen | Ikke defineret | Ikke defineret |

Bestand

Bestand

Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY)

Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY)

Spalte A

Spalte A

Spalte B

Spalte B

Torsk
  i Nordsøen

i Nordsøen

0,22  — 0,33

0,22  — 0,33

0,33  — 0,49

0,33  — 0,49

Kuller

0,25  — 0,37

0,25  — 0,37

0,37  — 0,52

0,37  — 0,52

Rødspætter
  i Nordsøen

i Nordsøen

0,13  — 0,19

0,13  — 0,19

0,19  — 0,27

0,19  — 0,27

Sej

0,20  — 0,32

0,20  — 0,32

0,32  — 0,43

0,32  — 0,43

Søtunge
  i Nordsøen

i Nordsøen

0,11  — 0,20

0,11  — 0,20

0,20  — 0,37

0,20  — 0,37

Søtunge
  i Kattegat

i Kattegat

0,19  — 0,22

0,19  — 0,22

0,22  — 0,26

0,22  — 0,26

Hvilling
  i Nordsøen

i Nordsøen

Ikke defineret

Ikke defineret

Ikke defineret

Ikke defineret

2.   Gruppe 2

| Funktionel enhed (FU) for jomfruhummer | Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY) (som udbyttesats) |
| --- | --- |
| Spalte A | Spalte B |
| Division IIIa FU 3 og 4 | 0,056  — 0,079 | 0,079  — 0,079 |
| Farn Deeps FU 6 | 0,07  — 0,081 | 0,081  — 0,081 |
| Fladen grund FU 7 | 0,066  — 0,075 | 0,075  — 0,075 |
| Firth of Forth FU 8 | 0,106  — 0,163 | 0,163  — 0,163 |
| Moray Firth FU 9 | 0,091  — 0,118 | 0,118  — 0,118 |

Funktionel enhed (FU) for jomfruhummer

Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY) (som udbyttesats)

Spalte A

Spalte B

Spalte B

Division IIIa FU 3 og 4

Division IIIa FU 3 og 4

0,056  — 0,079

0,056  — 0,079

0,079  — 0,079

0,079  — 0,079

Farn Deeps FU 6

Farn Deeps FU 6

0,07  — 0,081

0,07  — 0,081

0,081  — 0,081

0,081  — 0,081

Fladen grund FU 7

Fladen grund FU 7

0,066  — 0,075

0,066  — 0,075

0,075  — 0,075

0,075  — 0,075

Firth of Forth FU 8

Firth of Forth FU 8

0,106  — 0,163

0,106  — 0,163

0,163  — 0,163

0,163  — 0,163

Moray Firth FU 9

Moray Firth FU 9

0,091  — 0,118

0,091  — 0,118

0,118  — 0,118

0,118  — 0,118

Ændring

Ændring

1.   Gruppe 1

| Tallene i tabellen stammer fra de nuværende særlige ICES-anbefalinger i »EU anmoder ICES om at forelægge FMSY-intervaller for udpegede bestande i Nordsøen og Østersøen« |
| --- |
| BESTAND | Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY) |
| Torsk
  i underområde IV og afsnit VIId og IIIa vest | FMSY lavere — FMSY | |
| Kuller
  i underområde IV og afsnit VIa og IIIa vest | FMSY lavere — FMSY | |
| Rødspætte
  i underområde IV og afsnit IIIa | FMSY lavere — FMSY | |
| Sej
  i underområde IV og VI og afsnit IIIa | FMSY lavere — FMSY | |
| Tunge
  i underområde IV | FMSY lavere — FMSY | |
| Tunge
  i afsnit IIIa og underafsnit 22-24 | FMSY lavere — FMSY | |
| Rødspætte
  i underområde IV og afsnit IIId | FMSY lavere — FMSY | |
| Havtaske i afsnit IIIa og underområde IV og VI | FMSY lavere — FMSY | |
| Dybvandsreje i afsnit IVa øst og IIIa | FMSY lavere — FMSY | |

Tallene i tabellen stammer fra de nuværende særlige ICES-anbefalinger i »EU anmoder ICES om at forelægge FMSY-intervaller for udpegede bestande i Nordsøen og Østersøen«

Tallene i tabellen stammer fra de nuværende særlige ICES-anbefalinger i »EU anmoder ICES om at forelægge FMSY-intervaller for udpegede bestande i Nordsøen og Østersøen«

BESTAND

Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY)

Torsk
  i underområde IV og afsnit VIId og IIIa vest

i underområde IV og afsnit VIId og IIIa vest

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Kuller
  i underområde IV og afsnit VIa og IIIa vest

i underområde IV og afsnit VIa og IIIa vest

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Rødspætte
  i underområde IV og afsnit IIIa

i underområde IV og afsnit IIIa

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Sej
  i underområde IV og VI og afsnit IIIa

i underområde IV og VI og afsnit IIIa

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Tunge
  i underområde IV

i underområde IV

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Tunge
  i afsnit IIIa og underafsnit 22-24

i afsnit IIIa og underafsnit 22-24

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Rødspætte
  i underområde IV og afsnit IIId

i underområde IV og afsnit IIId

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Havtaske i afsnit IIIa og underområde IV og VI

Havtaske i afsnit IIIa og underområde IV og VI

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Dybvandsreje i afsnit IVa øst og IIIa

Dybvandsreje i afsnit IVa øst og IIIa

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

2.   Gruppe 2

| Tallene i tabellen stammer fra de nuværende særlige ICES-anbefalinger i »EU anmoder ICES om at forelægge FMSY-intervaller for udpegede bestande i Nordsøen og Østersøen« |
| --- |
| Funktionel enhed (FU) for jomfruhummer | Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY) (som udbyttesats) |
| | Spalte A | |
| Division IIIa FU 3 og 4 | FMSY lavere — FMSY | |
| Farn Deeps FU 6 | FMSY lavere — FMSY | |
| Fladen grund FU 7 | FMSY lavere — FMSY | |
| Firth of Forth FU 8 | FMSY lavere — FMSY | |
| Moray Firth FU 9 | FMSY lavere — FMSY | |

Tallene i tabellen stammer fra de nuværende særlige ICES-anbefalinger i »EU anmoder ICES om at forelægge FMSY-intervaller for udpegede bestande i Nordsøen og Østersøen«

Tallene i tabellen stammer fra de nuværende særlige ICES-anbefalinger i »EU anmoder ICES om at forelægge FMSY-intervaller for udpegede bestande i Nordsøen og Østersøen«

Funktionel enhed (FU) for jomfruhummer

Målinterval for fiskeridødelighed i overensstemmelse med opnåelse af maksimal bæredygtig fangst (FMSY) (som udbyttesats)

Spalte A

Division IIIa FU 3 og 4

Division IIIa FU 3 og 4

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Farn Deeps FU 6

Farn Deeps FU 6

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Fladen grund FU 7

Fladen grund FU 7

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Firth of Forth FU 8

Firth of Forth FU 8

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Moray Firth FU 9

Moray Firth FU 9

FMSY lavere — FMSY

FMSY lavere — FMSY

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II

Bilag II

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bilag II | Bilag II |
| Bevarelsesreferencepunkter | Bevarelsesreferencepunkter |
| (som omhandlet i artikel 7) | (som henvist til i artikel 7) |
| 1. | Gruppe 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bilag II

Bilag II

Bevarelsesreferencepunkter

Bevarelsesreferencepunkter

(som omhandlet i artikel 7)

(som henvist til i artikel 7)

1.

Gruppe 1

| 1. | Gruppe 1 |
| --- | --- |

1.

Gruppe 1

BESTAND

Mindsteværdi for gydebestandens biomasse (i ton) (MSY Btrigger)

Grænseværdi for biomasse (i ton) (Blim)

BESTAND

Mindsteværdi for gydebestandens biomasse (i ton) (MSY Btrigger)

Grænseværdi for biomasse (i ton) (Blim)

Spalte A

Spalte A

Spalte B

Spalte B

Torsk i 
  Nordsøen

Nordsøen

165 000

118 000

Torsk i 
  underområde IV og afsnit VIId og IIIa vest

underområde IV og afsnit VIId og IIIa vest

165 000

118 000

Kuller

88 000

63 000

Kuller
  i underområde IV og afsnit VIa og IIIa vest

i underområde IV og afsnit VIa og IIIa vest

88 000

63 000

Rødspætter
  i 
  Nordsøen

Rødspætter

Nordsøen

230 000

160 000

Rødspætte
  i 
  underområde IV og afsnit IIIa

Rødspætte

underområde IV og afsnit IIIa

230 000

160 000

Sej

200 000

200 000

106 000

Sej
  i underområde IV og VI og afsnit IIIa

i underområde IV og VI og afsnit IIIa

150 000

150 000

106 000

Søtunge
  i 
  Nordsøen

Søtunge

Nordsøen

37 000

26 300

Tunge
  i 
  underområde IV

Tunge

underområde IV

37 000

26 300

Søtunge
  i 
  Kattegat

Søtunge

Kattegat

2 600

1 850

Tunge
  i 
  afsnit IIIa og underafsnit 22-24

Tunge

afsnit IIIa og underafsnit 22-24

2 600

1 850

Hvilling i 
  Nordsøen

Nordsøen

Ikke defineret

Ikke defineret

Hvilling i 
  underområde IV og afsnit IIId

underområde IV og afsnit IIId

Ikke defineret

Ikke defineret

Havtaske i afsnit IIIa og underområde IV og VI

Havtaske i afsnit IIIa og underområde IV og VI

Ikke defineret

Ikke defineret

Ikke defineret

Ikke defineret

Dybvandsreje i afsnit IVa øst og IIIa

Dybvandsreje i afsnit IVa øst og IIIa

Ikke defineret

Ikke defineret

Ikke defineret

Ikke defineret

| 2. | Gruppe 2 |
| --- | --- |

2.

Gruppe 2

| 2. | Gruppe 2 |
| --- | --- |

2.

Gruppe 2

Funktionel enhed (FU) for jomfruhummer

Referencepunkt for minimumsbestandsstørrelsen (i millioner) (Abundancebuffer)

Referencepunkt for grænsebestandstørrelsen (i millioner) (Abundancelimit)

Funktionel enhed (FU) for jomfruhummer

Referencepunkt for minimumsbestandsstørrelsen (i millioner) (Abundancebuffer)

Referencepunkt for grænsebestandstørrelsen (i millioner) (Abundancelimit)

Spalte A

Spalte A

Spalte B

Spalte B

Division IIIa FU 3 og 4

ikke relevant

ikke relevant

Division IIIa FU 3 og 4

ikke relevant

ikke relevant

Farn Deeps FU 6

999

858

Farn Deeps FU 6

999

858

Fladen grund FU 7

3 583

2 767

Fladen grund FU 7

3 583

2 767

Firth of Forth FU 8

362

292

Firth of Forth FU 8

362

292

Moray Firth FU 9

262

262

Moray Firth FU 9

262

262

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II a (nyt)

Bilag II a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Bilag IIa |
| | Forbudte arter |
| | a) | tærbe (Amblyraja radiata). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bilag IIa

Bilag IIa

Forbudte arter

Forbudte arter

a)

a)

tærbe (Amblyraja radiata).

tærbe (Amblyraja radiata).

| b) | følgende arter af savrokke: |
| --- | --- |

b)

b)

følgende arter af savrokke:

følgende arter af savrokke:

| | i) | knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidata) |
| --- | --- | --- |

i)

i)

knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidata)

knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidata)

| | ii) | dværgsavrokke (Pristis clavata) |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

dværgsavrokke (Pristis clavata)

dværgsavrokke (Pristis clavata)

| | iii) | småtandet savrokke (Pristis pectinata) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

småtandet savrokke (Pristis pectinata)

småtandet savrokke (Pristis pectinata)

| | iv) | almindelig savrokke (Pristis pristis) |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

almindelig savrokke (Pristis pristis)

almindelig savrokke (Pristis pristis)

| | v) | grøn savrokke (Pristis zijsron) |
| --- | --- | --- |

v)

v)

grøn savrokke (Pristis zijsron)

grøn savrokke (Pristis zijsron)

| c) | brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) |
| --- | --- |

c)

c)

brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias)

brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias)

| d) | skade (Dipturus batis) -artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) |
| --- | --- |

d)

d)

skade (Dipturus batis) -artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia)

skade (Dipturus batis) -artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia)

| e) | glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-underområde IV og ICES-afsnit IIIa |
| --- | --- |

e)

e)

glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-underområde IV og ICES-afsnit IIIa

glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-underområde IV og ICES-afsnit IIIa

| f) | djævlerokke (Manta alfredi) |
| --- | --- |

f)

f)

djævlerokke (Manta alfredi)

djævlerokke (Manta alfredi)

| g) | almindelig djævlerokke (Manta birostris); |
| --- | --- |

g)

g)

almindelig djævlerokke (Manta birostris);

almindelig djævlerokke (Manta birostris);

| h) | følgende arter af djævlerokker: |
| --- | --- |

h)

h)

følgende arter af djævlerokker:

følgende arter af djævlerokker:

| | i) | djævlerokke (Mobula mobular) |
| --- | --- | --- |

i)

i)

djævlerokke (Mobula mobular)

djævlerokke (Mobula mobular)

| | ii) | Mobula rochebrunei |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Mobula rochebrunei

Mobula rochebrunei

| | iii) | pighalet djævlerokke (Mobula japanica) |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

pighalet djævlerokke (Mobula japanica)

pighalet djævlerokke (Mobula japanica)

| | iv) | glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni)

glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni)

| | v) | djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee |
| --- | --- | --- |

v)

v)

djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee

djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee

| | vi) | djævlerokke af arten Mobula munkiana |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

djævlerokke af arten Mobula munkiana

djævlerokke af arten Mobula munkiana

| | vii) | chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) |
| --- | --- | --- |

vii)

vii)

chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana)

chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana)

| | viii) | djævlerokke af arten Mobula kuhlii |
| --- | --- | --- |

viii)

viii)

djævlerokke af arten Mobula kuhlii

djævlerokke af arten Mobula kuhlii

| | ix) | vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma) |
| --- | --- | --- |

ix)

ix)

vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

| i) | sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa |
| --- | --- |

i)

i)

sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa

sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa

| j) | guitarfiskarter (Rhinobatidae); |
| --- | --- |

j)

j)

guitarfiskarter (Rhinobatidae);

guitarfiskarter (Rhinobatidae);

| k) | havengel (Squatina squatina; |
| --- | --- |

k)

k)

havengel (Squatina squatina;

havengel (Squatina squatina;

| l) | laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) ved fiskeri med trukne redskaber i farvande uden for en grænse på seks sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer i ICES-underområde II og IV (EU-farvande) |
| --- | --- |

l)

l)

laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) ved fiskeri med trukne redskaber i farvande uden for en grænse på seks sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer i ICES-underområde II og IV (EU-farvande)

laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) ved fiskeri med trukne redskaber i farvande uden for en grænse på seks sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer i ICES-underområde II og IV (EU-farvande)

| m) | ægbærende hunlangustere (Palinuridae spp.) og ægbærende hunhummere (Homarus gammarus), undtagen når de anvendes til direkte udsætning eller omplantning |
| --- | --- |

m)

m)

ægbærende hunlangustere (Palinuridae spp.) og ægbærende hunhummere (Homarus gammarus), undtagen når de anvendes til direkte udsætning eller omplantning

ægbærende hunlangustere (Palinuridae spp.) og ægbærende hunhummere (Homarus gammarus), undtagen når de anvendes til direkte udsætning eller omplantning

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0263/2017).

1

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

(1b)  
  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

1b

Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(42)  
  A Long Term Management Plan for North Sea Nephrops

42

A Long Term Management Plan for North Sea Nephrops

---