# Az Európai Unió C 337/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 337 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. szeptember 20. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 337

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. szeptember 20.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. szeptember 11–14-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 89, 2018.3.8 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. szeptember 11–14-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 89, 2018.3.8 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 89, 2018.3.8

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. szeptember 12., kedd |
| 2018/C 337/01 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (közvetítésről szóló irányelv) végrehajtásáról (2016/2066(INI)) | 2 |
| 2018/C 337/02 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a franchise működéséről a kiskereskedelmi ágazatban (2016/2244(INI)) | 6 |
| 2018/C 337/03 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása az európai űrstratégiáról (2016/2325(INI)) | 11 |
| 2018/C 337/04 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása az egyetemi továbbképzésről és távképzésről az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó európai stratégia részeként (2016/2142(INI)) | 20 |
| 2018/C 337/05 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a bálnavadászatról Norvégiában (2017/2712(RSP)) | 30 |
| 2018/C 337/06 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról (2016/2301(INI)) | 33 |
| | 2017. szeptember 13., szerda |
| 2018/C 337/07 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az EU és India politikai kapcsolatairól (2017/2025(INI)) | 48 |
| 2018/C 337/08 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051451 – 2017/2780(RSP)) | 54 |
| 2018/C 337/09 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételekre vonatkozó (EU) 2016/6 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D051561/01 – 2017/2837(RSP)) | 59 |
| 2018/C 337/10 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtása (2017/2029(INI)) | 63 |
| 2018/C 337/11 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az EU Latin-Amerikával fenntartott politikai kapcsolatairól (2017/2027(INI)) | 71 |
| 2018/C 337/12 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a korrupcióról és az emberi jogokról a harmadik országokban (2017/2028(INI)) | 82 |
| | 2017. szeptember 14., csütörtök |
| 2018/C 337/13 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Kambodzsáról, nevezetesen Kem Sokha ügyéről (2017/2829(RSP)) | 99 |
| 2018/C 337/14 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása a gaboni ellenzék elnyomásáról (2017/2830(RSP)) | 102 |
| 2018/C 337/15 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Laoszról, különösen Somphone Phimmasone, Lod Thammavong és Soukane Chaithad ügyéről (2017/2831(RSP)) | 106 |
| 2018/C 337/16 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Mianmarról, különösen a rohindzsák helyzetéről (2017/2838(RSP)) | 109 |
| 2018/C 337/17 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i ajánlása az Európai Parlament Tanácshoz, Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett, az EU–Chile társulási megállapodás kereskedelmi pillérjének modernizálásáról szóló tárgyalásokról (2017/2057(INI)) | 113 |
| 2018/C 337/18 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az uniós intézmények átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és feddhetetlenségéről (2015/2041(INI)) | 120 |
| 2018/C 337/19 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az Erasmus+ program jövőjéről (2017/2740(RSP)) | 131 |
| 2018/C 337/20 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az új európai készségfejlesztési programról (2017/2002(INI)) | 135 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. szeptember 12., kedd

2018/C 337/01

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (közvetítésről szóló irányelv) végrehajtásáról (2016/2066(INI))

2

2018/C 337/02

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a franchise működéséről a kiskereskedelmi ágazatban (2016/2244(INI))

6

2018/C 337/03

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása az európai űrstratégiáról (2016/2325(INI))

11

2018/C 337/04

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása az egyetemi továbbképzésről és távképzésről az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó európai stratégia részeként (2016/2142(INI))

20

2018/C 337/05

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a bálnavadászatról Norvégiában (2017/2712(RSP))

30

2018/C 337/06

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról (2016/2301(INI))

33

2017. szeptember 13., szerda

2018/C 337/07

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az EU és India politikai kapcsolatairól (2017/2025(INI))

48

2018/C 337/08

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051451 – 2017/2780(RSP))

54

2018/C 337/09

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételekre vonatkozó (EU) 2016/6 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D051561/01 – 2017/2837(RSP))

59

2018/C 337/10

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtása (2017/2029(INI))

63

2018/C 337/11

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az EU Latin-Amerikával fenntartott politikai kapcsolatairól (2017/2027(INI))

71

2018/C 337/12

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a korrupcióról és az emberi jogokról a harmadik országokban (2017/2028(INI))

82

2017. szeptember 14., csütörtök

2018/C 337/13

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Kambodzsáról, nevezetesen Kem Sokha ügyéről (2017/2829(RSP))

99

2018/C 337/14

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása a gaboni ellenzék elnyomásáról (2017/2830(RSP))

102

2018/C 337/15

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Laoszról, különösen Somphone Phimmasone, Lod Thammavong és Soukane Chaithad ügyéről (2017/2831(RSP))

106

2018/C 337/16

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Mianmarról, különösen a rohindzsák helyzetéről (2017/2838(RSP))

109

2018/C 337/17

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i ajánlása az Európai Parlament Tanácshoz, Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett, az EU–Chile társulási megállapodás kereskedelmi pillérjének modernizálásáról szóló tárgyalásokról (2017/2057(INI))

113

2018/C 337/18

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az uniós intézmények átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és feddhetetlenségéről (2015/2041(INI))

120

2018/C 337/19

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az Erasmus+ program jövőjéről (2017/2740(RSP))

131

2018/C 337/20

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az új európai készségfejlesztési programról (2017/2002(INI))

135

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. szeptember 12., kedd |
| 2018/C 337/21 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i határozata a Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2063(IMM)) | 154 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. szeptember 12., kedd

2018/C 337/21

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i határozata a Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2063(IMM))

154

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2017. szeptember 12., kedd |
| 2018/C 337/22 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i határozata Simon Busuttilnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2017/2132(INS)) | 157 |
| 2018/C 337/23 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Izland közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11782/2016 – C8-0123/2017– 2016/0252(NLE)) | 158 |
| 2018/C 337/24 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE)) | 159 |
| 2018/C 337/25 | P8_TA(2017)0325A belvízi hajózási és a közúti árufuvarozási ágazattal kapcsolatos elavult rendeletek hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az 1101/89/EGK rendelet, a 2888/2000/EK rendelet és a 685/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra a 2888/2000/EK rendelet és a 685/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az 1101/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 160 |
| 2018/C 337/26 | P8_TA(2017)0326Az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 161 |
| 2018/C 337/27 | P8_TA(2017)0327A földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedések ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 164 |
| 2018/C 337/28 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatról (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE)) | 167 |
| | 2017. szeptember 13., szerda |
| 2018/C 337/29 | Az Európai Parlament határozata az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetlen irányítás keretébe tartozó forrásoknak az integrált tengerpolitika és a közös halászati politika célkitűzései közötti elosztása tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. június 12-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA)) | 176 |
| 2018/C 337/30 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE)) | 177 |
| 2018/C 337/31 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamid (akriloil-fentanil) ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE)) | 178 |
| 2018/C 337/32 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD)) | 179 |
| 2018/C 337/33 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó 4/2017. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételére irányuló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD)) | 181 |
| 2018/C 337/34 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2017/002/FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD)) | 183 |
| 2018/C 337/35 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-án elfogadott módosításai a 2003/87/EK irányelvnek a légi közlekedési tevékenységekre vonatkozó hatály jelenlegi korlátozásainak folytatása és egy globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásának előkészítése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD)) | 187 |
| 2018/C 337/36 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-án elfogadott módosításai a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításához (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) | 206 |
| 2018/C 337/37 | P8_TA(2017)0340A harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátuma ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 13-án került elfogadásra a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 237 |
| 2018/C 337/38 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetéről: az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetési forrásainak növelése az ifjúsági munkanélküliségnek az Európai Unió egészében történő csökkentése, valamint az ACER decentralizált ügynökség és a SESAR2 közös vállalkozás személyzeti létszámtervének aktualizálása érdekében (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD)) | 238 |
| | 2017. szeptember 14., csütörtök |
| 2018/C 337/39 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-én elfogadott módosításai a termékekhez és szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférés követelményeire vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)) | 240 |
| 2018/C 337/40 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE)) | 341 |
| 2018/C 337/41 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE)) | 342 |
| 2018/C 337/42 | P8_TA(2017)0355Az európai statisztikai program 2020-ig történő meghosszabbítása ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a program 2018 és 2020 közötti időszakra való meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 14-én került elfogadásra az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendeletnek a program 2020-ig való meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 343 |
| 2018/C 337/43 | P8_TA(2017)0356Az európai kockázatitőke-alapok és az európai szociális vállalkozási alapok ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 14-én került elfogadásra az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 344 |
| 2018/C 337/44 | Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-én elfogadott módosításai az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, valamint a 676/2007/EK tanácsi rendelet és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) | 345 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. szeptember 12., kedd

2018/C 337/22

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i határozata Simon Busuttilnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2017/2132(INS))

157

2018/C 337/23

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Izland közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11782/2016 – C8-0123/2017– 2016/0252(NLE))

158

2018/C 337/24

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE))

159

2018/C 337/25

P8_TA(2017)0325A belvízi hajózási és a közúti árufuvarozási ágazattal kapcsolatos elavult rendeletek hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az 1101/89/EGK rendelet, a 2888/2000/EK rendelet és a 685/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra a 2888/2000/EK rendelet és a 685/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az 1101/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

160

2018/C 337/26

P8_TA(2017)0326Az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

161

2018/C 337/27

P8_TA(2017)0327A földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedések ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

164

2018/C 337/28

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatról (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE))

167

2017. szeptember 13., szerda

2018/C 337/29

Az Európai Parlament határozata az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetlen irányítás keretébe tartozó forrásoknak az integrált tengerpolitika és a közös halászati politika célkitűzései közötti elosztása tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. június 12-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))

176

2018/C 337/30

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE))

177

2018/C 337/31

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamid (akriloil-fentanil) ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE))

N

N

178

2018/C 337/32

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD))

179

2018/C 337/33

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó 4/2017. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételére irányuló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD))

181

2018/C 337/34

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2017/002/FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD))

183

2018/C 337/35

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-án elfogadott módosításai a 2003/87/EK irányelvnek a légi közlekedési tevékenységekre vonatkozó hatály jelenlegi korlátozásainak folytatása és egy globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásának előkészítése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))

187

2018/C 337/36

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-án elfogadott módosításai a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításához (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

206

2018/C 337/37

P8_TA(2017)0340A harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátuma ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 13-án került elfogadásra a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

237

2018/C 337/38

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetéről: az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetési forrásainak növelése az ifjúsági munkanélküliségnek az Európai Unió egészében történő csökkentése, valamint az ACER decentralizált ügynökség és a SESAR2 közös vállalkozás személyzeti létszámtervének aktualizálása érdekében (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD))

238

2017. szeptember 14., csütörtök

2018/C 337/39

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-én elfogadott módosításai a termékekhez és szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférés követelményeire vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))

240

2018/C 337/40

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE))

341

2018/C 337/41

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE))

342

2018/C 337/42

P8_TA(2017)0355Az európai statisztikai program 2020-ig történő meghosszabbítása ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a program 2018 és 2020 közötti időszakra való meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 14-én került elfogadásra az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendeletnek a program 2020-ig való meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

343

2018/C 337/43

P8_TA(2017)0356Az európai kockázatitőke-alapok és az európai szociális vállalkozási alapok ***IAz Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 14-én került elfogadásra az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

344

2018/C 337/44

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-én elfogadott módosításai az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, valamint a 676/2007/EK tanácsi rendelet és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

345

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

20.9.2018

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2017–2018

2017. szeptember 11–14-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 89, 2018.3.8
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. szeptember 12., kedd

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/2

---

P8_TA(2017)0321

A közvetítési irányelv végrehajtása

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (közvetítésről szóló irányelv) végrehajtásáról (2016/2066(INI))

(2018/C 337/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (közvetítésről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (közvetítésről szóló irányelv),

| — | tekintettel a Bizottság a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló jelentésére (COM(2016)0542), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló jelentésére (COM(2016)0542),

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített részletes elemzések összefoglalójára, amelynek címe: „The implementation of the Mediation Directive – 29 November 2016” (A közvetítésről szóló irányelv végrehajtása – 2016. november 29.) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített részletes elemzések összefoglalójára, amelynek címe: „The implementation of the Mediation Directive – 29 November 2016” (A közvetítésről szóló irányelv végrehajtása – 2016. november 29.) (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2014. évi tanulmányára, amelynek címe: „Study for an evaluation and implementation of Directive 2008/52/EC – the Mediation Directive” (Tanulmány a 2008/52/EK irányelv (a közvetítésről szóló irányelv) értékeléséről és végrehajtásáról) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. évi tanulmányára, amelynek címe: „Study for an evaluation and implementation of Directive 2008/52/EC – the Mediation Directive” (Tanulmány a 2008/52/EK irányelv (a közvetítésről szóló irányelv) értékeléséről és végrehajtásáról) (3),

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített tanulmányra, amelynek címe: „Rebooting the Mediation Directive: Assessing the limited impact of its implementation and proposing measures to increase the number of mediations in the EU” (A közvetítésről szóló irányelv újraindítása: a végrehajtás által kifejtett korlátozott hatás értékelése és javaslat a közvetítések Unió-beli számának növelését célzó intézkedésekre) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített tanulmányra, amelynek címe: „Rebooting the Mediation Directive: Assessing the limited impact of its implementation and proposing measures to increase the number of mediations in the EU” (A közvetítésről szóló irányelv újraindítása: a végrehajtás által kifejtett korlátozott hatás értékelése és javaslat a közvetítések Unió-beli számának növelését célzó intézkedésekre) (4),

| — | tekintettel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága (EPRS) Utólagos Hatásvizsgálatok Osztálya által a közvetítésről szóló irányelvről készített európai végrehajtási értékelésre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága (EPRS) Utólagos Hatásvizsgálatok Osztálya által a közvetítésről szóló irányelvről készített európai végrehajtási értékelésre (5),

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága „Quantifying the cost of not using mediation – a data analysis” (A közvetítés igénybevételének elmaradásából eredő költségek számszerűsítése – adatelemzés) című tanulmányára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága „Quantifying the cost of not using mediation – a data analysis” (A közvetítés igénybevételének elmaradásából eredő költségek számszerűsítése – adatelemzés) című tanulmányára (6),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkére és 81. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkére és 81. cikke (2) bekezdésének g) pontjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0238/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0238/2017),

| A. | mivel a 2008/52/EK irányelv fontos mérföldkőnek számít a közvetítői eljárások európai uniós bevezetése és használata szempontjából; mivel azonban az irányelvet a tagállamok igen eltérően hajtották végre, attól függően, hogy előzetesen létezett-e tagállami szintű közvetítési rendszer, néhányan az irányelv rendelkezéseinek közel szó szerinti végrehajtását választották, mások a vitarendezés alternatív formáinak részletes felülvizsgálatát (például Olaszország, ahol a közvetítést hatszor gyakrabban használják, mint Európa többi részén), megint mások meglévő jogszabályaikat összhangban lévőnek ítélték a közvetítésről szóló irányelvvel; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2008/52/EK irányelv fontos mérföldkőnek számít a közvetítői eljárások európai uniós bevezetése és használata szempontjából; mivel azonban az irányelvet a tagállamok igen eltérően hajtották végre, attól függően, hogy előzetesen létezett-e tagállami szintű közvetítési rendszer, néhányan az irányelv rendelkezéseinek közel szó szerinti végrehajtását választották, mások a vitarendezés alternatív formáinak részletes felülvizsgálatát (például Olaszország, ahol a közvetítést hatszor gyakrabban használják, mint Európa többi részén), megint mások meglévő jogszabályaikat összhangban lévőnek ítélték a közvetítésről szóló irányelvvel;

| B. | mivel a tagállamok többsége kiterjesztette az irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alkalmazási körét a belföldi ügyekre is – és csupán három tagállam választotta az irányelv kizárólag a határon átnyúló ügyekre vonatkozóan való átültetését (7) – ennek pedig határozottan pozitív hatása volt a tagállamok jogszabályaira és a viták érintett kategóriáira; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok többsége kiterjesztette az irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alkalmazási körét a belföldi ügyekre is – és csupán három tagállam választotta az irányelv kizárólag a határon átnyúló ügyekre vonatkozóan való átültetését (7) – ennek pedig határozottan pozitív hatása volt a tagállamok jogszabályaira és a viták érintett kategóriáira;

| C. | mivel az irányelv átültetési szakaszában felmerülő nehézségek nagy részben a tagállami jogszabályokban érvényesülő jogi kultúrák közötti különbségeket tükrözik; mivel ezért a jogi mentalitásnak a békés vitarendezésen alapuló közvetítési kultúra fejlesztésén keresztüli változását kell előtérbe helyezni – ennek kérdését pedig többször is felvetették a jogi szakemberek európai hálózatai, először az uniós irányelv létrejöttekor, ezt követően pedig a tagállami átültetés folyamán; |
| --- | --- |

C.

mivel az irányelv átültetési szakaszában felmerülő nehézségek nagy részben a tagállami jogszabályokban érvényesülő jogi kultúrák közötti különbségeket tükrözik; mivel ezért a jogi mentalitásnak a békés vitarendezésen alapuló közvetítési kultúra fejlesztésén keresztüli változását kell előtérbe helyezni – ennek kérdését pedig többször is felvetették a jogi szakemberek európai hálózatai, először az uniós irányelv létrejöttekor, ezt követően pedig a tagállami átültetés folyamán;

| D. | mivel a közvetítésről szóló irányelv végrehajtása uniós hozzáadott értéket teremtett azáltal, hogy a tagállami jogalkotók figyelmét felhívta a közvetítés előnyeire, és az eljárásjog és a tagállami eltérő gyakorlatok bizonyos fokú összehangolását eredményezte; |
| --- | --- |

D.

mivel a közvetítésről szóló irányelv végrehajtása uniós hozzáadott értéket teremtett azáltal, hogy a tagállami jogalkotók figyelmét felhívta a közvetítés előnyeire, és az eljárásjog és a tagállami eltérő gyakorlatok bizonyos fokú összehangolását eredményezte;

| E. | mivel a közvetítés alternatív, önkéntes és bizalmas bíróságon kívüli eljárásként bizonyos esetekben és a szükséges biztosítékok mellett hasznos eszköze lehet a túlterhelt bírósági rendszerek tehermentesítésének, mert lehetővé teszi a természetes és jogi személyek számára a viták bíróságon kívüli, gyors és olcsó rendezését – szem előtt tartva, hogy a túl hosszúra nyúló bírósági eljárások sértik az Alapjogi Chartát –, emellett elősegíti az igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférést, és hozzájárul a gazdasági növekedéshez; |
| --- | --- |

E.

mivel a közvetítés alternatív, önkéntes és bizalmas bíróságon kívüli eljárásként bizonyos esetekben és a szükséges biztosítékok mellett hasznos eszköze lehet a túlterhelt bírósági rendszerek tehermentesítésének, mert lehetővé teszi a természetes és jogi személyek számára a viták bíróságon kívüli, gyors és olcsó rendezését – szem előtt tartva, hogy a túl hosszúra nyúló bírósági eljárások sértik az Alapjogi Chartát –, emellett elősegíti az igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférést, és hozzájárul a gazdasági növekedéshez;

| F. | mivel a közvetítésről szóló irányelv 1. cikkében meghatározott célok – a közvetítés igénybevételének ösztönzése és különösen a közvetítés és a bírósági eljárás közötti kiegyensúlyozott kapcsolat megteremtése – nyilvánvalóan nem teljesültek, hiszen a tagállamok többségében a bírósági ügyek kevesebb mint 1 %-ában veszik igénybe a közvetítést (8); |
| --- | --- |

F.

mivel a közvetítésről szóló irányelv 1. cikkében meghatározott célok – a közvetítés igénybevételének ösztönzése és különösen a közvetítés és a bírósági eljárás közötti kiegyensúlyozott kapcsolat megteremtése – nyilvánvalóan nem teljesültek, hiszen a tagállamok többségében a bírósági ügyek kevesebb mint 1 %-ában veszik igénybe a közvetítést (8);

| G. | mivel a közvetítésről szóló irányelv szigorú értelemben véve nem hozta létre a bíróságon kívüli vitarendezés uniós rendszerét, kivéve az elévülési időszakra vonatkozó különös rendelkezéseket olyan bírósági eljárások során, amelyekben megkísérlik a közvetítést, valamint a közvetítők és adminisztratív feladatokat ellátó személyzetük titoktartási kötelezettségét; |
| --- | --- |

G.

mivel a közvetítésről szóló irányelv szigorú értelemben véve nem hozta létre a bíróságon kívüli vitarendezés uniós rendszerét, kivéve az elévülési időszakra vonatkozó különös rendelkezéseket olyan bírósági eljárások során, amelyekben megkísérlik a közvetítést, valamint a közvetítők és adminisztratív feladatokat ellátó személyzetük titoktartási kötelezettségét;

Fő következtetések

| 1. | örömmel veszi tudomásul, hogy sok tagállamban nemrégiben változtatták meg és vizsgálták felül a közvetítés rendszerét, más tagállamokban pedig az alkalmazandó jogszabályok módosítását tervezik (9); |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy három tagállam úgy döntött, hogy az irányelvet kizárólag a határon átnyúló ügyekre vonatkozóan ülteti át, és megállapítja, hogy léteznek bizonyos nehézségek a tagállami közvetítési rendszerek működésével kapcsolatban, főképpen az ellentétes hagyomány, a tagállami közvetítési kultúra hiánya, a tagállamok többségében a közvetítésről való ismeretek alacsony szintje, a határokon átnyúló ügyek kezelésével kapcsolatos hiányos ismeretek és a közvetítőkre vonatkozó minőség-ellenőrzési mechanizmusok működése miatt (10); |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy minden tagállam rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a bíróság felkérje a feleket a közvetítés használatára, vagy legalább a közvetítésről szóló tájékoztató előadáson való részvételre; megállapítja, hogy egyes tagállamokban kötelező az ilyen tájékoztatókon való részvétel, a bíró kezdeményezésére (11) vagy a jogszabályban meghatározott viták, például családjogi ügyek esetében (12); jelzi továbbá, hogy egyes tagállamok megkövetelik az ügyvédektől, hogy tájékoztassák ügyfeleiket a közvetítés lehetőségéről, vagy előírják, hogy a törvényszékhez benyújtott keresetekben igazolják, hogy kísérlet történt a közvetítésre, vagy hogy olyan okok léteznek, amelyek miatt a közvetítés nem lehetséges; megjegyzi azonban, hogy a közvetítésről szóló irányelv 8. cikke biztosítja, hogy a jogvitát közvetítéssel rendezni megkísérlő feleket ezt követően ne akadályozza a közvetítés alatt eltelt idő a bírósági eljárás kezdeményezésében; rámutat, hogy úgy tűnik, a tagállamok részéről nem érkezett észrevétel ezzel a rendelkezéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja azt is, hogy sok tagállam nyújt pénzügyi ösztönzőket a közvetítést igénybe vevő feleknek, vagy költségcsökkentés és költségmentesség formájában, vagy a közvetítés indokolatlan elutasítását büntető szankciókkal; megállapítja, hogy az ezekben az országokban elért eredmények bizonyítják, hogy a közvetítés költséghatékony és gyors, bíróságon kívüli vitarendezést tehet lehetővé olyan eljárásban, amelyet a felek szükségleteihez igazítanak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a magatartási kódexek elfogadása fontos eszköz a közvetítés minőségének biztosításához; e tekintetben megállapítja, hogy a közvetítők európai magatartási kódexét az érdekeltek vagy közvetlenül használják, vagy e kódex szolgált a tagállami vagy ágazati magatartási kódexek alapjául; megállapítja azt is, hogy a tagállamok többségében kötelező akkreditációs eljárások léteznek a közvetítők számára, vagy nyilvántartást vezetnek a közvetítőkről; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálkozik a közvetítésről szóló átfogó statisztikai adatok megszerzésének nehézsége miatt, beleértve a közvetítéssel rendezett ügyek számát, a közvetítéses eljárások átlagos hosszát és sikerességi arányát; megállapítja, hogy megbízható adatbázis híján nagyon nehéz jobban előmozdítani a közvetítést és növelni a hatékonysága iránti bizalmat; hangsúlyozza, hogy másrészről a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózatnak növekvő szerepe van a közvetítésről szóló irányelv alkalmazására vonatkozó tagállami adatgyűjtés javításában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a közvetítés fontosságát a családjog terén (különösen a gyermekfelügyelettel, láthatási joggal és a gyermek jogellenes elvitelével kapcsolatos eljárások esetében), ahol konstruktív légkört és vitát teremthet, és biztosíthatja a szülők közötti egyenlő bánásmódot; megállapítja továbbá, hogy a békés megoldások feltehetően tartósak, és a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálják, mivel irányulhatnak a gyermek elsődleges tartózkodási helyén túl a láthatásról és a gyermektartásról szóló megállapodásra is; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat fontos szerepet játszott azon ajánlások megfogalmazásában, amelyek célja a közvetítés használatának fokozása a határon átnyúló családjogi, különösen a gyermek jogellenes elvitelével kapcsolatos ügyekben; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza az európai igazságügyi portál határon átnyúló családjogi ügyekben folytatott közvetítésnek szentelt és a tagállami közvetítési rendszerekről tájékoztatást nyújtó része fejlesztésének és fenntartásának jelentőségét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság ezért vállalja különböző projektek társfinanszírozását, amelyek célja a közvetítés népszerűsítése és a bírák és jogi szakemberek képzése a tagállamokban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a közvetítés önkéntes jellege ellenére további lépéseket kell tenni a közvetítéssel létrejött megállapodások gyors és megfizethető végrehajthatóságának biztosítása érdekében, az alapvető jogok, az uniós jog és a nemzeti jog maradéktalan tiszteletben tartása mellett; e tekintetben emlékeztet rá, hogy a felek között egy tagállamban létrejött megállapodás belföldi végrehajthatósága főszabály szerint közhatóság általi jóváhagyástól függ, ez pedig többletköltséget okoz és időigényes a vitarendezésben részt vevő felek számára, így hátrányosan érinti a külföldi közvetítési megállapodások terjedését, különösen kisebb viták esetében; |
| --- | --- |

10.

Ajánlások

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy – többek között megfelelő tájékoztató kampányok révén – fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy szorgalmazzák a közvetítés használatát polgári és kereskedelmi viták esetén, megfelelő és átfogó tájékoztatást nyújtva állampolgáraiknak és a jogi személyeknek az eljárás lényegéről és pénz- és időmegtakarításban mérhető előnyeiről, valamint e célból biztosítsák a jogi szakemberek közötti jobb együttműködést; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy szükség van a különböző tagállami igazságszolgáltatási rendszerekben bevált gyakorlatok cseréjére, amelyet megfelelő, európai szintű intézkedésekkel kell támogatni, a közvetítés hasznosságának jobb megismertetése céljából; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy a közvetítés további népszerűsítésének eszközeként értékelje a közvetítési szolgáltatásokra vonatkozó, Unió-szerte érvényes minőségi standardok, különösen a következetességet biztosító minimumkövetelmények szükségességét, figyelembe véve ugyanakkor az igazságszolgáltatáshoz való alapvető jogot, valamint a közvetítési kultúrák helyi különbségeit; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy szükség lenne-e a tagállamokban a közvetítést igénybe vevő ügyek nemzeti nyilvántartásának létrehozására és fenntartására, amely információforrásul szolgálhatna a Bizottság számára, és a tagállami közvetítők is használhatnák, hogy hasznát lássák a bevált gyakorlatoknak szerte Európában; hangsúlyozza, hogy ezt a nyilvántartást az általános adatvédelmi rendelet ((EU) 2016/679 rendelet (13)) maradéktalan betartása mellett kell létrehozni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes tanulmányt a közvetítéssel létrejött külföldi megállapodások szabad mozgása előtt álló akadályokról, valamint a közvetítés mint a belföldi és az Unión belül határokon átnyúló konfliktusok rendezésének megbízható, megfizethető és hatékony módja igénybevételének előmozdítását célzó különböző lehetőségekről, figyelembe véve a jogállamiságot és az e téren jelenleg zajló nemzetközi fejleményeket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy a szabályok felülvizsgálata során találjon megoldásokat a közvetítés hatályának, amennyiben lehetséges, egyéb polgári vagy közigazgatási ügyekre való kiterjesztésére; hangsúlyozza azonban, hogy különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a közvetítés milyen hatással van bizonyos társadalmi kérdésekre, például a családjogra; ezzel összefüggésben azt ajánlja, hogy a Bizottság és a tagállamok alkalmazzanak és hajtsanak végre a közvetítői eljárásokra vonatkozó megfelelő biztosítékokat a gyengébb feleket érintő kockázatok korlátozása és annak érdekében, hogy védve legyenek attól, hogy az erősebb fél esetleg visszaél az eljárással vagy helyzetével, valamint nyújtson átfogó statisztikai adatokat; hangsúlyozza annak fontosságát is, hogy biztosítsák a méltányosság feltételeinek tiszteletben tartását a költségek tekintetében, különösen a hátrányos helyzetű csoportok érdekeinek védelme érdekében; megjegyzi azonban, hogy a közvetítés elveszítheti vonzerejét és hozzáadott értékét, ha a felek számára túl szigorú előírásokat vezetnek be; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  HL L 136., 2008.5.24., 3. o.

(2)  PE 571.395.

(3)  http://bookshop.europa.eu/en/study-for-an-evaluation-and-implementation-of-directive-2008-52-ec-the-mediation-directive--pbDS0114825/

(4)  PE 493.042.

(5)  PE 593.789.

(6)  PE 453.180.

(7)  Lásd COM(2016)0542, 5. o.

(8)  PE 571.395, 25. o.

(9)  Észtország, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Lengyelország, Litvánia, Magyarország, Olaszország, Portugália, Spanyolország és Szlovákia.

(10)  Lásd COM(2016)0542, 4. o.

(11)  Például a Cseh Köztársaságban.

(12)  Például Litvániában, Luxemburgban, Angliában és Walesben.

(13)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/6

---

P8_TA(2017)0322

A franchise működése a kiskereskedelmi ágazatban

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a franchise működéséről a kiskereskedelmi ágazatban (2016/2244(INI))

(2018/C 337/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az összes szereplő javát szolgáló európai kiskereskedelmi cselekvési terv” című, 2013. december 11-i állásfoglalására (1) és különösen annak (29) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az összes szereplő javát szolgáló európai kiskereskedelmi cselekvési terv” című, 2013. december 11-i állásfoglalására (1) és különösen annak (29) bekezdésére,

| — | tekintettel az élelmiszer-ellátási láncban a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-ellátási láncban a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a franchise-ról szóló, 2016. áprilisi, az IMCO bizottság megbízásából készült tanulmányra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a franchise-ról szóló, 2016. áprilisi, az IMCO bizottság megbízásából készült tanulmányra (3),

| — | tekintettel „A franchise szabályozási keretének jogi szempontja és kihívásai az EU-ban” című, az IMCO bizottság megbízásából készült, 2016. szeptemberi tanulmányra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A franchise szabályozási keretének jogi szempontja és kihívásai az EU-ban” című, az IMCO bizottság megbízásából készült, 2016. szeptemberi tanulmányra (4),

| — | tekintettel a „Jövőbeli politikai lehetőségek a franchise területén az EU-ban: Hogyan nézzünk szembe a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal?” című tájékoztatóra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jövőbeli politikai lehetőségek a franchise területén az EU-ban: Hogyan nézzünk szembe a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal?” című tájékoztatóra (5),

| — | tekintettel „A franchise-adók és a franchise-vevők közötti kapcsolatok: szabályozási keret és aktuális kihívások” című műhelymegbeszélésre, melyet az IMCO bizottság szervezett 2016. július 12-én, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A franchise-adók és a franchise-vevők közötti kapcsolatok: szabályozási keret és aktuális kihívások” című műhelymegbeszélésre, melyet az IMCO bizottság szervezett 2016. július 12-én,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0199/2017),

| A. | mivel a franchise-nak nincs közös európai meghatározása, és a franchise-megállapodások vállalkozásonként eltérnek egymástól, de az ilyen kapcsolatok egyik legfőbb ismertető jele a jogi és pénzügyi szempontból egymástól független természetes vagy jogi személyek közötti önkéntes szerződéses partnerség, amelynek révén az egyik fél (a franchise-adó) jogot biztosít a másik félnek (franchise-vevő) arra, hogy franchise-modelljét, nevét és védjegyeit üzemeltesse, és megosztja know-how-ját, miközben a franchise-adó technikai és szervezeti szakértelmére és támogatására támaszkodik a megállapodás időtartama alatt, ugyanakkor az ügyfelek számíthatnak a franchise-rendszer egységességére, mivel mind a franchise-adó, mind a franchise-vevő célja az, hogy korlátozott beruházás mellett lehetővé tegye új piacok gyors megszerzését és növelje a siker esélyét; |
| --- | --- |

A.

mivel a franchise-nak nincs közös európai meghatározása, és a franchise-megállapodások vállalkozásonként eltérnek egymástól, de az ilyen kapcsolatok egyik legfőbb ismertető jele a jogi és pénzügyi szempontból egymástól független természetes vagy jogi személyek közötti önkéntes szerződéses partnerség, amelynek révén az egyik fél (a franchise-adó) jogot biztosít a másik félnek (franchise-vevő) arra, hogy franchise-modelljét, nevét és védjegyeit üzemeltesse, és megosztja know-how-ját, miközben a franchise-adó technikai és szervezeti szakértelmére és támogatására támaszkodik a megállapodás időtartama alatt, ugyanakkor az ügyfelek számíthatnak a franchise-rendszer egységességére, mivel mind a franchise-adó, mind a franchise-vevő célja az, hogy korlátozott beruházás mellett lehetővé tegye új piacok gyors megszerzését és növelje a siker esélyét;

| B. | mivel 2013. december 11-i állásfoglalásában a Parlament üdvözölte a franchise üzleti modelljét, amely támogatja az új üzleti tevékenységeket és a kisvállalkozói tulajdonosi szerkezetet, ugyanakkor megállapította, hogy bizonyos esetekben tisztességtelen szerződési feltételek állnak fenn, ezért átlátható és tisztességes szerződési feltételek biztosítására szólított fel; ezenkívül felhívta a Bizottság és a tagállamok figyelmét különösen arra, hogy a vállalkozásukat eladni, vagy üzleti modelljüket módosítani kívánó franchise-vevők milyen problémákkal szembesülnek, ha ugyanabban a szektorban maradnak aktívak, és kérte, hogy a Bizottság vizsgálja meg a franchise-rendszerek árrögzítési mechanizmusainak betiltását és a hosszú távú versenyzáradékok, vásárlási opciók és a többszörös franchise tilalmának hatásait; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013. december 11-i állásfoglalásában a Parlament üdvözölte a franchise üzleti modelljét, amely támogatja az új üzleti tevékenységeket és a kisvállalkozói tulajdonosi szerkezetet, ugyanakkor megállapította, hogy bizonyos esetekben tisztességtelen szerződési feltételek állnak fenn, ezért átlátható és tisztességes szerződési feltételek biztosítására szólított fel; ezenkívül felhívta a Bizottság és a tagállamok figyelmét különösen arra, hogy a vállalkozásukat eladni, vagy üzleti modelljüket módosítani kívánó franchise-vevők milyen problémákkal szembesülnek, ha ugyanabban a szektorban maradnak aktívak, és kérte, hogy a Bizottság vizsgálja meg a franchise-rendszerek árrögzítési mechanizmusainak betiltását és a hosszú távú versenyzáradékok, vásárlási opciók és a többszörös franchise tilalmának hatásait;

| C. | mivel a franchise üzleti modellnek minden lehetősége megvan arra, hogy segítsen kiteljesíteni a kiskereskedelmi ágazatban az egységes piacot, ugyanis kényelmes módja lehet a franchise-adó és a franchise-vevő közös beruházásával történő vállalkozásalapításnak; csalódottságának ad azonban hangot amiatt, hogy a franchise az EU-ban jelenleg alulteljesít, és a GDP csupán 1,89 %-át adja az egyesült államokbeli 5,95 %-kal és az ausztráliai 10,83 %-kal szemben, úgy, hogy a franchise-ból eredő forgalom 83,5 %-a mindössze hét tagállamban koncentrálódik (6), és emiatt fontos ezen üzleti modell egész Európai Unióban való szélesebb körű elterjesztésének ösztönzése; |
| --- | --- |

C.

mivel a franchise üzleti modellnek minden lehetősége megvan arra, hogy segítsen kiteljesíteni a kiskereskedelmi ágazatban az egységes piacot, ugyanis kényelmes módja lehet a franchise-adó és a franchise-vevő közös beruházásával történő vállalkozásalapításnak; csalódottságának ad azonban hangot amiatt, hogy a franchise az EU-ban jelenleg alulteljesít, és a GDP csupán 1,89 %-át adja az egyesült államokbeli 5,95 %-kal és az ausztráliai 10,83 %-kal szemben, úgy, hogy a franchise-ból eredő forgalom 83,5 %-a mindössze hét tagállamban koncentrálódik (6), és emiatt fontos ezen üzleti modell egész Európai Unióban való szélesebb körű elterjesztésének ösztönzése;

| D. | mivel a franchise jelentős határokon átívelő dimenzióval bír és fontos a belső piac működése szempontjából, és így munkahelyteremtéshez, a kkv-k és a vállalkozói készségek fejlődéséhez, valamint új képességek és készségek megszerzéséhez vezethet; |
| --- | --- |

D.

mivel a franchise jelentős határokon átívelő dimenzióval bír és fontos a belső piac működése szempontjából, és így munkahelyteremtéshez, a kkv-k és a vállalkozói készségek fejlődéséhez, valamint új képességek és készségek megszerzéséhez vezethet;

| E. | mivel a franchise-ra mint üzleti modellre vonatkozó, meglévő jogszabályok rendkívül eltérőek az egyes tagállamokban, ami technikai akadályokat teremt és mind a franchise-adókat, mind a franchise-vevőket visszatarthatja attól, hogy tevékenységeiket kiterjesszék külföldre; mivel ez viszont hatással lehet a végső fogyasztókra a választási lehetőségeik korlátozása révén; |
| --- | --- |

E.

mivel a franchise-ra mint üzleti modellre vonatkozó, meglévő jogszabályok rendkívül eltérőek az egyes tagállamokban, ami technikai akadályokat teremt és mind a franchise-adókat, mind a franchise-vevőket visszatarthatja attól, hogy tevékenységeiket kiterjesszék külföldre; mivel ez viszont hatással lehet a végső fogyasztókra a választási lehetőségeik korlátozása révén;

| F. | mivel a franchise-megállapodás feltételei alapján különbség van a „kemény” és a „puha” franchise között; és mivel az olyan alternatív üzleti modellek, mint a „független kiskereskedők csoportjai” egyedi jellemzőkkel rendelkeznek és rájuk csak a franchise-ra vonatkozó szabályoknak kellene vonatkozniuk, mivel megfelelnek a franchise meghatározásának; |
| --- | --- |

F.

mivel a franchise-megállapodás feltételei alapján különbség van a „kemény” és a „puha” franchise között; és mivel az olyan alternatív üzleti modellek, mint a „független kiskereskedők csoportjai” egyedi jellemzőkkel rendelkeznek és rájuk csak a franchise-ra vonatkozó szabályoknak kellene vonatkozniuk, mivel megfelelnek a franchise meghatározásának;

| G. | mivel a franchise ágazatközi működésével kapcsolatban információhiány tapasztalható, mert a releváns információk nincsenek leírva vagy gyakran csak a franchise-megállapodást kísérő levelekben találhatók, melyek bizalmasak, ennélfogva nem nyilvánosak, és uniós szinten nincs adatgyűjtési mechanizmus az esetlegesen tisztességtelen szerződési feltételekről vagy a szerződések tisztességtelen végrehajtásáról, és emiatt szükség van egy olyan platformra, amely tartalmazza ezeket a fontos információkat, hogy a franchise-adók és a franchise-vevők jobban tudatában legyenek jogaiknak és kötelességeiknek; |
| --- | --- |

G.

mivel a franchise ágazatközi működésével kapcsolatban információhiány tapasztalható, mert a releváns információk nincsenek leírva vagy gyakran csak a franchise-megállapodást kísérő levelekben találhatók, melyek bizalmasak, ennélfogva nem nyilvánosak, és uniós szinten nincs adatgyűjtési mechanizmus az esetlegesen tisztességtelen szerződési feltételekről vagy a szerződések tisztességtelen végrehajtásáról, és emiatt szükség van egy olyan platformra, amely tartalmazza ezeket a fontos információkat, hogy a franchise-adók és a franchise-vevők jobban tudatában legyenek jogaiknak és kötelességeiknek;

| H. | mivel az e-kereskedelem bővül és a fogyasztók egyre gyakrabban veszik igénybe azt, és ezért nagyobb mértékben kellene tükröződnie a franchise-megállapodásokban; mivel a digitális egységes piac megvalósítása összefüggésében külön figyelmet kell ezért fordítani a franchise-adók és franchise-vevők között az e-kereskedelem tekintetében például a franchise-vevők adott földrajzi területet érintő kizárólagos jogával kapcsolatban felmerülő feszültségekre, valamint arra, hogy a fogyasztói adatok egyre inkább meghatározóak a franchise üzleti modellek sikeressége szempontjából, különösen mivel a franchise-megállapodások jelenleg nem tartalmaznak ezzel kapcsolatos rendelkezéseket, és így szükségtelen bizonytalansághoz és konfliktusokhoz vezethetnek; |
| --- | --- |

H.

mivel az e-kereskedelem bővül és a fogyasztók egyre gyakrabban veszik igénybe azt, és ezért nagyobb mértékben kellene tükröződnie a franchise-megállapodásokban; mivel a digitális egységes piac megvalósítása összefüggésében külön figyelmet kell ezért fordítani a franchise-adók és franchise-vevők között az e-kereskedelem tekintetében például a franchise-vevők adott földrajzi területet érintő kizárólagos jogával kapcsolatban felmerülő feszültségekre, valamint arra, hogy a fogyasztói adatok egyre inkább meghatározóak a franchise üzleti modellek sikeressége szempontjából, különösen mivel a franchise-megállapodások jelenleg nem tartalmaznak ezzel kapcsolatos rendelkezéseket, és így szükségtelen bizonytalansághoz és konfliktusokhoz vezethetnek;

| I. | mivel a Bizottság a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat „olyan gyakorlatokként” határozta meg, „amelyek jelentősen eltérnek a helyes üzleti magatartástól, ellentétesek a jóhiszeműség és a tisztesség elvével, és a kereskedelmi partnerek egyike által egyoldalúan a másik félre kényszerítettek” (7); |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat „olyan gyakorlatokként” határozta meg, „amelyek jelentősen eltérnek a helyes üzleti magatartástól, ellentétesek a jóhiszeműség és a tisztesség elvével, és a kereskedelmi partnerek egyike által egyoldalúan a másik félre kényszerítettek” (7);

| 1. | úgy véli, hogy az egységes piac kiskereskedelmi ágazatbeli kiteljesítésében a franchise még jelentősebb szerepet játszhat, tekintettel arra, hogy más fejlett gazdaságokkal összehasonlítva az Európai Unióban azt jelenleg nem használják ki megfelelően; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fontosnak tartja, hogy a franchise területén a tagállamok hatékony intézkedéseket alkalmazzanak minden tisztességtelen kereskedelmi gyakorlattal szemben, ugyanakkor megjegyzi, hogy e tekintetben a tagállamok közt még mindig igen nagyfokú a széttartás és a sokszínűség; fontosnak tartja ezért a franchise kiskereskedelmi ágazatban való működésének bevált gyakorlatait tükröző, homogén nem jogalkotási iránymutatások bevezetését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be a franchise-szerződésekre vonatkozó iránymutatásokat e szerződések normatív környezetének jobb kialakítása érdekében, biztosítva a munkaügyi normáknak való megfelelést, valamint a tisztességes és kiváló minőségű szolgáltatást; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy mivel a franchise-tevékenység szempontjából jelentős szerephez jutnak a határokon átnyúló tényezők, célszerű egységes megközelítést alkalmazni a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok uniós szintű megszüntetésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi, hogy nemzeti szintű jogszabályokat fogadtak el a franchise-vevők védelme érdekében, azonban a hangsúly a szerződéskötést megelőző szakaszon van, hogy tájékoztatási kötelezettséget írjanak elő a franchise-adók számára; sajnálja, hogy a nemzeti rendszerek nem gondoskodnak olyan végrehajtási mechanizmusokról, amelyek hatékonyan biztosítanák a franchise-kapcsolat fenntartását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megállapítja, hogy gyakran a franchise-vevő a gyengébb szerződő fél, különösen amikor kkv-ről van szó, mivel a franchise-modellt általában a franchise-adó fejlesztette ki, és a franchise-vevő általában pénzügyileg gyengébb, ezért kevésbé jól informált lehet, mint a franchise-adó, ennélfogva függ a franchise-adó szakértelmétől; hangsúlyozza, hogy a franchise-rendszerek erősen függenek a franchise-adó és franchise-vevő közötti együttműködéstől, figyelembe véve, hogy a franchise-rendszer függ a valamennyi fél általi megfelelő végrehajtástól is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a franchise két, egymástól jogilag független vállalkozás közötti szerződéses kapcsolat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a szabályozásnak fenn kellene tartania és növelnie kellene a franchise mint üzleti tevékenység iránti piaci bizalmat, mivel ez nemcsak a franchise-adókká váló mikro-, kis- és középvállalkozások esetében, hanem a franchise-vevőkké váló magánszemélyek körében is ösztönzi a vállalkozói szellemet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | azt állítja, hogy a franchise-adók mind nemzeti, mind európai szinten összeszerveződtek érdekeik képviseletére, ugyanakkor a franchise-vevőknek gyakran nincsenek ilyen, a kollektív érdekeiket védő képviseleti szervezeteik, és többnyire önálló alapon folytatják működésüket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a franchise-adók, a franchise-vevők és a döntéshozók közti párbeszédet, segítsék elő a franchise-vevőket képviselő szervezetek létrehozását és gondoskodjanak arról, hogy őket is meghallgassák, amikor esetleg őket is érintő politikákat vagy jogszabályt készítenek, avégett, hogy biztosítsák a felek kiegyensúlyozottabb képviseletét, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az e szervezetekben betöltött tagság továbbra is opcionális marad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy továbbra is kevés az információ a franchise kiskereskedelmi ágazatban való működéséről, és felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve lehetőség szerint jelöljenek ki a franchise-adók és a franchise-vevők előtt felmerülő problémákról való tájékozódást szolgáló kapcsolattartási pontokat, és felhívja a Bizottságot, hogy javítsa az uniós szintű adatgyűjtést, többek között az e kapcsolattartási pontokon szerzett információk alapján, és egyúttal biztosítsa az így szerzett információk bizalmas kezelését; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a franchise kiskereskedelmi ágazatban való működését, többek közt az esetleges tisztességtelen szerződési feltételeket vagy egyéb tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat, és kérje fel az Eurostatot, hogy szenteljen figyelmet ennek a modellnek, amikor az ágazattal kapcsolatban gyűjt statisztikai információkat, anélkül, hogy további adminisztratív vagy egyéb terheket róna a vállalkozókra; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tudomásul veszi a franchise Európai Franchise Szövetség által kidolgozott európai etikai kódexét, amely önszabályozói alapon a franchise ágazat bevált gyakorlatai előmozdításának hatékony eszköze lehet, ugyanakkor megjegyzi, hogy a kódexet a franchise-vevők alapvetően kritizálták, rámutatva többek között arra, hogy a kódex 2016-os felülvizsgálatát megelőzően erősebben fogalmazott a franchise-adó kötelezettségvállalásai tekintetében; a megfelelő megoldás megtalálása érdekében mind a franchise-adókat, mind a franchise-vevőket mindkét oldal kiegyensúlyozott és tisztességes képviseletének biztosítására ösztönzi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálatát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a kódex az Európai Unióban működő franchise-ok csupán szűk kisebbségére vonatkozik, mivel a franchise-ok többsége sem az Európai Franchise Szövetségnek, sem azoknak az országos egyesületeknek nem tagja, amelyek elfogadták a kódexet, és számos tagállam nem rendelkezik országos franchise-szövetségekkel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja, hogy aggodalomra ad okot az európai etikai kódexet kísérő független jogérvényesítő mechanizmus hiánya, és megállapítja, hogy néhány tagállamban a független jogérvényesítés hiánya olyan jogszabályok bevezetését eredményezte, melyek megakadályozzák és orvosolják a franchise területén megjelenő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet arra, hogy az etikai kódex olyan szabályrendszer, amelyet a franchise-adók a jogilag megkövetelt szabályokon felül fogadtak el; véleménye szerint az etikai kódexnek mindenkor hozzáadott értéknek kell maradnia mindenki számára, aki kész betartani ezeket a szabályokat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy fel kell mérni az önszabályozási keret és az uniós szintű ellátási láncra irányuló kezdeményezés eredményességét, mivel a nemzeti franchise-szervezetekbeli tagság az e kezdeményezésben való részvétel előfeltétele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | véleménye szerint a franchise-megállapodásoknak teljes mértékben tiszteletben kellene tartaniuk a kiegyensúlyozott partnerség elvét, melynek értelmében a franchise-adónak és a franchise-vevőnek is észszerűen és a másikkal szemben tisztességesen kell eljárnia és a panaszokat, sérelmeket és vitákat őszinte, átlátható, észszerű és közvetlen kommunikáció útján kell megoldaniuk; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja a tagállamokat, hogy a kapcsolattartási pontokon keresztül vagy egyéb módon általuk kapott panaszokat és más releváns információkat nyújtsák be a Bizottságnak; felhívja a Bizottságot, hogy az így beérkezett információk alapján dolgozza ki a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok nem teljes jegyzékét, melyet közzé kell tenni és hozzáférhetővé kell tenni valamennyi érintett fél számára; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy amennyiben szükséges, állítson fel szakértői platformot a kiskereskedelemben alkalmazott franchise-gyakorlatokkal, és különösen a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok módjaival kapcsolatos további tájékozódás érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat különösen arra, hogy a felek szerződéses jogai és kötelezettségei egyensúlyának biztosítása érdekében konkrét elvekre van szükség, mint például a szerződéskötést megelőző egyértelmű, korrekt és átfogó tájékoztatásra, többek közt a franchise-modell teljesítményéről, mind általánosan, mind a franchise-vevő tervezett működési helye vonatkozásában célzottan, valamint a titoktartási követelményekkel kapcsolatos egyértelmű korlátokra, amelyeknek a megállapodás aláírása előtt kellő időben, írásban rendelkezésre kell állniuk, továbbá adott esetben elállási időszak bevezetésére a megállapodás aláírását követően; rámutat továbbá a franchise-adó által a franchise-vevő számára szükség esetén a megállapodás időtartama alatt biztosítandó folyamatos kereskedelmi és technikai segítségnyújtás szükségességére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy adott esetben szakirányú kezdő képzésre van szükség, és hogy a megállapodás időtartama alatt a franchise-adónak megfelelő iránymutatást és tájékoztatást kell nyújtania a franchise-vevőnek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet, hogy a franchise-vevők kötelesek minden tőlük telhetőt megtenni a franchise vállalkozás növekedéséért és a franchise-hálózat közös identitásának és hírnevének fenntartásáért, és ennek érdekében kötelesek lojálisan együttműködni a hálózat valamennyi partnerével és tiszteletben tartani a franchise-modellben érintett ipari és szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat és a versenyszabályokat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hozzáteszi azonban, hogy a franchise-adók néha előírják a franchise-vevők számára a franchise-modellhez nem kapcsolódó termékek és szolgáltatások megvásárlását; az ilyen kötelezettséget nem szabad a franchise-vevő a franchise-hálózat közös identitásának és hírnevének fenntartásához kapcsolódó kötelezettsége részének tekinteni, és ez könnyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatnak minősülhet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a nem versenyjellegű záradékokat egyértelműen kell megfogalmazni, azoknak észszerűeknek és arányosaknak kell lenniük, nem lehetnek a szigorúan szükségesnél hosszabb időtartamúak, különösen mivel a franchise-vevőnek szüksége lehet arra, hogy franchise-modelljét megváltoztassa, ha megváltozik a szomszédság és ezáltal a termékek vagy szolgáltatások iránti kereslet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tudomásul veszi az online értékesítések kapcsán felmerülő vitákat, mivel azok egyre jelentősebb részét képezik a franchise üzleti modellnek, ugyanakkor nem terjednek ki rájuk a hagyományos franchise-megállapodások, amelyek nem veszik figyelembe azt, hogy az internetes értékesítésnek milyen hatása lehet az azokban megállapított rendelkezésekre; javasolja ezért, hogy a franchise-megállapodásokba foglalják bele az online értékesítésekkel kapcsolatos rendelkezéseket, különösen olyan esetekben, amikor a franchise-adó és a franchise-vevő erőpozíciója kiegyensúlyozatlan, különösen ha a franchise-vevő kkv; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felkéri a Bizottságot, hogy indítson nyilvános konzultációt annak érdekében, hogy elfogulatlan információkra tegyen szert a franchise-tevékenység valós helyzetéről, majd dolgozza ki a franchise kiskereskedelmi ágazatban való működésének bevált gyakorlatait tükröző nem jogalkotási iránymutatások tervezetét, különös tekintettel a legújabb technológiai és piaci fejleményekre, például az internetes értékesítésre, és legkésőbb 2018 januárjáig nyújtsa be ezeket a Parlamentnek; felkéri a Bizottságot, hogy e tekintetben készítsen elemzést a létező önszabályozási eszközökről, valamint a tagállamok jogalkotási gyakorlatairól a kiskereskedelmi ágazatbeli franchise tekintetében és eredményeit nyújtsa be a Parlamentnek a franchise-ágazat unióbeli továbbfejlesztési lehetőségeiről szóló ajánlásokkal együtt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek aktívan részt kellene vennie a kiskereskedelmi ágazatbeli franchise-zal kapcsolatos valamennyi munkában, többek között a franchise-ról szóló rendeletek és irányelvek kiigazításában egy következetesebb és egységesebb szabályozási keret létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

27.

Versenyjog

| 28. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. április 20-i 330/2010/EU bizottsági rendeletet (8) egységesen kell alkalmazni a tagállamokban és sajnálatát fejezi ki a rendelet alkalmazásával kapcsolatos információk hiánya miatt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy e rendelet eredményességét nem ássa-e alá annak nem egységes alkalmazása a tagállamokban, és hogy összhangban van-e a legújabb piaci fejleményekkel, különösen a szerződéskötés után mentesítést élvező záradékokkal és beszerzési feltételekkel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a versenyhatóságok európai hálózata keretében működő értékelési mechanizmuson keresztül milyen mértékben lehetne javítani a rendelet alkalmazását; hangsúlyozza, hogy a Bizottság következetlen nyomonkövetési tevékenysége megakadályozza a határokon átnyúló kiskereskedelmi tevékenységet, és nem teremt egyenlő versenyfeltételeket az egységes piacon; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy a rendelet jobb nemzeti szintű végrehajtása javítaná az értékesítést, növelné más tagállamok vállalkozásainak piacra jutását, és végső soron kedvezőbb ajánlatot biztosítana a végső fogyasztók számára; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy a Bizottságnak minden tagállamban elemeznie kellene a versenyjog nem szándékolt hatásait is; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ösztönzi a Bizottságot, hogy indítson nyilvános konzultációkat és a Parlamentet tájékoztassa a csoportmentességről szóló jövőbeli rendelet alapjául szolgáló modell alkalmasságáról; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a franchise területén adókedvezményeken keresztül nyújtott jogellenes állami támogatások visszaszerzését is, és legyen határozott a folyamatban lévő vizsgálatok lefolytatása terén; hangsúlyozza továbbá, hogy a feltételes adómegállapítások vonatkozásában az EU-nak világosabb jogszabályokra van szüksége; felhívja a Bizottságot, hogy az egységes piacon a tisztességes verseny biztosítása érdekében orvosolja a franchise terén megjelenő esetleges jogsértéseket; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy korrigálja a piaci hiányosságokat és a franchise területén biztosítsa az adókijátszás és az adókikerülés elleni eredményes küzdelmet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy szükség van-e a rendelet felülvizsgálatára, és ezzel kapcsolatban vizsgálja meg a következőket és tájékoztassa a Parlamentet az alábbiakról: (1) a franchise működésére irányuló horizontális megközelítés hatása; (2) a rendeletben elfogadott franchise-modell tükrözi-e a valós piaci helyzetet; (3) az úgynevezett „megengedett vertikális korlátozások” – azaz azok a feltételek, amelyek mellett egyes áruknak vagy szolgáltatásoknak a franchise-vevők által történő megvásárlása, értékesítése vagy viszonteladása történik – mennyire arányosak és vannak-e negatív hatásaik a piacra és a fogyasztókra; (4) milyen új kihívásokkal kell szembenézniük a franchise-adóknak és a franchise-vevőknek az e-kereskedelem terén, és a digitalizáció terén általában; valamint (5) gyűjtsön az új tendenciákra és piaci fejleményekre vonatkozó piaci információkat a hálózatépítés és a technológiai fejlődés terén; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a rendelet tagállami végrehajtására vonatkozó szabályokat, miközben ennek megfelelően arányosan módosítani kellene a rendelet alkalmazását, céljának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  HL C 468., 2016.12.15., 140. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0250.

(3)  IP/A/IMCO/2015-05, PE 578.978.

(4)  IP/A/IMCO/2016-08, PE 587.317.

(5)  PE 587.325.

(6)  „A franchise szabályozási keretének jogi szempontja és kihívásai az EU-ban” című, az IMCO bizottság megbízásából készült 2016. szeptemberi tanulmány, 12. o.

(7)  „Az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatainak kezelése”, COM(2014)0472.

(8)  HL L 102., 2010.4.23., 1. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/11

---

P8_TA(2017)0323

Európai űrstratégia

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása az európai űrstratégiáról (2016/2325(INI))

(2018/C 337/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4. cikkére, valamint XIX. címének 189. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4. cikkére, valamint XIX. címének 189. cikkére,

| — | tekintettel az „Űrstratégia Európa számára” című, 2016. október 26-i bizottsági közleményre (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Űrstratégia Európa számára” című, 2016. október 26-i bizottsági közleményre (COM(2016)0705),

| — | tekintettel az „Európai Unió űripari politikája” című, 2013. február 28-i bizottsági közleményre (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai Unió űripari politikája” című, 2013. február 28-i bizottsági közleményre (COM(2013)0108),

| — | tekintettel „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című, 2011. április 4-i bizottsági közleményre (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című, 2011. április 4-i bizottsági közleményre (COM(2011)0152),

| — | tekintettel a Bizottság „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i közleményére (COM(2016)0587) és a közleményt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i közleményére (COM(2016)0587) és a közleményt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0300),

| — | tekintettel a Bizottság „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i közleményére (COM(2016)0588) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i közleményére (COM(2016)0588) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0306),

| — | tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló 2016. szeptember 14-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló 2016. szeptember 14-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0590),

| — | tekintettel a „Cselekvési terv a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) alkalmazásairól” című, 2010. június 14-i bizottsági közleményre (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) alkalmazásairól” című, 2010. június 14-i bizottsági közleményre (COM(2010)0308),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21 határozatra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), valamint a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban (Franciaország) megrendezett 11. konferenciájára (CMP 11),

| — | tekintettel a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),,

| — | tekintettel az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (3);

| — | tekintettel az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. április 16-i 512/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. április 16-i 512/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a vonatkozó tanácsi következtetésekre és az automatizált és összekapcsolt vezetésre vonatkozó, 2016. április 14-i amszterdami miniszteri nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vonatkozó tanácsi következtetésekre és az automatizált és összekapcsolt vezetésre vonatkozó, 2016. április 14-i amszterdami miniszteri nyilatkozatra,

| — | tekintettel az űrpolitikáról szóló 2016. júniusi hágai kiáltványra (The Hague Manifesto), |
| --- | --- |

—

tekintettel az űrpolitikáról szóló 2016. júniusi hágai kiáltványra (The Hague Manifesto),

| — | tekintettel az Európa űrpolitikájának közös jövőképéről és céljairól az Európai Unió és az Európai Űrügynökség által tett és a Bizottság és az Ügynökség által 2016. október 26-án aláírt együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa űrpolitikájának közös jövőképéről és céljairól az Európai Unió és az Európai Űrügynökség által tett és a Bizottság és az Ügynökség által 2016. október 26-án aláírt együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességekről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességekről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az űrpiac felvevőképességéről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az űrpiac felvevőképességéről szóló, 2016. június 8-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió űripari politikájáról – az űrágazatban rejlő gazdasági növekedési potenciál kibontakoztatásáról szóló, 2013. december 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió űripari politikájáról – az űrágazatban rejlő gazdasági növekedési potenciál kibontakoztatásáról szóló, 2013. december 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a polgárok szolgálatában álló európai uniós űrstratégiáról szóló, 2012. január 19-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgárok szolgálatában álló európai uniós űrstratégiáról szóló, 2012. január 19-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a globális navigációs műholdrendszerek közlekedési alkalmazásairól – a rövid és középtávú uniós politikáról szóló, 2011. június 7-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális navigációs műholdrendszerek közlekedési alkalmazásairól – a rövid és középtávú uniós politikáról szóló, 2011. június 7-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az űrpaic felvevőképességéről szóló, 2016 januárjában készült tanulmányra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az űrpaic felvevőképességéről szóló, 2016 januárjában készült tanulmányra (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Halászati Bizottság véleményére (A8-0250/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Halászati Bizottság véleményére (A8-0250/2017),

| A. | mivel az űrkutatás számos előnnyel jár a társadalom számára, és versenyképesebb gazdaságot biztosíthat Európának azáltal, hogy új termékek és szolgáltatások kifejlesztését ösztönzi, illetve támogatja a mezőgazdaságot, az erdőgazdálkodást, a halászatot és a tengeri közlekedést; mivel a műholdas technológia segítségével jobb hozzáférés biztosítható a kommunikációs technológiákhoz, a valós idejű információcserét lehetővé tevő, nagy felbontású Föld-megfigyelési rendszerek alakíthatók ki, gyorsan lehet reagálni a természeti katasztrófákra, és hatékonyabb határőrizeti és biztonsági ellenőrzések vezethetők be; |
| --- | --- |

A.

mivel az űrkutatás számos előnnyel jár a társadalom számára, és versenyképesebb gazdaságot biztosíthat Európának azáltal, hogy új termékek és szolgáltatások kifejlesztését ösztönzi, illetve támogatja a mezőgazdaságot, az erdőgazdálkodást, a halászatot és a tengeri közlekedést; mivel a műholdas technológia segítségével jobb hozzáférés biztosítható a kommunikációs technológiákhoz, a valós idejű információcserét lehetővé tevő, nagy felbontású Föld-megfigyelési rendszerek alakíthatók ki, gyorsan lehet reagálni a természeti katasztrófákra, és hatékonyabb határőrizeti és biztonsági ellenőrzések vezethetők be;

| B. | mivel az űrtechnológiák, az űrre vonatkozó adatok és az űrrel kapcsolatos szolgáltatások számos uniós közpolitikát és kulcsfontosságú politikai prioritást támogathatnak, például fellendíthetik a digitális egységes piacot, ösztönözhetik az európai gazdaságot és kezelhetik az éghajlatváltozást; |
| --- | --- |

B.

mivel az űrtechnológiák, az űrre vonatkozó adatok és az űrrel kapcsolatos szolgáltatások számos uniós közpolitikát és kulcsfontosságú politikai prioritást támogathatnak, például fellendíthetik a digitális egységes piacot, ösztönözhetik az európai gazdaságot és kezelhetik az éghajlatváltozást;

| C. | mivel a világűr az európai polgárok számára nem költség, hanem befektetés, és mivel egy nagyra törő űrstratégia biztosíthatja az Unió önállóságát és helyzetét a világűr stratégiai területén, ugyanakkor fellendíti a növekedést, a versenyképességet és a munkahelyteremtést a világűrrel kapcsolatos gyártásban, műveletekben és a downstream szolgáltatásokban; |
| --- | --- |

C.

mivel a világűr az európai polgárok számára nem költség, hanem befektetés, és mivel egy nagyra törő űrstratégia biztosíthatja az Unió önállóságát és helyzetét a világűr stratégiai területén, ugyanakkor fellendíti a növekedést, a versenyképességet és a munkahelyteremtést a világűrrel kapcsolatos gyártásban, műveletekben és a downstream szolgáltatásokban;

| D. | mivel az Európai Parlament és a Tanács 2007-es politikai döntései eredményeképpen az európai műholdas navigációs programok, az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) és a Galileo számára költségvetést biztosítottak, és megállapodás született a programok irányítási struktúrájáról; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament és a Tanács 2007-es politikai döntései eredményeképpen az európai műholdas navigációs programok, az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) és a Galileo számára költségvetést biztosítottak, és megállapodás született a programok irányítási struktúrájáról;

| 1. | üdvözli a Bizottságnak az európai űrstratégiáról szóló közleményét és támogatja a Bizottság maradéktalan elkötelezettségét az űr gazdasági és társadalmi hasznainak maximális kiaknázása, az űrtechnológiák és -alkalmazások közpolitikák támogatása céljából történő használatának fokozása, a globális szinten versenyképes és innovatív európai űrágazat ösztönzése, Európa űrágazati önállóságának megszilárdítása és Európa mint globális szereplő szerepének, valamint a nemzetközi űrügyi együttműködés erősítése mellett; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékezteti a Bizottságot, hogy elengedhetetlen az uniós űrügyi programok folytonosságának biztosítása és a Galileo és a Kopernikusz programok jövőbeli fejlődésének átgondolása, különösen annak érdekében, hogy pozitív és kiszámítható beruházási környezet jöjjön létre a kapcsolódó ágazatban; véleménye szerint ez csak akkor valósulhat meg, ha hosszú távon garantált az űrpolitikához kapcsolódó kiemelt programok és a kapcsolódó adatinfrastruktúra állami finanszírozása, elismerve ugyanakkor azt is, hogy szükség van a magánszféra jelentős mértékű bevonására; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a figyelmet a tagállamok, az Európai Űrügynökség (ESA) és a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) által az űrkutatás terén új technológiákkal, felfedező missziókkal, Föld-megfigyelő és meteorológiai képességekkel elért eredményekre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | véleménye szerint szükség van a Galileo és Kopernikusz programok értékelésére, még mielőtt a Bizottság ismertetné a következő többéves pénzügyi keret részét képező új jogalkotási javaslatait; úgy véli, hogy ennek az értékelésnek többek között ki kell terjednie az Európai GNSS Ügynökség (GSA) jövőbeli szerepére a Galileóban és esetleges szerepére a Kopernikuszban, arra, hogy miképpen egyszerűsíthető a GSA kapcsolata az ESA-val, valamint az ügynökség alapvető és átruházott feladatai között jelenleg fennálló eltérésre; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy a GSA még mielőtt új feladatokat ruháznának rá, megfelelő kapacitással rendelkezzen új feladatok elvégzéséhez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az értékelés eredményét figyelembe kell venni az EU és az ESA közötti kapcsolatokról folytatott jövőbeli megbeszélések során is, tekintetbe véve a 2016. október 26-án aláírt együttes EU–ESA-nyilatkozatot; felhívja a Bizottságot, hogy az ESA-val együttműködésben tanulmányozza azokat a különböző lehetőségeket, amelyekkel az európai űripar irányításának bonyolult intézményi rendszere egyszerűsíthető lenne, javítva a felelősségi körök kijelölését a fokozottabb eredményesség és költséghatékonyság érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a GSA számára megfelelő személyzetet kell biztosítani annak érdekében, hogy biztosított legyen az európai GNSS-programok zökkenőmentes működése és kiaknázása; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a GSA-nak juttatott források megfelelőségét, figyelemmel annak jelenlegi és jövőbeli feladataira; úgy véli, hogy a személyzeti politikát és eljárást a 2013. december 2-i intézményközi megállapodásnak megfelelően az ügynökségre ruházott új feladatok fényében kell kiigazítani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza ezenkívül, hogy a jelenlegi és jövőbeli kihívások megválaszolása érdekében a következő uniós költségvetésbe a jelenleginél nagyobb űrügyi költségvetést kell beépíteni, amely (az űr- és földi szegmensektől kezdve a Föld-megfigyelésen át a navigációig és a kommunikációig) az egész értékláncot támogatja, és erre a többéves pénzügyi keret közelgő felülvizsgálatakor kell sort keríteni; ismételten hangsúlyozza, hogy a kapcsolódó piacok sikeres fejlődése elsősorban a Galileo és a Kopernikusz programok időben történő végrehajtásától és folyamatos fejlődésétől függ, és e programok megfelelő finanszírozását kiemelten kell kezelni; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó költségvetési döntések meghozatala során meg kell őrizni és tovább kell fejleszteni az uniós űrprogramok európai hozzáadott értékét és egyedi hozzájárulását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az uniós űrprogramok közötti szinergiák kihasználásával fokozzák a hatékonyságot és a költséghatékonyságot; úgy véli továbbá, hogy a szinergiahatások elérése érdekében intenzívebbé kell tenni az uniós űrpolitikában részt vevő uniós ügynökségek közötti információmegosztást; rámutat arra, hogy a tevékenységi körök egyre közelítenek egymáshoz; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé éves jelentést az uniós ügynökségek közötti együttműködés jellegéről és mértékéről; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy fontos azonosítani és kezelni az űrkutatáson alapuló termékek és szolgáltatások területén a belső piac működése előtt álló valamennyi akadályt; |
| --- | --- |

9.

Maximalizálni az űr által nyújtott előnyöket a társadalom és az uniós gazdaság számára

| 10. | kiemeli, hogy az űrprogramok és azok szolgáltatásai kulcsfontosságú eszközök lesznek az olyan szakpolitikai területeken, mint az energiaügy, az éghajlat-politika, a környezetvédelem, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás, a halászat, a közlekedés, az idegenforgalom, a digitális piac és a mobiltávközlés, a regionális politika és a helyi tervezés; úgy véli, hogy komoly lehetőségek nyílnak olyan kihívások kezelésére, mint például a migráció, a határigazgatás és a fenntartható fejlődés; kiemeli az európai űrstratégia fontosságát az átfogó uniós tengerpolitika terén; megállapítja, hogy a távérzékelő szatellitek vagy távérzékelési rendszerek kereskedelmi használata jelentős előnyöket hozott a társadalom számára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az EGNOS, a Galileo és a Kopernikusz programok hiánytalan gazdasági kihasználását azzal, hogy a piaci felvevőképességhez igazított célokat tűz ki; javítja a Kopernikusz adataihoz való hozzáférést és azok feldolgozását annak érdekében, hogy a vállalatok – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások – űrbéli adatokra épített alkalmazásokat fejleszthessenek ki; biztosítja más digitális szolgáltatások – mint például az intelligens közlekedési rendszerek, az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer, a folyami információs szolgáltatás, a SafeSeaNet, valamint a hagyományos navigációs rendszerek – jobb integrálását, továbbá kibővíti az űrmegoldásokban rejlő lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy a műholdas navigáció és a Föld-megfigyelési adatok és szolgáltatások jelentős előnyökkel járnak az állampolgárok és a gazdasági szervezetek számára; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a Bizottság arra irányuló tevékenységét, hogy felhőalapú platformokat szerezzen be a Föld-megfigyelési adatok számára annak biztosítása érdekében, hogy Európa gazdasági szempontból teljes mértékben kiaknázhassa saját vezető űrprogramjait, és fenntartható felhasználói hozzáférést és kompetenciaépítést tudjon létrehozni; sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel munkáját ezen a területen, hogy az első adatplatformok 2018-ra működőképessé váljanak; úgy véli, hogy az e platformokra irányuló pályázatoknak magánszereplők számára is nyitva kell állniuk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a Kopernikusz megbízott szervezeteinek működését, különösen pályázati eljárásaik egyszerűsítése és észszerűsítése érdekében, megkönnyítendő a kkv-k számára a pályázást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza a „világűrbiztos” jogalkotás szükségességét, és megismétli az űrpiac felvevőképességéről szóló, fent említett állásfoglalásában szereplő azon kérését, hogy mielőtt a Bizottság új jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokat nyújtana be, végezze el az űrprogramok módszeres ellenőrzését; felszólítja a Bizottságot, hogy távolítsa el az űrtechnológia közszektor általi használata előtt álló akadályokat, például az új és a létező európai jogszabályok betartásának ellenőrzése során; úgy véli, hogy az űrtechnológia alkalmazása révén, valamint az olyan példákra építve, mint az e-segélyhívás (e-Call) és a digitális tachográf, a közrend jelentős mértékben javítható; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében például a Föld-megfigyelési program által szolgáltatott adatok és szolgáltatások megvásárlásával ösztönözzék az űrtechnológia európai, tagállami, regionális és helyi hatóságok általi alkalmazását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli a világűr deorbitáció révén történő megtisztításával és az űrfelszerelések innovatív anyagaival foglalkozó kísérleti projektet, amelyet az űrágazattal kapcsolatos leendő közös technológiai kezdeményezés megvalósíthatóságának és hatékonyságának tesztelésére terveztek; elismeri, hogy a megfelelő források (magán- és közforrások egyaránt) alapvető fontosságúak az európai űrágazat fenntarthatósága és versenyképessége biztosításának szempontjából, valamint az Uniónak az űrben globális játékosként betöltött nagyobb szerepe érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás kezelése terén a Kopernikusz hozzájárulását tovább kell fejleszteni; felhívja a Bizottságot, hogy minél előbb hozza létre az Kopernikuszra alapozott képességeket az üvegházhatású gázok, köztük a CO2 kibocsátásának nyomon követésére – melyeket jelenleg a Horizont 2020 keretében fejlesztenek (11) –, a COP21 megállapodásban rögzített szükségletek kezelése céljából, és tegye lehetővé ezek hatékony végrehajtását; támogatja a szén-dioxid és a metán nyomon követésére szolgáló jövőbeli műholdak kifejlesztését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli a Galileo kezdeti szolgáltatásairól szóló, 2016. december 15-i nyilatkozatot; hangsúlyozza, hogy a Galileo jelének széles körű felhasználása előfeltétele annak, hogy létrejöjjön az űralapú alkalmazások és szolgáltatások erős kapcsolódó piaca, továbbá hogy megfelelő – többek között adott esetben szabályozási – intézkedésekre is szükség van ahhoz, hogy megvalósuljon az EU-ban árusított eszközökre vonatkozó szabvány teljes kompatibilitása a Galileóval és az EGNOS-szal, és hogy ösztönözzék a Galileo- és EGNOS-kompatibilis eszközök terjedését a globális piacon; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy fontolja meg olyan intézkedések meghozatalát, amelyek megerősítik az európai GNSS downstream ágazat versenyképességét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a kritikus infrastruktúrák GNSS alapú óraművei készen álljanak a Galileo és az EGNOS alkalmazására, mert ez biztonsági szempontból rendkívül fontos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza a műholdak azon képességét, hogy megszakításmentes, nagyon magas szintű konnektivitást tudnak biztosítani, különösen távoli területek és a legkülső régiók számára, ami lényegi fontosságú a digitális szakadék felszámolása, a nagysebességű hálózatok fejlesztése és a dolgok internetének bővítése, azaz az általuk elérhető szolgáltatások – például önvezető autók, az intelligens járműflotta-kezelés és teherszállítás-irányítás, az e-kormányzás, az e-oktatás és az e-egészségügyi alkalmazások – szempontjából; hangsúlyozza a földi és űralapú technológiák egymást kiegészítő jellegét a nagyon nagy kapacitású hálózatok megvalósítása terén; ragaszkodik ahhoz, hogy ezt ismerje el a Bizottság, és megfelelően vegye figyelembe a műholdak ezen a területen tett hozzájárulását; hangsúlyozza továbbá, hogy az említett műholdas szolgáltatások működéséhez szükség van megfelelő frekvenciasávok tartalékolására; felhív ennek megoldására a távközlési hálózatokkal kapcsolatban folyó jelenlegi jogalkotási munka során, valamint a K+F-be történő megfelelő beruházások révén; úgy véli továbbá, hogy az európai űrstratégiát a Bizottság digitális stratégiáinak összehangolásával és a tagállamok és az ipar támogatásával kell végrehajtani a műholdas kommunikáció hatékony és keresletvezérelt kihasználása, az egész Európára kiterjedő, mindenütt jelenlévő kapcsolat előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza az európai strukturális és beruházási alapok jelentős szerepét a kapcsolódó űrágazati piacok – leginkább közbeszerzések útján történő – ösztönzésében, valamint a jelentős űrágazattal még nem rendelkező országok bevonásában, és megjegyzi, hogy ezzel a kérdéssel a kohéziós politika jövőjéről folytatott tárgyalásokon kell foglalkozni; támogatja a növekvő űripari kapacitásokkal rendelkező tagállamok és régiók segítését célzó kapacitásépítési intézkedések bevezetését; hangsúlyozza, hogy a regionális dimenzió alapvető fontosságú abban, hogy az űrtechnológia előnyei eljussanak a polgárokhoz, valamint azt, hogy a helyi és regionális hatóságok bevonása szinergiákat teremthet az intelligens szakosodási stratégiákkal és az uniós városfejlesztési menetrenddel; ezért támogatja a regionális és helyi hatóságok fokozott bevonását az EU eredményes űrpolitikájába, beleértve a legkülső régiókat, ideértve a tengerentúli országokat és területeket is; hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottságának a Kopernikusz felhasználói fóruma tagjának kellene lennie annak érdekében, hogy a regionális és helyi szereplők jelentőségükhöz mérten képviselve legyenek a Kopernikusz által szolgáltatott adatok felhasználóiként; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Galileóhoz vagy a Kopernikuszhoz kapcsolódó projektek esetében az olyan felhasználók, mint a kkv-k, illetve a helyi és regionális hatóságok még mindig nem tudnak eleget a finanszírozási lehetőségekről – beleértve a Európai Beruházási Bank által nyújtottakat is –, és hogy az e lehetőségeket feltáró információk célba juttatásán haladéktalanul javítani kell; |
| --- | --- |

21.

| 22. | elismeri az űrtechnológiák és a két kiemelt uniós űrprogram szerepét a szárazföldi, tengeri, légi és űrközlekedés intelligensebbé, biztonságosabbá, megbízhatóbbá, fenntarthatóbbá és a jövő stratégiai ágazataiba – például a vezető nélküli és a hálózatba kapcsolt gépjárművek, valamint a pilóta nélküli légi járművek ágazatába – történő integráltabbá tételében; úgy véli, hogy az űrstratégia hozzájárulhat a biztonságos és zavartalan összekapcsolhatóság, a stabilabb helymeghatározás, az intermodalitás és az átjárhatóság mint új közlekedési szükségletek kielégítéséhez; arra sarkallja a Bizottságot, hogy az átláhatóság biztosítása érdekében a közlekedés szereplőit vonja be az űrágazattal folytatott párbeszédbe annak megkönnyítése végett, hogy az európai űrtechnológia megjelenhessék a közlekedési piacon, javítva az uniós közlekedési szolgáltatások versenyképességét az európai és globális piacon; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak kellő figyelmet az űrturizmus fejlődésére; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az EGNOS eljárásai szerinti leszállások bevezetését a kisebb repülőtereken, de a nagyobbakon is; megismétli, hogy az EGNOS pénzügyi előnyök, valamint nagyobb mértékű pontosság, ellenálló képesség és biztonság garantálásával tudna hozzájárulni az olyan, a biztonság szempontjából kritikus alkalmazások használatához, mint a repülőgépek leszállási alkalmazásai, és megismétli, hogy fontos az EGNOS lefedettségének Délkelet- és Kelet-Európára való prioritásként kezelt, ezt követően Afrikára és a Közel-Keletre való kiterjesztése; úgy véli, hogy a Galileo központi szerepet tölthet be a légiforgalmi irányítás terén, amely alapvető fontosságú a radaralapú légtérellenőrzésről a műholdalapú légtérellenőrzésre történő átállás terén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza továbbá az űralapú automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzési adatközléssel (ADS-B) felszerelt repülőgépek jelentőségét, valamint azt, hogy az üzemeltetőknek biztosítaniuk kell az ADS-B alkalmazását a repülőgépek pontos és megbízható valós idejű nyomon követése és az üzemanyag terén elérendő megtakarítás érdekében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza az uniós űrprogramok fontosságát a tengerrel és tengerészettel kapcsolatos kérdések, a halászati tevékenységek és általában a kék gazdaság szempontjából, például: a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat kezelése; az óceánok és a halállományok állapotának és egészségének kutatása és értékelése; a halgazdaságok termelékenységének támogatása; a tengerkutatás elősegítése; és a kutatási és mentési szolgáltatások, valamint a fedélzeti orvosi berendezések műholdas kapcsolatának biztosítása terén; e tekintetben rámutat arra, hogy szükség van a világűrbe telepített óceánmegfigyelési kapacitásokra, valalmint a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz szolgáltatások közötti jó koordinációra; |
| --- | --- |

25.

A globálisan is versenyképes és innovatív európai űrágazat támogatása

| 26. | hangsúlyozza, hogy az űrágazat sikere és versenyképessége, továbbá az áttörést jelentő technológiák kifejlesztése nagyban függ a kutatástól és az innovációtól; szorgalmazza a 9. keretprogramban a világűrre vonatkozó költségvetési sor növelését és kibővítését; a hatékonyság biztosítása és a párhuzamosságok elkerülése érdekében hangsúlyozza az EU, az ESA és a tagállamok közötti hiánytalan együttműködés jelentőségét, különösen azokon a területeken, ahol számos szereplő nyújt kutatási finanszírozást; úgy véli, hogy a kutatást és az innovációt kell az űrtechnológiák széles köre tekintetében ösztönözni és finanszírozni; sürgeti a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 programon és a jövőbeli keretprogramokon belül egyaránt terjessze ki a kkv-eszköz alkalmazását az űrtechnológián alapuló termékekben és szolgáltatásokban rejlő üzleti lehetőségek fokozására; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy a közbeszerzések során gondoskodjon az uniós vállalatokkal szembeni tisztességes bánásmódról harmadik országok vállalataihoz képest, különös figyelemmel azokra az árakra, amelyeket a vállalatok más ügyfeleikkel világszerte fizettetnek, annak biztosítására törekedve, hogy a szabályok nem kerülnek megszegésre és a piaci szereplők között tisztességes gyakorlatok érvényesülnek, az egyenlő feltételek biztosítása érdekében; rámutat arra, hogy az európai űriparnak egyre inkább kiélezett nemzetközi versennyel kell szembenéznie; üdvözli az innovatív közbeszerzési rendszerek használatának megerősítésére vonatkozó bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza az európai ipari bázis megerősítésének és az Unió stratégiai autonómiája biztosításának fontosságát a beszerzési források diverzifikálása és a számos uniós szolgáltató teljesítményének leghatékonyabb kihasználása révén; ezért úgy véli, hogy kiegyensúlyozottan elő kell mozdítani az iparág bevonását valamennyi szinten kiegyensúlyozott módon elő kell mozdítani, és felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az európai űrágazatot a teljes értéklánc mentén; úgy véli, hogy a űrklaszterek hasznos szerepet tölthetnek be az űripari stratégiában; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa az ágazat forradalmasítását és a költségek csökkentését eredményező, új űrhajózási és technológiai üzleti modellek uniós szintű fejlesztését (például azon európai technológiákét, amelyek kisebb műholdak – így többször használatos ballonok vagy hordozóeszközök – világűrbe való kijutását teszik lehetővé); |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy annak érdekében, hogy az űrágazati vállalkozások számára egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek, vegye figyelembe a kkv-k helyzetét és szükségleteit az űrágazati infrastruktúrákra és szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések időtartamának meghatározásakor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy erőteljesebb beruházásokra van szükség az európai polgárok űrügyi oktatása és képzése terén a digitális társadalomba való átmenet idején létrejövő űrágazati lehetőségek maradéktalan kiaknázása végett; hangsúlyozza az űrpolitikának a jövőbeni nemzedékek inspirálása és az európai identitás érzésének kialakítása terén elért eredményeit; ezért hangsúlyozza, hogy olyan összehangolt megközelítés folytatására és kiterjesztésére van szükség, amely arra ösztönözheti a fiatalokat, hogy szakmai pályafutásukat az űrtudomány és -technológia terén folytassák; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy az európai űripar kapacitása fejlesztésének alapvető és legfontosabb eszköze az ESA fakultatív programokban való részvétel, melyeknek keretében európai vállalatok és az egyetemek, ill. kutatóintézetek részt vesznek az űrmissziók és rendszerek számára készülő csúcstechnológiák előkészítésében; éppen az ilyen programokban való részvétel nyitja meg számukra az utat az e területen való vállalkozásra, esetleg a komoly technológiailag és tudásilag igényes tudományos projektekhez való hozzáféréshez, ami pozitív hatást gyakorolhat a közlekedési ágazatra; |
| --- | --- |

32.

Európa autonómiájának megerősítése a világűr biztonságos környezetben történő elérése és használata terén

| 33. | emlékeztet rá, hogy az EU űrprogramjai polgári jellegűek, és megerősíti elkötelezettségét a világűr katonai célú felhasználásának tilalma mellett; elismeri ugyanakkor az űrágazat stratégiai jelentőségét Európa számára, továbbá azt, hogy javítani szükséges a szinergiákat a polgári és a biztonsági-védelmi aspektusok között, és a világűrbéli képességeket egyeztetni kell a biztonsági és védelmi szükségletekkel, figyelembe véve a geopolitikai környezetet és a közös biztonság- és védelempolitikát; úgy véli, hogy a Bizottságnak elemeznie kellene az európai űrprogramok és a 2016 novemberében javasolt európai védelmi cselekvési terv közti szinergiákat az átfogó összhang biztosítása érdekében ezen a stratégiai területen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy egyesítse az Európai Unió és a tagállamok ipari szereplői által támasztott keresletet az űrhöz való független, költséghatékony és megbízható hozzáférés biztosítása érdekében az Ariane és Vega európai hordozórakéták, illetve azok jövőbeni továbbfejlesztett változatainak felhasználása révén; úgy véli, hogy ez stratégiailag rendkívüli jelentőségű vészhelyzeti és válságkezelési feladatkörök és egy ellenállóképes európai biztonság- és védelmi politika szempontjából; |
| --- | --- |

34.

| 35. | támogatja a Bizottság célkitűzését az európai felbocsátási infrastruktúra létesítményeinek támogatására szolgáló különböző módok elemzésére, amennyiben ez szükséges az európai szakpolitikai célkitűzések elérése és szükségletek kielégítése érdekében az autonómia, biztonság és versenyképesség vonatkozásában; ezért hangsúlyozza a Kourou-i (Francia Guyana) európai űrrepülőtér stratégiai jelentőségét, valamint azt, hogy kiemelt figyelmet kell szentelni annak, hogy mindez a terület számára, ahol a repülőtér található, gazdasági és társadalmi előnyökkel járjon; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy az űrhöz való független hozzáférés fogalma nem különíthető el az űrrendszerek tervezésére, fejlesztésére, elindítására, működtetésére és kiaknázására szolgáló önálló európai képességtől; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megállapítja, hogy nem áttekinthető sem az európai hordozórakéta-program (Ariane 6 és Vega C) 3–4 éven túli folytatása, sem ezen program pénzügyi helyzete; aggodalmát fejezi ki a közép- és hosszú távú felbocsátási program hiányával kapcsolatban; sürgeti a Bizottságot, hogy az európai hordozórakétákra vonatkozóan dolgozzon ki a következő 20 évre szólóan munkaprogramot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az alternatív indító-technológiák kifejlesztését és a környezettudatos tervezés elveinek alkalmazását valamennyi indítóeszköz és űrágazati képesség tekintetében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a műholdas rendszerek következő generációjában tovább kell fejleszteni a Galileo infrastruktúrájának biztonságát, ideértve a földi szegmenst, a Galileo és a Kopernikusz kettős felhasználású kapacitását, valamint a pontosság és a titkosítás javítását; emlékeztet arra, hogy a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásai, amelyek csak a kormányok által engedélyezett felhasználók számára elérhetők, a jövőben fontos szerepet játszhatnának a felmerülő veszélyek kezelésében, különösen válság esetén; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a figyelmet az űrbe telepített infrstruktúrák állami vagy nem állami szereplők esetleges beavatkozásával vagy támadásával szembeni kiszolgáltatottságára, és számos más kockázatra, például az űrszeméttel vagy a más műholdakkal való ütközés kockázatára; ismételten hangsúlyozza a kulcsfontosságú infrastruktúra és kommunikáció biztosításának, valamint az ellenállóképes technológiák kifejlesztésének fontosságát; elismeri az űr és az űrbe telepített technológiák növekvő jelentőségét a kettős felhasználás szempontjából, különösen a kommunikáció, a hírszerzés, a megfigyelés, a felderítés, a katasztrófákra reagálás és a fegyverzetellenőrzés terén, továbbá hangsúlyozza a világűrbeli képességek létfontosságú szerepét a terrorizmus elleni küzdelemben; ösztönzi továbbá a beruházásokat az új világűrbeli képességek és technológia fejlődésének felgyorsítása érdekében; úgy véli, hogy szükség van az űrben felmerülő veszélyek kezelésére szolgáló kapacitások erősítésére, ami viszont erősítené az európai űripari ágazat azon képességét, hogy reagálni tudjon a változó piacokra, szereplőkre és technológiákra; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy az űrszemét jelentette kockázatokat mérsékelje a jelenlegi űrmegfigyelő és nyomon követő (SST) szolgáltatások bővítésével, célul kitűzve egy olyan független rendszer kiépítését szolgáló programot, amely képes az európai űr-infrastruktúra tekintetében az űrszemét jelentette fenyegetés felismerésére, valamint intézkedések meghozatalára az összeütközések elkerülése és hosszú távon az űrszemét aktív eltávolítása érdekében; támogatja az EU SST hatókörének bővítésére irányuló tervet, hogy lehetővé váljon az űrbe telepített időjárás-előrejelzés, és javasolja, hogy a hatókörbe ezenkívül vonják be a Föld-közeli tárgyakat is, hogy ellensúlyozzák a Föld ezekkel való ütközése esetén fennálló katasztrófa kockázatát; hangsúlyozza, hogy építeni kell az ezeken a területeken már meglévő – ideértve az ESA-nál rendelkezésre álló – kapacitásokra és szakértelemre, és azokat ki kell bővíteni; ismét hangsúlyozza, hogy a lehető legtöbb nyílt adatot kell szolgáltatni a kutatás és az innováció támogatása érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet az űrprogramok kiberbiztonságának növekvő fontosságára, és megállapítja, hogy ez a probléma különösen súlyos, tekintettel arra, hogy gazdaságunk jelentős része a világűrrel kapcsolatos szolgáltatásokra van utalva; felhívja a Bizottságot az EU űrágazati képességeit fenyegető kockázatok mérséklésére az űrrel kapcsolatos infrastruktúra kibertámadásokkal szembeni védelmét szolgáló megfelelő intézkedések – adott esetben a titkosítás alkalmazása – révén; kéri továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden érintett ügynökség rendelkezzen vészhelyzeti tervvel az esetleges kibertámadások esetére; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy a tervezett Govsatcom kezdeményezés ígéretes intézkedés az európai intézményi szereplők számára nyújtott biztonságos, hatékony és költséghatékony – a felhasználói igényeket a területek széles skáláján kielégítő – szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításának szempontjából, ugyanakkor ösztönzi a növekedést, a versenyképességet és az innovációt az egész európai műholdas távközlési ágazatban; felhívja a Bizottságot, hogy – amennyiben a hatásvizsgálat eredménye kellően pozitív – a tervezett Govsatcom kezdeményezést költséghatékony módon alakítsa ki, és az tartalmazhassa a kapacitások összevonását és megosztását vagy a tanúsított kereskedelmi távközlési műholdak szolgáltatásainak megvásárlását is, továbbá gondoskodjon arról, hogy a kezdeményezés jelentős hozzáadott értéket hozzon létre és ne járjon a meglévő struktúrák megkettőzésével; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza egy átfogó európai űrpolitika fontosságát, amelynek célja a közös kül- és biztonságpolitika kiterjesztéséhez való hatékony hozzájárulás azáltal, hogy az érintett intézményeket független tájékoztatással látja el, például a valós idejű helyzetismeret terén; |
| --- | --- |

44.

Európa globális szerepének megerősítése és a nemzetközi együttműködés elősegítése

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy népszerűsítse az EU űrágazati képességeit és űripari lehetőségeit külkapcsolatai valamennyi szóba jövő aspektusát tekintve; |
| --- | --- |

45.

| 46. | úgy véli, hogy a békés és biztonságos űrbéli környezet biztosításához szükség van a nemzetközi partnerekkel közösen vállalt elkötelezettségre a felelős magatartás és a fenntarthatóság normáinak elfogadtatása érdekében, különösen a világűr felderítése tekintetében, és felhívja a Bizottságot, hogy e téren működjön szorosan együtt az EKSZ-szel és a tagállamokkal; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rámutat, hogy szükség van az űrbéli forgalom és az űrszemét kezelésének nemzetközi összehangolására, mert az az ún. „óriáskonstellációk” tervezett telepítése és a Föld-közeli keringési pályák zsúfoltsága miatt növekedni fog, lévén hogy folytatódik a műholdfelbocsátás költségeinek csökkenése; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a magánszektorban jelentkező célkitűzéseket az űrbányászathoz hasonló területeken, és vizsgálja meg, hogy ezek milyen hatást gyakorolhatnak a jelenlegi jogi keretre, és különösen a világűrről szóló szerződésre; úgy véli, hogy a szerződés alapelveit fenn kell tartani, és el kell kerülni, hogy meginduljon a versenyfutás a világűr kiaknázható erőforrásaiért; sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki összehangolt európai megközelítést, és kéri a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet a konszenzus kialakításában; elismeri, hogy a világűr az emberiség közös öröksége; |
| --- | --- |

48.

| 49. | erőteljesen üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy gazdaságdiplomáciai úton kíván új üzleti lehetőségeket feltárni az európai űripar számára; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak, az ESA-nak és adott esetben a tagállami hatóságoknak – egyénileg vagy az ESA révén –, illetve az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséghez (EASA) hasonló testületeknek támogatniuk kell harmadik országbeli piacokon az európai szereplőket; ajánlja, hogy az összehangolt támogatásra vonatkozó terveket előre dolgozzák ki; |
| --- | --- |

49.

A hatékony megvalósítás biztosítása

| 50. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek tevékeny szerepet kell játszania az uniós űrpolitika alakításában, és be kell vonni a Bizottság, a Tanács, az EKSZ és az ESA által a világűrrel kapcsolatos ügyekben folytatott valamennyi véleménycserébe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy az űrágazati beruházásokhoz fontos a demokratikus támogatás; felhívja a Bizottságot jól felépített és átfogó kommunikációs stratégia kidolgozására arról, milyen haszonnal járnak az űrtechnológiák a polgárok és a vállalkozások számára; sürgeti a Bizottságot, hogy e stratégiát az alábbi három pillérre építse, amelyek mindegyike lényeges célcsoportot szólít meg; a) a közvélemény tájékoztatása az űrágazati beruházások szükségességéről; b) a kkv-k és a vállalkozók tájékoztatása a kiemelt uniós űrprogramok kínálta lehetőségekről; c) az űrtudomány integrálása az oktatásba a szakemberhiány megszüntetése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be a Parlament számára egy menetrendet a fenti kommunikációs stratégia kialakításáról; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki a stratégiában javasolt intézkedések végrehajtásának ütemtervét, nyújtson be rendszeresen jelentést a végrehajtásról, szükség esetén tegyen javaslatot jogalkotásra és dolgozza ki a szükséges további konkrét és kézzelfogható fellépést a stratégiában megjelölt célok időben történő elérése érdekében; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és az Európai Űrügynökségnek. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 1. o.

(3)  HL L 158., 2014.5.27., 227. o.

(4)  HL L 150., 2014.5.20., 72. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0267.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0268.

(7)  HL C 468., 2016.12.15., 12. o.

(8)  HL C 227. E, 2013.8.6., 16. o.

(9)  HL C 380. E, 2012.12.11., 1. o.

(10)  Space Market Uptake in Europe (Az űripari termékek piaci bevezetése Európában, az ITRE bizottság megbízásából készült tanulmány, Belső Politikák Főigazgatósága, „A” Tematikus Főosztály, ISBN 978-92-823-8537-1.

(11)  https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/wp/2016_2017/main/h2020-wp1617-leit-space_en.pdf, 48. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/20

---

P8_TA(2017)0324

Egyetemi szintű továbbképzés és távképzés az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó európai stratégia részeként

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása az egyetemi továbbképzésről és távképzésről az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó európai stratégia részeként (2016/2142(INI))

(2018/C 337/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel a szakoktatás és szakképzés területére irányuló megerősített európai együttműködésről szóló, 2002. november 30-i koppenhágai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakoktatás és szakképzés területére irányuló megerősített európai együttműködésről szóló, 2002. november 30-i koppenhágai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (1),

| — | tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (Oktatás és képzés 2020) végrehajtásáról szóló, „Oktatás és képzés az intelligens, fenntartható és befogadó Európában” című, 2012. évi közös jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (Oktatás és képzés 2020) végrehajtásáról szóló, „Oktatás és képzés az intelligens, fenntartható és befogadó Európában” című, 2012. évi közös jelentésére (2),

| — | tekintettel a Tanácsnak a hatékony tanárképzésről szóló, 2014. május 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a hatékony tanárképzésről szóló, 2014. május 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (Oktatás és képzés 2020) végrehajtásáról szóló, „Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai” című, 2015. évi közös jelentésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (Oktatás és képzés 2020) végrehajtásáról szóló, „Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai” című, 2015. évi közös jelentésére (3),

| — | tekintettel a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról szóló, 2011. december 20-i tanácsi állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról szóló, 2011. december 20-i tanácsi állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i közleményére (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i közleményére (COM(2012)0669),

| — | tekintettel az oktatásba és a képzésbe irányuló beruházásról szóló, „A »Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében« című bizottsági közleményre és a 2013. évi éves növekedési jelentésre adott válasz” című, 2014. február 17-i tanácsi következtetésekre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatásba és a képzésbe irányuló beruházásról szóló, „A »Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében« című bizottsági közleményre és a 2013. évi éves növekedési jelentésre adott válasz” című, 2014. február 17-i tanácsi következtetésekre (5),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás terén egy cselekvési program létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás terén egy cselekvési program létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU 2010-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU 2010-ben ratifikált,

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (7),

| — | tekintettel a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásról szóló, 2010. november 19-i tanácsi következtetésekre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásról szóló, 2010. november 19-i tanácsi következtetésekre (8),

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (9),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (10),

| — | tekintettel a Tanácsnak az oktatást és képzést támogató minőségbiztosításról szóló, 2014. május 20-i következtetéseire (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az oktatást és képzést támogató minőségbiztosításról szóló, 2014. május 20-i következtetéseire (11),

| — | tekintettel „Az Erasmus+ program és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközei – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Erasmus+ program és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközei – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (Oktatás és képzés 2020) nyomon követéséről szóló, 2016. június 23-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (Oktatás és képzés 2020) nyomon követéséről szóló, 2016. június 23-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „Megnyíló oktatás” című, 2014. január 31-i véleményére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „Megnyíló oktatás” című, 2014. január 31-i véleményére (14),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Oktatás és képzés 2020: A felnőttoktatási politika és rendelkezések javítása Európában” című kutatására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Oktatás és képzés 2020: A felnőttoktatási politika és rendelkezések javítása Európában” című kutatására (15),

| — | tekintettel „A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló tanácsi következtetésekre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló tanácsi következtetésekre (17),

| — | tekintettel „Az uniós munkaerőpiacon jelen lévő nők és férfiak készségfejlesztése” című, 2017. február 20-i tanácsi következtetések tervezetére (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós munkaerőpiacon jelen lévő nők és férfiak készségfejlesztése” című, 2017. február 20-i tanácsi következtetések tervezetére (18),

| — | tekintettel a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról szóló, 2011. november 28-i tanácsi ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról szóló, 2011. november 28-i tanácsi ajánlásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0252/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0252/2017),

| A. | mivel a digitális transzformáció eredményeképpen az oktatási rendszerek jelentős kihívásokkal néznek szembe, amelyek a tanítási és a tanulási folyamatokra is kihatnak, valamint mivel növelni kell a társadalmi befogadás és a polgári részvétel, illetve a személyes fejlődés képességét, továbbá mivel a nyitottság elősegítése és mindenfajta intolerancia megelőzése céljából erősíteni kell az európai demokratikus értékeket és a toleranciát; mivel a digitális felelősségvállalás és önbizalom az erős társadalmak építésének előfeltétele, és segíti az EU-n belüli egységet és integrációs folyamatokat; |
| --- | --- |

A.

mivel a digitális transzformáció eredményeképpen az oktatási rendszerek jelentős kihívásokkal néznek szembe, amelyek a tanítási és a tanulási folyamatokra is kihatnak, valamint mivel növelni kell a társadalmi befogadás és a polgári részvétel, illetve a személyes fejlődés képességét, továbbá mivel a nyitottság elősegítése és mindenfajta intolerancia megelőzése céljából erősíteni kell az európai demokratikus értékeket és a toleranciát; mivel a digitális felelősségvállalás és önbizalom az erős társadalmak építésének előfeltétele, és segíti az EU-n belüli egységet és integrációs folyamatokat;

| B. | mivel meg kell erősíteni az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó európai stratégiát; mivel minden embernek élete minden egyes szakaszában rendelkeznie kell az egész életen át tartó tanulási lehetőségekkel ahhoz, hogy mind személyes fejlődéséhez, mind szakmai előrehaladásához megszerezhesse a szükséges ismereteket és készségeket; mivel az egész életen át tartó – formális, nem formális és informális környezetben történő – tanulás, amely elősegíti az aktív polgárságot és a foglalkoztathatóságot, kulcsfontosságú vetülete az e változások által érintett oktatásnak; |
| --- | --- |

B.

mivel meg kell erősíteni az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó európai stratégiát; mivel minden embernek élete minden egyes szakaszában rendelkeznie kell az egész életen át tartó tanulási lehetőségekkel ahhoz, hogy mind személyes fejlődéséhez, mind szakmai előrehaladásához megszerezhesse a szükséges ismereteket és készségeket; mivel az egész életen át tartó – formális, nem formális és informális környezetben történő – tanulás, amely elősegíti az aktív polgárságot és a foglalkoztathatóságot, kulcsfontosságú vetülete az e változások által érintett oktatásnak;

| C. | mivel további erőfeszítéseket kell tenni az oktatás és a foglalkoztatás közötti szinergiák fokozása érdekében, mind a munkaerőpiacra való belépés megkönnyítése, mind pedig az egyének számára annak lehetővé tétele révén, hogy készségeiket folyamatosan naprakészen tartsák, vagy új készségeket sajátítsanak el karrierjük során; mivel a tagállamoknak meg kell találniuk az oktatás, a kutatás és az innováció terén megvalósított fellépésekbe való hosszabb távú beruházás védelmének és előmozdításának lehetőségeit; |
| --- | --- |

C.

mivel további erőfeszítéseket kell tenni az oktatás és a foglalkoztatás közötti szinergiák fokozása érdekében, mind a munkaerőpiacra való belépés megkönnyítése, mind pedig az egyének számára annak lehetővé tétele révén, hogy készségeiket folyamatosan naprakészen tartsák, vagy új készségeket sajátítsanak el karrierjük során; mivel a tagállamoknak meg kell találniuk az oktatás, a kutatás és az innováció terén megvalósított fellépésekbe való hosszabb távú beruházás védelmének és előmozdításának lehetőségeit;

| D. | mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés jelentős mértékben hozzájárul az egyének személyes fejlődéséhez és a humántőke kialakításához, és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó európai stratégia szerves részévé kell válnia; |
| --- | --- |

D.

mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés jelentős mértékben hozzájárul az egyének személyes fejlődéséhez és a humántőke kialakításához, és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó európai stratégia szerves részévé kell válnia;

| E. | mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés egyre fontosabb szerepet tölt be a munkavállalók gazdasági és technológiai változásokhoz történő alkalmazkodásának elősegítésében szakmai karrierjük során; mivel 2025-ig az EU-ban az összes megnyíló álláslehetőség (ideértve mind az új, mind a megüresedő meglévő munkahelyeket) 49 %-a felsőfokú végzettséget, 40 %-a pedig középfokú végzettséget fog igényelni, és csupán a munkahelyek 11 %-a igényel majd alacsony szintű végzettséget vagy nem igényel majd semmilyen végzettséget; |
| --- | --- |

E.

mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés egyre fontosabb szerepet tölt be a munkavállalók gazdasági és technológiai változásokhoz történő alkalmazkodásának elősegítésében szakmai karrierjük során; mivel 2025-ig az EU-ban az összes megnyíló álláslehetőség (ideértve mind az új, mind a megüresedő meglévő munkahelyeket) 49 %-a felsőfokú végzettséget, 40 %-a pedig középfokú végzettséget fog igényelni, és csupán a munkahelyek 11 %-a igényel majd alacsony szintű végzettséget vagy nem igényel majd semmilyen végzettséget;

| F. | mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés fontos eszközök ahhoz, hogy megkülönböztetés nélkül (19) mindenki számára biztosítottak legyenek a rugalmas, személyre szabott oktatási lehetőségek; hangsúlyozza e tekintetben a hozzáférési stratégiák kiszélesítésének fontosságát; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés fontos eszközök ahhoz, hogy megkülönböztetés nélkül (19) mindenki számára biztosítottak legyenek a rugalmas, személyre szabott oktatási lehetőségek; hangsúlyozza e tekintetben a hozzáférési stratégiák kiszélesítésének fontosságát;

| G. | mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés, valamint az új technológiák használatának segítségével növelhető a lányok és nők tájékozottsága az új karrierlehetőségekről, különösen azokon a területeken, ahol alulreprezentáltak; mivel annak ellenére, hogy több nő rendelkezik magasabb szintű középiskolai és felsőfokú végzettséggel, növelni kell a nők jelenlétét a szakképzésben, valamint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területeihez kapcsolódó ágazatokban; |
| --- | --- |

G.

mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés, valamint az új technológiák használatának segítségével növelhető a lányok és nők tájékozottsága az új karrierlehetőségekről, különösen azokon a területeken, ahol alulreprezentáltak; mivel annak ellenére, hogy több nő rendelkezik magasabb szintű középiskolai és felsőfokú végzettséggel, növelni kell a nők jelenlétét a szakképzésben, valamint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területeihez kapcsolódó ágazatokban;

| H. | mivel a távoktatás az egyetemi továbbképzés összefüggésében az oktatás egy olyan lehetséges formája, amely rugalmassága miatt különösen alkalmas arra, hogy összeegyeztethetővé tegye a tanulmányokat a munkával és a magánélettel; |
| --- | --- |

H.

mivel a távoktatás az egyetemi továbbképzés összefüggésében az oktatás egy olyan lehetséges formája, amely rugalmassága miatt különösen alkalmas arra, hogy összeegyeztethetővé tegye a tanulmányokat a munkával és a magánélettel;

| I. | mivel a „távképzés” (20) olyan oktatásszervezési formát jelent, amely digitális oktatási technológiák használata révén nagymértékű rugalmasságot kínál a tanulásban, de nem helyettesíti az egyetem területén folytatott oktatást, hanem alternatívát kínál azoknak a diákoknak, akik nem tudnak részt venni az egyetem területén folytatott oktatásban; |
| --- | --- |

I.

mivel a „távképzés” (20) olyan oktatásszervezési formát jelent, amely digitális oktatási technológiák használata révén nagymértékű rugalmasságot kínál a tanulásban, de nem helyettesíti az egyetem területén folytatott oktatást, hanem alternatívát kínál azoknak a diákoknak, akik nem tudnak részt venni az egyetem területén folytatott oktatásban;

| J. | mivel a távképzés olyan oktatási módszert jelent, amely rugalmasságot kínál a tanulásban a kialakulóban lévő technológiák használata révén, de nem helyettesíti az egyetem területén folytatott oktatást, hanem alternatívát kínál azoknak a tanulóknak, akik nem tudnak részt venni az egyetem területén folytatott oktatásban, valamint azoknak a munkavállalóknak, akik össze kívánják egyeztetni a munkát a tanulással; mivel ezért a digitalizációt olyan eszközként lehet felhasználni, amely új lehetőségeket biztosít a felsőoktatáshoz történő hozzáférésre; |
| --- | --- |

J.

mivel a távképzés olyan oktatási módszert jelent, amely rugalmasságot kínál a tanulásban a kialakulóban lévő technológiák használata révén, de nem helyettesíti az egyetem területén folytatott oktatást, hanem alternatívát kínál azoknak a tanulóknak, akik nem tudnak részt venni az egyetem területén folytatott oktatásban, valamint azoknak a munkavállalóknak, akik össze kívánják egyeztetni a munkát a tanulással; mivel ezért a digitalizációt olyan eszközként lehet felhasználni, amely új lehetőségeket biztosít a felsőoktatáshoz történő hozzáférésre;

| K. | mivel a nők és a férfiak közötti egyenlőség a Szerződésekben foglalt uniós alapelv, amely az Európai Unió célkitűzései és feladatai közé tartozik; mivel az oktatás terén megvalósuló egyenlőség a nők számára több lehetőséget kínál és elősegíti a társadalom szociális, kulturális és gazdasági fejlődését; mivel az oktatás alapvető eszköz a nemi sztereotípiák leküzdésében; |
| --- | --- |

K.

mivel a nők és a férfiak közötti egyenlőség a Szerződésekben foglalt uniós alapelv, amely az Európai Unió célkitűzései és feladatai közé tartozik; mivel az oktatás terén megvalósuló egyenlőség a nők számára több lehetőséget kínál és elősegíti a társadalom szociális, kulturális és gazdasági fejlődését; mivel az oktatás alapvető eszköz a nemi sztereotípiák leküzdésében;

| L. | mivel a nők átlagos foglalkoztatási aránya közvetlenül összefügg iskolai végzettségi szintjükkel, olyannyira, hogy a felsőfokú végzettséggel rendelkező 25–49 év közötti nők foglalkoztatási aránya több mint 20 %-kal magasabb, mint a csak iskola előtti nevelésben részesült, illetve alapfokú vagy alsó középfokú végzettséggel rendelkező nőké; |
| --- | --- |

L.

mivel a nők átlagos foglalkoztatási aránya közvetlenül összefügg iskolai végzettségi szintjükkel, olyannyira, hogy a felsőfokú végzettséggel rendelkező 25–49 év közötti nők foglalkoztatási aránya több mint 20 %-kal magasabb, mint a csak iskola előtti nevelésben részesült, illetve alapfokú vagy alsó középfokú végzettséggel rendelkező nőké;

| M. | mivel a távoktatás pozitív hatással lehet a nők ikt-készségeire; mivel ha több nő lépne be az ikt-ágazatba, az fellendítene egy olyan piacot, amely előreláthatólag munkaerőhiánnyal fog küzdeni, és amelyen a nők a férfiakéval egyenlő munkaerő-piaci részvételi aránya évente körülbelül 9 milliárd EUR uniós GDP-növekedést eredményezne; mivel a nők továbbra is súlyosan alulreprezentáltak az ikt-vel kapcsolatos képzési programokban, ahol a nők az e területen végzettek mindössze körülbelül 20 %-át teszik ki, és az összes diplomás nő mindössze 3 %-a rendelkezik diplomával az ikt területén; |
| --- | --- |

M.

mivel a távoktatás pozitív hatással lehet a nők ikt-készségeire; mivel ha több nő lépne be az ikt-ágazatba, az fellendítene egy olyan piacot, amely előreláthatólag munkaerőhiánnyal fog küzdeni, és amelyen a nők a férfiakéval egyenlő munkaerő-piaci részvételi aránya évente körülbelül 9 milliárd EUR uniós GDP-növekedést eredményezne; mivel a nők továbbra is súlyosan alulreprezentáltak az ikt-vel kapcsolatos képzési programokban, ahol a nők az e területen végzettek mindössze körülbelül 20 %-át teszik ki, és az összes diplomás nő mindössze 3 %-a rendelkezik diplomával az ikt területén;

| N. | mivel a távoktatási programok jelentős számú nőt érnek el olyan társadalmakban, ahol a nők nem rendelkeznek egyenlő esélyekkel a hagyományos oktatási és képzési formákban való részvételre, mivel a nők még mindig több időt töltenek el fizetetlen háztartási és családi gondozási munka végzésével, mint a férfiak; mivel az ilyen képzések rugalmasságot biztosítanak számukra a munka és a magánélet összeegyeztethetőségéhez, és mivel a távképzés elsősorban a nem szokványos hallgatói csoportokat célozza meg; |
| --- | --- |

N.

mivel a távoktatási programok jelentős számú nőt érnek el olyan társadalmakban, ahol a nők nem rendelkeznek egyenlő esélyekkel a hagyományos oktatási és képzési formákban való részvételre, mivel a nők még mindig több időt töltenek el fizetetlen háztartási és családi gondozási munka végzésével, mint a férfiak; mivel az ilyen képzések rugalmasságot biztosítanak számukra a munka és a magánélet összeegyeztethetőségéhez, és mivel a távképzés elsősorban a nem szokványos hallgatói csoportokat célozza meg;

| O. | mivel az egyetemi továbbképzés a felsőoktatási intézmények egyik közszolgáltatási feladata és a felsőoktatási intézmények által kínált olyan képzési programokat jelent, amelyek elvégezhetőek teljes munkaidős állás mellett, általában szakmai tapasztalatra épülnek és jellemzően előfeltételük az egyetemi végzettség; |
| --- | --- |

O.

mivel az egyetemi továbbképzés a felsőoktatási intézmények egyik közszolgáltatási feladata és a felsőoktatási intézmények által kínált olyan képzési programokat jelent, amelyek elvégezhetőek teljes munkaidős állás mellett, általában szakmai tapasztalatra épülnek és jellemzően előfeltételük az egyetemi végzettség;

| P. | mivel a gyorsuló gazdasági és technológiai változásokhoz való alkalmazkodás nagy kihívást jelent az idősödő munkaerő számára, és mivel az e kihívásra adott válasz lesz az egyik kulcs az Európai Unió gazdasága hosszú távú versenyképességének biztosításához; |
| --- | --- |

P.

mivel a gyorsuló gazdasági és technológiai változásokhoz való alkalmazkodás nagy kihívást jelent az idősödő munkaerő számára, és mivel az e kihívásra adott válasz lesz az egyik kulcs az Európai Unió gazdasága hosszú távú versenyképességének biztosításához;

| Q. | mivel az egész életen át tartó tanulásra és szakmai fejlődésre vonatkozó politikákat segítheti az előzetes tanulmányok elismerése; |
| --- | --- |

Q.

mivel az egész életen át tartó tanulásra és szakmai fejlődésre vonatkozó politikákat segítheti az előzetes tanulmányok elismerése;

| R. | mivel az, ha az embereknek időt biztosítanak a személyes fejlődésre és továbbképzésre az egész életen át tartó tanulás jegyében, pozitívan befolyásolja a jóllétüket, és lehetővé teszi, hogy jobban meghatározott személyes és szakmai készségek birtokában járuljanak hozzá a társadalomhoz; mivel az egyetemi távképzés rugalmas tanulási formákat kínál, amelyek révén az emberek jobban meg tudják teremteni a munka és a magánélet közötti egyensúlyt; mivel az egész életen tartó egyetemi szintű tanulásnak az európai digitalizálási stratégia részét kell képeznie; |
| --- | --- |

R.

mivel az, ha az embereknek időt biztosítanak a személyes fejlődésre és továbbképzésre az egész életen át tartó tanulás jegyében, pozitívan befolyásolja a jóllétüket, és lehetővé teszi, hogy jobban meghatározott személyes és szakmai készségek birtokában járuljanak hozzá a társadalomhoz; mivel az egyetemi távképzés rugalmas tanulási formákat kínál, amelyek révén az emberek jobban meg tudják teremteni a munka és a magánélet közötti egyensúlyt; mivel az egész életen tartó egyetemi szintű tanulásnak az európai digitalizálási stratégia részét kell képeznie;

| S. | mivel a digitalizálás lehetővé teszi az oktatási folyamat rugalmasságát és interaktivitását, és kulcsfontosságú tényezője az egyetemi továbbképzés és távképzés további fejlődésének; |
| --- | --- |

S.

mivel a digitalizálás lehetővé teszi az oktatási folyamat rugalmasságát és interaktivitását, és kulcsfontosságú tényezője az egyetemi továbbképzés és távképzés további fejlődésének;

| T. | mivel a technológiai változások erősebb és folyamatosabb kapcsolatot igényelnek az oktatás és a foglalkoztatás között; |
| --- | --- |

T.

mivel a technológiai változások erősebb és folyamatosabb kapcsolatot igényelnek az oktatás és a foglalkoztatás között;

| U. | mivel a felsőoktatási intézményekben a rugalmasság hiánya miatt kihívást jelent a tantervek, a tanulmányi és vizsgaszabályzatok, valamint a felvételi követelmények megreformálása; |
| --- | --- |

U.

mivel a felsőoktatási intézményekben a rugalmasság hiánya miatt kihívást jelent a tantervek, a tanulmányi és vizsgaszabályzatok, valamint a felvételi követelmények megreformálása;

| V. | mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés gyorsan növekvő, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából jelentős potenciállal rendelkező ágazatok; |
| --- | --- |

V.

mivel az egyetemi továbbképzés és távképzés gyorsan növekvő, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából jelentős potenciállal rendelkező ágazatok;

| W. | mivel továbbra is sok akadály áll az egyetemi továbbképzés és távképzés keretében nyújtott képzések útjában (21); |
| --- | --- |

W.

mivel továbbra is sok akadály áll az egyetemi továbbképzés és távképzés keretében nyújtott képzések útjában (21);

A társadalmi és gazdasági változásokat támogató továbbképzés és távképzés

| 1. | elismeri, hogy az online és nyitott oktatás megváltoztatja az oktatás forrásokkal való ellátásának, nyújtásának és alkalmazásának módját; ebben a tekintetben hangsúlyozza továbbá a nyitott oktatási segédanyagok fontosságát, amelyek mindenki számára biztosítják az oktatáshoz való hozzáférést, és az egész életen át tartó tanulás segítésével növelik a foglalkoztathatóságot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy számos oktatási és képzési intézmény küzd azzal, hogy megfeleljen a társadalmainkban és gazdaságainkban bekövetkező mélyreható és összetett változásoknak, valamint azzal, hogy változásokat kell végrehajtania az irányítás, a szervezeti felépítés és a működési módok tekintetében; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás új, rugalmas és hozzáférhető formái, amelyek minden korosztály számára megfelelőek, sikeresen kezelhetik az olyan kihívásokat, mint például a társadalmi kirekesztés, a korai iskolaelhagyás és a strukturális munkaerőhiány; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri, hogy a digitalizálás és az oktatási platformok együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréjének céljára történő létrehozása kulcsfontosságú e kihívások leküzdésében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a digitális készségekkel kapcsolatos nemzeti stratégiák részeként tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a jól felszerelt és a nem jól felszerelt oktatási intézmények között fennálló technológiai különbségek áthidalása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az egész életen tartó tanulásra vonatkozó intézkedések kulcsfontosságúak a tekintetben, hogy olyan készségekkel ruházzák fel a nőket, amelyek lehetővé teszik számukra a munkába való visszatérést, jobb munkahelyek megszerzését, valamint bevételük és munkakörülményeik javítását; hangsúlyozza, hogy további fejlődésre van szükség a nőknek a tudományos élet magasabb szintjein való jelenlétét és ahhoz való hozzáférését illetően; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza az oktatás fontosságát a nemi sztereotípiák elleni küzdelemben; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítson elő olyan kezdeményezéseket, amelyek támogatják a nők szakmai távoktatási programjainak megvalósítását, többek között a tudományos, technológiai és informatikai területeken folytatott felsőfokú tanulmányokat, kidolgoznak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, oktatási szakembereknek szánt képzési programokat, valamint segítenek megelőzni a sztereotípiák tantervek és tananyagok által történő továbbadását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az egyetemi intézményeknek a diákokat fel kell készíteniük a tudásalapú társadalomra és a folyamatosan változó gazdaságokra, és az önálló tanuláshoz szükséges megfelelő tudással, valamint vállalkozói szemlélettel és transzverzális készségekkel, például problémamegoldó képességgel és alkalmazkodóképességgel kell őket felvértezniük, hogy ki tudjanak bontakozni a saját pályájukon és maradéktalanul kiteljesedhessenek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza továbbá, hogy a felsőoktatási intézményeknek fontos szerepük van az aktív polgári szerepvállalás előmozdítását illetően, valamint hogy transzverzális kompetenciákkal, például polgári, társadalmi kompetenciákkal és állampolgári ismeretekkel kell felvértezniük a hallgatókat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri, hogy az oktatás tanulóközpontú megközelítése csökkenti a diákok lemorzsolódásának mértékét és lehetővé teszi számukra, hogy teljes mértékben ki tudják aknázni lehetőségeiket (22); hangsúlyozza e tekintetben mindenki számára az egész életen tartó pályaorientáció fontosságát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri a tudásmegosztásban rejlő lehetőséget arra, hogy elősegítse a folyamatosan változó társadalmakban a polgárok aktív részvételét, valamint a nemzetközi megértést; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri, hogy az oktatási és képzési intézmények, a helyi közösségek és a gazdaság közötti szoros együttműködést erősíteni kell; hangsúlyozza továbbá a formális, nem formális és informális oktatási szolgáltatók közötti fokozottabb szinergiák szükségességét az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek mindenki számára történő fokozása érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a tanulási és képzési lehetőségekhez való hozzáférésnek minden életszakaszban, mindenkit megillető jognak kell lennie, hogy megszerezhetők legyenek a transzverzális készségek, például a számolni tudás, a digitális jártasság és a médiaműveltség, a kritikus gondolkodás, a szociális készségek és más lényeges életvezetési készségek a jövőhöz történő jobb alkalmazkodás érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy mindenki részt vehessen a munkaerőpiacon, személyre szabott támogatást kell megvalósítani a munkahelyi képzésben részt vevő tanulók, a tanulószerződéses gyakorlati képzések résztvevői és a munkavállalók számára; úgy véli, hogy az embereknek a megfelelő készségekkel, kompetenciákkal és ismeretekkel való felvértezése érdekében elengedhetetlen, hogy új technológiákat építsenek be a tanítási és tanulási folyamatba annak érdekében, hogy képessé tegyék őket a digitális technológiák innovatív és kreatív módon való felhasználására; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri, hogy jobban integrálják a polgárokat a munkaerőpiacra és biztosítsák nagyobb mértékben a munkaerőpiacon maradásukat, amit kompetenciáiknak az egyetemi továbbképzés és távképzés, valamint a szakoktatás és szakképzés révén történő fejlesztésével kell elősegíteni; kiemeli, hogy javítani kell a szakoktatás és szakképzés vonzerejét, valamint az erre vonatkozó információkhoz való hozzáférést a fiatalok és családjaik számára; emlékeztet e tekintetben arra, hogy a szakoktatási és szakképzési ágazatban az Erasmus+ program keretében messze nem sikerült elérni a tanulási célú mobilitásra vonatkozó célt, és arra további figyelmet kell fordítani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat arra, hogy az egész életen át tartó tanulás elősegítése szempontjából fontos az Erasmus+ és a Horizont 2020 program; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tárják fel az e programokban rejlő lehetőségeket; hangsúlyozza továbbá, hogy szükség van az egyetemi továbbképzésre szabott, foglalkozási központú programokra; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeri, hogy a minőségi oktatáshoz való inkluzív hozzáférés kulcsfontosságú kérdés, és hogy támogatni kell a nyitott oktatást és a távképzést annak érdekében, hogy megfeleljenek azon személyek sajátos igényeinek, akik nem érhetők el a hagyományos szolgáltatási rendszerek által – különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák az erre irányuló beruházásokat; |
| --- | --- |

16.

A minőség és a rugalmasság fontossága az oktatásban

| 17. | tudatában van annak, hogy mind a formális, mind a nem formális oktatás folyamatos minőségi fejlődése elengedhetetlenül fontos az Európai Unió társadalmi kohéziót, versenyképességet és fenntartható növekedést célzó erőfeszítései szempontjából; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy versenyképesek maradhassanak, és hogy az alacsonyan és magasan képzett munkavállalóknak egyformán a legjobb esélyt nyújtsák a sikerre, a vállalkozásoknak az oktatási és képzési intézményekkel együtt képzést és a karrierre összpontosító oktatást kell kínálniuk az emberek munkában töltött élete során; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az oktatás eredményessége érdekében különösen fontos az ismeretek és készségek magas színvonalú átadása; hangsúlyozza, hogy be kell fektetni a tanárok szakmai fejlesztésébe és készségeik folyamatos továbbfejlesztésébe, valamint támogatni kell az erre irányuló tevékenységeket; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a távképzés magas színvonalát, valamint hogy az innovációs folyamat és az oktatás fokozatos digitalizációjának részeként új tanítási és tanulási modelleket kell fejleszteni; elismeri, hogy a megfelelő infrastruktúra és erőforrások létfontosságú elemek a tanítás minőségének javításában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy ez megköveteli a tanárok megbecsülését és értékelését, a vonzó díjazást és munkafeltételeket, a továbbképzéshez való jobb hozzáférést munkaidő alatt, különösen a digitális didaktika terén; |
| --- | --- |

20.

| 21. | szorgalmazza, hogy az egyetemek törekedjenek az egyre szélesebb körű távképzésre, a rövid időtartamú, ingyenes szakképzésekre is kiterjedően; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rámutat arra, hogy a távképzésben részt vevő diákok számára lehetőséget kell biztosítani az oktatókkal való kommunikációra és a tanárok általi értékelésükre, hogy tanulmányaik során megkapják a szükséges támogatást, iránymutatást és ösztönzést; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elismeri, hogy a rugalmas tanulási formák – mint például a távképzés és a vegyes tanulás – révén a foglalkoztatásban állók jobban tudják alakítani a munkájuk, illetve tanulmányaik, valamint a családi és a magánéletük közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | elismeri a távképzés alapvető szerepét azon személyek vonatkozásában, akiknek fizikai állapota nem teszi lehetővé az egyetemen tartott órákon való személyes megjelenést; |
| --- | --- |

24.

| 25. | támogatja a személyre szabott tanulás és az összekötő kurzusok ötletét, amelyek az olyan, a felsőoktatás szintjére lépni kívánó személyeknek szólnak, akiknek további képesítéseket kell szerezniük, hogy megfeleljenek a felvételi követelményeknek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a szakmai előmenetelt és az egész életen át tartó oktatást és képzést illetően rugalmasabb és személyre szabottabb megközelítésre kell törekedni a személyes karrier során; elismeri, hogy elsősorban az állami, de a magánszereplők is fontos szerepet játszhatnak ebben, ugyanakkor egyetért azzal, hogy az egyéni igényekre és preferenciákra szabott, és az egyéni készségek értékelését és bővítését középpontba helyező útmutatásnak és tanácsadásnak az oktatási és a készségekre vonatkozó politikák alapvető részét kell képeznie már korai szakasztól kezdve; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza a modern kommunikációs módszerek adta interaktivitás jelentőségét a távoktatás minőségének javításában, melyek lehetővé teszik a tananyag praktikus begyakorlását, a tanulók bevonását a tanítási folyamatba, valamint a kommunikációs készségek fejlesztését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | támogatja az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés biztosításának ötletét, különösen a nők vagy a gondozók újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésének elősegítése céljából; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy szükség van a távoktatási folyamat állandó ellenőrzésére abban a tekintetben, hogy a tanítási módszerek és eszközök mindig naprakészek legyenek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a fiatalokban fejleszteni kell az önálló tanulás képességét (ideértve az önálló munka megszervezését, az adatfeldolgozást, a kritikai gondolkodást és a motiváció fenntartását) oly módon, hogy a jövőben, az új technológiák használata mellett hatékonyan képezhessék fejleszthessék készségeiket távoktatási keretek között; |
| --- | --- |

30.

A továbbképzés és távképzés mint az egyetemek fejlesztésének eszköze

| 31. | elismeri, hogy az egyetemi továbbképzés és távképzés a felsőoktatási intézmények számára fejlődési lehetőségeket teremt új hallgatók megcélzása, valamint bevételeik diverzifikálása érdekében a kompetenciaterületeik kiszélesítése és az általuk kínált programok diverzifikálása tekintetében, figyelembe véve, hogy a távképzés költségei alacsonyabbak az egyetem területén folytatott oktatás költségeinél; |
| --- | --- |

31.

| 32. | elismeri, hogy a távoktatás elősegíti az interdiszciplináris szakok létrehozását és nemzetközi tanulmányok folytatását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ösztönzi az egyetemeket, hogy távoktatási képzéssel bővítsék felsőoktatási programjukat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeri az intelligens szakosodási stratégia (RIS3) szerepét a kulcsfontosságú regionális lehetőségeknek a munkaerőpiaci igényeken alapuló fejlesztésében; |
| --- | --- |

34.

Technológiai kihívások

| 35. | elismeri, hogy lépést kell tartani a gyors technológiai változással, különösen a távoktatás esetében, valamint elismeri, hogy az IKT fontosságát és az arra való ráutaltságot nem lehet elégszer hangsúlyozni; úgy véli, hogy az ikt olyan eszköz, amely révén a legfontosabb oktatási és fejlesztési kihívások optimális és költséghatékony módon kezelhetők; úgy véli, hogy az erőfeszítéseket támogatni kell az oktatásba való jelentős beruházások révén – többek között az Európai Szociális Alap támogatásával –, hogy minden szinten fejlesszük a digitális készségeket és a médiaműveltséget; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az ikt-műveltség hiánya még manapság is jelentős probléma mind a pedagógusok, mind a tanulók körében; ismételten hangsúlyozza a technikai jártasság fontosságát annak érdekében, hogy képesek legyünk kihasználni a távoktatásban rejlő lehetőségeket, és elősegítsük új tanítási és tanulási módszerek megvalósítását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat arra, hogy fel kell számolni a digitális szakadékot és egyenlő lehetőségeket kell biztosítani mindenki számára ahhoz, hogy hozzáférhessen a digitális technológiákhoz, valamint hogy elsajátítsa az érdemi digitális részvételhez szükséges kompetenciákat, attitűdöket és motivációt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy Európában csupán az iskolás gyermekek negyedét tanítják digitális téren jártas tanárok, ami az egyik legnagyobb akadályát jelenti az új oktatási módszerek felvirágzásának; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy nyújtsanak nagyobb támogatást az iskolák és a továbbképzési lehetőségek számára, többek között az oktatók informatikai és médiaműveltségi képzése, valamint egész életen át tartó karrierlehetőségeinek biztosítása révén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy valamennyi oktatási szektorban be kell fektetni a tanárok szakmai fejlesztésébe és támogatni kell azt, valamint egész életen át tartó pályaorientációs szolgáltatásokat kell létrehozni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeri, hogy az új digitális platformok fontosak az oktatásban, továbbá rámutat az adatbiztonság és az adatvédelem kérdéseire, melyek mind az egyetemi intézményeket, mind pedig a hallgatókat érintik; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza a STEM-készségek fontosságát, és ismételten megjegyzi, hogy sajnálatos a nemek közötti egyensúly hiánya e területen; |
| --- | --- |

41.

Pénzügyi kihívások

| 42. | elismeri, hogy a minőségi oktatás és a személyre szabott tanulás számára megfelelő forrásokat kell biztosítani; rámutat arra, hogy a távoktatás alacsonyabb költségek mellett képes biztosítani a tanulóközpontú, magas színvonalú oktatást; hangsúlyozza, hogy az egyes iparágaknak és a vállalkozásoknak pénzügyi és gyakorlati szempontból nagyobb mértékben kell szerepet vállalniuk a szakképzésben; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy az oktatási kiadásokat hosszú távú beruházásnak kell tekinteni, amely tartós nyereséget hoz; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a költségek nem szabad, hogy akadályt jelentsenek az oktatásba való beiratkozás és az abban való részvétel előtt, de elismeri azokat a problémákat, amelyek magas költségekhez, és ahhoz vezetnek, hogy néhány tagállamban a polgárok nem tudják megfizetni a beiratkozási díjakat; ösztönzi ezért a Bizottságot és a tagállamokat a távtanulás mint minőségi, megfizethető, rugalmas és személyre szabott oktatási lehetőség nagyobb támogatására és előmozdítására; |
| --- | --- |

44.

A szabályozási kerettel kapcsolatos kihívások

| 45. | megállapítja, hogy a hagyományos szakképzés, valamint az egyetemi továbbképzés és távképzés szabályozási keretei eltérőek; hangsúlyozza, hogy a távképzést az egyetem területén folytatott képzésre vonatkozóakkal megegyező szabályok szerint, de a megfelelő mutatókat és kritériumokat a távképzéshez igazítva kell akkreditálni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | elismeri, hogy fontos az aktív irányítás és az érdekeltek bevonása; |
| --- | --- |

46.

| 47. | elismeri, hogy a távtanulásban és a távtanulás eredményeinek akkreditálásában fontos a minőségbiztosítás; |
| --- | --- |

47.

| 48. | emlékeztet arra, hogy sok meglévő európai átláthatósági eszköz, így az európai képesítési keretrendszer (EKKR) és az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET) kidolgozására elszigetelten került sor; elismeri, hogy annak érdekében, hogy az egyének jobban tudják mérni előrelépésüket és lehetőségeiket, és tőkét tudjanak kovácsolni a különböző környezetekben szerzett tanulási eredményekből, ezeket jobban össze kell hangolni és minőségbiztosítási rendszerek révén támogatni kell őket, valamint be kell ágyazni őket a nemzeti képesítések rendszerébe, hogy valamennyi ágazatban és valamennyi szereplő, köztük a munkaadók körében is bizalom épüljön ki; |
| --- | --- |

48.

| 49. | elismeri, hogy továbbra is fontos mind a vegyes, mind pedig az online tanulás, különösen a szakoktatással és szakképzéssel összefüggésben; hangsúlyozza, hogy a magas színvonalú digitális technológiák és a személyes tanulási lehetőségek kombinációja jobb hallgatói teljesítményt eredményez, ezért ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat a vegyes tanulás fokozottabb támogatására és előmozdítására; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg az egész életen tartó tanulásra vonatkozó európai stratégiát, és hogy az egyetemi továbbképzés és távképzés képezze szerves részét e stratégiának az idősödő munkaerő gazdasági és technológiai változásokhoz való alkalmazkodásának előmozdítása érdekében; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lehetőséget az egyetemi továbbképzés és távképzés jelenlegi és jövőbeni programok révén történő finanszírozásának növelésére; |
| --- | --- |

50.

| 51. | elismeri, hogy átfogó, több ágazatra kiterjedő és multidiszciplináris megközelítésre van szükség az oktatásban és képzésben, beleértve az egész életen át tartó tanulást, valamint az ágazatokon átívelő együttműködés szükségességét az oktatáspolitikák kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

51.

Európai szintű ajánlások

| 52. | hangsúlyozza, hogy szorosabb együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére van szükség az oktatási rendszerek között; ösztönzi továbbá a nemzeti minőségbiztosítási szervezetek bevált gyakorlatainak megosztását az új oktatási és tanulási módok elismerésére vonatkozó kritériumok kidolgozásában; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kéri az európai képesítési keretrendszer (EKKR) felülvizsgálatát annak érdekében, hogy előmozdítsuk a képesítéseknek az EKKR-ben részt vevő országok és más országok, különösen a szomszédságpolitikai partnerországok és az érett képesítési keretrendszerekkel rendelkező országok közötti összehasonlíthatóságát, hogy jobban meg lehessen érteni a külföldön szerzett képesítéseket, és hogy integrálni lehessen a migráns háttérrel rendelkezőket, valamint a menekülteket az egész életen át tartó tanulás és a foglalkoztatás világába; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Erasmus + programon keresztül jelentős mértékben erősítse meg az egyetemi továbbképzés és távképzés támogatását az európai hálózatok fejlesztésének előmozdítása, a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése, a több tagállamban székhellyel rendelkező intézmények bevonásával működő projektek létrehozása, valamint a más európai és harmadik országokból származó hallgatók számára a hozzáférhetőség növelése révén; |
| --- | --- |

54.

| 55. | szorgalmazza egy felhasználóbarát online platform létrehozását, amely egyablakos platformként működik és megkönnyíti az oktatási szakemberek, illetve a diákok között a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy biztonságos és integrált oktatási platformot, amelyet díjmentesen alakítanának ki és kínálnának az európai oktatási intézmények számára, fellendítve ezáltal az e-oktatást szerte az Európai Unióban; |
| --- | --- |

56.

| 57. | elismeri, hogy tovább kell fejleszteni az elektronikus testvériskola-kapcsolatokat (eTwinning) és az iskolai oktatás európai online felületét (School Education Gateway) a tanárok és más gyakorlati szakemberek közötti építő jellegű tapasztalatcserék támogatása érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | az egyetemi szintű folyamatos továbbképzés (amely nem pusztán kutatásorientált), valamint a készségek megszerzését célzó szakoktatás és szakképzés között sürgeti a kapcsolatok szorosabbra fűzését, valamint intézkedést annak biztosítására, hogy mindkét képzést bármikor folytatni lehessen, illetve mindkettőre bármikor lehessen jelentkezni; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ajánlja, hogy az egész életen át tartó tanulás erőfeszítéseit hangolják össze az uniós digitalizálási stratégiával, és készítsenek nemi szempontú hatásvizsgálatot a javasolt intézkedésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | üdvözli az arra irányuló ambiciózus tervet, hogy az általános és középiskolákban, valamint a könyvtárakban 2025-re ultragyors internetkapcsolat épüljön ki, mivel a gyorsabb és jobb internetkapcsolat óriási lehetőségeket nyújt az oktatási módszerek javítására, a kutatás ösztönzésére és a minőségi online oktatási szolgáltatások fejlesztésére; hangsúlyozza, hogy e technológiák elterjesztése – különösen a vidéki területeken és a legkülső régiókban – jobb lehetőségeket teremt a távoktatás számára; rámutat arra, hogy e lehetőségek javítani fogják a gyermekek és diákok digitális készségeit és médiaműveltségét; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy az oktatási és képzési rendszerek kiigazítása alapvetően fontos az Unióban a digitális készségekkel rendelkező szakemberek iránti növekvő kereslet kielégítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a valódi európai digitális egységes piac kialakítása érdekében további erőfeszítésekre van szükség a médiaműveltségnek a polgárok, különösen pedig a kiskorúak körében történő javítása terén; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fokozzák az arra irányuló uniós erőfeszítéseket, hogy az egész életen át tartó tanulás stratégiája mindenki számára valósággá váljon, azzal a célkitűzéssel együtt, hogy biztosítanak többféle, a személyes fejlődést és az önmegvalósítást szolgáló tanulási lehetőségeket; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az egész életen át tartó tanulást és ruházzanak be abba, különösen azokban az országokban, ahol a részvételi arány a 15 %-os referenciaérték alatt van; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a formális, nem formális és informális oktatási szolgáltatók közötti együttműködést és erősítsék meg köztük a szinergiákat, hogy az emberek szélesebb csoportját tudják elérni annak érdekében, hogy jobban figyelembe lehessen venni sajátos igényeiket; |
| --- | --- |

63.

| 64. | javasolja, hogy a távoktatási kurzusok keretében tanító oktatók számára írják elő, hogy rendelkezzenek speciális, elismert képzéssel; |
| --- | --- |

64.

Tagállami szintű ajánlások

| 65. | kéri a tagállamokat, hogy az oktatást holisztikusan közelítsék meg és a diákok számára biztosítsanak hiteles, változatos és egyenlő esélyt biztosító tanulási lehetőségeket, amelyek fejlesztik törekvéseiket, valamint a folyamatosan változó globális gazdaságban és a demokratikus társadalomban való boldoguláshoz szükséges készségeiket; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a meglévő érvényesítési szabályokat vegyék alapul a továbbképzési pályán elsajátított készségek értékeléséhez és igazolásához, és a nemzeti képesítési kereteknek és rendszereknek megfelelően biztosítsák azok elismerését valamely képesítés megszerzése érdekében; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy a digitális infrastruktúra további kiépítése – különösen a ritkábban lakott területeken – elősegíti a társadalmi és kulturális integrációt, a korszerű oktatási és tájékoztatási folyamatokat és a regionális kulturális gazdaságot; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a tagállamokat, hogy az oktatás minden szintjén biztosítsanak lehetőséget az ikt-képzésre és a digitális készségek és a médiaműveltség fejlesztésére; |
| --- | --- |

68.

| 69. | megismétli annak fontosságát, hogy az oktatási és képzési intézmények legyenek fogékonyabbak a társadalmi és munkaerő-piaci változásokra, és ennek megfelelően folyamatosan alakítsák és modernizálják tanítási módszereiket és tegyék lehetővé diákjaik számára készségeik fejlesztését; hangsúlyozza azonban, hogy az oktatás egész életen át tartó, a felelősségvállalást ösztönző folyamat, amelynek segítenie kell a polgárokat a személyes fejlődés, a kreativitás és a jóllét elérésében; |
| --- | --- |

69.

| 70. | sürgeti az egyetemi intézményeket, hogy mérjék fel előre a társadalmi és munkaerő-piaci változásokat és ezekhez igazítsák a munkájukat; megjegyzi, hogy az igényelt készségek típusát illetően meghatározó szerepe van a jövőorientált ágazatok, különösen a környezetbarát és a körforgásos gazdaság fejlődésének; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felkéri továbbá az egyetemi intézményeket, hogy ajánljanak többnyelvű, a migránsok készségeihez igazodó kurzusokat, ily módon könnyítve meg számukra az oktatási programokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

71.

| 72. | hangsúlyozza, hogy a nyitott és online oktatási módszerek eredményesebb használata érdekében fokozni kell a tagállamok oktatási rendszereinek rugalmasságát; |
| --- | --- |

72.

| 73. | sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a diplomások foglalkoztatottságára és szociális helyzetére vonatkozó adatok elérhetőségét („diplomások nyomon követése”), ideértve a szakoktatás és szakképzés ágazatára vonatkozó adatokat is; |
| --- | --- |

73.

| 74. | felkéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy az európai egyetemekkel – például a Mediterrán Egyetemek Uniójával (UNIMED) és a távoktatást nyújtó egyetemek hálózataival – kötött megállapodások előmozdítása révén, többek között egyetemi távképzési programokon keresztül alakítsanak ki és valósítsanak meg „oktatási folyosókat” a konfliktusövezetekből érkező menekült diákok befogadására; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rámutat arra, hogy az egyetemi továbbképzésben és távképzésben fontos a szakosodott iskolai és egyetemi oktatók képzése, hogy megfeleljenek a diákjaik igényeinek; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy a formális oktatási rendszeren kívül megszerzett kompetenciákat és készségeket is szükséges elismerni minőségbiztosítás és akkreditáció révén, különösen a kiszolgáltatott vagy hátrányos helyzetben lévő emberek – mint például alacsonyan képzett felnőttek vagy menekültek – helyzetének javítása érdekében; kitart a nem formális és informális tanulás érvényesítésének fontossága mellett a tanulók elérése és helyzetük javítása érdekében; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(2)  HL C 70., 2012.3.8., 9. o.

(3)  HL C 417., 2015.12.15., 25. o.

(4)  HL C 372., 2011.12.20., 1. o.

(5)  HL C 64., 2013.3.5., 5. o.

(6)  HL L 327., 2006.11.24., 45. o.

(7)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(8)  HL C 327., 2010.12.4., 11. o.

(9)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(10)  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

(11)  HL C 183., 2014.6.14., 30. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0107.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0291.

(14)  HL C 126., 2014.4.26., 20. o.

(15)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/library/reports/policy-provision-adult-learning_en.pdf

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0321.

(17)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf

(18)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/hu/pdf

(19)  Tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkére.

(20)  Például német nyelvterületen a távképzés tekintetében különbséget tesznek az egyetemi és a nem egyetemi szintű távképzés között.

(21)  A distance learning curriculum on pervasive computing (Távképzési tanterv a mindent átható számítástechnikáról): https://www.researchgate.net/publication/312312226_A_distance_learning_curriculum_on_pervasive_computing

(22)  Economics of Education (Oktatás-gazdaságtan), Szerkesztők: Dominic J. Brewer, Patrick J. McEwan, Equity and Quality in Education Supporting disadvantaged students and schools (Méltányosság és minőség az oktatásban: A hátrányos helyzetű diákok és iskolák támogatása) https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/30

---

P8_TA(2017)0328

Bálnavadászat Norvégiában

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a bálnavadászatról Norvégiában (2017/2712(RSP))

(2018/C 337/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottságnak (IWC) a kereskedelmi célú bálnavadászat vonatkozásában zéró fogási kvótáról szóló, 1986-ban hatályba lépett megállapodására („moratórium”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottságnak (IWC) a kereskedelmi célú bálnavadászat vonatkozásában zéró fogási kvótáról szóló, 1986-ban hatályba lépett megállapodására („moratórium”),

| — | tekintettel az IWC a cetfélékről és a cetféléknek az ökoszisztémák működéséhez való hozzájárulásáról szóló 2016-3. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IWC a cetfélékről és a cetféléknek az ökoszisztémák működéséhez való hozzájárulásáról szóló 2016-3. sz. határozatára,

| — | tekintettel az IWC nagy távolságra vándorló cetfélékről szóló 2014-2. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IWC nagy távolságra vándorló cetfélékről szóló 2014-2. sz. határozatára,

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezménykeretében elfogadott, a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célkitűzésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezménykeretében elfogadott, a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célkitűzésekre,

| — | tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a 2006. május 4-i 865/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és a 2012. augusztus 23-i 791/2012/EU bizottsági rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 4-i 865/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és a 2012. augusztus 23-i 791/2012/EU bizottsági rendeletre (3),

| — | tekintettel a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendeletben előírt engedélyek, bizonyítványok és más okmányok mintáira vonatkozó szabályok megállapításáról és a 865/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. augusztus 23-i 792/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendeletben előírt engedélyek, bizonyítványok és más okmányok mintáira vonatkozó szabályok megállapításáról és a 865/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. augusztus 23-i 792/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (4),

| — | tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) aláíró feleinek 17. konferenciáján, 2016. szeptember 15-én hozott határozataira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) aláíró feleinek 17. konferenciáján, 2016. szeptember 15-én hozott határozataira (5),

| — | tekintettel a bálnavadászattal kapcsolatos közösségi fellépésről szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bálnavadászattal kapcsolatos közösségi fellépésről szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni, 2016-ra vonatkozó uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni, 2016-ra vonatkozó uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Norvégiában folytatott bálnavadászatról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000058/2017 – B8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Norvégiában folytatott bálnavadászatról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000058/2017 – B8-0324/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 1982-ben a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) minden kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó moratóriumot vezetett be, amely 1986-ban lépett hatályba és ma is hatályos, és célja a bálnafajok és -populációk kihalással szembeni védelme és gyarapodásuk lehetővé tétele; |
| --- | --- |

A.

mivel 1982-ben a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) minden kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó moratóriumot vezetett be, amely 1986-ban lépett hatályba és ma is hatályos, és célja a bálnafajok és -populációk kihalással szembeni védelme és gyarapodásuk lehetővé tétele;

| B. | mivel Norvégia a nemzetközi tilalom ellenére is folytatta a bálnavadászati tevékenységeket, és 1993-ban már teljes egészében visszaállította a kereskedelmi célú bálnavadászatot, hivatalos kifogást emelve a moratóriummal szemben, valamint fenntartásokkal élve és azokat fenntartva a CITES szerinti jegyzékek tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel Norvégia a nemzetközi tilalom ellenére is folytatta a bálnavadászati tevékenységeket, és 1993-ban már teljes egészében visszaállította a kereskedelmi célú bálnavadászatot, hivatalos kifogást emelve a moratóriummal szemben, valamint fenntartásokkal élve és azokat fenntartva a CITES szerinti jegyzékek tekintetében;

| C. | mivel Norvégia 1979. december 19-én csatlakozott a CITES-hez, és ezáltal a legelső országok között van, akikre kötelező érvényűek az egyezmény rendelkezései; |
| --- | --- |

C.

mivel Norvégia 1979. december 19-én csatlakozott a CITES-hez, és ezáltal a legelső országok között van, akikre kötelező érvényűek az egyezmény rendelkezései;

| D. | mivel médiaforrások becslései szerint a Norvégia által leölt bálnák mintegy 90 %-a nőstény, legtöbbjük vemhes, mivel az ő reakcióidejük a többiekénél lassabb; |
| --- | --- |

D.

mivel médiaforrások becslései szerint a Norvégia által leölt bálnák mintegy 90 %-a nőstény, legtöbbjük vemhes, mivel az ő reakcióidejük a többiekénél lassabb;

| E. | mivel 1986 óta, azaz a moratórium hatályba lépése óta Norvégia több, mint 13 000 bálnát ölt meg (7); |
| --- | --- |

E.

mivel 1986 óta, azaz a moratórium hatályba lépése óta Norvégia több, mint 13 000 bálnát ölt meg (7);

| F. | mivel a bálnavadászat az állatok egyedeinek súlyos szenvedéseket okoz, és fenyegetést jelent mind ezen intelligens emlősök összetett szociális viszonyrendszerére, mind pedig a teljes bálnapopuláció védettségi helyzetére nézve; |
| --- | --- |

F.

mivel a bálnavadászat az állatok egyedeinek súlyos szenvedéseket okoz, és fenyegetést jelent mind ezen intelligens emlősök összetett szociális viszonyrendszerére, mind pedig a teljes bálnapopuláció védettségi helyzetére nézve;

| G. | mivel a 338/97/EK tanácsi rendelet A mellékletében szereplő jegyzéken valamennyi nagy bálnafaj szerepel, ami jól mutatja, hogy a kihalás fenyegeti őket, és kereskedelmi értékesítésük – bármely szinten történjék is – veszélyezteti e fajok túlélését; mivel e rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében az A. mellékletben felsorolt fajok példányainak megvétele, vételi ajánlat tétele, kereskedelmi célú beszerzése, kereskedelmi célú árubemutatása, kereskedelmi nyereséget célzó felhasználása és eladása, kereskedelmi célú tartása, eladási ajánlata vagy eladásra történő szállítása tilos; |
| --- | --- |

G.

mivel a 338/97/EK tanácsi rendelet A mellékletében szereplő jegyzéken valamennyi nagy bálnafaj szerepel, ami jól mutatja, hogy a kihalás fenyegeti őket, és kereskedelmi értékesítésük – bármely szinten történjék is – veszélyezteti e fajok túlélését; mivel e rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében az A. mellékletben felsorolt fajok példányainak megvétele, vételi ajánlat tétele, kereskedelmi célú beszerzése, kereskedelmi célú árubemutatása, kereskedelmi nyereséget célzó felhasználása és eladása, kereskedelmi célú tartása, eladási ajánlata vagy eladásra történő szállítása tilos;

| H. | mivel egyre több tudományos bizonyíték enged arra következtetni, hogy a bálnák fokozzák az ökoszisztémák produktivitását, és szerepet játszhatnak a légkör CO2-szintjének szabályozásában; |
| --- | --- |

H.

mivel egyre több tudományos bizonyíték enged arra következtetni, hogy a bálnák fokozzák az ökoszisztémák produktivitását, és szerepet játszhatnak a légkör CO2-szintjének szabályozásában;

| I. | Norvégia saját egyoldalúan maga állapítja meg saját fogási határértékeit; mivel a 2017-es bálnavadászati időszakra vonatkozóan a csukabálna esetében a kvótát a 2016-os 880 leölhető egyedről 999-re emelte; |
| --- | --- |

I.

Norvégia saját egyoldalúan maga állapítja meg saját fogási határértékeit; mivel a 2017-es bálnavadászati időszakra vonatkozóan a csukabálna esetében a kvótát a 2016-os 880 leölhető egyedről 999-re emelte;

| J. | mivel a norvég bálnahús-kivitel az elmúlt években ugrásszerűen megnőtt; mivel e kivitelek között voltak olyanok, amelyeket uniós kikötőkön keresztül bonyolítottak le; |
| --- | --- |

J.

mivel a norvég bálnahús-kivitel az elmúlt években ugrásszerűen megnőtt; mivel e kivitelek között voltak olyanok, amelyeket uniós kikötőkön keresztül bonyolítottak le;

| K. | mivel kiderült, hogy egyedül 2016 októberében 2 948 kg norvég bálnaterméket exportáltak Japánba, és ehhez tranzitkikötőként legalább három uniós kikötőt vettek igénybe (8) |
| --- | --- |

K.

mivel kiderült, hogy egyedül 2016 októberében 2 948 kg norvég bálnaterméket exportáltak Japánba, és ehhez tranzitkikötőként legalább három uniós kikötőt vettek igénybe (8)

| L. | mivel a bálnahús uniós kikötőkön áthaladó tranzitja megengedett azzal a feltétellel, hogy a szállításokat a 338/97/EK tanácsi rendeletben meghatározott érvényes CITES-dokumentumok kísérik; |
| --- | --- |

L.

mivel a bálnahús uniós kikötőkön áthaladó tranzitja megengedett azzal a feltétellel, hogy a szállításokat a 338/97/EK tanácsi rendeletben meghatározott érvényes CITES-dokumentumok kísérik;

| M. | mivel a CITES elsődleges célja a biológiai sokféleség védelme, és különösen a fajok megőrzése; mivel a bálnák (és a delfinek) vonatkozásában a közösségi álláspontot meghatározó uniós élőhelyvédelmi irányelv nem engedélyezi a kereskedelmi célú bálnavadászat újrakezdését egyetlen bálnaállomány tekintetében sem az Európai Unió vizein; |
| --- | --- |

M.

mivel a CITES elsődleges célja a biológiai sokféleség védelme, és különösen a fajok megőrzése; mivel a bálnák (és a delfinek) vonatkozásában a közösségi álláspontot meghatározó uniós élőhelyvédelmi irányelv nem engedélyezi a kereskedelmi célú bálnavadászat újrakezdését egyetlen bálnaállomány tekintetében sem az Európai Unió vizein;

| N. | mivel Norvégia az Európai Gazdasági Térség tagjaként szoros kapcsolatban áll az EU-val és az uniós politikákkal; mivel ez biztosította, hogy Norvégia és az EU népei és kormányai erős kulturális és egészséges kereskedelmi kapcsolatokat ápolnak egymással, és egyaránt elkötelezettek a biodiverzitás megőrzése mellett; |
| --- | --- |

N.

mivel Norvégia az Európai Gazdasági Térség tagjaként szoros kapcsolatban áll az EU-val és az uniós politikákkal; mivel ez biztosította, hogy Norvégia és az EU népei és kormányai erős kulturális és egészséges kereskedelmi kapcsolatokat ápolnak egymással, és egyaránt elkötelezettek a biodiverzitás megőrzése mellett;

| 1. | felszólítja Norvégiát, hogy hagyjon fel a bálnavadászati műveletekkel, és tartsa be az IWC moratóriumát. |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja Norvégiát, hogy vonja vissza a CITES I. függelékében foglalt, a nagy bálnafajokat felsoroló jegyzékkel kapcsolatos fenntartásait, és szüntesse be a bálnahússal és bálnából előállított termékekkel folytatott kereskedelem valamennyi formáját; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Norvégia támogatja a bálnavadász-iparágat, és előmozdítja a bálnahús fogyasztását és a bálnából előállított termékek felhasználását; nyomatékosan kéri Norvégiát, hogy szüntesse be ezeket a támogatásokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan támogatja a kereskedelmi bálnavadászatra vonatkozó általános moratórium folytatását és a bálnából készült termékek nemzetközi kereskedelmére vonatkozó tilalmat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a tagállamok csatlakoztak a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési tervhez; emlékeztet e terv 9. sz. cselekvésére, amely felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki nemzeti szintű stratégiákat a vadon élő állatokra és növényekre vonatkozó meglévő uniós jogszabályoknak való megfelelés javítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament plenáris ülésén 2017. július 6-án tartott vita során a Bizottság nem képes vagy nem volt hajlandó a Parlament számára adatokat szolgáltatni z uniós kikötőkön áthaladó bálnahús-szállítmányokról; nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy bocsássa rendelkezésre a szükséges adatokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, milyen eszközökkel lehetne biztosítani azt, hogy bálnahús többé ne haladhasson át jogszerűen uniós kikötőkön, például ajánlja az ilyen tranzit kivételes intézkedésként bevezetendő tilalmát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálja, hogy Norvégia a múltbeli és jelenlegi diplomáciai reakciók és a széles körű nemzetközi tiltakozás ellenére mindmáig nem vizsgálta felül döntését; felszólítja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ-t) és a Tanácsot, hogy két- és többoldalú csatornáik felhasználásával gyakoroljon nyomást Norvégiára annak érdekében, hogy állítson le minden kereskedelmi célú bálnavadászat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nyomatékosan felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az IWC-67 soron következő ülései alkalmával kövessenek közös megközelítést a bálnavadászat tekintetében, amely legalább annyira körültekintő, mint a jelenlegi közös álláspont, és működjenek együtt harmadik országokkal annak érdekében, hogy a többség támogassa védett területek kijelölését a bálnák számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Norvégia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(2)  HL L 166., 2006.6.19., 1. o.

(3)  HL L 242., 2012.9.7., 1. o.

(4)  HL L 242., 2012.9.7., 13. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0356.

(6)  HL C 76. E, 2010.3.25., 46. o.

(7)  https://iwc.int/table_objection

(8)  http://www.maritime-executive.com/article/norways-whaling-comes-under-fire

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/33

---

P8_TA(2017)0330

A nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák hatása a globális értékláncokra

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i állásfoglalása a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról (2016/2301(INI))

(2018/C 337/06)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem. A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleményére (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem. A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleményére (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a vámhatóságok teljesítménye és igazgatása mint a kereskedelem elősegítése és az illegális kereskedelem elleni harc egyik eszköze külső vonatkozásainak értékeléséről szóló, 2017. május 16-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámhatóságok teljesítménye és igazgatása mint a kereskedelem elősegítése és az illegális kereskedelem elleni harc egyik eszköze külső vonatkozásainak értékeléséről szóló, 2017. május 16-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalás mikéntjéről szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalás mikéntjéről szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a ruházati ágazatra irányuló kiemelt uniós kezdeményezésről szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a ruházati ágazatra irányuló kiemelt uniós kezdeményezésről szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a pálmaolajról és az esőerdők irtásáról szóló, 2017. április 4-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pálmaolajról és az esőerdők irtásáról szóló, 2017. április 4-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Bizottsághoz intézett, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra (TiSA) irányuló tárgyalásokról szóló európai parlamenti ajánlásokat tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottsághoz intézett, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra (TiSA) irányuló tárgyalásokról szóló európai parlamenti ajánlásokat tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Bizottsághoz intézett, a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre (TTIP) irányuló tárgyalásokról szóló ajánlásait tartalmazó, 2015. július 8-i európai parlamenti állásfoglalásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottsághoz intézett, a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre (TTIP) irányuló tárgyalásokról szóló ajánlásait tartalmazó, 2015. július 8-i európai parlamenti állásfoglalásra (9),

| — | tekintettel „A fenntarthatósági paktum végrehajtásának aktuális állásáról Bangladesben” című, 2017. június 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntarthatósági paktum végrehajtásának aktuális állásáról Bangladesben” című, 2017. június 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11) (konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11) (konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendelet),

| — | tekintettel az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtására, a kormányzásra és a kereskedelemre irányuló EU cselekvési tervre (COM(2003)0251) és a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtására, a kormányzásra és a kereskedelemre irányuló EU cselekvési tervre (COM(2003)0251) és a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokra,

| — | tekintettel a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12) (fa- és fatermékpiaci rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12) (fa- és fatermékpiaci rendelet),

| — | tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13) (GSP-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13) (GSP-rendelet),

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (14) (Brüsszel I. rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (14) (Brüsszel I. rendelet),

| — | tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (15) (nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (15) (nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv),

| — | tekintettel az EU és tagállamai által 2007-ben elfogadott, „A kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó uniós stratégia – A fejlődő országok kereskedelemmel kapcsolatos szükségleteire irányuló uniós támogatás növelése” című közös stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és tagállamai által 2007-ben elfogadott, „A kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó uniós stratégia – A fejlődő országok kereskedelemmel kapcsolatos szükségleteire irányuló uniós támogatás növelése” című közös stratégiára,

| — | tekintettel a fenntartható ruhaipari értékláncok uniós fejlesztési intézkedések révén való előmozdításáról szóló, 2017. április 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható ruhaipari értékláncok uniós fejlesztési intézkedések révén való előmozdításáról szóló, 2017. április 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0147),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ILO 105. ülésének IV. jelentésére a méltó munkafeltételekről a globális ellátási láncokban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO 105. ülésének IV. jelentésére a méltó munkafeltételekről a globális ellátási láncokban,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ra szóló fenntartható fejlesztési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ra szóló fenntartható fejlesztési céljaira,

| — | tekintettel a gyermek- és kényszermunkáról, a hátrányos megkülönböztetésről és az egyesülési szabadsághoz és a kollektív tárgyaláshoz fűződő jogokról szóló alapvető ILO-egyezményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek- és kényszermunkáról, a hátrányos megkülönböztetésről és az egyesülési szabadsághoz és a kollektív tárgyaláshoz fűződő jogokról szóló alapvető ILO-egyezményekre,

| — | tekintettel a Tanács EU-ról és felelős globális értékláncokról szóló, 2016. május 12-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács EU-ról és felelős globális értékláncokról szóló, 2016. május 12-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–14)” című közleményére (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–14)” című közleményére (COM(2011)0681),

| — | tekintettel az Egyesült Királyság modernkori rabszolgaságra vonatkozó 2015. évi jogszabályára és a multinacionális cégek gondossági kötelezettségéről szóló francia jogszabályra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság modernkori rabszolgaságra vonatkozó 2015. évi jogszabályára és a multinacionális cégek gondossági kötelezettségéről szóló francia jogszabályra,

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre és az ENSZ Globális Megállapodására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre és az ENSZ Globális Megállapodására,

| — | tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a kényszermunkáról szóló, új ILO-jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kényszermunkáról szóló, új ILO-jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i 26/9. számú határozatára, amelyben az EJT jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kidolgozásával megbízott, nyílt kormányközi munkacsoport létrehozása mellett döntött, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozná a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i 26/9. számú határozatára, amelyben az EJT jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kidolgozásával megbízott, nyílt kormányközi munkacsoport létrehozása mellett döntött, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozná a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét,

| — | tekintettel a multinacionális vállalkozásoknak szóló OECD-irányelvekre és az OECD számos ágazatspecifikus iránymutatására (pénzügyi ágazat, mezőgazdaság, nyersanyagágazat, ruházat és cipőipar), |
| --- | --- |

—

tekintettel a multinacionális vállalkozásoknak szóló OECD-irányelvekre és az OECD számos ágazatspecifikus iránymutatására (pénzügyi ágazat, mezőgazdaság, nyersanyagágazat, ruházat és cipőipar),

| — | tekintettel az az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) 2013. és 2016. évi kereskedelmi és fejlesztési jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) 2013. és 2016. évi kereskedelmi és fejlesztési jelentéseire,

| — | tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015),

| — | tekintettel a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodásra (WTO TBT-megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodásra (WTO TBT-megállapodás),

| — | tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, az UNICEF által kidolgozott gyermekjogokra és üzleti alapelvekre, az ENSZ Globális Megállapodására és a „Save the Children”-re (Mentsük meg a gyermekeket) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, az UNICEF által kidolgozott gyermekjogokra és üzleti alapelvekre, az ENSZ Globális Megállapodására és a „Save the Children”-re (Mentsük meg a gyermekeket) (16),

| — | tekintettel az országspecifikus partnerségekre, például a bangladesi fenntarthatósági paktumra és a munkavállalói jogokra vonatkozó mianmari kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az országspecifikus partnerségekre, például a bangladesi fenntarthatósági paktumra és a munkavállalói jogokra vonatkozó mianmari kezdeményezésre,

| — | tekintettel a Tanácsnak a gyermekmunkára vonatkozó, 2016. június 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a gyermekmunkára vonatkozó, 2016. június 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0269/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0269/2017),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke előírja, hogy az EU kereskedelempolitikáját az EU külső politikájára vonatkozó elvekre és célkitűzésekre kell építeni; mivel az EUMSZ 208. cikke rögzíti a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, és a szegénység felszámolását tűzi ki fő céljául; mivel a mindenki számára előnyös kereskedelemről szóló bizottsági közlemény szerint az uniós kereskedelempolitika alapját három kulcsfontosságú elv – a hatékonyság, az átláthatóság és az értékek elve – képezi; mivel e közlemény külön részben foglalkozik a globális értékláncok térnyerésének kezelésével és az ellátási láncok felelős irányításával, emlékeztetve ugyanakkor annak összetettségére, az előretekintő gondolkodás alapvető szükségességére, valamint hogy állami, magán és civil társadalmi szereplők széles körét be kell vonni, továbbá „puha” és innovatív eszközök és jogszabályi változtatások elegyét kell alkalmazni; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke előírja, hogy az EU kereskedelempolitikáját az EU külső politikájára vonatkozó elvekre és célkitűzésekre kell építeni; mivel az EUMSZ 208. cikke rögzíti a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, és a szegénység felszámolását tűzi ki fő céljául; mivel a mindenki számára előnyös kereskedelemről szóló bizottsági közlemény szerint az uniós kereskedelempolitika alapját három kulcsfontosságú elv – a hatékonyság, az átláthatóság és az értékek elve – képezi; mivel e közlemény külön részben foglalkozik a globális értékláncok térnyerésének kezelésével és az ellátási láncok felelős irányításával, emlékeztetve ugyanakkor annak összetettségére, az előretekintő gondolkodás alapvető szükségességére, valamint hogy állami, magán és civil társadalmi szereplők széles körét be kell vonni, továbbá „puha” és innovatív eszközök és jogszabályi változtatások elegyét kell alkalmazni;

| B. | mivel a szabadkereskedelem az utóbbi időben egyre inkább nyilvános ellenőrzés alá került, és a haszon és a kereskedelem méltánytalan eloszlásával kapcsolatos aggodalmak előtérbe helyezték azt a sokak által osztott nézetet, miszerint a kereskedelempolitika középpontjába a társadalmi és környezeti értékeket, valamint az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot kell állítani; |
| --- | --- |

B.

mivel a szabadkereskedelem az utóbbi időben egyre inkább nyilvános ellenőrzés alá került, és a haszon és a kereskedelem méltánytalan eloszlásával kapcsolatos aggodalmak előtérbe helyezték azt a sokak által osztott nézetet, miszerint a kereskedelempolitika középpontjába a társadalmi és környezeti értékeket, valamint az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot kell állítani;

| C. | mivel a globális értékláncok összetett, technológiavezérelt és gyorsan változó valóságot jelentenek, és a mai világ globalizálódott gazdaságában kulcsfontosságú szerepet töltenek be, és segíthetik a fejlődő országokat abban, hogy bekapcsolódjanak a globális gazdaságba, hogy visszaszorítsák a szegénységet és hogy munkahelyeket teremtsenek, miközben növelik a termelési kapacitást; mivel a globális értékláncok új lehetőségeket nyújtanak a gazdasági növekedésre, a fenntartható fejlődésre, a civil társadalom, a munkavállalók és a vállalkozói szövetségek bevonására, valamint a munkahelyteremére a termelési láncon belüli vállalkozások esetében, lehetővé téve számukra, hogy konkrét feladatokra összpontosítsanak, miközben egymás közötti kölcsönös függésük szintje növekszik; mivel a globális értékláncok rendkívüli összetettsége, alacsony fokú átláthatósága és a felelősség hígulása miatt megnőhet az emberi és munkavállalói jogok megsértésének, a környezetvédelmi bűncselekmények tényleges büntetlenségének, valamint a nagymértékű adókikerülésnek és -csalásnak a kockázata; |
| --- | --- |

C.

mivel a globális értékláncok összetett, technológiavezérelt és gyorsan változó valóságot jelentenek, és a mai világ globalizálódott gazdaságában kulcsfontosságú szerepet töltenek be, és segíthetik a fejlődő országokat abban, hogy bekapcsolódjanak a globális gazdaságba, hogy visszaszorítsák a szegénységet és hogy munkahelyeket teremtsenek, miközben növelik a termelési kapacitást; mivel a globális értékláncok új lehetőségeket nyújtanak a gazdasági növekedésre, a fenntartható fejlődésre, a civil társadalom, a munkavállalók és a vállalkozói szövetségek bevonására, valamint a munkahelyteremére a termelési láncon belüli vállalkozások esetében, lehetővé téve számukra, hogy konkrét feladatokra összpontosítsanak, miközben egymás közötti kölcsönös függésük szintje növekszik; mivel a globális értékláncok rendkívüli összetettsége, alacsony fokú átláthatósága és a felelősség hígulása miatt megnőhet az emberi és munkavállalói jogok megsértésének, a környezetvédelmi bűncselekmények tényleges büntetlenségének, valamint a nagymértékű adókikerülésnek és -csalásnak a kockázata;

| D. | mivel a kereskedelempolitikának hozzá kell járulnia a gyártási folyamat átláthatóságának biztosításához a teljes értéklánc mentén, valamint az alapvető környezetvédelmi, társadalmi és biztonsági normáknak való megfeleléshez; |
| --- | --- |

D.

mivel a kereskedelempolitikának hozzá kell járulnia a gyártási folyamat átláthatóságának biztosításához a teljes értéklánc mentén, valamint az alapvető környezetvédelmi, társadalmi és biztonsági normáknak való megfeleléshez;

| E. | mivel az uniós kereskedelem- és beruházási politikának meg kell őriznie a multilaterális rendszert sarokköveként, továbbá meg kell erősítenie Európa pozícióját a méltányos globális ellátási láncokban, ugyanakkor biztosítania kell olyan eszközöket, amelyek egyértelmű szabályokat és felelősségi köröket állapítanak meg a kormányok és a vállalkozások számára, ezzel biztosítva a nemzetközi kötelezettségeknek, így például az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak való megfelelést; mivel a fenntarthatóságot és az átláthatóságot nem csak értékbeli kérdésként, hanem a globális kereskedelem és beruházás hozzáadott értékének valódi hajtóerejeként is kell szemlélni a globális értékláncokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós kereskedelem- és beruházási politikának meg kell őriznie a multilaterális rendszert sarokköveként, továbbá meg kell erősítenie Európa pozícióját a méltányos globális ellátási láncokban, ugyanakkor biztosítania kell olyan eszközöket, amelyek egyértelmű szabályokat és felelősségi köröket állapítanak meg a kormányok és a vállalkozások számára, ezzel biztosítva a nemzetközi kötelezettségeknek, így például az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak való megfelelést; mivel a fenntarthatóságot és az átláthatóságot nem csak értékbeli kérdésként, hanem a globális kereskedelem és beruházás hozzáadott értékének valódi hajtóerejeként is kell szemlélni a globális értékláncokkal összefüggésben;

| F. | mivel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) (17) a globális értékláncok jelentős részét teszik ki, és fontos szerepet játszanak a gazdasági növekedés, a fenntartható fejlődés, a minőségi munkahelyek előmozdításában, valamint abban, hogy a helyi lakosság ne költözzön el a régiójából; |
| --- | --- |

F.

mivel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) (17) a globális értékláncok jelentős részét teszik ki, és fontos szerepet játszanak a gazdasági növekedés, a fenntartható fejlődés, a minőségi munkahelyek előmozdításában, valamint abban, hogy a helyi lakosság ne költözzön el a régiójából;

| G. | mivel a globális értékláncokban való részvétel a növekedés és a nemzetközivé válás tekintetében előnyös a kkv-k számára; mivel „A kis- és középvállalkozások nemzetközivé válása” című, 2015-ös Eurobarométer-felmérés szerint az azt megelőző három évben az uniós kkv-knak csupán 31 %-a vett részt a belső piacon kívüli kereskedelemben; mivel számos kkv nehézségekkel szembesül a nemzetközi és uniós globális értékláncokhoz való hozzáférés terén; mivel a kereskedelempolitika és a kereskedelmi megállapodások elősegíthetik a kkv-k előtt álló, a globális értékláncokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jelenlegi akadályok és kihívások leküzdését; |
| --- | --- |

G.

mivel a globális értékláncokban való részvétel a növekedés és a nemzetközivé válás tekintetében előnyös a kkv-k számára; mivel „A kis- és középvállalkozások nemzetközivé válása” című, 2015-ös Eurobarométer-felmérés szerint az azt megelőző három évben az uniós kkv-knak csupán 31 %-a vett részt a belső piacon kívüli kereskedelemben; mivel számos kkv nehézségekkel szembesül a nemzetközi és uniós globális értékláncokhoz való hozzáférés terén; mivel a kereskedelempolitika és a kereskedelmi megállapodások elősegíthetik a kkv-k előtt álló, a globális értékláncokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jelenlegi akadályok és kihívások leküzdését;

| H. | mivel az önkéntes átvilágítási és a globális értékláncok átláthatóságára vonatkozó rendszereket a gazdasági és szociális partnerek, valamint a nem kormányzati szervezetek világszerte használják és népszerűsítik, ami jelentős pozitív eredményekkel jár; |
| --- | --- |

H.

mivel az önkéntes átvilágítási és a globális értékláncok átláthatóságára vonatkozó rendszereket a gazdasági és szociális partnerek, valamint a nem kormányzati szervezetek világszerte használják és népszerűsítik, ami jelentős pozitív eredményekkel jár;

| I. | mivel 2016. májusi következtetéseiben a Tanács hangsúlyozza, hogy szükség van a vállalati társadalmi felelősségvállalásra/felelős üzleti magatartásra vonatkozó nemzetközileg elfogadott elvek, iránymutatások és kezdeményezések – mint például az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek, az ENSZ Globális Megállapodása, az ILO-nak a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozata, valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásai – alkalmazásának folyamatos előmozdítására, mégpedig azon országokban is, amelyek nem tagjai az OECD-nek, és hogy ezen elvek, iránymutatások és kezdeményezések nyitottabb és átláthatóbb üzleti környezet megteremtése révén a korrupció elleni erőfeszítésekhez is hozzájárulnak; |
| --- | --- |

I.

mivel 2016. májusi következtetéseiben a Tanács hangsúlyozza, hogy szükség van a vállalati társadalmi felelősségvállalásra/felelős üzleti magatartásra vonatkozó nemzetközileg elfogadott elvek, iránymutatások és kezdeményezések – mint például az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek, az ENSZ Globális Megállapodása, az ILO-nak a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozata, valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásai – alkalmazásának folyamatos előmozdítására, mégpedig azon országokban is, amelyek nem tagjai az OECD-nek, és hogy ezen elvek, iránymutatások és kezdeményezések nyitottabb és átláthatóbb üzleti környezet megteremtése révén a korrupció elleni erőfeszítésekhez is hozzájárulnak;

| J. | mivel a globális értékláncok globális felelős irányítása alapvetően fontos ahhoz, hogy a kereskedelempolitika összhangban álljon a Szerződésekben rögzített európai értékekkel; mivel mind a Bizottság, mind a tagállamok világszerte e viták előterébe kerültek; |
| --- | --- |

J.

mivel a globális értékláncok globális felelős irányítása alapvetően fontos ahhoz, hogy a kereskedelempolitika összhangban álljon a Szerződésekben rögzített európai értékekkel; mivel mind a Bizottság, mind a tagállamok világszerte e viták előterébe kerültek;

| K. | mivel számos nemzetközi megállapodás, iránymutatás és szabály célozza az emberi jogi visszaélések megakadályozását; mivel különösen a termelő országoknak kötelességük teljesíteni e megállapodásokat, iránymutatásokat és szabályokat, és megfelelő jogi és gazdasági feltételeket kell teremteniük a vállalkozások számára ahhoz, hogy a globális ellátási láncban megtalálják a helyüket és abban működni tudjanak; mivel továbbá a termelő országoknak képesnek kell lenniük arra is, hogy végrehajtsák a nemzetközi szabványokat és normákat, ideértve a vonatkozó jogszabályok kidolgozását, végrehajtását és érvényre juttatását, különösen a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

K.

mivel számos nemzetközi megállapodás, iránymutatás és szabály célozza az emberi jogi visszaélések megakadályozását; mivel különösen a termelő országoknak kötelességük teljesíteni e megállapodásokat, iránymutatásokat és szabályokat, és megfelelő jogi és gazdasági feltételeket kell teremteniük a vállalkozások számára ahhoz, hogy a globális ellátási láncban megtalálják a helyüket és abban működni tudjanak; mivel továbbá a termelő országoknak képesnek kell lenniük arra is, hogy végrehajtsák a nemzetközi szabványokat és normákat, ideértve a vonatkozó jogszabályok kidolgozását, végrehajtását és érvényre juttatását, különösen a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem terén;

| L. | mivel az EU-nak hatékonyabban kell reagálnia a szociális és környezeti dömpingre és a tisztességtelen versenyre és kereskedelmi gyakorlatokra és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-nak hatékonyabban kell reagálnia a szociális és környezeti dömpingre és a tisztességtelen versenyre és kereskedelmi gyakorlatokra és egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania;

| M. | mivel az Unió az árukat és szolgáltatásokat együttvéve a világ legnagyobb exportőre és importőre, a legnagyobb közvetlen külső befektető, és a közvetlen külső befektetések (kkb) legfőbb célterülete; mivel az Uniónak ezen erősségét ki kellene használnia saját polgárainak és a világ más részein, különösen a világ legszegényebb országaiban élők előnyére; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió az árukat és szolgáltatásokat együttvéve a világ legnagyobb exportőre és importőre, a legnagyobb közvetlen külső befektető, és a közvetlen külső befektetések (kkb) legfőbb célterülete; mivel az Uniónak ezen erősségét ki kellene használnia saját polgárainak és a világ más részein, különösen a világ legszegényebb országaiban élők előnyére;

| N. | mivel az Unió a vállalati kellő gondosság területén kötelező erejű rendeleteket dolgozott az emberi jogi visszaélések tekintetében nagy kockázatokat hordozó konkrét ágazatokra, például a fakitermelésre és a konfliktusövezetből származó ásványokra vonatkozóan; mivel bizonyos tagállamok is alkottak e téren jogszabályokat, ilyen például az Egyesült Királyság modernkori rabszolgaságra vonatkozó jogszabálya és a multinacionális cégek gondossági kötelezettségéről szóló francia jogszabály, amely a több mint 5 000 főt foglalkoztató francia nagyvállalatokra érvényes, illetve a gyermekmunkával kapcsolatos kellő gondosságról szóló holland törvény; mivel az EU kezdeményezéseket dolgozott ki a kellő gondosság előmozdítására, és az Európai Parlament több állásfoglalása is sürgette az EU-t, hogy hozzon jogilag kötelező érvényű szabályozást e téren; |
| --- | --- |

N.

mivel az Unió a vállalati kellő gondosság területén kötelező erejű rendeleteket dolgozott az emberi jogi visszaélések tekintetében nagy kockázatokat hordozó konkrét ágazatokra, például a fakitermelésre és a konfliktusövezetből származó ásványokra vonatkozóan; mivel bizonyos tagállamok is alkottak e téren jogszabályokat, ilyen például az Egyesült Királyság modernkori rabszolgaságra vonatkozó jogszabálya és a multinacionális cégek gondossági kötelezettségéről szóló francia jogszabály, amely a több mint 5 000 főt foglalkoztató francia nagyvállalatokra érvényes, illetve a gyermekmunkával kapcsolatos kellő gondosságról szóló holland törvény; mivel az EU kezdeményezéseket dolgozott ki a kellő gondosság előmozdítására, és az Európai Parlament több állásfoglalása is sürgette az EU-t, hogy hozzon jogilag kötelező érvényű szabályozást e téren;

| O. | mivel az EU már világszerte jelentős lépéseket tett a globális értékláncok felelősségteljesebb irányítása felé bizonyos partnerekkel – például a bangladesi fenntarthatósági paktum és a Mianmarral közös munkajogi kezdeményezés révén –, illetve bizonyos kérdésekben, például a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló kezdeményezés, a jogellenes fakitermelésről szóló rendeletek, a bioüzemanyagokra vonatkozó fenntarthatósági kritériumok, az ellátási lánccal kapcsolatos problémák vállalati szintű bejelentése, a nyersanyag- és fakitermelő ágazat által a kormányzatok részére eszközölt kifizetésekre vonatkozó vállalati átláthatóság révén, amint azt a mindenki számára előnyös kereskedelemről szóló közlemény is hangsúlyozza; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU már világszerte jelentős lépéseket tett a globális értékláncok felelősségteljesebb irányítása felé bizonyos partnerekkel – például a bangladesi fenntarthatósági paktum és a Mianmarral közös munkajogi kezdeményezés révén –, illetve bizonyos kérdésekben, például a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló kezdeményezés, a jogellenes fakitermelésről szóló rendeletek, a bioüzemanyagokra vonatkozó fenntarthatósági kritériumok, az ellátási lánccal kapcsolatos problémák vállalati szintű bejelentése, a nyersanyag- és fakitermelő ágazat által a kormányzatok részére eszközölt kifizetésekre vonatkozó vállalati átláthatóság révén, amint azt a mindenki számára előnyös kereskedelemről szóló közlemény is hangsúlyozza;

| P. | mivel a mindenki számára előnyös kereskedelemről szóló közlemény leszögezi, hogy a Bizottság valamennyi kereskedelmi és beruházási megállapodásban törekszik majd nagyra törő, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről (TSD) szóló fejezetek beillesztésére; mivel az utóbbi időben kötött uniós kereskedelmi és beruházási megállapodások tartalmaznak kereskedelemről és fenntartható fejlődésről (TSD) szóló fejezeteket, amelyek előírják a megállapodások részes felei számára, hogy vállaljanak kötelezettségeket az emberi jogok védelme, a munkajogi és környezeti normák, illetve a vállalati társadalmi felelősségvállalás tekintetében; mivel ezek a fejezetek rámutattak, hogy az Unió egymást követő kereskedelmi megállapodásainak törekvései eltérő szintűek; mivel a munkaügyi és a környezetvédelmi normák nem korlátozódnak a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekre, hanem a kereskedelmi megállapodások minden területére vonatkozniuk kell; mivel a párbeszédre épülő megközelítésnek néhány szabadkereskedelmi megállapodás esetében nem sikerült megakadályoznia az egyesülés szabadságát; |
| --- | --- |

P.

mivel a mindenki számára előnyös kereskedelemről szóló közlemény leszögezi, hogy a Bizottság valamennyi kereskedelmi és beruházási megállapodásban törekszik majd nagyra törő, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről (TSD) szóló fejezetek beillesztésére; mivel az utóbbi időben kötött uniós kereskedelmi és beruházási megállapodások tartalmaznak kereskedelemről és fenntartható fejlődésről (TSD) szóló fejezeteket, amelyek előírják a megállapodások részes felei számára, hogy vállaljanak kötelezettségeket az emberi jogok védelme, a munkajogi és környezeti normák, illetve a vállalati társadalmi felelősségvállalás tekintetében; mivel ezek a fejezetek rámutattak, hogy az Unió egymást követő kereskedelmi megállapodásainak törekvései eltérő szintűek; mivel a munkaügyi és a környezetvédelmi normák nem korlátozódnak a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekre, hanem a kereskedelmi megállapodások minden területére vonatkozniuk kell; mivel a párbeszédre épülő megközelítésnek néhány szabadkereskedelmi megállapodás esetében nem sikerült megakadályoznia az egyesülés szabadságát;

| Q. | mivel az exportfeldolgozó övezetek kivételes helyzete azt jelenti, hogy egyes országokban mentesülnek a helyi munkaügyi jogszabályok alól, tiltják vagy korlátozzák a szakszervezeti tevékenységet, és nem biztosítanak jogorvoslatot a munkavállalók számára, ami egyértelműen sérti az ILO normáit; |
| --- | --- |

Q.

mivel az exportfeldolgozó övezetek kivételes helyzete azt jelenti, hogy egyes országokban mentesülnek a helyi munkaügyi jogszabályok alól, tiltják vagy korlátozzák a szakszervezeti tevékenységet, és nem biztosítanak jogorvoslatot a munkavállalók számára, ami egyértelműen sérti az ILO normáit;

| R. | mivel az etikátlan üzleti magatartás a jó kormányzás hiányának és a közérdek érdekében fellépő pártatlan hatóságok erélytelenségének vagy nem létének is következménye; mivel az exportfeldolgozó övezeteket jellemző korrupció, a globális értékláncok átláthatóságának hiánya és a munkajogi és adóügyi mentességek negatív hatással lehetnek az emberi jogokra, különösen azáltal, hogy aláássák az elfogadható munkakörülményeket és a szakszervezeteket; |
| --- | --- |

R.

mivel az etikátlan üzleti magatartás a jó kormányzás hiányának és a közérdek érdekében fellépő pártatlan hatóságok erélytelenségének vagy nem létének is következménye; mivel az exportfeldolgozó övezeteket jellemző korrupció, a globális értékláncok átláthatóságának hiánya és a munkajogi és adóügyi mentességek negatív hatással lehetnek az emberi jogokra, különösen azáltal, hogy aláássák az elfogadható munkakörülményeket és a szakszervezeteket;

| S. | mivel az ILO szerint világszerte 21 millió ember kényszermunka áldozata, és sokukat globális értékláncokban zsákmányolják ki; mivel a kényszermunka a magángazdaságban évente 150 milliárd USD jogellenes nyereséget termel; |
| --- | --- |

S.

mivel az ILO szerint világszerte 21 millió ember kényszermunka áldozata, és sokukat globális értékláncokban zsákmányolják ki; mivel a kényszermunka a magángazdaságban évente 150 milliárd USD jogellenes nyereséget termel;

| T. | mivel globális megbízatása, szakértelme és tapasztalata révén az ILO a tagállamokkal együttműködésben alkalmas arra, hogy a globális ellátási láncokban vezesse a tisztességes munkát célzó globális fellépést; mivel a globális ellátási láncokban a tisztességes munkával foglalkozó ILO-bizottság kérte azon mulasztások felmérését, amelyek a globális ellátási láncokban a tisztességes munka terén hiányosságokat okoznak, valamint a tisztességes munka előmozdításához szükséges és a globális ellátási láncokban a tisztességes munkával kapcsolatos hiányosságok csökkentését elősegítő kezdeményezésekről és normákról való gondolkodást; |
| --- | --- |

T.

mivel globális megbízatása, szakértelme és tapasztalata révén az ILO a tagállamokkal együttműködésben alkalmas arra, hogy a globális ellátási láncokban vezesse a tisztességes munkát célzó globális fellépést; mivel a globális ellátási láncokban a tisztességes munkával foglalkozó ILO-bizottság kérte azon mulasztások felmérését, amelyek a globális ellátási láncokban a tisztességes munka terén hiányosságokat okoznak, valamint a tisztességes munka előmozdításához szükséges és a globális ellátási láncokban a tisztességes munkával kapcsolatos hiányosságok csökkentését elősegítő kezdeményezésekről és normákról való gondolkodást;

| U. | mivel az emberi jogi visszaélésekkel és a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati felelősség multilaterális, átfogó megközelítésére van szükség a világkereskedelemmel és különösen a globális értékláncokkal összefüggésben; mivel ezért fontos, hogy továbbra is világszerte az Unió vezesse e vitákat; mivel az EU élen jár a beruházó és állam közötti vitarendezési mechanizmus reformja terén, nevezetesen egy multilaterális bírósági rendszer kialakítása révén; mivel ugyanilyen előrelépés várható egyéb kulcsfontosságú területen, úgymint a beruházók emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek érvényre juttatása terén; |
| --- | --- |

U.

mivel az emberi jogi visszaélésekkel és a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati felelősség multilaterális, átfogó megközelítésére van szükség a világkereskedelemmel és különösen a globális értékláncokkal összefüggésben; mivel ezért fontos, hogy továbbra is világszerte az Unió vezesse e vitákat; mivel az EU élen jár a beruházó és állam közötti vitarendezési mechanizmus reformja terén, nevezetesen egy multilaterális bírósági rendszer kialakítása révén; mivel ugyanilyen előrelépés várható egyéb kulcsfontosságú területen, úgymint a beruházók emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek érvényre juttatása terén;

| V. | mivel a globális értékláncokon belüli termelés eltérő szintű emberi jogi védelmet nyújtó és a szociális, munkaügyi és környezetvédelmi jogot eltérően érvényesítő, különböző joghatóságokon belül zajlik; mivel a transznacionális vállalatokat érintő emberi jogi visszaélések áldozatai a bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés terén számos akadályba ütközhetnek; |
| --- | --- |

V.

mivel a globális értékláncokon belüli termelés eltérő szintű emberi jogi védelmet nyújtó és a szociális, munkaügyi és környezetvédelmi jogot eltérően érvényesítő, különböző joghatóságokon belül zajlik; mivel a transznacionális vállalatokat érintő emberi jogi visszaélések áldozatai a bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés terén számos akadályba ütközhetnek;

| W. | mivel az EUMSZ 8. cikke egyértelműen kimondja, hogy az összes uniós politikában érvényesülnie kell a nemek közötti egyenlőségnek; mivel a kereskedelmi és beruházási megállapodások a nemek közötti egyenlőtlenség strukturális problémája miatt másféle hatást gyakorolnak a nőkre és a férfiakra; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontján gyakran átsiklanak a globális értékláncok elemzése során; mivel az ILO szerint 2012-ben világszerte 21 millió ember (amelynek 55 %-a nő és lány) lett kényszermunka áldozata, és ezen emberek 90 %-át a magángazdaságban zsákmányolták ki magánszemélyek vagy vállalkozások; |
| --- | --- |

W.

mivel az EUMSZ 8. cikke egyértelműen kimondja, hogy az összes uniós politikában érvényesülnie kell a nemek közötti egyenlőségnek; mivel a kereskedelmi és beruházási megállapodások a nemek közötti egyenlőtlenség strukturális problémája miatt másféle hatást gyakorolnak a nőkre és a férfiakra; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontján gyakran átsiklanak a globális értékláncok elemzése során; mivel az ILO szerint 2012-ben világszerte 21 millió ember (amelynek 55 %-a nő és lány) lett kényszermunka áldozata, és ezen emberek 90 %-át a magángazdaságban zsákmányolták ki magánszemélyek vagy vállalkozások;

| X. | mivel a ruházati, kertészeti, mobiltelefon- és turisztikai ágazat globális ellátási láncainak bizonyos szegmenseiben a munkavállalók többsége nő, de foglalkoztatásuk a férfiakhoz képest jellemzően az alacsonyabb bérezésű és státusú foglalkoztatási formákban folyik, ami foglalkozás- és tevékenységtípus szerinti nemi szegregációhoz, a bérek és munkakörülmények tekintetében a nemek közötti szakadék kialakulásához, valamint a termelői erőforrásokhoz, infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés nemi alapú korlátozásához vezet; |
| --- | --- |

X.

mivel a ruházati, kertészeti, mobiltelefon- és turisztikai ágazat globális ellátási láncainak bizonyos szegmenseiben a munkavállalók többsége nő, de foglalkoztatásuk a férfiakhoz képest jellemzően az alacsonyabb bérezésű és státusú foglalkoztatási formákban folyik, ami foglalkozás- és tevékenységtípus szerinti nemi szegregációhoz, a bérek és munkakörülmények tekintetében a nemek közötti szakadék kialakulásához, valamint a termelői erőforrásokhoz, infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés nemi alapú korlátozásához vezet;

| Y. | mivel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése szerint az Unió védi a gyermek jogait; mivel valamennyi tagállam ratifikálta a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményt; |
| --- | --- |

Y.

mivel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése szerint az Unió védi a gyermek jogait; mivel valamennyi tagállam ratifikálta a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményt;

| Z. | mivel a szolgáltatások nagyobb szerepet játszanak a globális értékláncokban, különösen a gyártás esetében; mivel a szolgáltatások globális értékláncokba való, fokozott mértékű integrálásához a digitális gazdaságot, többek között az adatok szabad áramlását elősegítő megállapodásokra lesz szükség; |
| --- | --- |

Z.

mivel a szolgáltatások nagyobb szerepet játszanak a globális értékláncokban, különösen a gyártás esetében; mivel a szolgáltatások globális értékláncokba való, fokozott mértékű integrálásához a digitális gazdaságot, többek között az adatok szabad áramlását elősegítő megállapodásokra lesz szükség;

| AA. | mivel a globális értékláncok fejlesztése továbbá hozzájárul a szolgáltatások árutermelésbe való integrációjához; mivel a behozott áruk értéke jelentősen növekedett a behozó országokból származó szolgáltatások révén; |
| --- | --- |

AA.

mivel a globális értékláncok fejlesztése továbbá hozzájárul a szolgáltatások árutermelésbe való integrációjához; mivel a behozott áruk értéke jelentősen növekedett a behozó országokból származó szolgáltatások révén;

| AB. | mivel az Unió tagállamai világszerte a pénzügyi szolgáltatások legfőbb exportőrei, és ez az ágazat az Unió kereskedelempolitikájában stratégiai jelentőséggel bír; mivel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések beemelése az Unió külső megállapodásaiba – többek között a szabadkereskedelmi megállapodásokba – némi aggodalomra ad okot esetleges negatív hatásaik miatt a pénzmosás, az adókijátszás és az adókikerülés tekintetében, és még inkább kiemeli az ezek kezelésére szolgáló eszközök használatának jelentőségét; mivel a kereskedelmi és beruházási megállapodások jó lehetőséget kínálnak a korrupció, a pénzmosás, az adócsalás, adókijátszás és adókikerülés terén történő együttműködés növelésére; |
| --- | --- |

AB.

mivel az Unió tagállamai világszerte a pénzügyi szolgáltatások legfőbb exportőrei, és ez az ágazat az Unió kereskedelempolitikájában stratégiai jelentőséggel bír; mivel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések beemelése az Unió külső megállapodásaiba – többek között a szabadkereskedelmi megállapodásokba – némi aggodalomra ad okot esetleges negatív hatásaik miatt a pénzmosás, az adókijátszás és az adókikerülés tekintetében, és még inkább kiemeli az ezek kezelésére szolgáló eszközök használatának jelentőségét; mivel a kereskedelmi és beruházási megállapodások jó lehetőséget kínálnak a korrupció, a pénzmosás, az adócsalás, adókijátszás és adókikerülés terén történő együttműködés növelésére;

| AC. | mivel az átlátható és informatív címkézés jó eszköz lehet annak lehetővé tételére, hogy az uniós fogyasztók megalapozottabb és megfelelőbb döntéseket hozhassanak; mivel az ár és a származás mellett a társadalmi és környezetvédelmi kritériumokat is az uniós fogyasztók rendelkezésére kell bocsátani; mivel e kritériumokat technikailag a kereskedelem technikai akadályaira (TBT) vonatkozó WTO-megállapodással összhangban lehet kidolgozni, amely meghatározza a termék értékesítésének a gyártási folyamatra vonatkozó feltételeit; |
| --- | --- |

AC.

mivel az átlátható és informatív címkézés jó eszköz lehet annak lehetővé tételére, hogy az uniós fogyasztók megalapozottabb és megfelelőbb döntéseket hozhassanak; mivel az ár és a származás mellett a társadalmi és környezetvédelmi kritériumokat is az uniós fogyasztók rendelkezésére kell bocsátani; mivel e kritériumokat technikailag a kereskedelem technikai akadályaira (TBT) vonatkozó WTO-megállapodással összhangban lehet kidolgozni, amely meghatározza a termék értékesítésének a gyártási folyamatra vonatkozó feltételeit;

| AD. | mivel a termelési láncban az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartását és az európai piacon szabad forgalomba bocsátott áruk esetében az élelmiszer-biztonsági normák maradéktalan betartását mind az államoknak, mind a vállalkozásoknak biztosítaniuk kell; mivel a felelősség terhe nem hárulhat kizárólag a fogyasztókra, akik döntéseit egyéni erőforrásaik (anyagi helyzet, idő, ismeretek) és külső tényezők (tájékoztatás, kínálat) is korlátozzák; |
| --- | --- |

AD.

mivel a termelési láncban az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartását és az európai piacon szabad forgalomba bocsátott áruk esetében az élelmiszer-biztonsági normák maradéktalan betartását mind az államoknak, mind a vállalkozásoknak biztosítaniuk kell; mivel a felelősség terhe nem hárulhat kizárólag a fogyasztókra, akik döntéseit egyéni erőforrásaik (anyagi helyzet, idő, ismeretek) és külső tényezők (tájékoztatás, kínálat) is korlátozzák;

| AE. | mivel a származási szabályok egyre fontosabbak a globális értékláncokkal összefüggésben, amelyekben az előállítás általában több országban történik; mivel a laza származási szabályok további akadályokat gördíthetnek az ellátási láncokon belüli teljes körű átláthatóság és elszámoltathatóság kialakítása elé; |
| --- | --- |

AE.

mivel a származási szabályok egyre fontosabbak a globális értékláncokkal összefüggésben, amelyekben az előállítás általában több országban történik; mivel a laza származási szabályok további akadályokat gördíthetnek az ellátási láncokon belüli teljes körű átláthatóság és elszámoltathatóság kialakítása elé;

| AF. | mivel a harmonizáltabb és hatékonyabb vámeljárások Európában és külföldön is elősegítik a kereskedelmet és a vonatkozó kereskedelemkönnyítő követelmények betartását, valamint elősegítik a hamisítás, és az illegális, dömpingelt és hamis áruk egységes piacra való belépése megelőzését, amely aláássa az EU gazdasági növekedését és komoly kockázatnak teszi ki az uniós fogyasztókat; mivel az Unióba irányuló importra vonatkozó vámadatokhoz való hozzáférés javítása növelné a globális értékláncok átláthatóságát és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

AF.

mivel a harmonizáltabb és hatékonyabb vámeljárások Európában és külföldön is elősegítik a kereskedelmet és a vonatkozó kereskedelemkönnyítő követelmények betartását, valamint elősegítik a hamisítás, és az illegális, dömpingelt és hamis áruk egységes piacra való belépése megelőzését, amely aláássa az EU gazdasági növekedését és komoly kockázatnak teszi ki az uniós fogyasztókat; mivel az Unióba irányuló importra vonatkozó vámadatokhoz való hozzáférés javítása növelné a globális értékláncok átláthatóságát és elszámoltathatóságát;

| AG. | mivel a szétaprózott termelési hálózatok világában nincs éles különbség a kivitel és a behozatal között, minthogy a behozott alapanyagok az export jelentős arányát teszik ki, és a vámok a közvetített javak minden egyes, határokon átnyúló értékesítése esetén halmozódnak; mivel ezzel összefüggésben rendkívül fontosak a hatékony vám- és határellenőrzési eljárások; |
| --- | --- |

AG.

mivel a szétaprózott termelési hálózatok világában nincs éles különbség a kivitel és a behozatal között, minthogy a behozott alapanyagok az export jelentős arányát teszik ki, és a vámok a közvetített javak minden egyes, határokon átnyúló értékesítése esetén halmozódnak; mivel ezzel összefüggésben rendkívül fontosak a hatékony vám- és határellenőrzési eljárások;

| AH. | mivel a GSP és a GSP+ kereskedelmi ösztönzők a fejlődő országok számára a munkaügyi, környezetvédelmi és szociális normák tiszteletben tartásáért cserébe kedvezőbb piaci hozzáférést kínálnak; |
| --- | --- |

AH.

mivel a GSP és a GSP+ kereskedelmi ösztönzők a fejlődő országok számára a munkaügyi, környezetvédelmi és szociális normák tiszteletben tartásáért cserébe kedvezőbb piaci hozzáférést kínálnak;

| AI. | mivel a GSP+ kulcsfontosságú uniós kereskedelempolitikai eszköz, amely jobb piaci hozzáférést biztosít az emberi és munkavállalói jogok, a környezetvédelem és a jó kormányzás kiszolgáltatott fejlődő országokban való előmozdítását célzó, szigorú nyomonkövetési mechanizmusok révén; |
| --- | --- |

AI.

mivel a GSP+ kulcsfontosságú uniós kereskedelempolitikai eszköz, amely jobb piaci hozzáférést biztosít az emberi és munkavállalói jogok, a környezetvédelem és a jó kormányzás kiszolgáltatott fejlődő országokban való előmozdítását célzó, szigorú nyomonkövetési mechanizmusok révén;

| AJ. | mivel a szellemitulajdon-jogok védelme és érvényesítése hatékonyan előmozdíthatná a globális értékláncokba való, mélyebb integrációt; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a szellemitulajdon-jogok védelme és érvényesítése hatékonyan előmozdíthatná a globális értékláncokba való, mélyebb integrációt;

Az EU helyzete a globális értékláncokban

| 1. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelem- és beruházáspolitikának tőkeáttételt kell biztosítania, egyenlő versenyfeltételeket kell létrehoznia az európai vállalkozások számára, elő kell mozdítania Európa versenyképességét és elő kell segítenie a felfelé irányuló konvergenciát a normák terén; felhívja az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az EU környezetvédelmi, közegészségügyi, kereskedelmi, beruházási és iparpolitikái közötti összhangot, és hogy ösztönözze az európai újraiparosítási stratégiát és a karbonszegény gazdaságra való áttérést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az Unió globális értékláncokba való, további integrálására az európai szociális és szabályozási modell megőrzése és a fenntartható növekedés előmozdítása mellett kell sort keríteni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiában említetteknek megfelelően támogassa a tisztességes kereskedelemre törekvő meglévő rendszerek ismertségét és elterjedését a fenntarthatóságra vonatkozó uniós terv és a fejlesztésre vonatkozó európai konszenzus keretében egyaránt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el erősebb piacvédelmi eszközöket a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, figyelembe véve a szociális és a környezeti dömpinget; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy értékelje a piacvédelmi eszközök EU és harmadik országok általi alkalmazásának az uniós vállalkozások globális értékláncokba való integrálódására gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza harmonizált szabályok és a megerősített uniós koordináció szükségességét az árucikkek valamennyi fajtája után fizetendő behozatali vámok (ideértve a szerződéses, dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat) alkalmazása tekintetében, különösen az áruk valótlan eredetmegjelölése (kedvezményes és nem kedvezményes rendszerben), alulértékelése és nem megfelelő leírása esetén; |
| --- | --- |

6.

Globális értékláncok és multilateralizmus

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy aktívan tevékenykedjen a WTO-n belül az átláthatóság növelése érdekében, és hogy határozzon meg és mozdítson elő multilaterális kereskedelmi szabályokat, többek között a globális értékláncok fenntartható irányítására vonatkozóan, amelyeknek különösen az alábbiakat kellene magukban foglalniuk:






  — | az ellátási lánc kötelező átvilágítására és az átláthatóságra vonatkozó követelményeket, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre építve; |
| --- | --- | --- |

7.

—

az ellátási lánc kötelező átvilágítására és az átláthatóságra vonatkozó követelményeket, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre építve;

| — | az egészségügyi és biztonsági minimumszabályokat, elismerve különösen a munkavállalók biztonsági bizottságok létrehozásához való jogát; |
| --- | --- |

—

az egészségügyi és biztonsági minimumszabályokat, elismerve különösen a munkavállalók biztonsági bizottságok létrehozásához való jogát;

| — | szociális védelmi minimumot és az ILO-normák tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

—

szociális védelmi minimumot és az ILO-normák tiszteletben tartását;

| — | a kollektív tárgyalásokhoz fűződő jogot; |
| --- | --- |

—

a kollektív tárgyalásokhoz fűződő jogot;

| 8. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is vállaljanak aktív szerepet a vállalkozásokkal, a globális értékláncokkal, az emberi és munkavállalói jogokkal, a gazdasági növekedéssel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó valamennyi világszintű fórumon, előmozdítva a Szerződésekben rögzített európai értékeket, és figyelembe véve, hogy meg kell védeni a kis- és középvállalkozások (kkv-k) sajátosságait; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy tárgyalásokat folytatnak egy transznacionális vállalatokra és az emberi jogokra vonatkozó, kötelező jellegű ENSZ-szerződésről; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy konstruktívan vegyenek részt e tárgyalásokban, és aktívan járuljanak hozzá javaslatok megalkotásához, többek között a jogorvoslathoz való hozzáféréssel kapcsolatban, és tegyenek meg mindent a pozitív eredmény és a kereskedelmi partnerek ugyanilyen fokú aktivitásra serkentése érdekében; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a kellő gondosságra vonatkozó részletes kötelező előírások lehetőségét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket végrehajtó nemzeti cselekvési tervek végrehajtásának gyorsaságát és hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy a már elfogadott 13 nemzeti cselekvési tervből 8 uniós tagállamokból származik, és üdvözli, hogy további 11 uniós nemzeti cselekvési terv áll kidolgozás alatt; kéri a Bizottságot, hogy segítse és mozdítsa elő az ENSZ-irányelvek végrehajtását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségével kapcsolatos nemzetközi normák – különösen az ENSZ-irányelvek és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatása – közelítését; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a tisztességes munka és az ILO tisztességes munka menetrendje négy pillérének az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaiba való szerves beillesztését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat e normák hatékony alkalmazására, és hogy az ILO keretében törekedjenek a globális értékláncokkal kapcsolatban a tisztességes munkára vonatkozó új nemzetközi munkaügyi norma elfogadására, amely konkrétan valamennyi vállalat számára előírja a tevékenységeiknek a munkavállalók és közösségek emberi jogaira gyakorolt hatására vonatkozó, folyamatos kockázatkezelés végzését, megfelelő intézkedések meghozatalát e tevékenységek megelőzésére és enyhítésére, valamint jogorvoslati intézkedések biztosítását az e tevékenységek által érintettek számára; |
| --- | --- |

12.

| 13. | támogatja a globális korrupcióellenes kezdeményezéseket, köztük a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést (EITI), a kimberley-i folyamatot, a Nagy Tavakkal kapcsolatos nemzetközi konferenciát (ICGLR), a vállalkozások számára meghatározott elvekről szóló globális ENSZ-megállapodást, az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásait és az OECD konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló útmutatásait; emlékeztet különösen a termelő országok azon kötelezettségére, hogy végrehajtsák és érvényesítsék a megfelelő jogszabályokat, többek között a jogállamiság létrehozása és a korrupció elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat arra, hogy ezt illetően – az ásványok és fémek behozatalán és kivitelén túlmenően – a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő területeken alapvetően fontos átlátható szabályokat hozni a működtetési jogok és a vámok megszabására vonatkozóan; hangsúlyozza ezért, hogy a helyes gyakorlatok hatékonyabb azonosítása, valamint egy európai szintű közös cselekvési keret létrehozásához való hozzájárulás érdekében az európai vállalatok által a vállalati szociális felelősség terén már megtett intézkedéseket összegző módon át kell tekinteni, és fokozni kell a koordinációt, az információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a vállalatok társadalmi felelősségvállalására és a kellő gondosságra vonatkozó kezdeményezéseket az ellátási lánc teljes egészén; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat, hogy a nyersanyagokhoz való megbízható hozzáférés fontos a globális versenyképesség szempontjából; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a globális értékláncokra vonatkozó meglévő jogszabályokat regionális, nemzeti és nemzetközi szinten alkalmazzák, érvényesítsék és átültessék; |
| --- | --- |

16.

Vállalati felelősségvállalás

| 17. | rámutat, hogy a kereskedelem és az emberi jogok egymást erősítik, és hogy az üzleti közösségnek komoly szerepe van az emberi jogok, a demokrácia és a vállalati társadalmi felelősségvállalás pozitív ösztönzésében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli a magánszektor által tett számos ígéretes kezdeményezést, mint például a magatartási kódexek, a címkézés, az önértékelés és a szociális auditok, mivel ezek jelentősen hozzájárultak az emberi jogok és a munkavállalói jogok utóbbi időben tapasztalható védelméhez a globális ellátási láncokban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mélységesen aggódik az egyes vállalatok vezetői döntéseinek eredményeként az emberi jogok terén elkövetett jogsértések esetei és a környezeti fenntarthatóságot érintő fenyegetések miatt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, a globális értékláncokra és az átvilágításra vonatkozóan egyértelmű nemzetközi szabályok szükségesek; üdvözli a szabályozási és önkéntes fellépések intelligens kombinációját, amely az elmúlt néhány évben pozitív eredményeket hozott, és lehetővé tette a vállalkozások számára, hogy rátaláljanak saját dinamikus és innovatív intézkedéseikre; hangsúlyozza, hogy a koordináció, az információmegosztás és a bevált gyakorlatok cseréje hozzájárulhat az értékláncra irányuló magán- és közszférabeli kezdeményezések hatékonyságának növeléséhez, valamint pozitív eredményeket hozhat; emlékeztet ugyanakkor, hogy az önkéntes vállalati felelősségvállalás tisztességtelen versenyt teremthet azon vállalkozások számára, amelyek betartják a nemzetközi munkaügyi és környezetvédelmi normákat, és hogy önmagában nem elegendő annak biztosításához, hogy a vállalkozások átvilágítási politika végrehajtása révén teljes mértékben megfeleljenek a nemzetközi normáknak és kötelezettségeknek; hangsúlyozza ezért, hogy a bevált gyakorlatok hatékonyabb feltárása, valamint az európai szintű közös cselekvési keret létrehozásához való hozzájárulás érdekében át kell tekinteni az európai vállalatok által a vállalati társadalmi felelősségvállalás terén megtett intézkedéseket; határozott véleménye, hogy az EU-nak gyorsan törekednie kellene a globális értéklánc átláthatóságára vonatkozó stratégiák és szabályok kidolgozására, beleértve annak megfontolását, hogy azonnali lépéseket tegyenek kötelező és érvényesíthető szabályok, a kapcsolódó jogorvoslati lehetőségek és független ellenőrzési mechanizmusok uniós intézmények, tagállamok és civil társadalom részvételével történő kidolgozására; hangsúlyozza, hogy ezeknek a kötelezettségeknek az ENSZ irányelvekben és az OECD iránymutatásokban előírt, az emberi jogokkal kapcsolatos kockázatok proaktív azonosításával, az e kockázatok megelőzésére és mérséklésére irányuló szigorú és megalapozott cselekvési tervek kidolgozásával, a feltárt visszaélésekre adott megfelelő válaszokkal és az átláthatósággal összefüggő lépéseket kell követnie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy kezelje kiemeltebben e rendelkezéseket, és mozdítsa elő az ágazati OECD-iránymuatások és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek betartását; hangsúlyozza, hogy a civil társadalmat hivatalosan is be kell vonni a végrehajtási folyamatba a kereskedelmi és fenntartható fejlődési fejezetek keretében létrehozott struktúrák révén; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a nemzetközi szabványügyi szervek, például a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (beleértve az ISO 26000-at) és a GRI munkáját annak érdekében, hogy ösztönözze a vállalkozásokat az ellátási lánc teljes hosszában a fenntarthatóságra és az értékteremtésre vonatkozó jelentéstételre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai és nemzetközi vállalkozások maradéktalanul teljesítsék a multinacionális vállalkozásoknak szóló OECD-irányelveket és az ágazatspecifikus OECD-irányelveket, például a konfliktusok által érintett térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló útmutatásokat; javasolja az OECD nemzeti kapcsolattartó pontjai szerepének és független nemzeti és regionális emberi jogi intézményekkel való együttműködésének megerősítését a globális értékláncok irányításának javítása céljából; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy aktualizálja a vállalati társadalmi felelősségváltozással kapcsolatos megközelítését a munkajogi és környezetvédelmi normák megerősítése, és ragaszkodjon ahhoz, , hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó rendelkezéseket beillesszék az Unió által megtárgyalt kereskedelmi és beruházási megállapodásokba; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a koordináció, az információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása elősegítheti, hogy az értékláncra vonatkozó magán- és állami kezdeményezések hatékonyabbak legyenek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet arra, hogy a Parlament 2010-ben kérte, hogy a társaságok tegyék közzé CSR-beszámolóikat, valamennyi vállalkozásra vonatkozóan vezessenek be átvilágítási kötelezettségeket, valamint szilárdítsák meg a vállalati társadalmi felelősségvállalás koncepcióját az anyavállalatok közötti kapcsolatok harmonizált meghatározása alapján, annak érdekében, hogy mindegyikük jogi felelőssége megállapítható legyen; ennélfogva elégedettséggel állapítja meg, hogy a nem pénzügyi beszámolásról szóló irányelv értelmében a nagyvállalkozások számára 2017-től kötelező lesz a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információk közzététele; megállapítja ugyanakkor, hogy a nem pénzügyi információk nagyvállalkozások általi közzétételét még nem terjesztették ki a globális értékláncokban részt vevő összes szereplőre; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tudomásul veszi a bizonyos nemzeti parlamentek által indított „zöld lapos” kezdeményezést, miután Franciaországban elfogadták a multinacionális cégek gondossági kötelezettségéről szóló jogszabályt; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a vállalati kellő gondosságra vonatkozó javaslatok benyújtását az EU-n belül és azon kívül egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások tekintetében, figyelembe véve a francia alkotmánytanács által a francia törvényről hozott határozatot, nevezetesen a szankciók arányosságát; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet, hogy a vállalati felelősségvállalási politikáknak figyelembe kell venniük a kis- és középvállalkozások sajátosságait, és eléggé rugalmasaknak kell lenniük ahhoz, hogy ne jelentsenek aránytalan terhet számukra; felhívja ezért a Bizottságot, hogy hozzon létre helpdesk-szolgáltatást kifejezetten a kkv-k számára, különleges figyelmet fordítva a kis- és mikrovállakozásokra, és testre szabott kapacitásépítő programokkal támogassa őket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a globális értékláncok nem érnek véget a termék fogyasztóhoz való eljutásával, hanem magukban foglalják a hulladékot és annak kezelését is; sürgeti a termékek teljes életciklusának figyelembevételét és a globális értékláncra vonatkozó szemléletnek a hulladék emberek vagy a környezet károsítása nélküli felszámolására vonatkozó rendelkezésekre való kiterjesztését; felszólítja az EU-t, hogy ösztönözze az elhasználódott termékekkel és anyagokkal kapcsolatos nemzetközi együttműködést és jogalkotási koherenciát, és nyújtson segítséget a partnerországoknak az erőteljesebb nemzeti szabályozás és jogérvényesítési kapacitás kialakításában; felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy a nyomon követhetőség a termék ezen életszakaszára is vonatkozzon; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sürgeti a Bizottságot, hogy a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-én elfogadott parlamenti állásfoglalásban szereplő részletes javaslatoknak megfelelően haladéktalanul cselekedjen; |
| --- | --- |

29.

Megerősített szerep biztosítása a magánszektor kezdeményezései számára

| 30. | hangsúlyozza a magánszektor szerepvállalásának eredményeit; hangsúlyozza, hogy a magánszektorban tevékenykedő vállalatoknak nemcsak hírnevük sérülésének megelőzése érdekében van szükségük a fenntarthatósági stratégiák követésére, hanem azért is, mivel ez új lehetőségeket kínál számukra, és mérsékli a ritka erőforrásoktól való függésüket; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a fogyasztók (és a rossz hírverés) döntő szerepét; emlékeztet, hogy a fogyasztók nem akarnak továbbra is gyermekek, kizsákmányolt férfiak és nők által készített termékeket, illetve jelentős környezeti kárt okozó termékeket vásárolni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy találjon új módszereket a globális értékláncok fenntarthatóbbá tételére irányuló magánszektorbeli erőfeszítések támogatására, valamint az inkluzív üzleti modellek és a kapcsolódó magánszektorbeli, több érdekelt felet tömörítő partnerségek kialakítására; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható globális értékláncok előmozdításához a magán- és közfinanszírozás intelligens keverékére van szükség; úgy véli, hogy ennek a felelős üzleti magatartás előmozdítása terén már sikeresnek bizonyult meglévő struktúrákra és programokra kell épülnie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a magánszektor által tett számos ígéretes kezdeményezést, mint például a magatartási kódexeket, a címkézést, az önértékelést és a szociális auditokat, és elismeri az ENSZ Globális Megállapodást, a társadalmi felelősségvállalásról szóló ISO 26000 számú szabványt, az ILO multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatát és az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásait mint olyan eszközöket, amelyek képesek érvényesíteni a felelősségvállalást a vállalatok üzleti tevékenységeiben; felszólítja a vállalatokat – legyen szó akár európai, akár nem európai vállalatokról –, hogy végezzenek emberi jogi átvilágításokat, és integrálják azok megállapításait belső politikáikba és eljárásaikba, és rendeljenek azokhoz kellő erőforrásokat és hatáskört, és megfelelően hajtsák végre azokat; hangsúlyozza, hogy mindehhez elegendő forrás elkülönítésére van szükség; hangsúlyozza, hogy a megfelelő demokratikus felügyelet érdekében és annak céljából, hogy a fogyasztók tényekre alapozott döntéseket hozhassanak, alapvetően fontos, hogy az emberi jogi visszaélések elkerülése érdekében a harmadik országokban hozott intézkedések átláthatóak és nyilvánosak legyenek; |
| --- | --- |

34.

Uniós szabadkereskedelmi megállapodások és globális értékláncok

| 35. | üdvözli „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű új európai uniós kereskedelmi és beruházási stratégiát; kéri a Bizottságot, hogy kereskedelmi és beruházási politikájában, valamint szabadkereskedelmi megállapodásaiban az alábbi intézkedések figyelembevételével foglalkozzon a globális értékláncok térnyerésével összefüggő kihívásokkal;






  a) | az előzetes kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatok megerősítése, az emberi jogokra és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó követelmények hozzáadása, a civil társadalom bevonásával végzett utólagos kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatok kötelezővé és nyilvánosan elérhetővé tétele; |
| --- | --- | --- |

35.

a)

az előzetes kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatok megerősítése, az emberi jogokra és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó követelmények hozzáadása, a civil társadalom bevonásával végzett utólagos kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatok kötelezővé és nyilvánosan elérhetővé tétele;

| b) | a Parlament 2010. és 2016. évi ajánlásainak teljes körű végrehajtása a szabadkereskedelmi megállapodások kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetei tekintetében, mely megállapodásoknak átfogó, érvényesíthető és ambiciózus fejezeteket kell magukban foglalniuk a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről, az alábbiak figyelembevételével;






  i. | kötelezettségvállalás minden egyes fél részéről arra, hogy ratifikálják és végrehajtják a nyolc alapvető és a négy kiemelt ILO-egyezményt, valamint a nemzetközi multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a Parlament 2010. és 2016. évi ajánlásainak teljes körű végrehajtása a szabadkereskedelmi megállapodások kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetei tekintetében, mely megállapodásoknak átfogó, érvényesíthető és ambiciózus fejezeteket kell magukban foglalniuk a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről, az alábbiak figyelembevételével;

i.

kötelezettségvállalás minden egyes fél részéről arra, hogy ratifikálják és végrehajtják a nyolc alapvető és a négy kiemelt ILO-egyezményt, valamint a nemzetközi multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat;

| ii. | az emberi jogi záradékok és a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek bevonása az általános vitarendezési mechanizmus hatálya alá a megállapodás többi elemével egyenrangú módon; |
| --- | --- |

ii.

az emberi jogi záradékok és a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek bevonása az általános vitarendezési mechanizmus hatálya alá a megállapodás többi elemével egyenrangú módon;

| iii. | a szociális partnerek és a civil társadalom számára a fellebbezés és a jogorvoslati igény benyújtásának lehetősége panasztételi eljáráson keresztül; |
| --- | --- |

iii.

a szociális partnerek és a civil társadalom számára a fellebbezés és a jogorvoslati igény benyújtásának lehetősége panasztételi eljáráson keresztül;

| iv. | visszatartó erejű intézkedések – akár pénzbeli jogorvoslatok formájában is – a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések bizonyított és súlyos mértékű megsértése esetén; |
| --- | --- |

iv.

visszatartó erejű intézkedések – akár pénzbeli jogorvoslatok formájában is – a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések bizonyított és súlyos mértékű megsértése esetén;

| c) | az EU hatáskörébe tartozó, érvényesíthető korrupció-ellenes és a visszaélést bejelentő személyeket védő rendelkezések belefoglalása az összes jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásba és beruházási megállapodásba; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi és a beruházási megállapodások aláíró feleinek intézkedéseket kell hozniuk a magánszektor, a civil társadalmi szervezetek és a hazai tanácsadó csoportok tevékeny részvételének előmozdítása érdekében a korrupcióellenes programok, valamint a nemzetközi kereskedelmi és beruházási ügyletek hasonló záradékainak végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

c)

az EU hatáskörébe tartozó, érvényesíthető korrupció-ellenes és a visszaélést bejelentő személyeket védő rendelkezések belefoglalása az összes jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásba és beruházási megállapodásba; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi és a beruházási megállapodások aláíró feleinek intézkedéseket kell hozniuk a magánszektor, a civil társadalmi szervezetek és a hazai tanácsadó csoportok tevékeny részvételének előmozdítása érdekében a korrupcióellenes programok, valamint a nemzetközi kereskedelmi és beruházási ügyletek hasonló záradékainak végrehajtása céljából;

| d) | felfüggesztési záradékok belefoglalása a szociális, környezetvédelmi és biztonsági normák minimumszintjének meghatározásához – ideértve az állatok egészségét és jólétét – valamennyi uniós szabadkereskedelmi megállapodásba, ezáltal megakadályozva a feleket abban, hogy az export előmozdítása és a beruházások ösztönzése érdekében gyengítsék szociális, környezetvédelmi és biztonsági normáikat; |
| --- | --- |

d)

felfüggesztési záradékok belefoglalása a szociális, környezetvédelmi és biztonsági normák minimumszintjének meghatározásához – ideértve az állatok egészségét és jólétét – valamennyi uniós szabadkereskedelmi megállapodásba, ezáltal megakadályozva a feleket abban, hogy az export előmozdítása és a beruházások ösztönzése érdekében gyengítsék szociális, környezetvédelmi és biztonsági normáikat;

| e) | az adózási átláthatóságra (többek között az OECD legfontosabb átláthatósági normáira) vonatkozó, valamint a pénzmosás, az adókijátszás és az adókikerülés ellen folytatott harcban való együttműködés javítására irányuló, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó piacnyitási követelményekben megfelelően tükröződő rendelkezések belefoglalása a szabadkereskedelmi megállapodásokba; |
| --- | --- |

e)

az adózási átláthatóságra (többek között az OECD legfontosabb átláthatósági normáira) vonatkozó, valamint a pénzmosás, az adókijátszás és az adókikerülés ellen folytatott harcban való együttműködés javítására irányuló, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó piacnyitási követelményekben megfelelően tükröződő rendelkezések belefoglalása a szabadkereskedelmi megállapodásokba;

| f) | e rendelkezések kiegészítése a fejlődő országokra vonatkozó támogatási intézkedésekkel és végrehajtásuk szigorú nyomon követése a nemzeti parlamentektől és az érdekeltektől – beleértve a civil társadalmat – érkező észrevételek figyelembe vételével; |
| --- | --- |

f)

e rendelkezések kiegészítése a fejlődő országokra vonatkozó támogatási intézkedésekkel és végrehajtásuk szigorú nyomon követése a nemzeti parlamentektől és az érdekeltektől – beleértve a civil társadalmat – érkező észrevételek figyelembe vételével;

| g) | a szabadkereskedelmi megállapodások kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezeteinek végrehajtására vonatkozó kétoldalú megállapodások prioritásai és az uniós fejlesztési együttműködési programokból származó finanszírozási támogatások közötti kapcsolat erősítése; |
| --- | --- |

g)

a szabadkereskedelmi megállapodások kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezeteinek végrehajtására vonatkozó kétoldalú megállapodások prioritásai és az uniós fejlesztési együttműködési programokból származó finanszírozási támogatások közötti kapcsolat erősítése;

| 36. | emlékeztet egyrészt arra, hogy a kkv-k kulcsszerepet játszhatnak a globális értékláncokban, másrészt a kkv-k globális értékláncokba való integrálásának előnyeire; felhívja a Bizottságot, hogy minden jövőbeli kereskedelmi megállapodásba építsen be kkv-król szóló fejezetet; ezzel összefüggésben felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy értékelje a globális értékláncokhoz hozzáférni kívánó kkv-k rendelkezésére álló meglévő támogatási struktúrákat, vizsgálja felül és szükség esetén aktualizálja a 2011-es „Kisvállalkozás, nagyvilág” elnevezésű stratégiát, hogy megkönnyítse a kkv-k részvételét a globális értékláncokban; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a globális értékláncok gyakran olyan exportfeldolgozó övezetekben működő termelést és szolgáltatásokat is magukban foglalnak, ahol a munkaügyi és környezetvédelmi normák különböznek az érintett ország többi részében alkalmazottaktól, és gyakran korlátozások vonatkoznak rájuk; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások szerint rögzített szociális és környezetvédelmi normák a kereskedelmi partnerek területének egészén – beleértve az exportfeldolgozó övezeteket – alkalmazandók legyenek; |
| --- | --- |

37.

Címkézés, nyomonkövethetőség és vámadatok

| 38. | felszólítja az EU-t, hogy törekedjen megfelelő és hatékony megoldások kidolgozására egy átlátható és működőképes, kötelező erejű „társadalmi és környezeti nyomon követhetőségi” címkézési rendszer teljes értékláncban való bevezetése tekintetében, összhangban a WTO TBT-megállapodással, egyidejűleg nemzetközi szinten is elősegítve a hasonló intézkedéseket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az uniós piacra érkező termékek eredetére vonatkozó címkézési jogszabályok bevezetését, vagy javasoljon a hatékony nyomon követést biztosító szabályokat; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot és ösztönzi a tagállamokat, hogy törekedjenek annak lehetővé tételére a közérdekű felek számára, hogy – megfelelő indokoltság esetén és közérdekű célok alapján benyújtott kérelemre – értékelhessék az EU-ba importált termékekkel kereskedő szereplőktől gyűjtött vámadatokat; |
| --- | --- |

40.

Joghatóság és jogorvoslathoz való hozzáférés

| 41. | megerősíti, hogy – megjelenésük esetén – sürgős szükség van a transznacionális vállalatok által elkövetett emberi jogi visszaélések eredményes kezelésére, valamint a vállalatok területen kívüli dimenzióiból fakadó jogi problémák kezelésére, elsősorban a teljes ellátási láncokat magában foglaló egyetemes jogi felelősség megteremtése révén; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek megfelelő lépéseket a polgári perekben az áldozatok számára felmerülő pénzügyi és eljárási akadályok felszámolására; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a Brüsszel I. rendelet szerinti joghatósági szabályoknak a harmadik országokban székhellyel rendelkező alperesekre való kiterjesztését az olyan vállalkozások ellen folytatott eljárásokban, amelyek olyan tagállammal vagy vállalkozásokkal vannak egyértelmű kapcsolatban, amelyek számára az EU alapvető célpiacot jelent, és kéri a Bizottságot, hogy adott esetben gyorsan terjesszen javaslatot a Parlament és a Tanács elé; |
| --- | --- |

42.

| 43. | emlékeztet arra, hogy az üzleti vállalkozásoknak helyi szintű panasztételi mechanizmust kellene bevezetniük a működésük miatt kárt szenvedett munkavállalók számára, többek közt az exportfeldolgozó övezetekben; ismételten felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő lépéseket azon jogi, eljárási és intézményi akadályok felszámolása érdekében, amelyek hátráltatják a hatékony jogorvoslati lehetőséghez való hozzáférést. |
| --- | --- |

43.

Nemek közötti egyenlőség és gyermekjogok

| 44. | emlékeztet, hogy a nemek közötti egyenlőségnek az EUMSZ 8. cikkének megfelelően az EU valamennyi szakpolitikájában egyértelműen érvényesülnie kell; sajnálja, hogy a nemi dimenziót nem említik „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiában, és felhívja a Bizottságot, hogy a stratégia félidős felülvizsgálatakor vegyék figyelembe a nemi kérdést és a nők társadalmi szerepvállalásának növelését; felszólítja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség dimenzióját építsék be a kereskedelmi és a beruházási politikába, a mindenki számára előnyös kereskedelem stratégiába, valamint minden jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásba és hatásvizsgálatba; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az arra irányuló vitákat és tárgyalásokat a WTO-n belül, hogy a WTO kereskedelem- és beruházási politikájában vegyék figyelembe a nemi dimenziót; felhívja a Bizottságot, hogy a globális értékláncok negatív mellékhatásainak leküzdését szolgáló jogi formák kidolgozása érdekében gyűjtsön nemek szerint bontott adatokat a globális értékláncokra vonatkozóan – különös tekintettel a mezőgazdasági ágazatra –, figyelembe véve a fizetéshez való hozzáférésen túl a nők társadalmi szerepvállalásának növelését, a nőkkel szembeni erőszakhoz vezető tényezőket, valamint olyan szociális tényezőket, mint a szülői szabadság és az egészség; üdvözli, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdése napirendre került az EU–Chile megállapodás aktualizálásáról szóló tárgyalásokon, és a jövőbeli aktualizált megállapodás kezelni fogja ezt a kérdést; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólít a globális értékláncok keretében tapasztalható alábbi különbségek és egyenlőtlenségek átfogó vizsgálatára: i. nemtől függő eltérések az időgazdálkodásban, ami főként abból adódik, hogy a reprodukciós munka elsősorban a nők feladata; ii. nemtől függő eltérések a termelői alapanyagokhoz és erőforrásokhoz, főként a termőföldhöz, hitelhez, szakképzéshez és hálózatokhoz való hozzáférés terén; és iii. nemtől függő eltérések, amelyek piaci és intézményi hiányosságokból és megkülönböztetésből fakadnak; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kiemeli, hogy ez jellemzően a nőket érinti a legsúlyosabban, és igen gyakran a nők esetében a munkaerő-kereskedelem a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott nőkereskedelemmel és nőgyilkosságokkal jár együtt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | javasolja, hogy a nemzetközi kereskedelem és az EU globális értékláncokra vonatkozó kereskedelmi politikái szintjén ki kell dolgozni egy olyan meghatározott stratégiát, amely hivatalosan védi azokat a személyeket, akik bejelentik a nőgyilkosságokat, a munkaerő-kereskedelmet és szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelmet, és megvédi az áldozatokat; kiemeli, hogy a bejelentők számára a nemzetközi és uniós kereskedelem terén hasonló elismerést és védelmet kell biztosítani, mint amilyet a visszaélést bejelentő személyek esetében megkövetelnek; |
| --- | --- |

47.

| 48. | emlékeztet, hogy egyre több nőt foglalkoztatnak, azonban arányuk még mindig túl nagy az alacsony képzettséget igénylő és keveset fizető állásokban, hogy nem jogosultak a szociális védelmi intézkedésekre, beleértve az anyaság védelmét is, és hogy túl gyakran válnak hátrányos megkülönböztetés és szexuális zaklatás áldozataivá; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy mozdítsák elő a fenntartható közbeszerzést az emberi jogokra és a nemzetközi jognak való megfelelésre vonatkozó konkrét követelmények alkalmazása révén, különös tekintettel a nemek közti egyenlőség és az európai versenyszabályok előmozdítására, valamint a beszállítók és nemzetközi ellátási láncaik átláthatóságára vonatkozó külön előírásokra; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy azok az országok, amelyek ezt még nem tették meg, ratifikálják a gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló 182. sz. és a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 138. sz. ILO-egyezményt; emlékeztet arra, hogy az EU – az értékeivel összhangban, amelyek magukban foglalják a gyermekmunka tilalmát az EUSZ uniós külső tevékenységekre vonatkozó 21. cikkének megfelelően – elkötelezett a gyermekmunka legrosszabb formáinak globális felszámolása iránt; ismételten felszólít az import és az ellátási lánc összehangolására és felügyeletének megerősítésére annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag kényszermunka- gyermekmunka- és modernkorirabszolgaság-mentes termékek léphessenek be az uniós piacra; hangsúlyozza, hogy támogatja a kkv-k és kistermelői szervezetek támogatására irányuló meglévő kezdeményezéseket – például a tisztességes kereskedelmet –, amelyeknek célja a globális értékláncokon belüli részesedésük növelése; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kényszermunka és a gyermekmunka elleni küzdelmet az összes uniós szabadkereskedelmi megállapodásba belefoglalják a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek révén, biztosítandó, hogy a kereskedelmi partnerek osztoznak ebben a célkitűzésben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozottan védjék meg ezt a javaslatot az összes nemzetközi fórumon, beleértve az ILO-t, az OECD-t, az ENSZ-t és a WTO-t, a kényszermunka és a gyermekmunka elleni küzdelem terén való előrelépés érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a gyermekmunkamentes termékek célja csak akkor érhető el, ha ez együtt jár a létminimum biztosításával a gyermek családtagjai számára; |
| --- | --- |

50.

Fejlődő országok

| 51. | hangsúlyozza, hogy a globális értékláncok fontos lehetőséget adnak a fejlődő országok vállalkozásai, különösen a kkv-k számára, hogy kapcsolatot alakítsanak ki a globális gazdasággal; hangsúlyozza, hogy az egyedi politikák és a kísérő intézkedések kulcsfontosságúak e célok elérésében és a lehetséges előnyök valamennyi munkavállaló számára történő biztosításában a kereskedelmi partnerországokban, különös tekintettel a közigazgatási eljárások hatékonyságának növelését, vagy az érintett vállalatok tekintetében a hozzáadott érték fokozását és a globális értékláncokban való részvételük kiszélesítését célzó, és ezzel egyidejűleg a szociális és környezetvédelmi normáikat javító szakpolitikákra; rámutat, hogy a GSP és a GSP+ felülvizsgálatának magában kellene foglalnia az emberi és a munkavállalói jogokra, valamint a környezetvédelemre vonatkozó, kötelező érvényű szabályokat; megjegyzi, hogy számos fejlődő ország korlátozott kapacitással és erőforrásokkal rendelkezik a szociális és környezetvédelmi normák és szabályok betartásának eredményes érvényesítéséhez; felszólítja az Uniót, hogy erősítse meg a kapacitásépítést, és minden lehetséges és szükséges esetben nyújtson technikai segítséget a fejlődő partnerországok kormányainak; |
| --- | --- |

51.

| 52. | emlékeztet a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó 2030-as menetrendre és annak a fenntartható termelésre, fenntartható fogyasztásra és a tisztességes munkára vonatkozó megközelítéseire, és felhívja a Bizottságot, hogy a jelentéstételben szereplő összes fenntartható fejlesztési célra vonatkozóan átlátható módon közölje a referenciaértékeket; ismételten felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája elvének megfelelően a kereskedelmet használják a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás célkitűzéseinek előmozdítására; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokkal kötött uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásoknak összhangban kell lenniük a fenntartható fejlesztési célokkal; ismételten hangsúlyozza, hogy a fejlődő országoknak jogukban áll a beruházásokat szabályozni azzal a céllal, hogy a – többek között külföldi – befektetők kötelezettségeit és feladatait az emberi jogok, a munkajogok és a környezetvédelmi normák betartása érdekében megszabják; |
| --- | --- |

52.

| 53. | üdvözli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás hatálybalépését, amely megfelelő végrehajtása esetén egyszerűsíti és korszerűsíti majd a vámeljárásokat, ami megkönnyíti majd a rendszerint jelentősebb akadályokkal szembesülő fejlődő országok számára a globális kereskedelmi rendszerbe való integrációt; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a kkv-k eredményes részvételét a globális értékláncokban a kkv-k közötti, valamint a kkv-k és a fejlődő országok mezőgazdasági kistermelői közötti egymásra találás és olyan partnerségek – mint például a tisztességes kereskedelem – támogatásával, amelyeknek célja, hogy a termelők nagyobb részesedést biztosítsanak a megtermelt értékből, és egyúttal magas szintű szociális, környezeti és emberi jogi védelmet biztosítsanak; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa GSP keretében megadott egyoldalú kereskedelmi kedvezményekhez kapcsolt emberi jogi feltételek eredményes érvényesítését és nyomon követését, és hogy a GSP-rendeletnek teljes mértékben megfelelve gondoskodjon az említett feltételek teljesítésének esetleges elmaradása esetére előirányzott eljárások végrehajtásáról; |
| --- | --- |

55.

| 56. | várakozásai szerint a GSP félidei felülvizsgálata pontosítani fogja a fogalommeghatározásokat, és mélyrehatóan elemzi a jelenlegi rendszert; úgy véli, hogy a kereskedelmi politikát eszközként kell használni a szigorúbb szociális és környezetvédelmi normák előmozdítása érdekében az Unió kereskedelmi partnereinél, olyan kezdeményezésekkel, mint például további tarifális preferenciák biztosítása a fenntartható módon előállított termékek számára; úgy véli, hogy e cél megköveteli a GSP-rendelet felülvizsgálatát, és e tekintetben javasolja a vállalati felelősségvállalásra vonatkozó feltételek beépítését a rendelet hatályába annak biztosítása érdekében, hogy a transznacionális vállalatok eleget tegyenek nemzeti és nemzetközi jogi kötelezettségeiknek az emberi jogok, a munkaügyi normák és a környezetvédelmi szabályok területén; felszólít arra, hogy fordítsanak különleges figyelmet a munkavállalói jogok és a szakszervezetek helyzetére az exportfeldolgozó övezetekben, és sürgeti a Bizottságot, hogy a GSP felülvizsgálatakor foglalkozzon ezzel a kérdéssel, szoros együttműködésben az ILO-val; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós finanszírozású projektek – köztük az egymást átfedő projektek – teljes mértékben legyenek összhangban a nemzetközileg elfogadott fejlesztéshatékonysági elvekkel, ugyanakkor teljes mértékben tartsák tiszteletben a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezés 169. számú ILO-egyezményben lefektetett elvét is; |
| --- | --- |

57.

Származási szabályok

| 58. | megjegyzi, hogy az egyszerűsített, hatékony és preferenciális származási szabályok kulcsfontosságúak a globális értékláncok terén; elismeri, hogy a származási szabályok rugalmatlansága és összetettsége akadályozhatja a kereskedelem hatékonyságát; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi egyezményekben a lehetséges mértékig használja fel a többoldalú származási szabályokat preferenciális származási szabályokként; felszólítja a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban foglalt konkrét preferenciális származási szabályok kidolgozása során enyhítse a hozzáadott értékre vonatkozó követelményeket, és tegye lehetővé a vámtarifaszám-változtatás és az egyszeri feldolgozás származási szabályként való alkalmazását; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kifejezetten a GSP és az EBA jelenlegi kedvezményezett országaival folytatott szabadkereskedelmi tárgyalások esetében kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a származási szabályok kialakítása ne térítse el a gazdasági folyamatokat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban a fokozott kumulációt nem kerülő úton folytatott liberalizációnak, hanem inkább eszköznek kell tekinteni arra, hogy az országok a komparatív előnyök logikájának megfelelően szakosodhassanak bizonyos gazdasági tevékenységekre; |
| --- | --- |

61.

Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és adatfolyamok

| 62. | üdvözli, hogy a Bizottság a WTO és a szabadkereskedelmi megállapodások szintjén egyaránt elkötelezett a szellemi tulajdonjogok szabadalmakat, védjegyeket, szerzői jogokat, formatervezési mintákat, földrajzi jelzéseket, eredetjelöléseket és gyógyszerkészítményeket is magában foglaló teljes skálájának védelme iránt, egyúttal biztosítva a megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférést is; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon további intézkedéseket a földrajzi jelölések védelmének nem mezőgazdasági termékekre történő lehetséges kiterjesztéséréről, amire már több harmadik országban sor került különböző jogi rendszerek útján; nyílt és inkluzív folyamatot szorgalmaz a harmadik országbeli partnerekkel folytatott jobb együttműködés érdekében a védjegyekbe és márkanevekbe vetett bizalmat kihasználó csalás és hamis áruk elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

62.

| 63. | elismeri, hogy a digitális innováció és az adatfolyamok a szolgáltató gazdaság döntő fontosságú motorjai, és a hagyományos feldolgozóipari vállalatok globális értékláncának alapvető elemei, és hogy ezért Európán belül és kívül a lehetséges mértékig meg kell fékezni az erőltetett lokalizációs előírásokat, biztosítva a szükséges kivételeket olyan legitim közcélok alapján, mint a fogyasztóvédelem és az alapvető jogok védelme; emlékeztet arra, hogy az adatfolyamok védelme és a magánélethez való jog nem kereskedelmi akadály, hanem az EUSZ 39. cikkében, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 12. cikkében rögzített alapvető jog; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Kereskedelmi Világszervezetnek és az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0299.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0298.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0208.

(4)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0405.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0196.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0098.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0041.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0252.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0265.

(11)  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

(12)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

(13)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

(14)  HL L 351., 2012.12.20., 1. o.

(15)  HL L 330., 2014.11.15., 1. o.

(16)  http://childrenandbusiness.org

(17)  A kkv meghatározása: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:32003H0361&from=EN

---

2017. szeptember 13., szerda

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/48

---

P8_TA(2017)0334

Az EU Indiával fennálló politikai kapcsolatai

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az EU és India politikai kapcsolatairól (2017/2025(INI))

(2018/C 337/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2004-ben létrehozott EU–India stratégia partnerségre és az India és az EU közötti stratégiai partnerségről szóló, 2005. szeptember 7-i közös cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004-ben létrehozott EU–India stratégia partnerségre és az India és az EU közötti stratégiai partnerségről szóló, 2005. szeptember 7-i közös cselekvési tervre,

| — | tekintettel az „EU–India 2020” cselekvési programra, valamint a 13. EU–India csúcstalálkozóra és annak együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU–India 2020” cselekvési programra, valamint a 13. EU–India csúcstalálkozóra és annak együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára,

| — | tekintettel az „Európa és Ázsia: stratégiai keret a megerősített partnerségért” című, 2001. szeptember 4-i bizottsági közleményre (COM(2001)0469), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa és Ázsia: stratégiai keret a megerősített partnerségért” című, 2001. szeptember 4-i bizottsági közleményre (COM(2001)0469),

| — | tekintettel a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 234/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 234/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az EU és India közötti kapcsolatokról szóló 2004. október 28-i ajánlására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az EU és India közötti kapcsolatokról szóló 2004. október 28-i ajánlására (2),

| — | tekintettel 2005. szeptember 29-i állásfoglalására az EU és India közötti kapcsolatokról: stratégiai partnerség (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2005. szeptember 29-i állásfoglalására az EU és India közötti kapcsolatokról: stratégiai partnerség (3),

| — | tekintettel az EU–India csúcstalálkozó (Marseille, 2008. szeptember 29.) előkészületeiről szóló, 2008. szeptember 24-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–India csúcstalálkozó (Marseille, 2008. szeptember 29.) előkészületeiről szóló, 2008. szeptember 24-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Uniónak az Indiára vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, beleértve az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről szólókat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak az Indiára vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, beleértve az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről szólókat,

| — | tekintettel a BRICS-országokkal (Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika) és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a BRICS-országokkal (Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika) és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az Unió szerepéről a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban” című, 2016. április 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unió szerepéről a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban” című, 2016. április 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a tengeri kalózkodásról szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri kalózkodásról szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel Külügyi Bizottsága 2017. február 21–22-i indiai kiküldetésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Külügyi Bizottsága 2017. február 21–22-i indiai kiküldetésére,

| — | tekintettel a 2016. július 15–16-án Ulánbátorban megrendezett 11. Ázsia–Európa (ASEM) csúcstalálkozóra és az Ázsia–Európa Parlamenti Partnerség (ASEP) 2016. április 21–22-én Ulánbátorban megrendezett 9. ülésére, és az üléseken elfogadott nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. július 15–16-án Ulánbátorban megrendezett 11. Ázsia–Európa (ASEM) csúcstalálkozóra és az Ázsia–Európa Parlamenti Partnerség (ASEP) 2016. április 21–22-én Ulánbátorban megrendezett 9. ülésére, és az üléseken elfogadott nyilatkozatokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában benyújtott véleményére (A8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában benyújtott véleményére (A8-0242/2017),

| A. | mivel az Unió és India a világ két legnagyobb demokráciája, amelyek jelentős kulturális múlttal rendelkeznek, és mindkét részről elkötelezettek a béke, stabilitás és biztonság előmozdítása, a jólét és a fenntartható fejlődés, a társadalmi igazságosság, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a jogállamiság és a jó kormányzás tisztelete mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió és India a világ két legnagyobb demokráciája, amelyek jelentős kulturális múlttal rendelkeznek, és mindkét részről elkötelezettek a béke, stabilitás és biztonság előmozdítása, a jólét és a fenntartható fejlődés, a társadalmi igazságosság, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a jogállamiság és a jó kormányzás tisztelete mellett;

| B. | mivel az EU és India az elmúlt két évtizedben stratégiai partnerséget alakított ki, amely közös értékeken és érdekeken alapszik, mivel természetes partnerek és a stabilitást képviselik a jelenlegi többpólusú világban; mivel a stratégiai partnerséget el kell mélyíteni, hiszen jelentős lehetőségeket kínál egy új dinamika kialakítására nemzetközi szinten, többek között az ENSZ keretében, valamint az olyan területek kezelése terén, mint a fenntartható fejlesztési célok vagy az emberek közötti kapcsolatok; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és India az elmúlt két évtizedben stratégiai partnerséget alakított ki, amely közös értékeken és érdekeken alapszik, mivel természetes partnerek és a stabilitást képviselik a jelenlegi többpólusú világban; mivel a stratégiai partnerséget el kell mélyíteni, hiszen jelentős lehetőségeket kínál egy új dinamika kialakítására nemzetközi szinten, többek között az ENSZ keretében, valamint az olyan területek kezelése terén, mint a fenntartható fejlesztési célok vagy az emberek közötti kapcsolatok;

| C. | mivel a 13. EU–India csúcstalálkozón, amelyre négyéves szünetet követően 2016. március 30-án került sor, elfogadták a stratégiai partnerség új menetrendjét a következő öt évre vonatkozóan; |
| --- | --- |

C.

mivel a 13. EU–India csúcstalálkozón, amelyre négyéves szünetet követően 2016. március 30-án került sor, elfogadták a stratégiai partnerség új menetrendjét a következő öt évre vonatkozóan;

| D. | mivel a 13. EU–India csúcstalálkozón számos közös nyilatkozatot fogadtak el: a közös migrációs és mobilitási programról, az India–EU vízügyi partnerségről, a tiszta energiára és az éghajlat-politikára vonatkozó partnerségről, valamint a terrorizmus elleni harcról; |
| --- | --- |

D.

mivel a 13. EU–India csúcstalálkozón számos közös nyilatkozatot fogadtak el: a közös migrációs és mobilitási programról, az India–EU vízügyi partnerségről, a tiszta energiára és az éghajlat-politikára vonatkozó partnerségről, valamint a terrorizmus elleni harcról;

| E. | mivel az Unió és India, fontos gazdasági, valamint kereskedelmi és beruházási partnerekként – különösen mivel az EU India legfontosabb kereskedelmi partnere – 2007 óta tárgyalásokat folytatnak egy ambiciózus szabadkereskedelmi és beruházási megállapodásról, amelyek mihamarabbi lezárására törekedni kell; mivel az „EU–India - 2020” cselekvési program megerősíti mindkét fél arra irányuló elkötelezettségét, hogy olyan stabil gazdasági környezetet hozzanak létre, amely kedvez a kereskedelmi és gazdasági együttműködés kibővítésének; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió és India, fontos gazdasági, valamint kereskedelmi és beruházási partnerekként – különösen mivel az EU India legfontosabb kereskedelmi partnere – 2007 óta tárgyalásokat folytatnak egy ambiciózus szabadkereskedelmi és beruházási megállapodásról, amelyek mihamarabbi lezárására törekedni kell; mivel az „EU–India - 2020” cselekvési program megerősíti mindkét fél arra irányuló elkötelezettségét, hogy olyan stabil gazdasági környezetet hozzanak létre, amely kedvez a kereskedelmi és gazdasági együttműködés kibővítésének;

| F. | mivel az Unió és tagállamai közti, az Indiával ápolt kapcsolatokra vonatkozó fokozott koordináció lehetővé tenné a stratégiai partnerség további megerősítését; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió és tagállamai közti, az Indiával ápolt kapcsolatokra vonatkozó fokozott koordináció lehetővé tenné a stratégiai partnerség további megerősítését;

| G. | mivel India pezsgő demokrácia, nyitott társadalommal, szabad sajtóval és aktív civil társadalommal; mivel az Unió és India rendszeres eszmecserét folytatnak az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó bevált gyakorlatokról, beleértve a véleménynyilvánítás és egyesülés szabadságával és a jogállamisággal, valamint a migránsokkal szembeni bánásmóddal, a kisebbségek tiszteletben tartásával és a nők és férfiak közti egyenlőség előmozdításával kapcsolatos kérdéseket, az uniós kötelezettségvállalásnak megfelelően; |
| --- | --- |

G.

mivel India pezsgő demokrácia, nyitott társadalommal, szabad sajtóval és aktív civil társadalommal; mivel az Unió és India rendszeres eszmecserét folytatnak az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó bevált gyakorlatokról, beleértve a véleménynyilvánítás és egyesülés szabadságával és a jogállamisággal, valamint a migránsokkal szembeni bánásmóddal, a kisebbségek tiszteletben tartásával és a nők és férfiak közti egyenlőség előmozdításával kapcsolatos kérdéseket, az uniós kötelezettségvállalásnak megfelelően;

Egy értékes partnerség szilárd alapjai

| 1. | kifejezi teljes támogatását az Unió és India közötti szorosabb és mélyebb partnerség mellett, amely erős politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális kapcsolataikban gyökerezik, és a demokrácia, az emberi jogok tisztelete és a pluralizmus közös értékein, valamint a kölcsönös tiszteleten és közös érdekeken alapul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a két partner közötti szélesebb körű politikai kapcsolatok pozitív módon járulhatnak hozzá a regionális és nemzetközi együttműködés elősegítéséhez egy olyan világban, amely számos kihívással néz szembe, többek között biztonsági feszültségekkel, a nemzetközi jog megsértésének eseteivel, terrorizmussal, szélsőségességgel és radikalizációval, transznacionális szervezett bűnözéssel és korrupcióval, irreguláris migrációval és emberkereskedelemmel, az éghajlatváltozás hatásaival, szegénységgel, egyenlőtlenséggel, az emberi jogok megsértésével, valamint növekvő populizmussal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és Indiának a világ két legnagyobb demokráciájaként közös a felelősségük abban, hogy előmozdítsák a béke, a jogállamiság és az emberi jogok ügyét az egész világon többek között azáltal, hogy szorosabb együttműködésre törekszenek az ENSZ szintjén; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az EU és India közötti kapcsolat minőségét és hatókörét tekintve egyaránt jelentősen nőtt az 1993-as közös politikai nyilatkozat óta; hangsúlyozza a 2004-ben létrehozott EU–India stratégia partnerség jelentőségét, amelynek célja a szoros kapcsolatok elismerése és magasabb szintűvé, valamint intenzívebbé tétele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiemeli, hogy az Európai Unió és India közötti partnerség terén még akadnak kiaknázatlan lehetőségek; úgy véli, hogy határozottabb politikai elkötelezettségre van szükség mindkét fél részéről ahhoz, hogy a kapcsolat dinamikusabb és értékesebb legyen azon kihívások tekintetében, amelyekkel a felek regionális és nemzetközi szinten szembesülnek; felszólít a beruházások növelésére a 27 tagú EU és India közötti kapcsolatok erősítése terén; hangsúlyozza a stratégiai partnerség működése teljes körű értékelésének fontosságát ahhoz, hogy elképzelések szülessenek annak előmozdítására nézve; |
| --- | --- |

5.

Szorosabb, az Európai Unió és India számára kölcsönösen előnyös partnerség

| 6. | üdvözli a Brüsszelben, 2016. március 30-án tartott 13. EU–India csúcstalálkozót; sürgeti az Uniót és Indiát, hogy kötelezettségvállalásuknak megfelelően évente tartsanak csúcstalálkozót, mivel e magas szintű találkozók pozitívan járulnak hozzá az együttműködés, egymás megértése és a kölcsönös láthatóság fokozásához; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli az „EU–India 2020” cselekvési program támogatását, amely a stratégiai partnerség fokozásának ütemterve a következő öt évre vonatkozóan; örömmel veszi tudomásul az együttműködés 2016-ban újraindított területeit, ilyenek a biztonság, a terrorizmus elleni küzdelem, a migráció és a mobilitás, a kereskedelem, a technológia- és kultúrtranszfer, az éghajlatváltozás, a fejlesztés, az energia- és vízügy; felszólít a cselekvési program eredményes végrehajtására, egyértelműen kijelölt lépésekkel és határidőkkel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli, hogy támogatja egy, az Európai Unió és India közötti átfogó és nagyra törő szabadkereskedelmi megállapodás kialakítását, amelynek gazdaságilag, társadalmilag és politikailag előnyösnek kell lennie mindkét fél számára; emlékeztet arra, hogy az EU a világ első számú kereskedelmi tömbje, India pedig azon országok egyike, amelyekben a világon a legmagasabb a GDP növekedése; emlékeztet továbbá arra, hogy az EU India első számú kereskedelmi és beruházási partnere, valamint hogy a két partner közötti behozatal és kivitel viszonylag kiegyensúlyozott; |
| --- | --- |

8.

| 9. | örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Unió és India újraindították az arról szóló megbeszéléseket, hogy miként folytassanak tárgyalásokat egy szabadkereskedelmi megállapodásról, más néven a széles alapokon nyugvó kereskedelmi és befektetési megállapodásról (BTIA); sürgeti mindkét felet, hogy a szabadkereskedelmi tárgyalások mielőbbi lezárására érdekében a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében folytassák azokat, figyelembe véve a nemzetközi normákat, amelyek mellett mindkét fél elkötelezte magát, beleértve a Világkereskedelmi Szervezet és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet keretében kidolgozott normákat, valamint a vállalati felelősség elvét; elismeri, hogy egy ilyen megállapodás, amely kiegyensúlyozottan figyelembe veszi mindkét fél aggályait, biztosíthatja, hogy az intézkedések az európai és indiai polgároknak egyaránt előnyére válnak, beleértve a szegénység elleni küzdelmet és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | javasolja, hogy az Európai Unió Indiával fenntartott kapcsolatait illetően uniós szinten fogadjanak el következetes stratégiát, egyértelmű prioritásokkal; felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy az uniós intézmények és a tagállamok következetes és összehangolt módon hajtsanak végre ilyen stratégiát; úgy véli, hogy az Indiával kapcsolatos uniós prioritásokat az EU és Ázsia közötti kapcsolatokra vonatkozó aktualizált stratégia keretében is meg lehet határozni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli az Európai Beruházási Bank (EBB) kötelezettségvállalását a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható fejlődéshez elengedhetetlenül szükséges infrastruktúrába történő hosszú távú beruházások támogatása iránt Indiában; felszólítja az EBB-t, hogy teljesítse a fenti kötelezettségvállalást és fokozza a fenntartható beruházások támogatását Indiában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a strukturált parlamentközi párbeszéd fontosságát a stratégiai partnerség működése szempontjából; bátorítja az indiai parlament elnökét, hogy hozza létre az indiai parlament alsó- (Lok Sabha) és felsőházának (Rajya Sabha) képviselőiből álló, az India és Európa közötti kapcsolatokat ápoló csoportot (India-Europe Friendship Group), amely az Indiai Köztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős európai parlamenti küldöttség megfelelője lenne; |
| --- | --- |

12.

A kül- és biztonságpolitika terén folytatott széles körű együttműködés programja

| 13. | Újra kijelenti, hogy a jelenlegi nemzetközi környezetben az EU és India olyan sürgető biztonsági kihívásokkal szembesül, amelyek fokozott elrettentéssel, a nemzetközi jog tiszteletben tartásával és a demokratikus államok közötti együttműködéssel párosuló diplomáciai válaszintézkedéseket tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza az Unió és India közti szinergiák növelésének jelentős lehetőségeit a kül- és biztonságpolitika területén; meggyőződése, hogy a rendszeres és következetes párbeszéd elvezethet a kölcsönös megértéshez, és ezáltal az Unió és India külpolitikai programjainak fokozottabb koordinációjához regionális és nemzetközi szinten, beleértve olyan témákat, amelyekre vonatkozóan a múltban eltérő megközelítést képviseltek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli az „EU–India 2020” cselekvési programban tett kötelezettségvállalást külpolitikai és biztonsági konzultációs fórumok létrehozására; hangsúlyozza, hogy a külpolitika és a biztonság területén folytatott magas szintű megbeszélések gyakoriságának és súlyának növelése hozzáadott értéket jelent; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri, hogy az EU és tagállamai, valamint India folytassák és erősítsék a hatékony, szabályokon alapuló multilateralizmus globális szintű előmozdítására tett erőfeszítéseiket; sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a Tanácsot, hogy támogassák az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformját, ideértve India állandó tagságra vonatkozó kérelmét is; arra ösztönzi az EU-t és Indiát, hogy minél jobban koordinálják álláspontjaikat és kezdeményezéseiket az ENSZ szintjén olyan kérdésekben, ahol együttműködésük növelheti eredményességüket, illetve más nemzetközi fórumokon is, mint a Világkereskedelmi Szervezet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri az Ázsia–Európa találkozó keretében megvalósuló, globális jelentőségű kérdésekről szóló értékes és intenzív eszmecseréket, amely multilaterális együttműködési fórumon az EU és India egyaránt részt vesznek; támogatja az ázsiai regionális integrációs folyamatokat politikai és gazdasági szinten egyaránt, mivel kedvezően járulhatnak hozzá a konfliktusok számának csökkentéséhez és a régió jólétéhez; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza az Unió és India közti együttműködés jelentős hozzáadott értékét az ázsiai demokratikus folyamatok támogatásában; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy az Unió és India koordinálják a humanitárius segélyre vonatkozó, illetve fejlesztési politikáikat, mivel Ázsiában mindkét fél nagyszabású fejlesztési tevékenységet folytat, annak érdekében, hogy pozitívan járuljanak hozzá az érintett országok politikai, gazdasági és társadalmi előrelépéséhez, beleértve a kisebbségeket vagy hontalan személyeket, köztük a rohindzsákat; felszólít e célból a párbeszéd erősítésére; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi a terrorizmus elleni küzdelemről az EU és India által 2016. március 30-án kiadott közös nyilatkozatot, amelynek célja a radikalizálódás, az erőszakos szélsőségesség és a terrorizmus megelőzését és az ellenük folytatott küzdelmet szolgáló együttműködés megerősítése; hangsúlyozza az Unió és India biztonsági és bűnüldözési szervei közti együttműködés fontosságát az Europol keretében kötött, jelenlegi megállapodás alapján; ajánlja a bevált gyakorlatok és információ cseréjének elősegítését India és az Unió, illetve annak tagállamai között; mindkét felet ösztönzi arra, hogy együttesen szorgalmazzák a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezmény elfogadását az ENSZ szintjén, valamint az ENSZ általi terrorista minősítés hatékonyságának növelését; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza az Unió és India közötti szorosabb együttműködés fontosságát Afganisztán tekintetében, amelynek célja: hozzájárulás egy afgánok által irányított és az ő felelősségvállalásukkal zajló béke- és megbékélési folyamathoz, a stabil intézmények és a működő állam kialakításához, illetve egy olyan politikai és gazdasági környezet megteremtéséhez, amely lehetővé teszi a béke és biztonság megszilárdítását; különösen javasolja a fokozott politikai egyeztetést biztonsági és katonai kérdésekben, a fejlesztési támogatás terén és a regionális összefüggésben hozott intézkedések terén; hangsúlyozza, hogy az „Ázsia szíve” folyamat a regionális bizalomépítés és politikai együttműködés fontos fóruma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhív az India és Pakisztán közötti közeledést és jószomszédi viszonyt célzó újbóli erőfeszítésekre, átfogó párbeszéd és adott esetben fokozatos megközelítés révén, technikai kérdésekről folytatott megbeszélésekkel és bizalomépítő intézkedésekkel kezdve, amelyek végül magas szintű politikai találkozókhoz vezetnek; hangsúlyozza a bilaterális dimenzió fontosságát az India és Pakisztán közötti tartós béke és együttműködés megteremtésére irányuló törekvés során, amely pozitívan járulna hozzá a régió gazdasági fejlődéséhez és biztonságához; hangsúlyozza továbbá a két fél, mint nukleáris nagyhatalmak felelősségét a béke letéteményeseiként; felhívja az EU-t, hogy ösztönözze és támogassa az India és Pakisztán közti megbékélés folyamatát; hangsúlyozza a terrorizmus valamennyi formája és megjelenési módja – beleértve az államilag támogatott terrorizmust – elleni küzdelem alapvető fontosságát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | további együttműködést javasol az egyetemes leszerelés, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és a nukleáris biztonság terén, amely célok mellett az Unió és India egyaránt elkötelezettek; ebben az összefüggésben felhívja a tagállamokat, hogy támogassák India kérelmét az olyan exportellenőrzési rendszerekhez való csatlakozásra, mint a Nukleáris Szállítók Csoportja, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer, a Wassenaari Megállapodás és az Ausztrália Csoport; üdvözli, hogy India ratifikálta a NAÜ kiegészítő jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli, hogy India és az Unió egyaránt határozott álláspontot képviselnek a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK) illegális nukleáris és ballisztikusrakéta-programjával kapcsolatban, amely fenyegetést jelent a regionális és nemzetközi békére nézve, és további együttműködést javasol a KNDK-val szemben bevezetett ENSZ szankciók széles körű végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tudomásul veszi India Kínával kapcsolatos aggodalmait, különösen figyelembe véve a Kína által a Dél-kínai-tengeren folytatott offenzív politikát, jelentős katonai modernizációját, a Pakisztánhoz fűződő stratégiai kapcsolatát és a megoldatlan határvitákat; úgy véli, hogy csak a nemzetközi jog elvein alapuló valódi párbeszéd járulhat hozzá a nézeteltérések megoldásához és a bizalomépítéshez; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli a 13. EU-India csúcstalálkozón mindkét fél által kifejezett támogatást amellett, hogy a kelet-ukrajnai konfliktusban részt vevő összes fél maradéktalanul hajtsa végre a minszki megállapodást; emlékeztet arra, hogy az Unió nyomatékosan elítélte Oroszország agresszív lépéseit és az el nem ismerés politikáját követi a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálásával kapcsolatban; reméli, hogy az Unió és India párbeszéd révén tovább közelíthetik álláspontjaikat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ösztönzi az Uniót és Indiát a további eszmecserére, mind a csúcstalálkozókon, mind a közel-keleti helyzetről és a lehetséges együttműködés területeiről szóló rendszeres külpolitikai és biztonsági konzultációk alkalmával, amelyek többek között nemzetközi szintű intézkedések révén is javíthatnák a régió stabilitását; kiemeli a szíriai helyzet tartós politikai megoldásának biztosítására irányuló, az ENSZ-ben jóváhagyott keretek közt, a 2012. június 30-i genfi közleménnyel összhangban folytatott együttműködés fontosságát, illetve a megállapodást követő újjáépítés és mebékélés támogatásának fontosságát, amint kezdetét veszi egy hiteles, szírek által irányított és az ő felelősségvállalásukkal zajló politikai átalakulás; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy az Unió és India bővíthetnék az afrikai országokra vonatkozó együttműködésüket és a bevált gyakorlatok cseréjét annak biztosítása érdekében, hogy fejlesztési erőfeszítéseik egymást kiegészítő jellegűek legyenek; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy az Unió és India számára egyaránt előnyökkel szolgálna az együttműködés fokozása olyan területeken, mint a tengeri biztonság, kiberbiztonság és adatvédelem, valamint a migráció és a mobilitás; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megjegyzi, hogy az Unió és India alapvető közös érdekekkel rendelkeznek, és hangsúlyozza, hogy növelniük kellene az együttműködést a tengeri biztonság területén, mégpedig a kalóztámadások elleni küzdelem tekintetében, valamint a béke és stabilitás megőrzése terén, továbbá a tengeri útvonalak biztosítása terén a Dél-kínai-tengeren és az Indiai-óceánon; ajánlja ezért közös szabványműveleti eljárások kialakítását a tengeri biztonság és a kalóztámadások elleni fellépés területén, valamint a tengerjogról szóló ENSZ-egyezmény közös értelmezésének kialakítását, amely tekintetbe veszi a navigáció szabadságát, megoldja a függőben lévő kérdéseket, és azonosítja az egyezmény keretei közt folytatott együttműködés legmegfelelőbb közös intézkedéseinek meghatározását; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az EU és India közös nyilatkozatát a 2016. márciusi 13. EU–India csúcstalálkozón elfogadott, a tiszta energiával és az éghajlattal foglalkozó partnerségről; hangsúlyozza India és az EU által a párizsi klímamegállapodáshoz vezető tárgyalások során kifejtett pozitív hatást és mindkét partner globális vezető szerepét; szorgalmazza, hogy mindkét partner fokozza erőfeszítését annak biztosítása érdekében, hogy minden aláíró fél végrehajtsa a megállapodást; ezzel összefüggésben felszólít az energetikai területen az EU és India közötti együttműködés fokozására, különösen a megújuló energia területén; |
| --- | --- |

30.

| 31. | érdeklődéssel veszi tudomásul az EU és India közös nyilatkozatát a 2016. márciusi 13. EU–India csúcstalálkozón elfogadott, a vízzel foglalkozó partnerségről; felszólítja ezért az Uniót, hogy erősítse együttműködését Indiával és fokozza támogatását az olyan indiai fenntartható vízgazdálkodási projektekre vonatkozóan, mint a „Clean Ganga” (Tiszta Gangesz) projekt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli a közös migrációs és mobilitási programra vonatkozó együttes nyilatkozatot, amely keretet kíván nyújtani a legális migráció elősegítésére, az illegális migráció és az embercsempészet megakadályozására, valamint a mobilitás fejlesztési hatásának maximalizálására irányuló együttműködéshez; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy az emberek közti kapcsolatoknak az Unió és India közti stratégiai partnerség fő dimenziói egyikét kell képezniük; hangsúlyozza különösen az oktatás, kultúra és tudományos kutatás terén fenntartott kapcsolatok bővítésének fontosságát, üdvözli a diákcserék számában legutóbb bekövetkezett jelentős növekedést az Erasmus+ keretében, amelyet tovább kell bővíteni; szintén pozitívan értékeli a képességfejlesztés terén, valamnint a „Make in India” kezdeményezés keretében folytatott együttműködés kilátásait az „EU–India 2020” cselekvési programban leírtak alapján, és hangsúlyozza az előbbiek fontosságát a kereskedelmi és társadalmi kapcsolatok intenzívebbé tétele terén; felhív a női hallgatók, tudósok, kutatók és szakemberek egyenlő arányú részvételére ezekben a programokban; |
| --- | --- |

33.

Fokozott párbeszéd a partnerség emberi jogi dimenziójáról

| 34. | üdvözli az EU–India stratégia partnerség emberi jogi vetületével kapcsolatos párbeszéd iránti megerősített kötelezettségvállalást, mivel mindkét fél polgárai számára előnyös a számos emberi jogi kérdésben folytatott átfogóbb együttműködés; hangsúlyozza különösen a két partner közötti kapcsolat és koordináció erősítésének szükségességét az ENSZ-ben folyó munka keretében, beleértve a időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésben megfogalmazott ajánlások végrehajtását; ugyanígy hangsúlyozza az emberi jogi párbeszédek fontosságát; megjegyzi, hogy 2013 óta nem került sor párbeszédre, és sürgeti egy eszmecsere mielőbbi megszervezését; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megismétli régóta fenntartott álláspontját, miszerint minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést; megismétli felhívását a kivégzésekre vonatkozó azonnali moratórium bevezetésére Indiában; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás és egyesülés szabadsága a demokratikus társadalom szerves részei; megérti a külföldi szereplők által finanszírozott olyan tevékenységek átláthatóságának növelésére, illetve korlátozására irányuló intézkedések szükségességét, amelyek veszélyeztethetik a békét és a stabilitást, vagy a belső biztonságot; aggasztja azonban a civil szervezetek finanszírozásában való külföldi részvételre vonatkozó hatályos indiai jogszabálynak (a külföldről érkező hozzájárulásokról szóló törvény) az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

36.

| 37. | elismeri az indiai hatóságok jelentős erőfeszítéseit a megkülönböztetés minden formája elleni küzdelem terén, beleértve a kasztokon alapuló megkülönböztetést; azonban aggodalommal jegyzi meg, hogy a kasztokon alapuló megkülönböztetés továbbra is a visszaélés egyik forrása, és arra ösztönzi az indiai hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az emberi jogok ezen megsértésének megszüntetése érdekében; továbbá arra ösztönzi Indiát, hogy biztosítsa a kisebbségek teljes védelmét, különösen a vallásos és etnikai kisebbségekét, és kiemeli a sokszínűség iránti tolerancia előmozdításának fontosságát a közösségek közötti erőszak megelőzésében; üdvözli, hogy India legfelsőbb bírósága elrendelte a 2008. évi keresztényellenes erőszak pereinek újbóli vizsgálatát, illetve az áldozatok megfelelő kárpótlását; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sürgeti Indiát, hogy ratifikálja a kínzás elleni egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét, valamint a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy tekintettel az Unió és India megerősített kötelezettségvállalására az emberi jogi kérdésekben való együttműködés megerősítése mellett, a nők jogainak is szerepelnie kellene a két partner közti emberi jogi párbeszéd napirendjén; üdvözli az indiai kormány elkötelezettségét a nők jogainak előmozdítása iránt, valamint a nők és férfiak közti egyenlőség bevezetése iránt a szakpolitikai programozás terén, és arra ösztönzi az indiai hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a nemi alapú erőszak felderítése és megelőzése, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítása érdekében; üdvözli továbbá, hogy az EU projekteket finanszíroz Indiában a nők és gyermekek elleni erőszak visszaszorítása céljából, és ajánlja e finanszírozás fenntartását; kéri az LMBTIQ személyek jogainak előmozdítását és az indiai büntető törvénykönyv 377. szakaszának hatályon kívül helyezését; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak és India kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  HL L 77., 2014.3.15., 77. o.

(2)  HL C 174. E, 2005.7.14., 179. o.

(3)  HL C 227. E, 2006.9.21., 589. o.

(4)  HL C 8. E, 2010.1.14., 69. o.

(5)  HL C 239. E, 2013.8.20., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0120.

(7)  HL C 261. E, 2013.9.10., 34. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0424.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/54

---

P8_TA(2017)0341

A géntechnológiával módosított DAS-68416-4 számú szójabab

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D051451 – 2017/2780(RSP))

(2018/C 337/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D051451), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D051451),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. június 12-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. június 12-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. január 26-án elfogadott és 2017. március 16-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. január 26-án elfogadott és 2017. március 16-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2011. január 25-én a Dow AgroSciences Europe az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó vagy abból álló, bármely más szójababhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011. január 25-én a Dow AgroSciences Europe az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó vagy abból álló, bármely más szójababhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. január 26-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. március 16-án tettek közzé (5); |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. január 26-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. március 16-án tettek közzé (5);

| C. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe veszi az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a kérdéses ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és hogy a Bizottság határozatának megszövegezése során figyelembe veszi az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a kérdéses ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| D. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek (6); mivel a legaggasztóbb vizsgálatok rámutattak többek között, hogy „a jelenlegi kérelem és a bemutatott kockázatértékelési adatok nem nyújtanak elég információt ahhoz, hogy egyértelműen kizárható legyen az állati és emberi egészséget érintő káros hatás megléte”, valamint hogy „a kérelmező által eddig benyújtott adatok nem elegendőek a kérelem értékelésének befejezéséhez”, és „a korlátozott tanulmányok nehézkessé teszik egy teljes kockázatértékelés végrehajtását”; |
| --- | --- |

D.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek (6); mivel a legaggasztóbb vizsgálatok rámutattak többek között, hogy „a jelenlegi kérelem és a bemutatott kockázatértékelési adatok nem nyújtanak elég információt ahhoz, hogy egyértelműen kizárható legyen az állati és emberi egészséget érintő káros hatás megléte”, valamint hogy „a kérelmező által eddig benyújtott adatok nem elegendőek a kérelem értékelésének befejezéséhez”, és „a korlátozott tanulmányok nehézkessé teszik egy teljes kockázatértékelés végrehajtását”;

| E. | mivel a tagállamok többek között az alábbiakat kifogásolták: a géntechnológiával módosított szójabab által az emberi és állati egészségre kifejtett hatás vizsgálatának hiánya, amely lehetetlenné teszi a kockázatértékelés befejezését; az összehasonlító értékeléshez kiválasztott helyszíneket és elhelyezkedésüket; azt a tényt, hogy toxikológiai kockázatértékelést nem lehet befejezni, mivel nem végeztek megfelelő toxicitásvizsgálatot a DAS-68416-4 szójababot tartalmazó növényi anyaggal; a géntechnológiával módosított növényeken és metabolitjaikon alkalmazható kiegészítő gyomirtó szerekre vonatkozó információk hiányát; azt a tényt, hogy a táplálkozás-élettani értékelés egy olyan ágazati tanulmányon alapul, amelyből nem vonható le tudományos következtetés; valamint azt a tényt, hogy a kérelmező környezeti felügyeleti tervre vonatkozó javaslata nem felel meg a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) VII. mellékletében foglalt célkitűzéseknek; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok többek között az alábbiakat kifogásolták: a géntechnológiával módosított szójabab által az emberi és állati egészségre kifejtett hatás vizsgálatának hiánya, amely lehetetlenné teszi a kockázatértékelés befejezését; az összehasonlító értékeléshez kiválasztott helyszíneket és elhelyezkedésüket; azt a tényt, hogy toxikológiai kockázatértékelést nem lehet befejezni, mivel nem végeztek megfelelő toxicitásvizsgálatot a DAS-68416-4 szójababot tartalmazó növényi anyaggal; a géntechnológiával módosított növényeken és metabolitjaikon alkalmazható kiegészítő gyomirtó szerekre vonatkozó információk hiányát; azt a tényt, hogy a táplálkozás-élettani értékelés egy olyan ágazati tanulmányon alapul, amelyből nem vonható le tudományos következtetés; valamint azt a tényt, hogy a kérelmező környezeti felügyeleti tervre vonatkozó javaslata nem felel meg a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) VII. mellékletében foglalt célkitűzéseknek;

| F. | mivel a DAS-68416-4 szójabab ariloxialkanoát-dioxigenáz-12 (AAD-12) fehérjét expresszál, amely ellenállást biztosít a 2,4-diklórfenoxi-ecetsavval (2,4-D) és az egyéb hasonló fenoxialapú gyomirtó szerekkel szemben; mivel foszfinotricin-acetiltranszferázt is expresszál, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammóniumalapú gyomirtó szerekkel szemben; |
| --- | --- |

F.

mivel a DAS-68416-4 szójabab ariloxialkanoát-dioxigenáz-12 (AAD-12) fehérjét expresszál, amely ellenállást biztosít a 2,4-diklórfenoxi-ecetsavval (2,4-D) és az egyéb hasonló fenoxialapú gyomirtó szerekkel szemben; mivel foszfinotricin-acetiltranszferázt is expresszál, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammóniumalapú gyomirtó szerekkel szemben;

| G. | mivel a független kutatások során aggályok merültek fel a 2,4-D hatóanyagának az embrió fejlődését veszélyeztető, a születési rendellenességek előfordulásának és az endokrin rendszert zavaró kockázatai tekintetében (8); mivel a 2,4-D hatóanyag jóváhagyását 2015-ben meghosszabbították, a potenciális endokrin hatásra vonatkozó adatokat a kérelmező továbbra sem nyújtotta be (9); |
| --- | --- |

G.

mivel a független kutatások során aggályok merültek fel a 2,4-D hatóanyagának az embrió fejlődését veszélyeztető, a születési rendellenességek előfordulásának és az endokrin rendszert zavaró kockázatai tekintetében (8); mivel a 2,4-D hatóanyag jóváhagyását 2015-ben meghosszabbították, a potenciális endokrin hatásra vonatkozó adatokat a kérelmező továbbra sem nyújtotta be (9);

| H. | mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (11); |
| --- | --- |

H.

mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (11);

| I. | mivel számos szakértő adott hangot aggályának a 2,4-D egyik bomlástermékével, a 2,4-diklórfenollal kapcsolatban, amely jelen lehet importált DAS-68416-4 szójababon; mivel a 2,4-diklórfenol ismert reprodukciós toxicitású endokrin károsító anyag; |
| --- | --- |

I.

mivel számos szakértő adott hangot aggályának a 2,4-D egyik bomlástermékével, a 2,4-diklórfenollal kapcsolatban, amely jelen lehet importált DAS-68416-4 szójababon; mivel a 2,4-diklórfenol ismert reprodukciós toxicitású endokrin károsító anyag;

| J. | mivel olajokban és zsírokban könnyen oldódik, a 2,4-diklórfenol a szójabab feldolgozása során várhatóan felgyülemlik a szójaolajban; mivel az emberek által legtöbbet fogyasztott szójatermék a szójaolaj, amely több egyéb termék mellett, néhány anyatej-helyettesítő tápszerben is megtalálható (12); |
| --- | --- |

J.

mivel olajokban és zsírokban könnyen oldódik, a 2,4-diklórfenol a szójabab feldolgozása során várhatóan felgyülemlik a szójaolajban; mivel az emberek által legtöbbet fogyasztott szójatermék a szójaolaj, amely több egyéb termék mellett, néhány anyatej-helyettesítő tápszerben is megtalálható (12);

| K. | mivel egy adott termékben nagyobb lehet a 2,4-diklórfenol mennyisége, mint a 2,4-D maradék mennyisége; mivel a 2,4-diklórfenol tekintetében nem határoztak meg uniós maradékanyag-határértéket (MRL); |
| --- | --- |

K.

mivel egy adott termékben nagyobb lehet a 2,4-diklórfenol mennyisége, mint a 2,4-D maradék mennyisége; mivel a 2,4-diklórfenol tekintetében nem határoztak meg uniós maradékanyag-határértéket (MRL);

| L. | mivel egy közelmúltban kiadott ENSZ-jelentés rámutat, hogy évente közel 200 000 akut mérgezéses haláleset vezethető vissza a növényvédő szerekre, amelynek 99 %-a a fejlődő országokban következik be; mivel az Unió elkötelezte magát a fenntartható fejlesztési célok mellett, amelyek magukban foglalják azt a kötelezettségvállalást, hogy 2030-ra jelentősen csökkenteni kell a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések számát (3. fenntartható fejlesztési cél, 3.9. cél), amelynek egyik mutatója a nem szándékos mérgezésnek tulajdonítható mortalitás (13); mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (14); |
| --- | --- |

L.

mivel egy közelmúltban kiadott ENSZ-jelentés rámutat, hogy évente közel 200 000 akut mérgezéses haláleset vezethető vissza a növényvédő szerekre, amelynek 99 %-a a fejlődő országokban következik be; mivel az Unió elkötelezte magát a fenntartható fejlesztési célok mellett, amelyek magukban foglalják azt a kötelezettségvállalást, hogy 2030-ra jelentősen csökkenteni kell a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések számát (3. fenntartható fejlesztési cél, 3.9. cél), amelynek egyik mutatója a nem szándékos mérgezésnek tulajdonítható mortalitás (13); mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik (14);

| M. | mivel az Unió elkötelezett a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia iránt, amelynek célja, hogy minimalizálja az ellentmondásokat és kialakítsa a szinergiákat a különféle uniós szakpolitikák között, többek között a kereskedelem, a környezet és a mezőgazdaság terén (15), annak érdekében, hogy a fejlődő országok javát szolgálja és növelje a fejlesztési együttműködés hatékonyságát (16); |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió elkötelezett a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia iránt, amelynek célja, hogy minimalizálja az ellentmondásokat és kialakítsa a szinergiákat a különféle uniós szakpolitikák között, többek között a kereskedelem, a környezet és a mezőgazdaság terén (15), annak érdekében, hogy a fejlődő országok javát szolgálja és növelje a fejlesztési együttműködés hatékonyságát (16);

| N. | mivel a DAS-68416-4 szójabab Unióba történő behozatala kétségkívül ahhoz vezet, hogy a termesztése a harmadik országokban – köztük a fejlődő országokkal – fokozódik, és ezzel párhuzamosan a 2,4-D és a glufozináttartalmú gyomirtó szerek használata is növekedik; |
| --- | --- |

N.

mivel a DAS-68416-4 szójabab Unióba történő behozatala kétségkívül ahhoz vezet, hogy a termesztése a harmadik országokban – köztük a fejlődő országokkal – fokozódik, és ezzel párhuzamosan a 2,4-D és a glufozináttartalmú gyomirtó szerek használata is növekedik;

| O. | mivel a több, szelektív gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak köszönhető, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztettek géntechnológiával módosított haszonnövényeket, gyorsan kialakult a gyomnövények glifozáttal szembeni ellenálló képessége; |
| --- | --- |

O.

mivel a több, szelektív gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak köszönhető, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztettek géntechnológiával módosított haszonnövényeket, gyorsan kialakult a gyomnövények glifozáttal szembeni ellenálló képessége;

| P. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. június 12-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 36,57 %-át képviselő 11 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 2 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

P.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. június 12-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 36,57 %-át képviselő 11 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 2 pedig tartózkodott;

| Q. | mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán Juncker elnök úr is kijelentette, hogy az nem demokratikus (17); |
| --- | --- |

Q.

mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán Juncker elnök úr is kijelentette, hogy az nem demokratikus (17);

| R. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (18), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

R.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (18), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| S. | mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést; |
| --- | --- |

S.

mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK rendeletben (19) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növényt a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen olyan gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növényt, amelyet több gyomirtó szerrel szemben is ellenállóvá tettek, mint a DAS-68416-4 szójabab esetében, a kiegészítő gyomirtó szerrel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményeivel kombinált permetezés maradványainak sajátos kumulatív hatásainak teljes értékelése nélkül; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy írja elő a többszörös genetikai eseményekkel, például a DAS-68416-4 kódszámú eseménnyel kapcsolatos egészségügyi kockázatok sokkal mélyrehatóbb vizsgálatát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az egészségre gyakorolt kockázatok értékelésére, a toxikológiára, valamint a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre irányuló olyan stratégiákat, amelyek a teljes élelmiszer- és takarmányláncot és a gyakorlatban az élelmiszer- és takarmányláncban jelenlévő kombinációjukat célozzák; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer és takarmány célú importra szánják; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy teljesítse az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkéből fakadó, a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó kötelezettségét; |
| --- | --- |

10.

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0456).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0039).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0272).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719

(6)  G. melléklet – tagállami észrevételek és a GMO-testület válaszai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(7)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

(8)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(9)  A Bizottság (EU) 2015/2033 végrehajtási rendelete (2015. november 13.) a 2,4-D hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásának meghosszabbításáról és az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (HL L 298., 2015.11.14., 8. o.).

(10)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:32015R0404&from=HU

(12)  Tagállami konzultációs dokumentum, 31–32. o. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(13)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(14)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(15)  A Bizottság 2005. április 12-i közleménye a Tanács, az Európai Parlament és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Részére – Politikák fejlesztési célú koherenciája – A haladás felgyorsítása a millenniumi fejlesztési célok elérése felé (COM(2005)0134).

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(17)  Lásd például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0379.

(19)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/59

---

P8_TA(2017)0342

A Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatala

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételekre vonatkozó (EU) 2016/6 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D051561/01 – 2017/2837(RSP))

(2018/C 337/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételekre vonatkozó (EU) 2016/6 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelettervezetre (D051561/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételekre vonatkozó (EU) 2016/6 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló bizottsági végrehajtási rendelettervezetre (D051561/01,

| — | tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

Általános megjegyzések

| A. | mivel az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet jelenleg előírja, hogy számos élelmiszer, ezen belül gombák, halak, halászati termékek, rizs és szójabab valamennyi, Japánból származó vagy onnan szállított szállítmányához a japán hatóságok által kiállított érvényes nyilatkozatot kell mellékelni, amely igazolja, hogy a termékek megfelelnek a hatályos japán jogszabályokban a szennyezettség tekintetében előírt maximális megengedett határértékeknek (5. cikk (1) és (2) bekezdés); mivel a bizottsági végrehajtási rendelettervezet (a továbbiakban: „javaslatterveze”) mostantól csak a II. mellékletben felsorolt – tizenkét prefektúrából származó – élelmiszerek és takarmányok korlátozott listájának esetében követeli meg ezt a nyilatkozatot; mivel emellett a javaslattervezet számos élelmiszer- és takarmánykategóriát töröl is a II. mellékletből; |
| --- | --- |

A.

mivel az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet jelenleg előírja, hogy számos élelmiszer, ezen belül gombák, halak, halászati termékek, rizs és szójabab valamennyi, Japánból származó vagy onnan szállított szállítmányához a japán hatóságok által kiállított érvényes nyilatkozatot kell mellékelni, amely igazolja, hogy a termékek megfelelnek a hatályos japán jogszabályokban a szennyezettség tekintetében előírt maximális megengedett határértékeknek (5. cikk (1) és (2) bekezdés); mivel a bizottsági végrehajtási rendelettervezet (a továbbiakban: „javaslatterveze”) mostantól csak a II. mellékletben felsorolt – tizenkét prefektúrából származó – élelmiszerek és takarmányok korlátozott listájának esetében követeli meg ezt a nyilatkozatot; mivel emellett a javaslattervezet számos élelmiszer- és takarmánykategóriát töröl is a II. mellékletből;

| B. | mivel a javaslattervezet 10. cikke értelmében a hatósági ellenőrzések, nevezetesen minden termékszállítmány okmányainak ellenőrzése, szúrópróbaszerű fizikai és azonossági ellenőrzések, ezen belül a cézium-134 és a cézium-137 jelenlétének kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatok elvégzésére most kizárólag a II. mellékletben felsorolt élelmiszerek és takarmányok esetében kerülne sor; mivel a javaslattervezet alacsony szinten tartja az importáláskor végzett ellenőrzések gyakoriságát ((12) preambulumbekezdés); |
| --- | --- |

B.

mivel a javaslattervezet 10. cikke értelmében a hatósági ellenőrzések, nevezetesen minden termékszállítmány okmányainak ellenőrzése, szúrópróbaszerű fizikai és azonossági ellenőrzések, ezen belül a cézium-134 és a cézium-137 jelenlétének kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatok elvégzésére most kizárólag a II. mellékletben felsorolt élelmiszerek és takarmányok esetében kerülne sor; mivel a javaslattervezet alacsony szinten tartja az importáláskor végzett ellenőrzések gyakoriságát ((12) preambulumbekezdés);

| C. | mivel az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet Bizottság által javasolt módosított formájában nem írja többé elő a tagállamok számára, hogy az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren keresztül háromhavonta tájékoztassák a Bizottságot valamennyi elemzési eredményről; |
| --- | --- |

C.

mivel az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet Bizottság által javasolt módosított formájában nem írja többé elő a tagállamok számára, hogy az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren keresztül háromhavonta tájékoztassák a Bizottságot valamennyi elemzési eredményről;

| D. | mivel a javaslattervezett változatlanul hagyja az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet meglévő I. mellékletét, amely rögzíti a japán jogszabályok által az élelmiszerekre és a takarmányokra meghatározott felső határértékeket (3); mivel az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet, illetve az annak módosítására irányuló javaslattervezet nem írja elő az I. mellékletben szereplő élelmiszer- és takarmánykategóriákra vonatkozó felső határértékeknek való megfelelés ellenőrzését sem a japán hatóságok által átadott dokumentáció, sem az EU határainál végzett ellenőrzések vagy mintavételek formájában; mivel ezért nincs garancia arra, hogy ezek az élelmiszerek és takarmányok megfelelnek a radioaktív szennyezésre vonatkozó maximális megengedett határértékeknek; |
| --- | --- |

D.

mivel a javaslattervezett változatlanul hagyja az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet meglévő I. mellékletét, amely rögzíti a japán jogszabályok által az élelmiszerekre és a takarmányokra meghatározott felső határértékeket (3); mivel az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet, illetve az annak módosítására irányuló javaslattervezet nem írja elő az I. mellékletben szereplő élelmiszer- és takarmánykategóriákra vonatkozó felső határértékeknek való megfelelés ellenőrzését sem a japán hatóságok által átadott dokumentáció, sem az EU határainál végzett ellenőrzések vagy mintavételek formájában; mivel ezért nincs garancia arra, hogy ezek az élelmiszerek és takarmányok megfelelnek a radioaktív szennyezésre vonatkozó maximális megengedett határértékeknek;

| E. | mivel a javaslattervezet a japán hatóságok által 2014-re, 2015-re és 2016-ra vonatkozóan szolgáltatott radioaktivitással kapcsolatos előfordulási adatokon (a takarmányban és a marhahústól eltérő élelmiszerben tapasztalható radioaktivitással kapcsolatos több mint 132 000 adaton és a marhahúsban tapasztalható radioaktivitással kapcsolatos 527 000 adaton) alapul; mivel a javaslattervezetben szereplő változások az említett adatok részletes elemzésén alapulnak, a szövegben sem ezt az elemzés, sem a nyers adatokra mutató hivatkozás nem található; |
| --- | --- |

E.

mivel a javaslattervezet a japán hatóságok által 2014-re, 2015-re és 2016-ra vonatkozóan szolgáltatott radioaktivitással kapcsolatos előfordulási adatokon (a takarmányban és a marhahústól eltérő élelmiszerben tapasztalható radioaktivitással kapcsolatos több mint 132 000 adaton és a marhahúsban tapasztalható radioaktivitással kapcsolatos 527 000 adaton) alapul; mivel a javaslattervezetben szereplő változások az említett adatok részletes elemzésén alapulnak, a szövegben sem ezt az elemzés, sem a nyers adatokra mutató hivatkozás nem található;

| F. | mivel ezért nagyon nehéz megbizonyosodni arról, hogy a javasolt intézkedések kielégítőek-e az uniós polgárok egészségének védelme szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel ezért nagyon nehéz megbizonyosodni arról, hogy a javasolt intézkedések kielégítőek-e az uniós polgárok egészségének védelme szempontjából;

| G. | mivel ugyanakkor a Bizottság javaslatának alapjául szolgáló elemzés nélkül is elegendő okunk van azt hinni, hogy ez a javaslat a radioaktív szennyeződést tartalmazó élelmiszereknek való kitettség növekedéséhez vezethet és ennek megfelelő hatást gyakorolhat az emberi egészségre; |
| --- | --- |

G.

mivel ugyanakkor a Bizottság javaslatának alapjául szolgáló elemzés nélkül is elegendő okunk van azt hinni, hogy ez a javaslat a radioaktív szennyeződést tartalmazó élelmiszereknek való kitettség növekedéséhez vezethet és ennek megfelelő hatást gyakorolhat az emberi egészségre;

| H. | mivel a Tokyo Electric Power Company (TEPCO) elnöke hivatalosan kérte a japán kormány engedélyét arra, hogy közel egymillió tonna rendkívül radioaktív, az atomerőmű sérült reaktorainak hűtésére felhasznált vizet kiereszthessen a Csendes-óceánba; mivel az engedély megadása esetén ez súlyosan káros hatást gyakorolhat a Japán partjainál kitermelt halászati termékek élelmiszer-biztonsági szintjére; |
| --- | --- |

H.

mivel a Tokyo Electric Power Company (TEPCO) elnöke hivatalosan kérte a japán kormány engedélyét arra, hogy közel egymillió tonna rendkívül radioaktív, az atomerőmű sérült reaktorainak hűtésére felhasznált vizet kiereszthessen a Csendes-óceánba; mivel az engedély megadása esetén ez súlyosan káros hatást gyakorolhat a Japán partjainál kitermelt halászati termékek élelmiszer-biztonsági szintjére;

A II. mellékletet érintő konkrét megjegyzések

| I. | mivel a jelenleg a II. melléklet hatálya alá tartozó japán prefektúrák (Fukusima, Mijagi, Akita, Jamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Csiba, Ivate, Jamanasi, Sizuoka és Niigata) mindegyike ki van téve a fukusimai atomerőműnél 2011-ben történt nukleáris katasztrófából származó radioaktív szennyeződésnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenleg a II. melléklet hatálya alá tartozó japán prefektúrák (Fukusima, Mijagi, Akita, Jamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Csiba, Ivate, Jamanasi, Sizuoka és Niigata) mindegyike ki van téve a fukusimai atomerőműnél 2011-ben történt nukleáris katasztrófából származó radioaktív szennyeződésnek;

| J. | mivel a javaslattervezet indokolás nélkül törli a Fukusima tartományból származó rizst és az abból származó termékeket; mivel ez azt jelenti, hogy a jövőben többé nem lesz semmilyen mintavételezési vagy elemzési előírás az ilyen termékek Unióba való belépésekor, és a japán hatóságok sem lesznek kötelesek tanúsítani a radioaktív szennyeződés megengedett legmagasabb szintjének való megfelelésüket; mivel a II. mellékletből törölt egyik rizsből származó termék olyan, rizs, amelyet babaételekben és kisgyermekeknek készült ételekben használnak (4); mivel az érintett csoportok számára – a radioaktív sugárzásnak való kitettség szempontjából való különleges érzékenységük miatt – semmilyen szennyezettségi szint nem lenne elfogadható; mivel a Japán–EU szabadkereskedelmi megállapodás értelmében a Japánból származó rizskivitel növekedhet; mivel az evakuálási rendeleteket hatályon kívül helyezték, valószínű, hogy a rizstermelés újra fog kezdődni a szennyezett rizsföldeken; |
| --- | --- |

J.

mivel a javaslattervezet indokolás nélkül törli a Fukusima tartományból származó rizst és az abból származó termékeket; mivel ez azt jelenti, hogy a jövőben többé nem lesz semmilyen mintavételezési vagy elemzési előírás az ilyen termékek Unióba való belépésekor, és a japán hatóságok sem lesznek kötelesek tanúsítani a radioaktív szennyeződés megengedett legmagasabb szintjének való megfelelésüket; mivel a II. mellékletből törölt egyik rizsből származó termék olyan, rizs, amelyet babaételekben és kisgyermekeknek készült ételekben használnak (4); mivel az érintett csoportok számára – a radioaktív sugárzásnak való kitettség szempontjából való különleges érzékenységük miatt – semmilyen szennyezettségi szint nem lenne elfogadható; mivel a Japán–EU szabadkereskedelmi megállapodás értelmében a Japánból származó rizskivitel növekedhet; mivel az evakuálási rendeleteket hatályon kívül helyezték, valószínű, hogy a rizstermelés újra fog kezdődni a szennyezett rizsföldeken;

| K. | mivel a javaslattervezet (7) preambulumbekezdése kimondja, hogy csak a Fukusima prefektúrából származó rizs és abból származó termékek kerülnek törlésre a II. mellékletből, és a II. mellékletet egyúttal módosítják abból a célból, hogy ellenőrzés, mintavétel vagy elemzés nélkül ne lehessen behozni az Unióba hét olyan halfajt (köztük az atlanti-óceáni és a csendes-óceáni kékúszójú tonhalat és a makrélát), valamint rákfélét és puhatestűt, amelyeket a fukusimai vizeken fogtak vagy takarítottak be; |
| --- | --- |

K.

mivel a javaslattervezet (7) preambulumbekezdése kimondja, hogy csak a Fukusima prefektúrából származó rizs és abból származó termékek kerülnek törlésre a II. mellékletből, és a II. mellékletet egyúttal módosítják abból a célból, hogy ellenőrzés, mintavétel vagy elemzés nélkül ne lehessen behozni az Unióba hét olyan halfajt (köztük az atlanti-óceáni és a csendes-óceáni kékúszójú tonhalat és a makrélát), valamint rákfélét és puhatestűt, amelyeket a fukusimai vizeken fogtak vagy takarítottak be;

| L. | mivel a javaslat értelmében emellett hat másik prefektúra, nevezetesen Mijagi, Ivate, Gunma, Ibaraki, Csiba és Tocsigi esetében hét halfajt (ezen belül az atlanti-óceáni és a csendes-óceáni kékúszójú tonhalat és makrélát), rákféléket (például tengeri rákokat és garnélákat) és puhatestűeket (például fésűkagylókat és kék kagylókat) is törölnek a II. mellékletből; mivel az ellenőrzéseket indokolás vagy magyarázat nélkül enyhítik, és a tervezet nem ad magyarázatot arra sem, hogy például miért éppen ezek a termékek tekinthetők eléggé biztonságosnak ahhoz, hogy ellenőrzés nélkül importálhatók legyenek az Unióba, míg más termékek nem; |
| --- | --- |

L.

mivel a javaslat értelmében emellett hat másik prefektúra, nevezetesen Mijagi, Ivate, Gunma, Ibaraki, Csiba és Tocsigi esetében hét halfajt (ezen belül az atlanti-óceáni és a csendes-óceáni kékúszójú tonhalat és makrélát), rákféléket (például tengeri rákokat és garnélákat) és puhatestűeket (például fésűkagylókat és kék kagylókat) is törölnek a II. mellékletből; mivel az ellenőrzéseket indokolás vagy magyarázat nélkül enyhítik, és a tervezet nem ad magyarázatot arra sem, hogy például miért éppen ezek a termékek tekinthetők eléggé biztonságosnak ahhoz, hogy ellenőrzés nélkül importálhatók legyenek az Unióba, míg más termékek nem;

| M. | mivel a javaslat szerint a II. melléklet többé nem terjed ki semmilyen Akita prefektúrából származó termékre (jelenleg öt Akitából származó terméket – gombák, Aralia spp., bambuszrügy, japán királypáfrány és Eleutherococcus sciadophylloides (vadon élő ehető növény) rügy – és az azokból származó termékek); mivel a javaslat semmilyen magyarázatot nem ad az ellenőrzések ezen enyhítésére; |
| --- | --- |

M.

mivel a javaslat szerint a II. melléklet többé nem terjed ki semmilyen Akita prefektúrából származó termékre (jelenleg öt Akitából származó terméket – gombák, Aralia spp., bambuszrügy, japán királypáfrány és Eleutherococcus sciadophylloides (vadon élő ehető növény) rügy – és az azokból származó termékek); mivel a javaslat semmilyen magyarázatot nem ad az ellenőrzések ezen enyhítésére;

| N. | mivel a II. melléklet többé nem tartalmazza a Jamagata prefektúrából származó Aralia spp-t, bambuszt és japán királypáfrányt; mivel a javaslat semmilyen magyarázatot nem ad az ellenőrzések ezen enyhítésére; |
| --- | --- |

N.

mivel a II. melléklet többé nem tartalmazza a Jamagata prefektúrából származó Aralia spp-t, bambuszt és japán királypáfrányt; mivel a javaslat semmilyen magyarázatot nem ad az ellenőrzések ezen enyhítésére;

| O. | mivel a II. melléklet többé nem tartalmazza az Ivate, Gunma, Ibaraki, Csiba és Tocsigi prefektúrából származó japán királypáfrányt, sasharasztot és struccpáfrányt; mivel a javaslat semmilyen magyarázatot nem ad az ellenőrzések ezen enyhítésére; |
| --- | --- |

O.

mivel a II. melléklet többé nem tartalmazza az Ivate, Gunma, Ibaraki, Csiba és Tocsigi prefektúrából származó japán királypáfrányt, sasharasztot és struccpáfrányt; mivel a javaslat semmilyen magyarázatot nem ad az ellenőrzések ezen enyhítésére;

| P. | mivel a javaslat egyetlen elemmel, a Nagano prefektúrából származó hallal és halászati termékekkel bővíti a II. mellékletet; mivel a javaslat semmilyen magyarázatot nem ad az ellenőrzések e szigorítására; mivel ebben a prefektúrában a rendszeres ellenőrzéseket 2011 decemberében megszüntették; mivel 2014 márciusában ismét újabb vadon élő ehető növényekkel bővítették a II. mellékletet; |
| --- | --- |

P.

mivel a javaslat egyetlen elemmel, a Nagano prefektúrából származó hallal és halászati termékekkel bővíti a II. mellékletet; mivel a javaslat semmilyen magyarázatot nem ad az ellenőrzések e szigorítására; mivel ebben a prefektúrában a rendszeres ellenőrzéseket 2011 decemberében megszüntették; mivel 2014 márciusában ismét újabb vadon élő ehető növényekkel bővítették a II. mellékletet;

Az I. mellékletet érintő konkrét megjegyzések

| Q. | mivel a javaslattervezet változatlanul hagyja az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet meglévő I. mellékletét, amely rögzíti a japán jogszabályok által meghatározott felső határértékeket; mivel az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet, illetve az annak módosítására irányuló javaslattervezet nem írja elő az I. mellékletben szereplő élelmiszer- és takarmánykategóriákra vonatkozó felső határértékeknek való megfelelés ellenőrzését sem a japán hatóságok által átadott dokumentáció, sem az EU határainál végzett ellenőrzések vagy mintavételek formájában; mivel ezért nincs garancia arra, hogy ezek az élelmiszerek és takarmányok nem lépik túl a radioaktív szennyezésre vonatkozó maximális megengedett határértékeket; |
| --- | --- |

Q.

mivel a javaslattervezet változatlanul hagyja az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet meglévő I. mellékletét, amely rögzíti a japán jogszabályok által meghatározott felső határértékeket; mivel az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet, illetve az annak módosítására irányuló javaslattervezet nem írja elő az I. mellékletben szereplő élelmiszer- és takarmánykategóriákra vonatkozó felső határértékeknek való megfelelés ellenőrzését sem a japán hatóságok által átadott dokumentáció, sem az EU határainál végzett ellenőrzések vagy mintavételek formájában; mivel ezért nincs garancia arra, hogy ezek az élelmiszerek és takarmányok nem lépik túl a radioaktív szennyezésre vonatkozó maximális megengedett határértékeket;

| R. | mivel 2012. április 1. óta a Japánban hatályos maximális megengedett határértékeket – és ennélfogva az I. mellékletben felsoroltakat – nem módosították lefelé; mivel ezeket a határértékeket csökkenteni kell, különösen a sebezhető csoportokat érintő élelmiszerek, például a tej és a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült ételek tekintetében; |
| --- | --- |

R.

mivel 2012. április 1. óta a Japánban hatályos maximális megengedett határértékeket – és ennélfogva az I. mellékletben felsoroltakat – nem módosították lefelé; mivel ezeket a határértékeket csökkenteni kell, különösen a sebezhető csoportokat érintő élelmiszerek, például a tej és a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült ételek tekintetében;

| S. | mivel rendkívül kétséges, hogy az Unió a katasztrófa után hat évvel (akár elméletben is, miután nincs jogi kötelezettség az Unió határain történő ellenőrzések elvégzésére) olyan termékeket engedjen be élelmiszerláncába, amelyekben a cézium-134 és a cézium-137 megengedett felső határértékei a következők: csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerek (például anyatej-helyettesítő tápszerek, anyatej-kiegészítő tápszerek és bébiételek) esetében 50 Bq/kg, ásványvíz és más hasonló italok, valamint nem fermentált levelekből készült tea esetében 10 Bq/kg, valamint egyéb élelmiszerek esetében 100 Bq/kg; |
| --- | --- |

S.

mivel rendkívül kétséges, hogy az Unió a katasztrófa után hat évvel (akár elméletben is, miután nincs jogi kötelezettség az Unió határain történő ellenőrzések elvégzésére) olyan termékeket engedjen be élelmiszerláncába, amelyekben a cézium-134 és a cézium-137 megengedett felső határértékei a következők: csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerek (például anyatej-helyettesítő tápszerek, anyatej-kiegészítő tápszerek és bébiételek) esetében 50 Bq/kg, ásványvíz és más hasonló italok, valamint nem fermentált levelekből készült tea esetében 10 Bq/kg, valamint egyéb élelmiszerek esetében 100 Bq/kg;

| 1. | úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtási rendelettervezete túllépi a 178/2002/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a Bizottság végrehajtási rendelettervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel összeegyeztethetetlen a 178/2002/EK rendeletben meghatározott azon célokkal és általános elvekkel, hogy alapot szolgáltassanak az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási rendelete tervezetét, és legkésőbb 2017 végéig nyújtson be új tervezetet a bizottságnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy új javaslatának elkészítése során többek között:






  — | gondoskodjon arról, hogy a Japánból az Unióba importált valamennyi élelmiszert és takarmányt – az I. mellékletben felsorolt kategóriákat is beleértve – vessék alá ellenőrzéseknek; |
| --- | --- | --- |

4.

—

gondoskodjon arról, hogy a Japánból az Unióba importált valamennyi élelmiszert és takarmányt – az I. mellékletben felsorolt kategóriákat is beleértve – vessék alá ellenőrzéseknek;

| — | módosítsa lefelé az I. mellékletben szereplő felső határértékeket; valamint |
| --- | --- |

—

módosítsa lefelé az I. mellékletben szereplő felső határértékeket; valamint

| — | vegye figyelembe az evakuálási rendeletek hatályon kívül helyezését az érintett prefektúrákban, és gondoskodjon arról, hogy ez ne gyakoroljon káros hatást az Unióba importált élelmiszer és takarmány radioaktív szennyezettségének szintjére; |
| --- | --- |

—

vegye figyelembe az evakuálási rendeletek hatályon kívül helyezését az érintett prefektúrákban, és gondoskodjon arról, hogy ez ne gyakoroljon káros hatást az Unióba importált élelmiszer és takarmány radioaktív szennyezettségének szintjére;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy új javaslatának kidolgozásáig a 178/2002/EK rendelet 53. cikkének előírásai szerint hozzon szükségintézkedéseket az emberi egészség lehető legmagasabb szintű védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy többek között az Unió élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó sürgősségi riasztórendszerén keresztül a javaslattervezet relevanciájára és eredményességére vonatkozó indokolással együtt tegye haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé azt az elemzést, amelyen javaslattervezete alapult, valamint a japán hatóságok által bevezetett ellenőrzési rendszer részleteit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon naprakész képet Japán radiológiai helyzetéről 2011 óta, és mutasson be átfogó évenkénti áttekintést a 2011–2017 közötti időszakban a fukusimai atomerőműből a légkörbe és a Csendes-óceánba bocsátott radioaktív anyagokról, hogy alapos elemzést lehessen végezni az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  „Csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerek”, „Tej és tejalapú italok”, „Ásványvíz és más hasonló italok, valamint nem fermentált levelekből készült tea” és „Egyéb élelmiszer”, valamint szarvasmarha-, ló-, sertés-, baromfi- és haltakarmány.

(4)  Az 1901 KN-kód alá tartozó rizs.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/63

---

P8_TA(2017)0344

Fegyverkivitel: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtása

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtása (2017/2029(INI))

(2018/C 337/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében foglalt elvekre, nevezetesen a demokrácia és a jogállamiság előmozdítására, valamint a béke megőrzésére, a konfliktusok kialakulásának megelőzésére és a nemzetközi biztonság erősítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében foglalt elvekre, nevezetesen a demokrácia és a jogállamiság előmozdítására, valamint a béke megőrzésére, a konfliktusok kialakulásának megelőzésére és a nemzetközi biztonság erősítésére,

| — | tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (1) (a továbbiakban: közös álláspont), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (1) (a továbbiakban: közös álláspont),

| — | tekintettel a közös álláspont 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban összeállított 17. (2) és 18. (3) uniós éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös álláspont 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban összeállított 17. (2) és 18. (3) uniós éves jelentésére,

| — | tekintettel a fegyverkivitel hatékony ellenőrzésének előmozdításáról szóló, 2015. december 10-i (KKBP) 2015/2309 tanácsi határozatra (4) és a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásának támogatása érdekében végzett uniós tájékoztatási tevékenységekről szóló, 2017. május 29-i (KKBP) 2017/915 tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fegyverkivitel hatékony ellenőrzésének előmozdításáról szóló, 2015. december 10-i (KKBP) 2015/2309 tanácsi határozatra (4) és a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásának támogatása érdekében végzett uniós tájékoztatási tevékenységekről szóló, 2017. május 29-i (KKBP) 2017/915 tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel az Európai Unió Tanács által 2017. március 6-án elfogadott, aktualizált közös katonai listájára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanács által 2017. március 6-án elfogadott, aktualizált közös katonai listájára (6),

| — | tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló közös állásponthoz kapcsolódó felhasználói útmutatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló közös állásponthoz kapcsolódó felhasználói útmutatóra,

| — | tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre és annak 11. pontja e) alpontjára, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019-es időszakra szóló, 2015. július 20-i uniós cselekvési tervre és annak 21. pontja d) alpontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre és annak 11. pontja e) alpontjára, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019-es időszakra szóló, 2015. július 20-i uniós cselekvési tervre és annak 21. pontja d) alpontjára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2013. április 2-án elfogadott és 2014. december 24-én hatályba lépett Fegyverkereskedelmi Szerződésre (7) (ATT), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2013. április 2-án elfogadott és 2014. december 24-én hatályba lépett Fegyverkereskedelmi Szerződésre (7) (ATT),

| — | tekintettel az Európai Biztonsági Stratégia keretében a fegyverkereskedelmi szerződés végrehajtásának támogatása céljával végzett uniós tevékenységekről szóló, 2013. december 16-i 2013/768/KKBP tanácsi határozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági Stratégia keretében a fegyverkereskedelmi szerződés végrehajtásának támogatása céljával végzett uniós tevékenységekről szóló, 2013. december 16-i 2013/768/KKBP tanácsi határozatra (8),

| — | tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a 2014. április 16-i 599/2014/EU rendelettel módosított, a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendeletre (10) (a továbbiakban: a kettős felhasználású termékekről szóló rendelet) és az I. mellékletében foglalt, a kettős felhasználású termékek és technológiák jegyzékére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. április 16-i 599/2014/EU rendelettel módosított, a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendeletre (10) (a továbbiakban: a kettős felhasználású termékekről szóló rendelet) és az I. mellékletében foglalt, a kettős felhasználású termékek és technológiák jegyzékére,

| — | tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2016. november 23-i (EU) 2016/2134 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2016. november 23-i (EU) 2016/2134 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11),

| — | tekintettel a témát érintő korábbi állásfoglalásaira, különösen a közös álláspont végrehajtásáról szóló 2015. december 17-i (12), a jemeni humanitárius helyzetről szóló 2016. február 25-i (13), az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. évi éves jelentésről szóló 2016. december 14-i (14) és a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló 2014. február 27-i (15) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a témát érintő korábbi állásfoglalásaira, különösen a közös álláspont végrehajtásáról szóló 2015. december 17-i (12), a jemeni humanitárius helyzetről szóló 2016. február 25-i (13), az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. évi éves jelentésről szóló 2016. december 14-i (14) és a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló 2014. február 27-i (15) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a magántulajdonban lévő biztonsági cégekről szóló, 2017. július 4-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magántulajdonban lévő biztonsági cégekről szóló, 2017. július 4-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0264/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0264/2017),

| A. | mivel az egyéneknek vagy a közösségeknek az ENSZ Alapokmányának 51. cikkében foglalt elidegeníthetetlen joga, hogy megvédjék önmagukat; |
| --- | --- |

A.

mivel az egyéneknek vagy a közösségeknek az ENSZ Alapokmányának 51. cikkében foglalt elidegeníthetetlen joga, hogy megvédjék önmagukat;

| B. | mivel a legutóbbi adatok (17) azt mutatják, hogy a főbb fegyverek nemzetközi transzfere 2012–2016 között bármely ötéves időszak tekintetében a hidegháború óta nem tapasztalt mértéket ért el, és a 2007–2011 közötti számértékhez képest 8,4 %-os növekedést mutat; |
| --- | --- |

B.

mivel a legutóbbi adatok (17) azt mutatják, hogy a főbb fegyverek nemzetközi transzfere 2012–2016 között bármely ötéves időszak tekintetében a hidegháború óta nem tapasztalt mértéket ért el, és a 2007–2011 közötti számértékhez képest 8,4 %-os növekedést mutat;

| C. | mivel a fegyverkivitel és -transzfer hatással van az emberi biztonságra, az emberi jogokra, a demokráciára, a jó kormányzásra és a társadalmi-gazdasági fejlődésre; mivel a fegyverkivitel hozzájárul azokhoz a körülményekhez is, amelyek az embereket arra kényszerítik, hogy elhagyják országukat; mivel mindez szükségessé teszi egy szigorú, átlátható, eredményes és általánosan elfogadott és meghatározott fegyverzet-ellenőrzési rendszer kialakítását; |
| --- | --- |

C.

mivel a fegyverkivitel és -transzfer hatással van az emberi biztonságra, az emberi jogokra, a demokráciára, a jó kormányzásra és a társadalmi-gazdasági fejlődésre; mivel a fegyverkivitel hozzájárul azokhoz a körülményekhez is, amelyek az embereket arra kényszerítik, hogy elhagyják országukat; mivel mindez szükségessé teszi egy szigorú, átlátható, eredményes és általánosan elfogadott és meghatározott fegyverzet-ellenőrzési rendszer kialakítását;

| D. | mivel a legutóbbi adatok (18) azt mutatják, hogy az EU-28 tagállamaiból származó fegyverkivitel a 2012–2016 közötti időszakban a teljes globális fegyverkivitel 26 %-át tette ki, ami által az EU-28 tagállamai összesítve a világ második legnagyobb fegyverszállítója az USA (33 %) után és Oroszország (23 %) előtt; mivel a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoport (COARM) legutóbbi jelentése szerint az Európai Unió országai 2014-ben összesen 94,4 milliárd EUR értékben adtak ki fegyverkiviteli engedélyt; |
| --- | --- |

D.

mivel a legutóbbi adatok (18) azt mutatják, hogy az EU-28 tagállamaiból származó fegyverkivitel a 2012–2016 közötti időszakban a teljes globális fegyverkivitel 26 %-át tette ki, ami által az EU-28 tagállamai összesítve a világ második legnagyobb fegyverszállítója az USA (33 %) után és Oroszország (23 %) előtt; mivel a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoport (COARM) legutóbbi jelentése szerint az Európai Unió országai 2014-ben összesen 94,4 milliárd EUR értékben adtak ki fegyverkiviteli engedélyt;

| E. | mivel a legutóbbi adatok (19) azt mutatják, hogy a Közel-Keletre irányuló fegyverkivitel 86 %-kal emelkedett, és a 2012–2016 közötti globális kivitel 29 %-át tette ki; |
| --- | --- |

E.

mivel a legutóbbi adatok (19) azt mutatják, hogy a Közel-Keletre irányuló fegyverkivitel 86 %-kal emelkedett, és a 2012–2016 közötti globális kivitel 29 %-át tette ki;

| F. | mivel a legutóbbi hivatalos uniós adatok azt jelzik, hogy az EU-28 szempontjából 2015-ben a fegyverkivitel tekintetében a legjelentősebb terület 78,8 milliárd EUR értékű jóváhagyott fegyverkiviteli engedélyével a Közel-Kelet volt; |
| --- | --- |

F.

mivel a legutóbbi hivatalos uniós adatok azt jelzik, hogy az EU-28 szempontjából 2015-ben a fegyverkivitel tekintetében a legjelentősebb terület 78,8 milliárd EUR értékű jóváhagyott fegyverkiviteli engedélyével a Közel-Kelet volt;

| G. | mivel az EU-tagállamokból az instabil és válság sújtotta térségekbe és országokba irányuló néhány fegyvertranszfert fegyveres konfliktusokban vagy belső elnyomásra használtak fel; mivel az értesülések szerint ezen transzferek némelyike terroristacsoportok kezébe került, többek között Szíriában és Irakban; mivel néhány esetben a bizonyos országokba – többek között Szaúd-Arábiába – exportált fegyvereket konfliktusokban használták fel, például Jemenben; mivel az ilyen kivitel egyértelműen sérti a közös álláspontot és ezáltal hangsúlyozza a jobb ellenőrzés és átláthatóság szükségességét; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU-tagállamokból az instabil és válság sújtotta térségekbe és országokba irányuló néhány fegyvertranszfert fegyveres konfliktusokban vagy belső elnyomásra használtak fel; mivel az értesülések szerint ezen transzferek némelyike terroristacsoportok kezébe került, többek között Szíriában és Irakban; mivel néhány esetben a bizonyos országokba – többek között Szaúd-Arábiába – exportált fegyvereket konfliktusokban használták fel, például Jemenben; mivel az ilyen kivitel egyértelműen sérti a közös álláspontot és ezáltal hangsúlyozza a jobb ellenőrzés és átláthatóság szükségességét;

| H. | mivel nem létezik olyan szabványosított ellenőrzési és jelentéstételi rendszer, amely információval szolgálna arra nézve, hogy az egyes tagállamok megsértik-e a nyolc kritériumot, és ha igen, milyen mértékben, továbbá nem léteznek szankcionálási mechanizmusok sem arra az esetre, amennyiben valamely tagállam a nyolc kritériummal egyértelműen összeegyeztethetetlen kivitelt hajt végre; |
| --- | --- |

H.

mivel nem létezik olyan szabványosított ellenőrzési és jelentéstételi rendszer, amely információval szolgálna arra nézve, hogy az egyes tagállamok megsértik-e a nyolc kritériumot, és ha igen, milyen mértékben, továbbá nem léteznek szankcionálási mechanizmusok sem arra az esetre, amennyiben valamely tagállam a nyolc kritériummal egyértelműen összeegyeztethetetlen kivitelt hajt végre;

| I. | mivel a bonni Nemzetközi Haderő-átalakítási Központ (BICC) vizsgálatai rámutattak, hogy Németországban csak 2015-ben például 4 256 fegyverkiviteli engedélyt adtak ki 83 olyan országba irányuló kivitelre, amelyeket a közös álláspont szempontjából aggályosnak minősítettek (20); |
| --- | --- |

I.

mivel a bonni Nemzetközi Haderő-átalakítási Központ (BICC) vizsgálatai rámutattak, hogy Németországban csak 2015-ben például 4 256 fegyverkiviteli engedélyt adtak ki 83 olyan országba irányuló kivitelre, amelyeket a közös álláspont szempontjából aggályosnak minősítettek (20);

| J. | mivel a globális és regionális biztonsági környezet rendkívüli módon megváltozott, különös tekintettel az Unió déli és keleti szomszédságára, és ez rámutat arra, hogy a módszertant sürgősen javítani kell a kiviteli engedélyek kockázatértékeléséhez szükséges adatok gyűjtése és biztonságosabbá tétele tekintetében; |
| --- | --- |

J.

mivel a globális és regionális biztonsági környezet rendkívüli módon megváltozott, különös tekintettel az Unió déli és keleti szomszédságára, és ez rámutat arra, hogy a módszertant sürgősen javítani kell a kiviteli engedélyek kockázatértékeléséhez szükséges adatok gyűjtése és biztonságosabbá tétele tekintetében;

| K. | mivel néhány tagállam nemrégiben katonai együttműködésre irányuló stratégiai megállapodásokat írt alá, amelyek nagy mennyiségű és magas minőségű katonai technológiáknak a közel-keleti és észak-afrikai régió nem demokratikus országaiba irányuló transzferjeit foglalják magukban; |
| --- | --- |

K.

mivel néhány tagállam nemrégiben katonai együttműködésre irányuló stratégiai megállapodásokat írt alá, amelyek nagy mennyiségű és magas minőségű katonai technológiáknak a közel-keleti és észak-afrikai régió nem demokratikus országaiba irányuló transzferjeit foglalják magukban;

| L. | mivel a Lisszaboni Szerződésben foglaltak alapján a szegénység felszámolása az uniós fejlesztéspolitika kiemelt célja, és mivel ez az Unió stabilabb és virágzóbb világ megteremtésére irányuló külső fellépésének egyik prioritása is; mivel a konfliktusban álló országok fegyverrel való ellátása az erőszak terjedésének elősegítése mellett csökkenti a szóban forgó országok fejlődési potenciálját; |
| --- | --- |

L.

mivel a Lisszaboni Szerződésben foglaltak alapján a szegénység felszámolása az uniós fejlesztéspolitika kiemelt célja, és mivel ez az Unió stabilabb és virágzóbb világ megteremtésére irányuló külső fellépésének egyik prioritása is; mivel a konfliktusban álló országok fegyverrel való ellátása az erőszak terjedésének elősegítése mellett csökkenti a szóban forgó országok fejlődési potenciálját;

| M. | mivel Európa védelmi ipara kulcsfontosságú ágazat, amelyet a többletkapacitás, a párhuzamosság és a széttöredezettség jellemez, ami fékezőleg hat a védelmi ipar versenyképességére, és ami az expanzív kiviteli politikák bővüléséhez vezetett; |
| --- | --- |

M.

mivel Európa védelmi ipara kulcsfontosságú ágazat, amelyet a többletkapacitás, a párhuzamosság és a széttöredezettség jellemez, ami fékezőleg hat a védelmi ipar versenyképességére, és ami az expanzív kiviteli politikák bővüléséhez vezetett;

| N. | mivel a jemeni humanitárius helyzetről szóló, 2016. február 25-i európai parlamenti állásfoglalás felszólította a Bizottság alelnökét és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnök/főképviselő), hogy kezdeményezze uniós fegyverembargó bevezetését Szaúd-Arábiával szemben; |
| --- | --- |

N.

mivel a jemeni humanitárius helyzetről szóló, 2016. február 25-i európai parlamenti állásfoglalás felszólította a Bizottság alelnökét és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnök/főképviselő), hogy kezdeményezze uniós fegyverembargó bevezetését Szaúd-Arábiával szemben;

| O. | mivel a jemeni helyzet azóta tovább romlott, többek között a Szaúd-Arábia vezette koalíció katonai fellépése következtében; mivel néhány tagállam a Jemenben végrehajtott műveletei miatt beszüntette a fegyvereladást Szaúd-Arábia számára, míg más tagállamok továbbra is folytatják a katonai technológiák biztosítását a 2., 4., 6., 7. és 8. kritérium ellenére; |
| --- | --- |

O.

mivel a jemeni helyzet azóta tovább romlott, többek között a Szaúd-Arábia vezette koalíció katonai fellépése következtében; mivel néhány tagállam a Jemenben végrehajtott műveletei miatt beszüntette a fegyvereladást Szaúd-Arábia számára, míg más tagállamok továbbra is folytatják a katonai technológiák biztosítását a 2., 4., 6., 7. és 8. kritérium ellenére;

| P. | mivel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. évi éves jelentésről szóló, 2016. december 14-i állásfoglalása hangsúlyozta, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának elsődleges kritériumnak kell lenni a kiviteli engedélyek odaítélésekor, és felhívta a tagállamokat, hogy legyenek hajlandók elmozdulni egy korszerűbb, rugalmasabb és emberi jogokon alapuló exportpolitika irányába, különösen, ha olyan országokról van szó, amelyek bizonyítottan erőszakos belső elnyomást folytatnak és megsértik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

P.

mivel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. évi éves jelentésről szóló, 2016. december 14-i állásfoglalása hangsúlyozta, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának elsődleges kritériumnak kell lenni a kiviteli engedélyek odaítélésekor, és felhívta a tagállamokat, hogy legyenek hajlandók elmozdulni egy korszerűbb, rugalmasabb és emberi jogokon alapuló exportpolitika irányába, különösen, ha olyan országokról van szó, amelyek bizonyítottan erőszakos belső elnyomást folytatnak és megsértik az emberi jogokat;

| Q. | mivel az Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájának azt a célt is kell szolgálnia, hogy javítsa a fegyverexport ellenőrzésére vonatkozó politikák koherenciáját; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájának azt a célt is kell szolgálnia, hogy javítsa a fegyverexport ellenőrzésére vonatkozó politikák koherenciáját;

| 1. | megállapítja, hogy az egyes államok legitim joga, hogy önvédelmi célokból katonai technológiára tegyenek szert; kiemeli, hogy a védelmi ipar fenntartása a tagállamok önvédelmének részét képezi; emlékeztet, hogy a közös álláspont kidolgozásának egyik mozgatórugója annak megelőzése volt, hogy európai fegyverzetet használhassanak a tagállamok fegyveres erőivel szemben, valamint hogy megelőzzék az emberi jogi visszaéléseket és a fegyveres konfliktus meghosszabbítását; ismételten hangsúlyozza, hogy a közös álláspont jogilag kötelező erejű keret, amely azokat a minimumkövetelményeket határozza meg, amelyeket a tagállamoknak alkalmazniuk kell a fegyverkiviteli ellenőrzések terén, illetve magában foglalja azt a kötelezettséget, hogy a kiviteli engedély iránti kérelmet az álláspontban foglalt mind a nyolc kritérium fényében értékelni kell; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a védelmi felszerelések fejlesztése fontos eszköz a védelmi ipar számára, és a kidolgozás előtt álló versenyképes és innovatív európai védelmi technológiai és ipari bázis célja, hogy olyan eszköz legyen, amely biztosítja a tagállamok és az uniós polgárok biztonságát és védelmét, valamint hozzájáruljon a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és különösen a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) végrehajtásához; felhívja a tagállamokat, hogy oldják meg az uniós tagállamok védelmi kiadásainak az átfedésekből, a széttöredezettségből és az interoperabilitás hiányából fakadó jelenlegi hatékonysági problémáit, valamint tűzzék ki célul, hogy az EU a fegyverkivitel jobb ellenőrzése révén biztonsági szereplővé váljon; megismétli, hogy a közös álláspont 10. cikke értelmében a gazdasági, kereskedelmi és ipari érdekek tagállamok általi figyelembevétele nem befolyásolhatja a fegyverkivitelt szabályozó nyolc kritérium alkalmazását; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja azonban, hogy a néhány esetben a közös álláspont kritériumait nem teljesítő rendeltetési helyekre és végfelhasználóknak is juttatnak katonai technológiát; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a polgárokat aránytalanul érintheti a fegyverrendszerek elterjedése háborús időszakokban és jelentős politikai feszültséggel bíró helyzetekben; riasztónak tartja a globális fegyverkezési versenyt és a politikai konfliktusok és forrongások kezelésére irányuló katonai alapú megközelítést; kiemeli, hogy a konfliktusokat elsősorban diplomáciai úton kell rendezni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a tagállamokat és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy jelentősen javítsák a közös álláspont végrehajtásának következetességét annak érdekében, hogy fokozódjon a harmadik országokban folyó konfliktusok vagy emberi jogi visszaélések miatt szenvedő polgárok biztonsága, az Unió és polgárai biztonsága, valamint az uniós vállalkozások számára egyenlő versenyfeltételek alakuljanak ki; kiemeli e tekintetben, hogy a közös álláspont következetes végrehajtása elengedhetetlen az EU értékeket szem előtt tartó globális szereplőként kivívott hitelességének megőrzéséhez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ösztönzi a tagjelölt státuszra pályázó országokat, illetve az uniós csatlakozás útján más módon elindulni kívánó országokat, hogy alkalmazzák a közös álláspont rendelkezéseit; üdvözli, hogy Albánia, Bosznia-Hercegovina, Grúzia, Izland, Kanada, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Norvégia csatlakoztak a közös álláspont kritériumaihoz és alapelveihez, és ezáltal törekednek a KKBP és a KBVP fokozottabb szem előtt tartására; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek szorosan együtt azokkal a harmadik országokkal, amelyek hivatalosan elkötelezték magukat a közös álláspont kritériumainak tiszteletben tartása mellett, különös tekintettel arra, hogy az engedélyek megadása során javítani lehessen az információcserét és az átláthatóságot; felhívja továbbá az EKSZ-t, hogy egy biztonságosabb és kiterjedtebb európai térség biztosítása érdekében főleg az európai országokat ösztönözze arra, hogy csatlakozzanak a közös állásponthoz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy működjenek szorosan együtt a fegyverek eltérítéséből és felhalmozásából, például az illegális fegyverkereskedelemből és -csempészetből eredő kockázatok megelőzésére; kiemeli annak kockázatát, hogy a harmadik országokba exportált fegyverek a fegyverkereskedelem és csempészet révén visszajutnak az EU-ba; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi az Unió azon biztonsági kockázat tekintetében meglévő magas fokú felelősségét, amely a Bosznia-Hercegovinában, Albániában és Ukrajnában továbbra is meglévő nagy mennyiségű fegyverkészlet leszerelésére irányuló komolyabb európai uniós támogatás és elköteleződés hiányából fakad; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meggyőződése, hogy a kiviteli engedélyek kockázatértékelési módszertanába be kell illeszteni az elővigyázatosság elvét, és a tagállamoknak, annak értékelése mellett, hogy egy meghatározott katonai technológia használható-e belső elnyomásra vagy egyéb nemkívánatos célra (funkcionális megközelítés), a rendeltetési hely szerinti ország átfogó helyzetén alapuló kockázatokat is értékelniük kell (elvi alapú megközelítés); |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy az Egyesült Királyság számára fontos lenne, hogy továbbra is maradjon elkötelezett a közös álláspont mellett, és más európai harmadik országokhoz hasonlóan alkalmazza annak operatív rendelkezéseit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felkéri a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy dolgozzon ki külön stratégiát a közös álláspont elveit és kritériumait sértő, fegyveripari vállalatok és szervezetek által folytatott gyakorlatokat bejelentő személyek hivatalos védelmére; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli az összes uniós kivitel-ellenőrzési rendszer közötti koherencia fontosságát, különösen az ellenőrzési kritériumok értelmezésének tekintetében; ismételten hangsúlyozza a kivitel-ellenőrzés és az egyéb külpolitikai eszközök, valamint a kereskedelmi eszközök – többek között az általános vámkedvezmény-rendszer és a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendelet – közötti koherencia fontosságát is; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ismételten hangsúlyozza a kibertér-felügyeleti technológiák uniós vállalkozások általi ellenőrizetlen kiviteléből származó, az EU digitális infrastruktúrájának biztonságát és az emberi jogokat érintő esetleges káros hatásokat; kiemeli e tekintetben az kettős felhasználású termékekről szóló uniós rendelet gyors, eredményes és átfogó felülvizsgálatának fontosságát, és felhívja a Tanácsot, hogy ezzel kapcsolatban fogadjon el ambiciózus ütemtervet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza a magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek mint végfelhasználóknak szánt fegyverkivitel tényleges korlátozásának fontosságát, valamint azt, hogy minden ilyen engedély csak akkor adható meg, ha az átvilágítást követően bebizonyosodik, hogy a szóban forgó, magántulajdonban lévő biztonsági cég nem vett részt az emberi jogok megsértésében; úgy véli, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek felelős fegyverhasználatának biztosítása érdekében elszámoltathatósági mechanizmusokat kell bevezetni; |
| --- | --- |

13.

A közös álláspont kritériumainak végrehajtása

| 14. | megállapítja, hogy az éves jelentések szerint elutasítás esetén 2014-ben az 1. kritériumra 81 alkalommal, 2015-ben pedig 109 alkalommal hivatkoztak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ismételten felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy kezdeményezze a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésével, különösen pedig a polgári infrastruktúra ellen irányuló szándékos támadásokkal vádolt országokkal szemben európai uniós fegyverembargó bevezetését; újfent kiemeli, hogy a fegyverértékesítés további engedélyezése az ilyen országok számára a közös álláspont megsértésének minősül; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy az éves jelentések szerint elutasítás esetén 2014-ben a 2. kritériumra 72 alkalommal, 2015-ben pedig 89 alkalommal hivatkoztak; sajnálatosnak tartja azt a tényt, hogy az adatok rávilágítanak a szíriai, az iraki és különösképp a jemeni helyzettel kapcsolatos közös megközelítés hiányára; ösztönzi a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy kezdjenek tárgyalásokat a 2. kritérium kiterjesztéséről, hogy az magában foglalja a demokratikus kormányzási mutatókat, mivel az ilyen értékelési kritériumok segíthetik további védintézkedések kialakítását a kivitel nem szándékolt kedvezőtlen következményeivel szemben; úgy véli továbbá, hogy a kockázatértékelésben hangsúlyosabbá tehető az elvi alapú megközelítés azáltal, hogy a nemzetközi humanitárius jognak és az emberi jogok nemzetközi jogának átfogó tiszteletben tartását helyezik a középpontba; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meggyőződése, hogy a Szaúd-Arábiába irányuló kivitelek nem felelnek meg legalább a 2. kritériumnak az ország súlyos humanitárius jogsértésben való, az ENSZ hatóságai által megállapított részvétele tekintetében; ismételten hangsúlyozza 2016. február 26-i felhívását arra vonatkozóan, hogy sürgősen embargót kell életbe léptetni Szaúd-Arábiával szemben; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy az éves jelentések szerint elutasítás esetén 2014-ben a 3. kritériumra 99 alkalommal, 2015-ben pedig 139 alkalommal hivatkoztak; kiemeli, hogy a 3. kritérium tekintetében értékelni kell a tagállamok által nem állami szereplőknek nyújtott legutóbbi fegyvertranszfereket, ideértve a műszaki segítségnyújtás és szakképzés biztosítását, tekintettel az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulásáról szóló, 2002. évi 2002/589/KKBP együttes fellépésre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megállapítja, hogy az éves jelentések szerint elutasítás esetén 2014-ben a 4. kritériumra 57 alkalommal, 2015-ben pedig 85 alkalommal hivatkoztak; sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok által exportált katonai technológiát használnak a jemeni konfliktusban; sürgeti a tagállamokat, hogy alapos hosszú távú kockázatértékelés alapján következetes módon feleljenek meg a közös álláspontnak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy az éves jelentések szerint elutasítás esetén 2014-ben az 5. kritériumra 7 alkalommal, 2015-ben pedig 16 alkalommal hivatkoztak; emlékeztet, hogy ez a kritérium a tagállamok és a szövetséges nemzetek biztonsági érdekeit érinti, mindemellett elismeri, hogy ezen érdekek nem lehetnek hatással az emberi jogok tiszteletben tartására és a regionális békére, biztonságra és stabilitásra vonatkozó kritériumok figyelembe vételére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megállapítja, hogy az éves jelentések szerint elutasítás esetén 2014-ben a 6. kritériumra 6 alkalommal hivatkoztak, 2015-ben pedig nem érkezett bejelentés elutasításról; aggodalmának ad hangot azon beszámolók miatt, amelyek szerint a tagállamok nem állami szereplők – köztük terroristacsoportok – kezeibe juttatnak fegyvereket, és figyelmeztet arra, hogy ezen fegyvereket az EU-n belül és kívül is bevethetik a polgári lakosság ellen; ismételten hangsúlyozza az ilyen fegyverkivitelek szigorúbb ellenőrzésének jelentőségét, a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalások tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Szaúd-Arábiába és Katarba irányuló kivitelek esetleg olyan szíriai nem állami fegyveres szereplők kezébe kerülnek, amelyek súlyosan megsértik az emberi jogi normákat és a humanitárius jogot, és felszólítja a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportot (COARM), hogy sürgősen foglalkozzon a problémával; elismeri, hogy a felkelők és a terroristacsoportok kezén lévő fegyverek többsége nem európai forrásból származik; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megállapítja, hogy az éves jelentések szerint elutasítás esetén 2014-ben a 7. kritériumra 117 alkalommal, 2015-ben pedig 149 alkalommal hivatkoztak; aggodalmának ad hangot többek között amiatt, hogy állítólagosan európai országokból származó kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek exportjai jutnak illetéktelenül olyan célországokba, amelyekből ezeket a kiviteleket a közös álláspontnak meg nem felelő, többek között szíriai, iraki, jemeni és dél-szudáni nem állami szereplők és egyéb végfelhasználók ellátása érdekében eltérítik; rámutat arra, hogy sürgősen szükség van a fegyvereltérítés kockázatának olyan értékelésére, amely nem csupán a fogadó állam által végfelhasználói igazolásban tett kötelezettségvállalások elismerésén alapul; rámutat, hogy a szállítás utáni hatékony ellenőrzési mechanizmusokra van szükség annak biztosítására, hogy a fegyvereket ne reexportálják illetéktelen végfelhasználók számára; rámutat arra, hogy az EKSZ szerepet játszhat ezen a területen a tagállami erőfeszítések támogatásában; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megállapítja, hogy az éves jelentések szerint elutasítás esetén 2014-ben a 8. kritériumra egy alkalommal hivatkoztak, 2015-ben pedig nem érkezett bejelentés elutasításról; elismeri, hogy a 8. kritérium jobb megvalósítása döntő hozzájárulást jelentene az EU fejlesztési célokkal kapcsolatos politikai koherenciájához és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaihoz, különösen a 16.4. fenntartható fejlesztési célhoz; felhívja a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy aktualizálják e tekintetben a 2008/944/KKBP közös tanácsi állásponthoz kapcsolódó felhasználói útmutatót, és összpontosítsanak a fegyverek bevetése által a fejlődésben okozott potenciális károkra; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy egészítsék ki a közös álláspontot egy újabb kritériummal annak biztosítása érdekében, hogy az engedélyek megadása során kellően vegyék figyelembe a szóban forgó kivitelekkel kapcsolatos korrupciós kockázatot; |
| --- | --- |

25.

A tagállamok közötti információcsere előmozdítása

| 26. | felszólítja a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy javítsák a közös álláspont végrehajtásának következetességét és fokozzák az információk tagállamok közötti cseréjére irányuló mechanizmusokat azáltal, hogy a kiviteli engedélyezés kockázatértékelésére vonatkozóan minőségileg és mennyiségileg is jobb információt biztosítanak a jelenlegi rendszer biztonságos és átfogó digitalizálása révén a következőképp:






  a) | több információ szisztematikus és megfelelő időben történő biztosításával a kiviteli engedélyekre és a tényleges kivitelekre vonatkozóan, beleértve az aggodalomra okot adó végfelhasználókat, a fegyvereltérítések eseteit, a hamisított vagy más okból aggodalmas végfelhasználói igazolásokat, és a feltételezett közvetítőket vagy szállítási vállalkozásokat, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

26.

a)

több információ szisztematikus és megfelelő időben történő biztosításával a kiviteli engedélyekre és a tényleges kivitelekre vonatkozóan, beleértve az aggodalomra okot adó végfelhasználókat, a fegyvereltérítések eseteit, a hamisított vagy más okból aggodalmas végfelhasználói igazolásokat, és a feltételezett közvetítőket vagy szállítási vállalkozásokat, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően;

| b) | a fegyverkivitellel kapcsolatos jogszabályok megsértése miatt elítélt jogi és magánszemélyek, az azonosított fegyvereltérítési esetek listájának, valamint azon személyek jegyzékének összeállításával, akikről tudott vagy feltételezhető, hogy illegális fegyverkereskedelemben vagy a nemzetközi és nemzeti biztonságot veszélyeztető tevékenységekben vettek részt; |
| --- | --- |

b)

a fegyverkivitellel kapcsolatos jogszabályok megsértése miatt elítélt jogi és magánszemélyek, az azonosított fegyvereltérítési esetek listájának, valamint azon személyek jegyzékének összeállításával, akikről tudott vagy feltételezhető, hogy illegális fegyverkereskedelemben vagy a nemzetközi és nemzeti biztonságot veszélyeztető tevékenységekben vettek részt;

| c) | a nyolc kritérium megvalósítása céljából elfogadott bevált gyakorlatok megosztásával; |
| --- | --- |

c)

a nyolc kritérium megvalósítása céljából elfogadott bevált gyakorlatok megosztásával;

| d) | azáltal, hogy a felhasználói útmutatót online információforrássá teszik; |
| --- | --- |

d)

azáltal, hogy a felhasználói útmutatót online információforrássá teszik;

| e) | azáltal, hogy az EU éves jelentéseit 2018 végéig kereshető online adatbázissá alakítják, amelynek keretében az új formátumot már a 2016-os adatokra is alkalmazzák; |
| --- | --- |

e)

azáltal, hogy az EU éves jelentéseit 2018 végéig kereshető online adatbázissá alakítják, amelynek keretében az új formátumot már a 2016-os adatokra is alkalmazzák;

| f) | a bűnüldözési hatóságok és a határvédelmi hatóságok közötti egyértelmű, jól körülhatárolt, információcserén alapuló együttműködési eljárások előmozdításával, a biztonsági együttműködés megerősítése, valamint az Unió és polgárai biztonságára nézve kockázatot jelentő illegális fegyverkereskedelem felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

f)

a bűnüldözési hatóságok és a határvédelmi hatóságok közötti egyértelmű, jól körülhatárolt, információcserén alapuló együttműködési eljárások előmozdításával, a biztonsági együttműködés megerősítése, valamint az Unió és polgárai biztonságára nézve kockázatot jelentő illegális fegyverkereskedelem felszámolása érdekében;

| 27. | üdvözli a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoport azon szándékát, hogy az EKSZ-t szisztematikusabban bevonja a rendeltetési országokban fennálló helyzetre és a potenciális végfelhasználókra vonatkozó tárgyalások előkészítésébe; kitart amellett, hogy az emberi jogi munkacsoporttal (COHOM) rendszeresen konzultálni kell ezen folyamat során; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megállapítja, hogy a hatékony információcseréhez és együttműködéshez szükség van a szakpolitikai, engedélyezési és végrehajtási személyzet találkozóira is, és ösztönzi, hogy erre a célra biztosítsanak elegendő forrást; úgy véli, hogy a közös álláspont végrehajtásának megerősítéséhez elengedhetetlen a tagállamok releváns kapacitásainak bővítése; felszólítja a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy növeljék az exporttal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó személyzet számát nemzeti és uniós szinten egyaránt; ösztönzi a tagállamok engedélyezési és végrehajtási tisztviselői körében történő kapacitásépítésre szánt uniós alapok létrehozását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az egyenlő versenyfeltételek és az Unió határain kívüli hitelességének megőrzése érdekében ki kell alakítani egy megközelítést azon helyzetek kezelésére, amelyekben a tagállamok eltérően értelmezik a közös álláspont alapvetően egyforma termékek hasonló célországokba irányuló és végfelhasználóknak szánt exportjára vonatkozó 8. kritériumát; úgy véli, hogy ideje megfontolni, hogy az uniós intézmények határozottabb szerepet kapjanak a tagállami szintű engedélyezési folyamat vonatkozásában, különös tekintettel a szóban forgó helyzetekre; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák egy fegyverellenőrzési felügyeleti testület létrehozását az főképviselő/alelnök égisze alatt; úgy véli, hogy véleményt kell kiadni azon tagállamok számára, amelyek más tagállam vagy tagállamok által korábban már elutasított engedélyt terveznek kiadni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy sürgősen meg kell erősíteni az uniós küldöttségek abban játszott szerepét, hogy segítsék a tagállamokat és az EKSZ-t a kiviteli engedélyek kockázatértékelésében, valamint a végfelhasználói ellenőrzések, a szállítás utáni ellenőrzések és a helyszíni vizsgálatok lebonyolításában; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sürgeti a tagállamokat, hogy a közös álláspontba illesszenek bele egy rendelkezést annak biztosítására, hogy a valamely harmadik ország elleni uniós embargó esetén automatikusan visszavonásra kerüljenek az embargó alá tartozó áruk vonatkozásában már megadott engedélyek; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sürgeti az összes tagállamot, hogy továbbra is nyújtson segítséget az Unión kívüli országoknak adott esetben a jogalkotási és adminisztratív intézkedések kidolgozásában, frissítésében és végrehajtásában, hogy biztosítsák a fegyverekre és katonai technológiákra vonatkozó exportellenőrzési rendszer kialakítását; |
| --- | --- |

32.

A jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelés erősítése

| 33. | sajnálatosnak tartja a 17. uniós éves jelentés nagyon késői közzétételét, amelyre legalább 17 hónappal az engedélyek kiadása, illetve a kivitel megvalósulása után került sor; sajnálatosnak tartja továbbá, hogy a 18. uniós éves jelentést csak 2017 márciusában tették közzé; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kifogásolja, hogy a tagállamok megsértik a nyolc kritériumot; úgy véli, hogy elő kell segíteni a nyolc kritérium egységes és következetes alkalmazását; megállapítja, hogy nem születtek rendelkezések az olyan tagállamok szankcionálására, amelyek az engedélyek megadása során nem tartják be a nyolc kritériumot, és tanácsolja a tagállamoknak, hogy rendelkezzenek független ellenőrzések végrehajtásáról; meggyőződése, hogy itt az ideje egy olyan mechanizmus kidolgozására irányuló folyamat elindításának, amely szankciókat léptet életbe a közös álláspontot nem teljesítő tagállamokkal szemben; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet, hogy a közös álláspont 8. cikkének (2) bekezdése szerint valamennyi tagállam köteles jelentést tenni fegyverkiviteléről, és felszólítja valamennyi tagállamot, hogy tegyen eleget kötelezettségeinek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós éves jelentéshez az engedélyekre és a tényleges kivitelekre vonatkozó lebontott adatokat tartalmazó teljes adatszolgáltatást nyújtó tagállamok száma a 17. éves jelentés esetében 21, míg a 18. éves jelentés esetében mindössze 20 volt; felkéri a tagállamokat, és köztük a három legnagyobb fegyverexportőr tagállamot, Franciaországot, Németországot és az Egyesült Királyságot, amelyek még nem nyújtottak be teljes adatszolgáltatást, hogy a következő éves jelentés érdekében a teljesített exportjaik tekintetében nyújtsák be az összes adatot; |
| --- | --- |

35.

| 36. | szorgalmazza az egységesebb és kellő időben történő jelentéstételi és adatszolgáltatási eljárás garantálását annak szigorú megszabásával, hogy az adatszolgáltatás határideje legkésőbb a kivitel megvalósulását követő év januárja, míg a közzététel határideje legkésőbb a kivitel megvalósulását követő március lehet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy ítéli meg, hogy a közös álláspontot egy folyamatosan aktualizált és nyilvánosan hozzáférhető jegyzékkel és átfogó indokolással kellene kiegészíteni, amely információval szolgál arról, hogy az egyes fogadó országokba irányuló exportok mennyiben állnak összhangban a nyolc kritériummal; |
| --- | --- |

37.

| 38. | szükségesnek tartja egy egységesített ellenőrzési és jelentéstételi rendszer létrehozását, amely információval szolgál arról, hogy az Európai Unió egyes tagállamainak kivitelei megsértik-e a nyolc kritériumot, és ha igen, milyen mértékben; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben tegyenek eleget a közös álláspontban meghatározott jelentéstételi kötelezettségeiknek; hangsúlyozza, hogy a tényleges szállítmányokra vonatkozó kiváló minőségű adatok alapvető fontosságúak a nyolc kritérium alkalmazásának megértéséhez; felszólítja a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy térképezzék fel a vámhatóságok által előállított adatok hasznosítási lehetőségeit, ideértve többek között a katonai árukra vonatkozó vámkódok létrehozását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeri, hogy valamennyi EU-tagállam a Fegyverkereskedelmi Szerződés aláíró fele; felszólít a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételére és arra, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a nem aláíró államokra, többek között Oroszországra és Kínára; elismerően nyilatkozik a Fegyverkereskedelmi Szerződéssel kapcsolatos tájékoztatási tevékenységekről, és támogatja annak hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

40.

Az érintett eszközök modernizálása

| 41. | sürgeti a közös katonai lista és a kettős felhasználású termékekről szóló rendelethez mellékelt jegyzék aktualizálását, hogy azok teljes mértékben magukban foglalják az összes érintett, pilóta nélküli rendszert; emlékeztet a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló, 2014. február 27-i állásfoglalására, és különösen 2. cikkének c) pontjára, amely felszólít arra, hogy a katonai robotrepülőgépeket foglalják bele a vonatkozó fegyverzet-ellenőrzési szabályozásba; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ösztönzi a tagállamokat, hogy végezzék el a harmadik országok által engedélyezett gyártás alaposabb vizsgálatát, és biztosítsák a nem kívánatos felhasználására vonatkozó szigorúbb védintézkedések kialakítását; követeli a közös álláspont szigorú alkalmazását a harmadik országokban engedélyezett gyártás tekintetében; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a harmadik országok Fegyverkereskedelmi Szerződést érintő hozzáállását és státuszát, amikor olyan transzferekről határoznak, amelyek a katonai felszerelések tekintetében fokozhatják az adott ország gyártási és/vagy exportkapacitását; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló 2009/43/EK irányelv végrehajtásának összhangban kell lennie a közös álláspont végrehajtásával, az alkatrészek és alkotóelemek tekintetében is; megjegyzi, hogy a közös álláspont hatálya nem korlátozott, így a nyolc kritérium az EU-n belüli kivitelekre ugyancsak alkalmazandó; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aggodalmának ad hangot a kiberbiztonsági kihívások, különösen a nemzeti engedélyező hatóságok információihoz és adataihoz való hozzáférés céljából alkalmazott feltörési módszerek terén elért áttörések miatt; Sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ruházzon be megfelelő pénzforrásokat az egyének meghatározott kiberbiztonsági programok és módszerek terén való képzését célzó technológiákba és emberi erőforrásokba a szóban forgó kiberbiztonsági kihívások megelőzése és kezelése érdekében; |
| --- | --- |

44.

A parlamentek és a közvélemény szerepe

| 45. | megjegyzi, hogy nem minden uniós tagállam nemzeti parlamentje ellenőrzi a kormányzati engedélyezési határozatokat, többek között éves fegyverkiviteli jelentések formájában, és e tekintetben felszólít a parlamenti és nyilvános felügyelet általános fokozására; rámutat az Európai Parlament eljárási szabályzatára, amely rendelkezik az Unió éves fegyverkiviteli jelentéseire adott rendszeres válaszok lehetőségéről; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli, hogy rendszeres konzultációt folytatnak a nemzeti parlamentekkel, a fegyverkivitelt ellenőrző hatóságokkal, az ágazati szervezetekkel és a civil társadalommal, ami központi jelentőségű a megfelelő átláthatóság szempontjából; felszólítja a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportot, valamennyi tagállamot és az EKSZ-t, hogy fokozza a civil társadalommal folytatott párbeszédet és a nemzeti parlamentekkel és a fegyverkivitelt ellenőrző hatóságokkal folytatott konzultációt; ösztönzi a nemzeti parlamenteket, a civil társadalmat és a tudományos világot, hogy a fegyverkereskedelmet vessék független ellenőrzés alá, és felszólítja a tagállamokat és az EKSZ-t, hogy támogassák az ilyen tevékenységeket, többek között pénzügyi forrásokkal; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

(2)  HL C 163., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL C 153., 2016.5.16., 1. o.

(4)  HL L 326., 2015.12.11., 56. o.

(5)  HL L 139., 2017.5.30., 38. o.

(6)  HL C 97., 2017.3.28., 1. o.

(7)  Fegyverkereskedelmi Szerződés, ENSZ, 13-27217.

(8)  HL L 341., 2013.12.18., 56. o.

(9)  HL L 146., 2009.6.10., 1. o.

(10)  HL L 134., 2009.5.29., 1. o.

(11)  HL L 338., 2016.12.13., 1. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0472.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0066.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0502.

(15)  HL C 285., 2017.8.29., 110. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0289.

(17)  Trends in international arms transfers (A nemzetközi fegyvertranszferrel kapcsolatos trendek), 2016, SIPRI Fact Sheet, 2017. február.

(18)  Lásd ugyanott.

(19)  Lásd ugyanott.

(20)  A Gemeinsame Konferenz Kirche und Entwicklung (GKKE – Egyház és Fejlesztés Közös Konferencia) 2016. évi fegyverkiviteli jelentése, 54. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/71

---

P8_TA(2017)0345

Az EU Latin-Amerikával fennálló politikai kapcsolatai

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az EU Latin-Amerikával fenntartott politikai kapcsolatairól (2017/2027(INI))

(2018/C 337/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen az EU külső tevékenységéről szóló V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen az EU külső tevékenységéről szóló V. címére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak V. része I–III. és V. címére (közös kereskedelempolitika, fejlesztési együttműködés és humanitárius segítségnyújtás, valamint nemzetközi megállapodások), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak V. része I–III. és V. címére (közös kereskedelempolitika, fejlesztési együttműködés és humanitárius segítségnyújtás, valamint nemzetközi megállapodások),

| — | tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájáról szóló, 2016. október 17-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájáról szóló, 2016. október 17-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság 2009. szeptember 30-i, „Az Európai Unió és Latin-Amerika: Globális szereplők partnersége” című közleményére (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2009. szeptember 30-i, „Az Európai Unió és Latin-Amerika: Globális szereplők partnersége” című közleményére (COM(2009)0495),

| — | tekintettel az uniós tagállamok és a LAK-országok (a latin-amerikai és karibi államok) között az elmúlt évtizedekben intenzív migrációs folyamatok eredményeképpen kialakult erős kulturális, nyelvi, politikai és történelmi kötelékekre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tagállamok és a LAK-országok (a latin-amerikai és karibi államok) között az elmúlt évtizedekben intenzív migrációs folyamatok eredményeképpen kialakult erős kulturális, nyelvi, politikai és történelmi kötelékekre;

| — | tekintettel az EU 2015. évi éves jelentésére az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban (az egyes országokkal és régiókkal kapcsolatos kérdések), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2015. évi éves jelentésére az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban (az egyes országokkal és régiókkal kapcsolatos kérdések),

| — | tekintettel a Latin-Amerika, a Karib-térség és az Európai Unió állam- és kormányfőinek eddigi csúcstalálkozóin született nyilatkozatokra és különösen a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) 2015. június 10–11 között „Közös jövőnk alakítása: virágzó, összetartó és fenntartható társadalmak kialakítása polgáraink számára” címmel megtartott második csúcstalálkozóján született nyilatkozatra, valamint az e csúcstalálkozón elfogadott, „Partnerség a következő nemzedékért” című politikai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Latin-Amerika, a Karib-térség és az Európai Unió állam- és kormányfőinek eddigi csúcstalálkozóin született nyilatkozatokra és különösen a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) 2015. június 10–11 között „Közös jövőnk alakítása: virágzó, összetartó és fenntartható társadalmak kialakítása polgáraink számára” címmel megtartott második csúcstalálkozóján született nyilatkozatra, valamint az e csúcstalálkozón elfogadott, „Partnerség a következő nemzedékért” című politikai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU–CELAC civil társadalmi fórum 2015. május 11-i, „Egyenlőség, jogok és demokratikus részvétel Európa, valamint Latin-Amerika és a Karib-térség népei számára” című nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–CELAC civil társadalmi fórum 2015. május 11-i, „Egyenlőség, jogok és demokratikus részvétel Európa, valamint Latin-Amerika és a Karib-térség népei számára” című nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2016. október 25–26-án Santo Domingóban (Dominikai Köztársaság) tartott első EU–CELAC miniszteri időközi találkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. október 25–26-án Santo Domingóban (Dominikai Köztársaság) tartott első EU–CELAC miniszteri időközi találkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ibér-amerikai állam- és kormányfők 2016. október 28–29-én Cartagena de Indias-ban (Kolumbia) tartott 25. csúcstalálkozóján elfogadott, „Ifjúság, vállalkozói készség és oktatás” című nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ibér-amerikai állam- és kormányfők 2016. október 28–29-én Cartagena de Indias-ban (Kolumbia) tartott 25. csúcstalálkozóján elfogadott, „Ifjúság, vállalkozói készség és oktatás” című nyilatkozatra,

| — | tekintettel a CELAC-országok állam- vagy kormányfőinek 2017. január 25-én Punta Canában (Dominikai Köztársaság) tartott ötödik csúcstalálkozóján elfogadott politikai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a CELAC-országok állam- vagy kormányfőinek 2017. január 25-én Punta Canában (Dominikai Köztársaság) tartott ötödik csúcstalálkozóján elfogadott politikai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a kolumbiai békefolyamat támogatásáról szóló, 2016. január 20-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kolumbiai békefolyamat támogatásáról szóló, 2016. január 20-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Venezueláról szóló állásfoglalásaira, és különösen a venezuelai helyzetről szóló, 2016. június 8-i (2) és 2017. április 27-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Venezueláról szóló állásfoglalásaira, és különösen a venezuelai helyzetről szóló, 2016. június 8-i (2) és 2017. április 27-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel a 2017. július 5-i nem jogalkotási állásfoglalási indítványára az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. július 5-i nem jogalkotási állásfoglalási indítványára az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (4),

| — | tekintettel a 43 tanár szakos hallgató Mexikóban történt eltűnéséről szóló, 2014. október 23-i, állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 43 tanár szakos hallgató Mexikóban történt eltűnéséről szóló, 2014. október 23-i, állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) állásfoglalásaira és különösen 2016. szeptember 22-i, az EU, valamint Latin-Amerika és a Karib-térség között folyamatban lévő tárgyalások kereskedelmi szempontjairól szóló (6), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseivel összefüggésben a szegénység elleni küzdelemről szóló (7), a politikai pártok Európai Unióban és Latin-Amerikában történő finanszírozásáról szóló (8), valamint a Kínai Népköztársasággal fenntartott gazdasági és pénzügyi kapcsolatoknak az EU–LAK biregionális stratégiai partnerséggel kapcsolatos vonatkozásairól szóló (9) állásfoglalásaira, továbbá a nők ellen az Európai Unióban és Latin-Amerikában elkövetett gyilkosságokról szóló, 2014. március 29-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés (EuroLat) állásfoglalásaira és különösen 2016. szeptember 22-i, az EU, valamint Latin-Amerika és a Karib-térség között folyamatban lévő tárgyalások kereskedelmi szempontjairól szóló (6), a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseivel összefüggésben a szegénység elleni küzdelemről szóló (7), a politikai pártok Európai Unióban és Latin-Amerikában történő finanszírozásáról szóló (8), valamint a Kínai Népköztársasággal fenntartott gazdasági és pénzügyi kapcsolatoknak az EU–LAK biregionális stratégiai partnerséggel kapcsolatos vonatkozásairól szóló (9) állásfoglalásaira, továbbá a nők ellen az Európai Unióban és Latin-Amerikában elkövetett gyilkosságokról szóló, 2014. március 29-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az EuroLat Közgyűlés a migrációról, a fejlődésről és a gazdasági válságról szóló, 2016. szeptember 22-i ajánlására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EuroLat Közgyűlés a migrációról, a fejlődésről és a gazdasági válságról szóló, 2016. szeptember 22-i ajánlására (11),

| — | tekintettel a Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Latin-Amerikával fenntartott kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság nyilatkozatára a 2014–2020 közötti időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti ás tanácsi rendelet 5. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság nyilatkozatára a 2014–2020 közötti időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti ás tanácsi rendelet 5. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU rendeletre,

| — | tekintettel bennszülöttekről és a törzsi népekről szóló 169. számú ILO egyezményre, és különösen annak az érintett emberek által hagyományosan megművelt földterületek feletti tulajdon- és birtokjogáról szóló 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel bennszülöttekről és a törzsi népekről szóló 169. számú ILO egyezményre, és különösen annak az érintett emberek által hagyományosan megművelt földterületek feletti tulajdon- és birtokjogáról szóló 14. cikkére,

| — | tekintettel az EU-nak egy szélesebb transzatlanti partnerség előmozdításában betöltött szerepéről szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak egy szélesebb transzatlanti partnerség előmozdításában betöltött szerepéről szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából” című különjelentésében megfogalmazott ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából” című különjelentésében megfogalmazott ajánlásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0268/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0268/2017),

| A. | mivel a jelenlegi globális kihívásokkal mindkét régió egyaránt szembesül, ezért a latin-amerikai és a karibi térség (a LAK-térség) az EU kulcsfontosságú partnere többek között olyan területeken, mint a szegénység felszámolása, az ivóvízhez való hozzáférés, az emberi jogok egyetemes tiszteletben tartása, a gazdasági-társadalmi fejlődés, a megfelelő kormányzás hiánya, a fenntarthatóság, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a digitális transzformáció és a migráció kezelése; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi globális kihívásokkal mindkét régió egyaránt szembesül, ezért a latin-amerikai és a karibi térség (a LAK-térség) az EU kulcsfontosságú partnere többek között olyan területeken, mint a szegénység felszámolása, az ivóvízhez való hozzáférés, az emberi jogok egyetemes tiszteletben tartása, a gazdasági-társadalmi fejlődés, a megfelelő kormányzás hiánya, a fenntarthatóság, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a digitális transzformáció és a migráció kezelése;

| B. | mivel az EU–LAK partnerség szoros történelmi és kulturális kapcsolatokon, emberek közötti kiterjedt összeköttetéseken, erős és növekvő kereskedelmi és beruházási folyamatokon, valamint olyan közös értékeken alapul, mint a demokrácia, az emberi jogok és jogállamiság; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU–LAK partnerség szoros történelmi és kulturális kapcsolatokon, emberek közötti kiterjedt összeköttetéseken, erős és növekvő kereskedelmi és beruházási folyamatokon, valamint olyan közös értékeken alapul, mint a demokrácia, az emberi jogok és jogállamiság;

| C. | mivel Latin-Amerika és a Karib-térség 33 országa (a LAK-országok) politikai, gazdasági és kulturális háttere eltérő, ezért az EU külső fellépésének összefüggésrendszerében koherens és konzisztens keretbe ágyazott különböző megközelítésekre van szükség, ugyanakkor mindig meghatározva a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos uniós értékeket; |
| --- | --- |

C.

mivel Latin-Amerika és a Karib-térség 33 országa (a LAK-országok) politikai, gazdasági és kulturális háttere eltérő, ezért az EU külső fellépésének összefüggésrendszerében koherens és konzisztens keretbe ágyazott különböző megközelítésekre van szükség, ugyanakkor mindig meghatározva a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos uniós értékeket;

| D. | mivel az EU és a LAK-országok közötti hosszú távú partnerség történelmi, kulturális, emberi és gazdasági kapcsolatokon alapszik, amit nem szabad magától értetődőnek tekinteni, valamint a közös normák és a párbeszéd alapján horizontálisan kell irányítani a közös elvek és értékek felé, ideértve az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartását, a jogállamiságot, a nemzetközi békét és biztonságot, valamint a globális irányítás multilaterális rendszerének közös támogatását; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU és a LAK-országok közötti hosszú távú partnerség történelmi, kulturális, emberi és gazdasági kapcsolatokon alapszik, amit nem szabad magától értetődőnek tekinteni, valamint a közös normák és a párbeszéd alapján horizontálisan kell irányítani a közös elvek és értékek felé, ideértve az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartását, a jogállamiságot, a nemzetközi békét és biztonságot, valamint a globális irányítás multilaterális rendszerének közös támogatását;

| E. | mivel az EU és a LAK-országok együttesen elérik az ENSZ-tagországok összlakosságának egyharmadát, és globális GDP 25 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU és a LAK-országok együttesen elérik az ENSZ-tagországok összlakosságának egyharmadát, és globális GDP 25 %-át teszik ki;

| F. | mivel a migrációval, az éghajlatváltozással, az energiaügyekkel és a szervezett bűnözéssel szembeni küzdelemmel, valamint a vízumkönnyítés, a diákcsere és a kutatási együttműködés révén a mélyrehatóbb társadalmi-gazdasági kapcsolatok kialakításával kapcsolatos politikai párbeszéd és együttműködés fokozódása az Unió LAK-országokat érintő külső fellépésének prioritásai között szerepel; |
| --- | --- |

F.

mivel a migrációval, az éghajlatváltozással, az energiaügyekkel és a szervezett bűnözéssel szembeni küzdelemmel, valamint a vízumkönnyítés, a diákcsere és a kutatási együttműködés révén a mélyrehatóbb társadalmi-gazdasági kapcsolatok kialakításával kapcsolatos politikai párbeszéd és együttműködés fokozódása az Unió LAK-országokat érintő külső fellépésének prioritásai között szerepel;

| G. | mivel az Európai Unió, illetve Latin-Amerika és a Karib-térség között 1999 júniusában a két régió közötti kapcsolatok megerősítésének szándékával útjára bocsátott térségközi stratégiai partnerség vívmányai még nem szilárdultak meg; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió, illetve Latin-Amerika és a Karib-térség között 1999 júniusában a két régió közötti kapcsolatok megerősítésének szándékával útjára bocsátott térségközi stratégiai partnerség vívmányai még nem szilárdultak meg;

| H. | mivel a LAK-térség az elmúlt évtized folyamán jelentős változásokon esett át, így a gazdasági reformoknak és a szociálpolitikai intézkedéseknek, a régió országaiban keletkezett vagyon nagyobb mértékű újraelosztásának, valamint a demokrácia általános megszilárdulásának köszönhetően javult az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a tisztességes lakhatáshoz való hozzáférés, valamint a lakosság széles rétegei emelkedhettek fel a középosztályba, másrészt azonban a nyersanyagok szuperciklusa is véget ért, ami miatt milliókat fenyeget a szegénységbe való visszahullás veszélye; |
| --- | --- |

H.

mivel a LAK-térség az elmúlt évtized folyamán jelentős változásokon esett át, így a gazdasági reformoknak és a szociálpolitikai intézkedéseknek, a régió országaiban keletkezett vagyon nagyobb mértékű újraelosztásának, valamint a demokrácia általános megszilárdulásának köszönhetően javult az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a tisztességes lakhatáshoz való hozzáférés, valamint a lakosság széles rétegei emelkedhettek fel a középosztályba, másrészt azonban a nyersanyagok szuperciklusa is véget ért, ami miatt milliókat fenyeget a szegénységbe való visszahullás veszélye;

| I. | mivel az egy évtizeden át tartó jelentős gazdasági növekedés után azáltal, hogy véget ért a LAK-térség országai számára döntő bevételi forrást jelentő nyersanyagok magas árával jellemezhető ciklus, és ezzel párhuzamosan Kína gazdasági növekedésének üteme is lelassult – így Kína az USA után már csupán a térség második legfontosabb kereskedelmi partnere –, a régió több országában stagnálás, sőt gazdasági visszaesés következett be, ami számos elért eredményt sodor veszélybe, ami miatt milliókat fenyeget a szegénységbe való visszahullás veszélye; |
| --- | --- |

I.

mivel az egy évtizeden át tartó jelentős gazdasági növekedés után azáltal, hogy véget ért a LAK-térség országai számára döntő bevételi forrást jelentő nyersanyagok magas árával jellemezhető ciklus, és ezzel párhuzamosan Kína gazdasági növekedésének üteme is lelassult – így Kína az USA után már csupán a térség második legfontosabb kereskedelmi partnere –, a régió több országában stagnálás, sőt gazdasági visszaesés következett be, ami számos elért eredményt sodor veszélybe, ami miatt milliókat fenyeget a szegénységbe való visszahullás veszélye;

| J. | mivel egyes latin-amerikai országokban a közvélemény határozottan magasabb szintű demokráciát, részvételt és fenntartható gazdaságpolitikákat követel; |
| --- | --- |

J.

mivel egyes latin-amerikai országokban a közvélemény határozottan magasabb szintű demokráciát, részvételt és fenntartható gazdaságpolitikákat követel;

| K. | mivel a stabil jogi keretben garantált jogállamiság és jogbiztonság létfontosságú a gazdasági talpraállás előmozdításához szükséges beruházások vonzása szempontjából; |
| --- | --- |

K.

mivel a stabil jogi keretben garantált jogállamiság és jogbiztonság létfontosságú a gazdasági talpraállás előmozdításához szükséges beruházások vonzása szempontjából;

| L. | mivel a jogállamiság, valamint a jogi és politikai keretrendszer tiszteletben tartása lehetővé teszi mindkét térség számára a szabad vállalkozást biztosító és a beruházást támogató környezet érvényesítését, amely a jogbiztonság elvét biztosítékokkal is védi; |
| --- | --- |

L.

mivel a jogállamiság, valamint a jogi és politikai keretrendszer tiszteletben tartása lehetővé teszi mindkét térség számára a szabad vállalkozást biztosító és a beruházást támogató környezet érvényesítését, amely a jogbiztonság elvét biztosítékokkal is védi;

| M. | mivel a magas inflációs szintek akadályozzák a növekedést, ezért haladéktalanul kezelni kell azokat; mivel a megbízható árfolyamok az országok gazdasági fejlődésének fontos elemét alkotják; mivel olyan iparpolitika megvalósítása szükséges, amely növeli a termelékenységet, diverzifikálja a gazdaságot és vonzza a beruházásokat; |
| --- | --- |

M.

mivel a magas inflációs szintek akadályozzák a növekedést, ezért haladéktalanul kezelni kell azokat; mivel a megbízható árfolyamok az országok gazdasági fejlődésének fontos elemét alkotják; mivel olyan iparpolitika megvalósítása szükséges, amely növeli a termelékenységet, diverzifikálja a gazdaságot és vonzza a beruházásokat;

| N. | mivel az EU és a LAK-országok közötti társulási megállapodások segítik a politikai és kereskedelmi párbeszédet és javítják a befektetési légkört, megnyitva a szolgáltatási ágazatot és a közbeszerzési piacokat, és lehetővé téve infrastrukturális projektek végrehajtását; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU és a LAK-országok közötti társulási megállapodások segítik a politikai és kereskedelmi párbeszédet és javítják a befektetési légkört, megnyitva a szolgáltatási ágazatot és a közbeszerzési piacokat, és lehetővé téve infrastrukturális projektek végrehajtását;

| O. | mivel rendkívül fontos, hogy Latin-Amerika és az EU közös menetrendet dolgozzon ki; |
| --- | --- |

O.

mivel rendkívül fontos, hogy Latin-Amerika és az EU közös menetrendet dolgozzon ki;

| P. | mivel az EU-ban az elmúlt években komoly változások voltak tapasztalhatók, többek között a gazdasági válság, a Nagy-Britannia EU-ból való kilépésével kapcsolatos kihívások és a menekültválság; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU-ban az elmúlt években komoly változások voltak tapasztalhatók, többek között a gazdasági válság, a Nagy-Britannia EU-ból való kilépésével kapcsolatos kihívások és a menekültválság;

| Q. | mivel a LAK-országokban jelenleg végbemenő nagyszabású geopolitikai változások, amelyek többek között a régióban gazdasági partnerség kialakítására törekvő ázsiai államok jelenlétével is jellemezhetők, szükségessé teszik, hogy az EU megerősítse: nemcsak a gazdasági csereforgalom tekintetében áll megbízható szövetségesként valamennyi partnere mellett a LAK-térségben, hanem a társadalmi haladásban és a közös értékek védelmében is hűséges partner; |
| --- | --- |

Q.

mivel a LAK-országokban jelenleg végbemenő nagyszabású geopolitikai változások, amelyek többek között a régióban gazdasági partnerség kialakítására törekvő ázsiai államok jelenlétével is jellemezhetők, szükségessé teszik, hogy az EU megerősítse: nemcsak a gazdasági csereforgalom tekintetében áll megbízható szövetségesként valamennyi partnere mellett a LAK-térségben, hanem a társadalmi haladásban és a közös értékek védelmében is hűséges partner;

| R. | mivel az EU–Mexikó globális megállapodás, az EU–Chile társulási megállapodás és az EU–Mercosur régiók közötti együttműködési keretmegállapodás 1997-ben, 2003-ban, illetve 1999-ben lépett hatályba; mivel e megállapodások egyaránt fontosak az EU és a LAK-országok számára, ezért a frissítésük tárgyában jelenleg folyamatban lévő tárgyalásoknak erőteljes lendületet kell adni annak érdekében, hogy a legkorszerűbb és leginkább előremutató eredményeket hozhassák; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU–Mexikó globális megállapodás, az EU–Chile társulási megállapodás és az EU–Mercosur régiók közötti együttműködési keretmegállapodás 1997-ben, 2003-ban, illetve 1999-ben lépett hatályba; mivel e megállapodások egyaránt fontosak az EU és a LAK-országok számára, ezért a frissítésük tárgyában jelenleg folyamatban lévő tárgyalásoknak erőteljes lendületet kell adni annak érdekében, hogy a legkorszerűbb és leginkább előremutató eredményeket hozhassák;

| S. | mivel a LAK-térségben az EU a fejlesztési támogatás fő forrása (ezt a 2014-2020-as időszakra szóló Fejlesztési Együttműködési Eszközben is tükrözi), a legfőbb befektető és a legfőbb kereskedelmi partnerek egyike, és mivel pénzügyi és háromoldalú együttműködés eredményeképpen az európai jelenlét erős; |
| --- | --- |

S.

mivel a LAK-térségben az EU a fejlesztési támogatás fő forrása (ezt a 2014-2020-as időszakra szóló Fejlesztési Együttműködési Eszközben is tükrözi), a legfőbb befektető és a legfőbb kereskedelmi partnerek egyike, és mivel pénzügyi és háromoldalú együttműködés eredményeképpen az európai jelenlét erős;

| T. | mivel az Európai Bizottság a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési program keretében új fejlesztési menetrend kialakításán dolgozik, és Latin-Amerika valamennyi országában (beleértve a közepes jövedelmű országokat is) szükséges bevezetni és alkalmazni a fenntartható fejlődés fogalmát, és ebben az új megközelítésben az egy főre eső jövedelmen kívül további kritériumokat is szükséges figyelembe venni; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Bizottság a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési program keretében új fejlesztési menetrend kialakításán dolgozik, és Latin-Amerika valamennyi országában (beleértve a közepes jövedelmű országokat is) szükséges bevezetni és alkalmazni a fenntartható fejlődés fogalmát, és ebben az új megközelítésben az egy főre eső jövedelmen kívül további kritériumokat is szükséges figyelembe venni;

| U. | mivel a LAK-országok az EU fő külpolitikai prioritásainak meghatározásakor szisztematikusan háttérbe szorul, annak ellenére, hogy az Uniót közismert kulturális és nyelvi kötelékek fűzik történelmileg a LAK-térség országaihoz, és a világon belüli geopolitikai befolyásának folyamatos csökkenésére tekintettel új szövetségeseket kell találnia; |
| --- | --- |

U.

mivel a LAK-országok az EU fő külpolitikai prioritásainak meghatározásakor szisztematikusan háttérbe szorul, annak ellenére, hogy az Uniót közismert kulturális és nyelvi kötelékek fűzik történelmileg a LAK-térség országaihoz, és a világon belüli geopolitikai befolyásának folyamatos csökkenésére tekintettel új szövetségeseket kell találnia;

| V. | tekintettel az Atlanti-medence egészének jelentőségére – beleértve az Európai Uniót, Észak-Amerikát, Közép-Amerikát, Dél-Amerikát és Afrika atlanti partvidékének országait – valamint a régiók és az ott található országok közötti együttműködés szükségességére annak érdekében, hogy lehetővé váljon valamennyi számára a közös kihívások leküzdése ezen a kiterjedt területen; |
| --- | --- |

V.

tekintettel az Atlanti-medence egészének jelentőségére – beleértve az Európai Uniót, Észak-Amerikát, Közép-Amerikát, Dél-Amerikát és Afrika atlanti partvidékének országait – valamint a régiók és az ott található országok közötti együttműködés szükségességére annak érdekében, hogy lehetővé váljon valamennyi számára a közös kihívások leküzdése ezen a kiterjedt területen;

| W. | mivel a WTO következő miniszteri konferenciájára 2017. decemberben, Buenos Airesben kerül sor, és keretein belül a tagállamok parlamenti küldöttségei is találkoznak; |
| --- | --- |

W.

mivel a WTO következő miniszteri konferenciájára 2017. decemberben, Buenos Airesben kerül sor, és keretein belül a tagállamok parlamenti küldöttségei is találkoznak;

| X. | mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtása biztosítja az információhoz való egyetemes hozzáférést és a véleménynyilvánítás szabadságának védelmét; |
| --- | --- |

X.

mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtása biztosítja az információhoz való egyetemes hozzáférést és a véleménynyilvánítás szabadságának védelmét;

| Y. | mivel az energetikai irányítás tekintetében a legjobb tíz ország latin-amerikai, és a világ olajtartalékainak 20 %-a Latin-Amerikában van; |
| --- | --- |

Y.

mivel az energetikai irányítás tekintetében a legjobb tíz ország latin-amerikai, és a világ olajtartalékainak 20 %-a Latin-Amerikában van;

| Z. | mivel Latin-Amerika országai, Mexikó és Brazília az Európai Unió azonosított stratégiai partnerei; |
| --- | --- |

Z.

mivel Latin-Amerika országai, Mexikó és Brazília az Európai Unió azonosított stratégiai partnerei;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az EU-LAK kétoldalú regionális partnerség alapját közös elvek, értékek és érdekek képezik, úgymint a demokrácia, az emberi jogok, a béke és a szolidaritás, a jogállamiság és a független igazságszolgáltatás, ezeket tehát horizontális partnerség keretében elkötelezetten érvényre kell juttatni, így a kölcsönös régióközi és az együttműködési kapcsolatok fejlesztése létfontosságúvá vált; hangsúlyozza, hogy a gazdasági válság következtében az EU és a LAK-országok közös kihívásokkal szembesülnek a fenntartható gazdasági növekedés, a munkanélküliség elleni küzdelem, a digitális transzformáció, a társadalmi befogadás, valamint a nemek közötti egyenlőség tekintetében, ugyanakkor közös értékeket vallanak magukéinak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az új geopolitikai forgatókönyvben a LAK-térség stratégiai prioritás és lehetőség az EU külpolitikája számára, mivel a két régió világnézete közös: többoldalú kapcsolatokra, párbeszédre, fenntarthatóságra, jogállamiságra, az emberi jogok tiszteletben tartására és nyitott társadalmakra kívánják jövőjüket építeni; elismeri az EU és a LAC országok közötti kapcsolatokban részt vevő szereplők pozitív és gazdag sokszínűségét, hiszen vannak közöttük államok, városok, helyi szervezetek, egyetemek, civil társadalmi szerveződések, társaságok, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság is, kéri a megállapodások, az együttműködési fellépések és a magas szintű politikai kapcsolatok hathatósabb összehangolását; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a politikai és gazdasági együttműködés kiterjesztése és a partnerkapcsolatok szorosabbra vonása a LAK-országokkal döntő fontosságú, mivel biregionális, szubregionális és bilaterális szinten kiegészítő fellépésekre ad módot; hangsúlyozza ezen együttműködés szükségességét a gazdasági növekedés megszilárdításához való hatékony hozzájárulás érdekében, fenntartható társadalmi-gazdasági fejlesztési szakpolitikák révén, ugyanakkor biztosítva a társadalmi befogadást, a polgári szabadságjogokat és az emberi jogokat, valamint a szegénység csökkentését; úgy véli, hogy az EU–LAK partnerségnek és a társulása megállapodásoknak figyelembe kell venniük a térségek közötti gazdasági különbségeket, és ügyelniük kell arra, hogy ne fokozzák a meglévő aránytalanságokat; megjegyzi, hogy az európai vállalkozások jelenléte nagyon fontos a latin-amerikai országok nemzeti gazdaságai számára, és hangsúlyozza, hogy e vállalatok tevékenységeit a meglévő szabályok és ellenőrzési eljárások alá kell rendelni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EU-CELAC csúcstalálkozók a politikai párbeszédre szolgáló új keretben testet öltött biregionális partnerkapcsolatok egyik jelentős eszközét képezik; kéri az EU-t és a CELAC-ot, hogy e partnerséget és politikai párbeszédet a tematikus dialógusrendszer és a fő kezdeményezések keretében is erősítsék, például a kutatási és innovációs közös kezdeményezés, a migrációról folytatott strukturált párbeszéd, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos koordinációs és együttműködési mechanizmus felhasználásával, továbbá többoldalú fórumokon, többek között az ENSZ, a G20-csoport és a WTO égisze alatt egyértelműen meghatározott közös érdekek mentén törekedjenek a jó kormányzás, a gazdasági növekedés, a társadalmi kohézió, a kultúra, az innováció és a környezetvédelem terén fennálló legfontosabb globális kihívások közös megoldására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megismétli az EU és a LAK elkötelezettségét a globális menetrendre irányuló együttműködés megerősítése mellett, és támogatja a WTO többoldalú megközelítését, mint egy nyitott, kiszámítható, átfogóbb, a szegénység elleni küzdelemben hatékony, és a fenntartható fejlődést elősegítő, átlátható és demokratikus szabályokon alapuló, erős parlamenti dimenzióval rendelkező kereskedelmi rendszer alapját; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja a LAK-térségen belüli regionális integrációt, és hangsúlyozza, hogy a különböző regionális integrációs rendszereket jobban össze kell hangolni egymással a régióban, eközben tiszteletben tartva az integráció üteme tekintetében fennálló eltéréseket; ajánlja a párbeszéd, az együttműködés és a legjobb gyakorlatok cseréje fokozását a CELAC, a Mercosur, az Andok Nemzetközösség (ACN), a Közép-amerikai Integrációs Rendszer (SICA) és a Csendes-óceáni Szövetség, a párbeszéd megerősítése érdekében a közös érdekeket képviselő területeken, valamint kéri az intézményi keret megerősítését is; javasolja, hogy a demokrácia előmozdítása érdekében erősítsék meg a politikai párbeszédre, az együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére vonatkozó regionális kezdeményezéseket, például a Dél-amerikai Nemzetek Unióját (UNASUR), az Amerikai Államok Szervezetét (OAS) és a Karib Közösséget (CARICOM); hangsúlyozza, hogy az EU és a LAK-térség parlamentközi együttműködését – elsősorban az Európai Parlament és a különböző regionális parlamentek kapcsolatait – a tapasztalatok és a politikai-intézményi ismeretek megosztása révén meg kell erősíteni; üdvözli a Mercosur és a Csendes-óceáni Szövetség között nemrégiben megkezdett párbeszédet, amelynek célja a fokozatos konvergencia, valamint a növekedés biztosítása a jövőbeni regionális és globális kihívásokkal kapcsolatos konzultációk összefüggésrendszerében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és az átláthatóság tiszteletben tartását biztosító politikai stabilitás, gazdasági szabályozás és intézményi erő a jogbiztonságnak köszönhetően a hosszú távú beruházásokat vonzó környezet egyik sarokkövét jelenti; hangsúlyozza, hogy ilyen jogi keretrendszerhez erős demokratikus intézményekre és felelősségteljes gazdasági tervezésre van szükség, valamint erőfeszítéseket kell tenni a térségben és a külső partnerekkel folytatott politikai párbeszéd és gazdasági partnerségek megerősítése érdekében; emlékeztet ebben az összefüggésben arra, hogy az EU-val kialakított partnerség központi szerepet játszik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza a Csendes-óceáni Szövetség dinamizmusát, amely magában foglalja Chile-t, Kolumbiát, Mexikót, Perut, és kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tanulmányozza kívánatos-e, hogy az Európai Unió megfigyelőként részt vegyen az említett szövetségben, amint azt már számos uniós tagállam teszi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi globális kihívások és problémák – többek között olyan területeken, mint az emberi jogok, a béke, a biztonság, a korrupció és a büntetlenség elleni harc, a megfelelő kormányzás hiánya, a fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődés, a szegénység felszámolása, a digitális transzformáció, a tömeges migráció, a nemek közötti egyenlőség, a kiberbiztonság, a szervezett bűnözés és a terrorizmus, a kábítószer-kereskedelem, az éghajlatváltozás, a geopolitikai változások, az országokon belüli és az országok közötti egyenlőtlenség, az informális munkavállalás és a növekvő munkanélküliség – új lehetőségeket és együttműködési csatornákat kínálnak az EU-LAK partnerség számára a közös szemléleten és tervezésen alapuló stratégiai fellépéshez; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy bár a régió jelentős gazdasági fejlődésen ment keresztül, amely rendkívüli módon csökkentette a szegénység és az egyenlőtlenség szintjét, az egyenlőtlenség továbbra is nagymértékben akadályozza a LAK-régió fejlődését, ahol 175 millió ember él szegénységben és kirekesztettségben, ami különösen a nőket és a gyermekeket sújtja; hangsúlyozza, hogy a gazdasági növekedés, az inkluzív társadalmi fejlődés, a javak méltányos eloszlása és az alapvető közszolgáltatások általános biztosítása kulcsfontosságú e probléma megoldása szempontjából; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet, hogy a szegénység felszámolása és az egyenlőtlenségek csökkentése olyan cél, amelynek elérése előtt a gazdaságpolitika, a társadalmi kohézióval és a befogadással kapcsolatos politika, a munkalehetőségek gyarapítása és az oktatáshoz való hozzáférés biztosítása nyitja meg az utat, továbbá hangsúlyozza, hogy valamennyi polgárt meg kell védeni, és az életkörülmények javítása érdekében a gazdasági ciklusok hatásaitól függetlenül szélesíteni kell a középosztályt, többek között szociális védelmi minimum megteremtése, valamint a demokratikus értékek és az emberi jogok tiszteletben tartása révén; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a gazdaságokat integrálni kell a körforgásos gazdasági modellen alapuló globális értékláncokba, és elismeri a két- és többoldalú kereskedelmi egyezmények kidolgozásának jelentőségét, mivel ezek a közös globális kihívások kezeléséhez hozzájáruló hatékony eszközök, ugyanakkor támogatva a tisztességes munkát és a társadalmi párbeszédet mint a fenntartható fejlődés ösztönzőit; hangsúlyozza olyan feltételek megteremtésének fontosságát, amelyek lehetővé teszik mindkét régió gazdaságainak diverzifikálását, így függőségük csökken, és ellenállóbbakká válnak a globális ciklikus ingadozásokkal szemben; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a tudományos és technológiai ismeretek átadását, javítani kell a humántőkét és diverzifikálni kell a foglalkoztatást, amihez elengedhetetlen az oktatásba, a képzésbe és a készségfejlesztésbe való beruházás; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az EU, az uniós tagállamok, Ecuador, Kolumbia és Peru között 2016. november 11-én létrejött, Ecuadornak az EU, Kolumbia és Peru közötti szabadkereskedelmi megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvet; emlékeztet rá, hogy ez a megállapodás megszünteti a magas vámtarifákat és a kereskedelem technikai akadályait, liberalizálja a szolgáltatási piacokat, megnyitja a közbeszerzési piacokat és tartalmazza a gyors és hatékony vitarendezési mechanizmusokkal kapcsolatos kötelezettségeket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat, hogy az EU a LAK-térség legnagyobb külföldi befektetője és második legnagyobb kereskedelmi partnere, kétirányú gazdasági kapcsolatot teremtve a minőség, a társadalmi felelősségvállalás, a munkahelyteremtés, a technológiatranszfer, illetve a kutatás és az innováció értékei alapján; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tovább ösztönzi a köz- és magánszféra közötti partnerségeket a gazdasági fejlődés, a vállalkozói készség, a növekedés és a külföldi befektetések előmozdítás érdekében; hangsúlyozza az informális gazdaság, valamint a kkv-k alacsony fejlettségi szintje és alacsony versenyképessége elleni küzdelem szükségességét; kéri a régiók közötti mobilitás megkönnyítését és javítását, biztosítva a munkaügyi jogok kölcsönös konzisztenciáját és fokozva a társadalombiztosítási rendszerek összehangolását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy fenntartható és hatékony adóügyi rendszereket kell kidolgozni mindkét régióban, egyúttal olyan adózási kultúrát meghonosítva, többek között hatékony általános számviteli irodákat létrehozva, amely megerősítheti a közjavakat és közérdekű szolgáltatásokat – többek között közoktatást, közegészségügyi ellátásokat, szociális védelmi infrastruktúrát és biztonságot minden polgár számára – rendelkezésre bocsátó és biztosító jóléti államok fejlődését, és ismételten kifejezésre juttatja, hogy az adóparadicsomok és az adóelkerülés károsítják a gazdasági és társadalmi fejlődést, a haladást és a jólétet, valamint akadályozzák a gazdaságpolitikák és az újraelosztó jellegű szociálpolitikák megfelelő működését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági növekedés és a kereskedelem kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés megvalósításában, de önmagukban nem elegendő a szegénység, az egyenlőtlenség és a kirekesztés csökkentéséhez; felhív a diverzifikált, fenntartható és inkluzív növekedés biztosításával e problémák csökkentéséhez hozzájáruló hatékony politikákra, amelyek különös hangsúlyt helyeznek a szociális kérdésekre, az intézményi támogatásra és az emberi jogok tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az EU és Latin-Amerika és a Karib-térség (LAK) országai közti együttműködés legfőbb céljának a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának kell lennie; sürgeti az Uniót, hogy erősítse meg a költségvetés-támogatási programokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | támogatja a Bizottság új, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend részét képező fejlesztési menetrendjét; ismételten megállapítja, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendnek és a fenntartható fejlesztési célkitűzéseknek az EU–LAK együttműködés fő eszközeit kell jelenteniük, és nem korlátozódhatnak a szegénység felszámolására, hanem minden gazdasági, szociális és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos dimenzióira ki kell terjedniük; hangsúlyozza, hogy az EU-nak folytatnia kell a hivatalos fejlesztési támogatás minden LAK-ország számára történő folyósítását, az egy főre eső jövedelem szempontján túllépő új megközelítés alapján segítséget nyújtva olyan közepes és magasabb jövedelmű országok számára is, amelyek a differenciálás elve szerint már nem felelnének meg a kétoldalú fejlesztési együttműködés kritériumainak; nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy kivételes jelleggel és a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközéről szóló rendelettel összhangban biztosítsa a kétoldalú együttműködés lehetőségét közepes és közepes-magas jövedelmű országok számára a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz teljes érvényességi ideje alatt, majd azt követően is annak érdekében, hogy folyamatos támogatást nyújtson ezen országoknak az előttük álló kihívások leküzdésére irányuló erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a Latin-Amerikának és a Karib-térségnek, valamint a legkülső régióknak és a térgében levő tengerentúli országoknak és területeknek nyújtott támogatási politikák és azok ütemezésének jobb összehangolását; kéri az EU–LAK regionális csúcstalálkozókon elfogadott politikai kötelezettségvállalások teljesítését és a szükséges pénzügyi eszközök biztosítását. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy jelölje meg a rendelkezésre álló eszközöket és biztosítson hozzájuk elegendő forrást, azokat hatékony módon hozzáigazítva a hatékonyság, a megfelelőség, a harmonizáció, a kölcsönös felelősség, az elszámoltathatóság és a LAK-országok fejlesztési stratégiáival való összeegyeztethetőség alapelveihez, támogatást nyújtva a LAK-országoknak ahhoz, hogy szembenézhessenek a kihívásokkal és fel tudjanak készülni a hivatalos fejlesztési támogatás esetleges csökkenésére; kéri, hogy ezek az eszközök foglalják magukba a know-how átadását és a képzést, valamint nyújtsanak segítséget a költségvetési és államháztartási gazdálkodással kapcsolatos reformokhoz, amelyek hozzájárulnak a növekedés felgyorsításához és a magas színvonalú közszolgáltatások biztosításához; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy támogatásötvözési programjai esetében alkalmazzon a fejlesztéshatékonysági alapelvekre vonatkozó érvényesíthető kritériumokat, különösen a felelősségvállalás, a partnerországokkal való összehangolás, a fejlesztés és a pénzügyi addicionalitás, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság tekintetében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet rá, hogy a LAK-országok földrajzi és földtani helyzetük miatt nagymértékben ki vannak szolgáltatva a természeti katasztrófáknak, amit az éghajlatváltozás következményei tovább súlyosbítanak, amit globálisan kell kezelni a közös, de differenciált felelősség elvének megfelelően; sürgeti a Bizottságot és LAK-országokat, hogy nézzenek szembe a kiváltó okokkal, hozzanak az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség növelésére irányuló intézkedéseket és fogadjanak el kockázatmegelőzési stratégiákat és protokollokat a humanitárius segítségnyújtás vészhelyzetek esetén történő gyors mozgósítására; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nyomatékosan felhív a nemek közötti egyenlőség hathatós megvalósítására, a nők érvényesülési lehetőségeinek gyarapítására, valamint olyan politikák bevezetésére, amelyek biztosítják a nők bevonását a politikai, gazdasági és társadalmi élet valamennyi szférájába azzal a céllal, hogy fokozódjon aktív társadalmi szerepvállalásuk, továbbá állhatatos küzdelemre szólít fel a nők ellen elkövetett gyilkosságok felszámolásáért, szavatolva fizikai és pszichológiai biztonságukat, elősegítve a munkaerőpiachoz, a földtulajdonhoz és a foglalkoztatáshoz való egyenlő hozzáférésüket, valamint biztosítva a szexuális és reproduktív egészségüket és jogaikat is; hangsúlyozza, hogy a lányok és asszonyok életkörülményeit javítani kell; kiemeli, hogy ezért az oktatáshoz való hozzáférés alapvető fontosságú, és társadalmi és gazdasági átalakuláshoz vezethet; üdvözli az 1994-es, a nők elleni erőszak megelőzéséről, büntetéséről és felszámolásáról szóló amerikaközi egyezményt („Belém do Pará-i egyezmény”), és hangsúlyosabb szerepet kér az egyezményt ellenőrző mechanizmus (MESECVI) titkársága számára; üdvözli az Európa Tanács 2016-ben hatályba lépett Isztambuli Egyezményét, és felszólítja mindkét régió azon országait, amelyek még nem írták alá az egyezményt, hogy csatlakozzanak hozzá; |
| --- | --- |

24.

| 25. | alapvető fontosságúnak tekinti a közpolitikákat, különösen az egészségügy, az oktatás és a képzés területén, valamint a magánkezdeményezéseket, amelyek mintegy 30 millió nem foglalkoztatott, és oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiatal számára teremtenek lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési programoknak kezelniük kell a fiatalokat és különösen a serdülőkorúakat érintő konfliktusok, erőszak, szervezett bűnözés és emberölések magas arányának problémáját, amely a LAK-országok számára az egyik legnagyobb kihívást jelenti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ismételten felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy színvonalas munka- és tanulási lehetőségek álljanak nyitva a fiatalok előtt, mivel ők a jövő letéteményesei, és kulcsszerepet játszanak majd a földrész hosszú távú politikai stabilitásának megteremtésében; helyesnek tartja az együttműködés finanszírozással is támogatott fokozását kétoldalú egyetemi kapcsolatok, tudáscsere és nemzetközi mobilitás révén az uniós és a latin-amerikai/karib-térségbeli egyetemi hallgatók között, különösen az Erasmus+ program megerősítése révén, a CELAC-kal kialakított, 2015-ben elindított felsőoktatási partnerség keretében; elégedetten jegyzi meg, hogy 2015-ben sikeresen indították útjára az Erasmus+ programot, amely 2020-ig 6 200 mobilitási lehetőséget és 3 500 ösztöndíjat kínál főleg a CELAC egyetemi hallgatói részére; rámutat, hogy az egyetemi oklevelek teljes és kölcsönös elismerésére, valamint a minőségi és akkreditációs rendszer tekintetében a biregionális együttműködés megerősítésére van szükség; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rámutat az EU–CELAC együttműködés kulcsszerepére a tudomány, a technológia és az innováció területén, illetve az EU–CELAC közös kutatási terület létrehozásának fontosságára, a kutatók és a professzorok mobilitásával kapcsolatos együttműködés erősítése érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiemeli a gyermekek jogainak alapvető fontosságát és azt, hogy minden EU–LAK-országnak szigorúan be kell tartania a gyermekek jogairól szóló ENSZ Egyezményt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ösztönzi a további együttműködést a technológiafejlesztés elősegítése és a lakosság információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférésének fokozása terén, társadalmaink digitális transzformációhoz való alkalmazkodása céljából; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt évtizedben a közös kihívások kezelése, valamint a szabadságok és a szociális jogok előmozdítása általános tendenciává vált, és komoly erőfeszítések történtek befogadó jellegű átfogó szakpolitikák kidolgozására annak érdekében, hogy a kiszolgáltatott csoportok védelemben részesüljenek és biztosított legyen a jólét és a gazdasági növekedés egyenlő alapon történő elosztása, és mindez nagy mértékben hozzájárult ahhoz, hogy az utóbbi 15 évben a latin-amerikai lakosság csaknem 60 millió polgárát sikerült kiemelni a szegénységből; felhívja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben és garantálják a demokratikus elveket, az alapvető jogokat és szabadságokat, valamint valamennyi polgár, többek között a vallási kisebbségek, az őslakos népek, a környezetvédelmi aktivisták, az LMBTI személyek, a fogyatékkal élők polgárok, a lakóhelyük elhagyására kényszerített és hontalan személyek, valamint a vidéki területeken élő emberek biztonságát; hangsúlyozza, hogy online és offline környezetben egyaránt biztosítani kell a gyülekezés, az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy szavatolni kell a vallási kisebbségek és az LMBTI közösség jogait és biztonságát; felhívja a LAK-országok kormányait, hogy fogadjanak el jogszabályokat és hozzanak intézkedéseket, amelyekkel meg lehet védeni az emberi jogi jogvédőket és az újságírókat az üldöztetésektől, a fenyegetésektől, a lejárató kampányoktól, az önkényes letartóztatásoktól, a kínzásoktól, az erőszakos eltüntetésektől és a gyilkosságoktól, amelyeknek gyakran áldozataivá válnak; felhív az őslakos népek és a vidéki övezetekben élő népesség jogainak és érdekeinek védelmére a fejlesztési projektek és a nyersanyag-kitermelő iparágakban folytatott tevékenységek súlyos környezetkárosító hatásaival szemben, előzetes konzultációt és egyetértési mechanizmusokat vezetve be az ilyen esetekben; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sajnálja a demokratikusan megválasztott ellenzéki vezetők, újságírók, emberijog-védők, különösen a környezetvédelmi ügyekkel foglalkozók és ügyvédeik elleni támadásokat; felhívja a hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket fizikai és pszichológiai integritásuk szavatolása érdekében, és a nemzetközi normáknak megfelelően biztosítsák az azonnali, alapos és pártatlan vizsgálatok lefolytatását a felelősök igazságszolgáltatás elé állítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy szavatolni kell a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek aktív bevonását és a velük való konzultációt a kereskedelmi és társulási megállapodások tárgyalási és végrehajtási folyamatában; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rámutat, hogy a megállapodásokban hivatkozni kell a LAK-országokon belüli szabad véleménynyilvánításhoz és gyülekezéshez való jogra; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy vegyék fontolóra olyan jogszabály elfogadását, amely lehetővé teszi a súlyos emberi jogi jogsértésekben részt vevő személyek pénzeszközeinek befagyasztását és a velük szembeni vízumkorlátozásokat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy a migrációval kapcsolatban alkalmazott politikáknak és gyakorlatoknak szavatolniuk kell az emberi jogok tiszteletben tartását, különös figyelmet szentelve a nőknek és az olyan veszélyeztetett csoportoknak, mint a kiskorúak, idős emberek és fogyatékkal élő személyek, ugyanakkor szem előtt tartva a határvédelemmel kapcsolatos kihívásokat és a migránsok bűnözőknek tekintése mellőzését; hangsúlyozza egy olyan átfogó megközelítés szükségességét, amelynek célja a migráns munkavállalók fogadó országon belüli gazdasági és társadalmi hozzájárulása, a tranzitországok jelentősége és a fogadó országban a állampolgársághoz vezető utak kialakítása jelentőségének elismerése, különös figyelmet fordítva a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, menedékjogot igénylő személyekre; intézkedések foganatosítását kéri az országok közötti mobilitás megkönnyítése és javítása érdekében, biztosítva a munkaügyi jogok koherenciáját és fokozva a társadalombiztosítási rendszerek összehangolását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | Sürgeti a LAK-országokat, hogy gondoskodjanak a társadalmi, a környezetvédelmi és a munkaügyi jogok teljes tiszteletben tartásáról; az ILO egyezmények teljes körű és hatékony végrehajtására és az alapvető munkaügyi normák tiszteletben tartására szólít fel, amelyek közé többek között az egyesülés szabadsága és a kollektív tárgyalás joga is tartozik; ezen kívül kiemeli, hogy biztosítani kell a kényszermunka minden formájának megszüntetését; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy mindkét régió számára kihívást jelent a védelem és a biztonság fenntartása, aminek egyik vetülete a terrorizmus, a kábítószer-kereskedelem és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, ezért folyamatos erőfeszítésekre buzdít annak érdekében, hogy politikai és katonai egyeztetések révén erősödjék a védelmi és biztonsági együttműködés, különös figyelmet fordítva az információmegosztásra; nyomatékosan kéri a latin-amerikai országokat, hogy Kolumbia és Chile példáját követve vegyenek részt az uniós válságkezelési és békefenntartó missziókban; bátorítja a katonai együttműködés megerősítését a természeti és humanitárius katasztrófák alkalmával bevethető speciális vészhelyzeti segélyszervezetek kialakítása céljából; további együttműködésre szólít fel a tengerbiztonság, a leszerelés, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és a fegyverzet-ellenőrzés területén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri az államok területi integritására vonatkozó elv kétségbevonhatatlan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sajnálatosnak tartja a humanitárius segély csökkenését és kifogást emel az ellen, hogy erre továbbra is a leginkább rászoruló térségekben (közép-amerikai északi háromszög, Haiti és Kolumbia) és az éghajlatváltozás hatásai és a természeti katasztrófák által leginkább sújtott térségekben kerül sor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | elítéli egyes országok kormányainak fellépését, amelyek elutasítják a nemzetközi humanitárius segélyt és így akadályozzák ezen országok legalapvetőbb szükségleteinek kielégítését; kéri a főképviselőt/alelnököt, hogy sürgesse a megfelelő hatóságokat, hogy engedélyezzék az említett segélyek ezen országokba történő eljutását és terjesszen elő segítségnyújtási tervet az egyes országok számára; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja az EU-t, hogy nyújtson támogatást a LAK-térség erőszakkal megmételyezett országai számára, ahol elfogadhatatlanul nagy számban fordulnak elő gyilkosságok, bírósági tárgyalás nélküli kivégzések és erőszakos eltüntetések, tekintve, hogy biztonság nélkül nincs valódi jólét, méltóság és boldogság; felszólítja a LAK-térség országait, hogy hozzanak intézkedéseket a börtönök túlzsúfoltsága ellen és a fogvatartási körülmények javítása érdekében, gondoskodjanak a fogvatartottak fizikai és lelki sértetlenségének biztosításáról, vizsgálják ki és büntessék a kínzásokat és a bántalmazást, és mozdítsák elő a fogvatartottakkal szembeni emberségesebb bánásmódot, megelőzve ezzel a gyakran előforduló és emberéleteket is követelő lázadásokat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza az Atlanti-medence valamennyi országa közötti együttműködés megerősítésének szükségességét a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem tekintetében, az érintett nyugat-afrikai országok bevonásával, amelyek lényeges összeköttetést jelentenek a Latin-Amerika és Európa közötti kábítószer-áramlásban; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri az Európai Uniót, hogy támogassa a szervezett bűnözés által érintett közép-amerikai országokat, amely társadalmi és politikai struktúráikat fenyegeti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió továbbra is támogassa a közép-amerikai biztonsági stratégiát és a karibi biztonsági stratégiát; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy sürgősen fokozni kell a fejlődés legfőbb akadályai között szereplő korrupció, adócsalás és büntetlenség leküzdését célzó erőfeszítéseket, valamint hogy biztosítani kell a jogállamiságot, a szabad és átlátható választások megtartását, a hatalmi ágak szétválasztását, a független, pártatlan és szakmaivá tett igazságszolgáltatási rendszerhez való egyenlő hozzáférést, továbbá támogatni kell a jó kormányzást, orvosolni kell az intézmények hiányosságait és meg kell erősíteni az igazgatást; tudomásul veszi az EUROsociAL által e téren végzett munkát; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja az EU tagállamait és a LAK-országokat a korrupció problémájának leküzdésére az intézkedéseknek a megelőzéstől a bűnüldözésig és a büntetőeljárások lefolytatásáig, a többoldalú és a nemzetközi korrupcióellenes egyezmények hatékony végrehajtásáig terjedő széles skáláján, és rámutat, hogy a korrupció jelenléte nemcsak a társadalmi jólétet és a társadalmi egyenlőséget veszélyezteti, hanem a politikai legitimitást és a megfelelő kormányzást is aláássa; hangsúlyozza, hogy a független igazságszolgáltatás és közigazgatás hiánya erősíti a közintézmények iránti bizalmatlanságot, aláásva a jogállamiságot és táplálva az erőszakot; hangsúlyozza, hogy az átláthatóság, a szabad média és a polgári szerepvállalás szükséges a korrupció elleni küzdelem megerősítéséhez; egyetért azzal, hogy az adóparadicsomok felszámolása érdekében új nemzetközi intézkedéseket kell bevezetni, például az adóügyi információk automatikus cseréjét és a banktitok megszüntetését; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felszólít a további együttműködésre a rendkívül fontos közös érdekeket képviselő környezetvédelmi kérdésekben, különös figyelmet fordítva az energetikai átállásra és a szénmentesítési folyamatra, amelyek jelentős hatást gyakorolnak majd mindkét térség gazdaságaira; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a megújuló energiákra és azok alkalmazására vonatkozó kutatást, a természetvédelmet, az erdőgazdálkodást, valamint azokat a politikákat, amelyek célja az éghajlatváltozás okainak és következményeinek kezelése egy olyan régióban, amelyre e jelenségek akut hatást gyakorolnak, figyelembe véve a helyi és őslakos közösségek jogait azokban az övezetekben, ahol természeti erőforrások kiaknázása folyik; hangsúlyozza az olyan kezdeményezések, mint az EUROCLIMA vagy a RIOCC további támogatásának szükségességét a fenntartható fejlődéssel, a környezetvédelemmel, az éghajlatváltozással és az energiahelyzettel foglalkozó limai programmal összhangban; elismeri egy energetikai átállás végrehajtásának közös igényét a Párizsi Megállapodás sikeres teljesítése érdekében; kiemeli a további beruházás és együttműködés szükségességét az EU–LAK-térség intézményei és vállalatai között az energetikai átállás, a szénmentesítés és az alapvető infrastruktúrák fejlesztésének közös kezelése érdekében; hangsúlyozza a kormányzási és a bírósági eljárások javításának fontosságát az erdők védelme és az agroökológiai gazdálkodási gyakorlatok kiterjesztése érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy az Európai Tanács 2017. március 9-i következtetéseivel összhangban álló átfogó, kiegyensúlyozott és kölcsönösen előnyös társulási megállapodás megkötése érdekében kulcsfontosságú feladat az EU-Mercosur tárgyalások felgyorsítása, kiteljesítve az Európai Unió és Latin-Amerika között meglévő megállapodások hálózatát; hangsúlyozza, hogy még a jelenlegi jogalkotási ciklus alatt le kell zárni a tárgyalásokat és az Európai Parlament által megerősített végleges megállapodást kell elérni, amely mindkét gazdasági térségben pozitívan hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, valamint megerősíti a történelmi, kulturális, politikai és együttműködési kapcsolatokat és a népeink közötti bizalmat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza az EU–Mexikó globális megállapodás frissítésére irányuló, folyamatban lévő tárgyalások felgyorsításának jelentőségét, és felszólít e megállapodás 2017 vége előtti megkötésére; rámutat annak fontosságára, hogy az EU-Chile társulási megállapodás már 2018 elején elnyerje végleges formáját; kéri az uniós tagállamok parlamentjeit, hogy amennyiben még nem tették meg, erősítsék meg az EU–Közép-Amerika társulási megállapodást; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy Ecuador a közelmúltban csatlakozott a Kolumbiával és Peruval kötött, több szakpolitikai területre is kiterjedő megállapodáshoz, és emlékeztet arra, hogy ez a kapu Bolívia előtt is nyitva áll, amennyiben ugyancsak a csatlakozás mellett dönt; üdvözli a rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízumok alól Peru és Kolumbia számára megadott mentesség végrehajtását; kéri ezzel összefüggésben, hogy ugyanezt a vízummentességet adják meg Ecuadornak is; rámutat, hogy ezek az intézkedések hozzájárulnak az EU és az említett országok közötti gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rámutat annak alapvető fontosságára, hogy az EU és a LAK-országok közötti társulási, kereskedelmi és beruházási megállapodások szisztematikusan tartalmazzanak szabályokat a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozóan, valamint rendelkezzenek az emberi jogok és a szociális jogok védelméről; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rámutat, hogy Mexikót és Brazíliát az EU stratégiai partnerei közé sorolták, és kéri, hogy e státuszt kapja meg Argentína is (mint a térség jelentős szereplője, a Mercosur és a G20-ak tagja), valamint szorgalmazza az intézményes kapcsolatok keretének megújítását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | elismeri az ibér-amerikai csúcstalálkozók jelentőségét – amelyek működési mechanizmusa az utóbbi években megerősödött –, ugyanakkor kiemeli azt a szerepet, amelyet az Iberoamerikai Főtitkárság (SEGIB) játszik a soros elnökségek támogatásában; hangsúlyozza, hogy e soros elnökségi rendszer a párbeszéd, az egyeztetés és az együttműködés fórumaként hozzáadott értéket teremt a két régió közötti átfogó partnerség szempontjából; kéri e tekintetben egyetértési megállapodás megkötését egyrészről a Bizottság és/vagy az EKSZ, és másrészről a SEGIB között, illetve együttműködési keretmegállapodás formájában olyan együttműködési mechanizmus létrehozását, amely képes optimalizálni és strukturáltabb, rendezett és rendszeres szerkezetbe foglalni a két hatóság közötti kapcsolatot; üdvözli, hogy a legutóbbi csúcstalálkozón különös figyelmet kaptak az ifjúsággal, az oktatással és a vállalkozói szellemmel kapcsolatos fontos kérdések; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ismételten leszögezi, hogy az EuroLat Közgyűlés és a parlamenti küldöttségek igen sikeres és hasznos fórumoknak bizonyultak a stratégiai partnerség parlamenti dimenziója szempontjából, hozzájárulva az EU és a LAK-országok közötti politikai párbeszédhez (bevonva a civil társadalmat is, amelynek a szerepét meg kell erősíteni), valamint fontos szerepet játszanak a polgárok igényeinek az EU-CELAC csúcstalálkozókra történő eljuttatásában is; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosított legyen az EuroLat Közgyűlés vitáinak és következtetéseinek láthatósága és terjesztése mind az EU-CELAC csúcstalálkozók kölcsönhatásai révén, mind pedig nemzeti és regionális intézményi csatornáknak köszönhetően; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza az Európai Unió–Latin-Amerika és Karib-térség Alapítvány (EU–LAK Alapítvány) nemzetközi szervezetként betöltött szerepét, és kéri megállapodás létrehozását annak érdekében, hogy Alapítványt annak mind a 62 tagja minél rövidebb idő alatt megerősítse, mert fontos szerep vár rá a biregionális partnerség támogatásában, és kéri, hogy jöjjenek létre állandó együttműködési csatornák az EU–LAK Alapítvány és az EuroLat Közgyűlés között; |
| --- | --- |

56.

| 57. | támogatja az Európai Beruházási Bank külső hitelnyújtási megbízatásának kiterjesztését Latin-Amerikára finanszírozási szükségletek kielégítését célzó műveletek fenntartása és kialakítása érdekében olyan kiemelt fontosságú területeken, mint az éghajlatváltozás mérséklése, szociális, gazdasági és a környezetvédelmi infrastruktúra kialakítása és a kkv-k támogatása; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhív az uniós tagállamok fellépésének jobb, többoldalú összehangolására az Amerika-közi Fejlesztési Bankban (BID) és a Latin-amerikai Fejlesztési Bankban (CAF) annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben érvényesülhessen LAK-országokkal kapcsolatos fejlesztési programokra gyakorolt gazdasági befolyásuk; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja a kolumbiaiak jövője és az országot környező régió stabilitása szempontjából döntő jelentőségű békefolyamatot Kolumbiában, valamint támogatja a kolumbiai kormányt e békefolyamat végrehajtásában; hangsúlyozza e tekintetben, hogy fontos bevonni az egész kolumbiai társadalmat, különösen az áldozatokat, a civil társadalmi szervezeteket és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeket, a kormányzati vezetőknek pedig szavatolniuk kell az emberi jogi aktivisták és a közösségi vezetők biztonságát és védelmét; nyomatékosan kéri az EU-t és tagállamait, hogy folytassák az általuk biztosított politikai és pénzügyi támogatást, felhasználva többek között az IDC rendeletet és különösen e rendelet 5. cikke (2) bekezdését, valamint a Kolumbiát segítő uniós békealapot, továbbá támogatja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Kolumbiával foglalkozó különmegbízottját; hangot ad azon óhajának, hogy a Nemzeti Felszabadító Hadsereg (NLA) is kötelezze el magát a békefolyamat mellett;
  üdvözli, hogy a Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (FARC) tagjai az ENSZ felügyelete alatt befejezték szolgálati fegyvereik leadását; támogatja az ENSZ Biztonsági Tanácsa által a közelmúltban felállított új missziót, amelynek feladata, hogy segítse a FARC tagjainak visszailleszkedését a társadalomba; üdvözli a Nemzeti Felszabadítási Hadsereg és a kolumbiai kormány között létrejött kétoldalú tűzszüneti megállapodást; |
| --- | --- |

59.

| 60. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Venezuelában romlik a demokrácia és az emberi jogok helyzete, és a növekvő politikai és szociális bizonytalanság légkörében társadalmi-gazdasági zavarok keletkeznek; felszólítja a venezuelai kormányt, hogy biztosítsa a kormányzás ágainak elkülönítését és függetlenségét, továbbá állítsa vissza a nemzetgyűlés teljes alkotmányos hatáskörét; felszólítja továbbá a venezuelai kormányt az összes politikai fogoly azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, valamint választási menetrend mielőbbi előterjesztésére, lehetővé téve szabad és átlátható választási eljárások lefolytatását; felhívja a nemzetközi közösséget, a regionális szereplőket és az alelnököt/főképviselőt, hogy mozdítsák elő és támogassák a széles körű nemzeti megállapodást, mert ez az egyetlen lehetséges megoldás; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy tevékenyen éljen más eszközökkel is annak érdekében, hogy építő módon előmozdítsa az ország politikai stabilizálását; elutasít ezzel összefüggésben minden olyan kísérletet, amely az alkotmányosan elismert hatásköreinek bármilyen más szervezetre történő átterelésére irányul;
  határozottan elítéli az alkotmányozó nemzetgyűlés 2017. július 30-i megválasztását, mivel ez sérti a hatalmi ágak szétválasztásának elvét és a polgárok azon jogát, hogy demokratikusan megválasztott, legitim intézmények közreműködésével szabadon kifejezésre juttathatják politikai véleményüket; ismételten emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament és sok más nemzetközi szereplő nem ismeri el sem e választásokat, sem pedig az újonnan felállított nemzetgyűlés bármely cselekményét vagy határozatát, mivel e nemzetgyűlés nem legitim, továbbá sajnálatát fejezi ki az erőszakos körülmények miatt, amelyek következtében sok ember meghalt és megsebesült; komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy törvénytelenül üldözik és elnyomják a venezuelai Parlament demokratikusan megválasztott képviselőit; elítéli, hogy Luisa Ortega Diaz legfőbb ügyészt, valamint a Legfelsőbb Bíróságnak a legitim venezuelai Parlament által kinevezett valamennyi bíráját felmentették hivatalából és politikai üldözést folytatnak ellenük; teljes mértékben támogatja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság vizsgálja ki a venezuelai rezsim által elkövetett súlyos bűncselekményeket és elnyomó intézkedéseket, és kéri az EU-t, hogy játsszon aktív szerepet e tekintetben; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és az Európai Tanácsot, hogy fontolják meg a Venezuelában az emberi jogok súlyos megsértésében részt vevő személyek – közöttük az el nem ismert alkotmányozó nemzetgyűlés tagjai – pénzeszközeinek befagyasztását és az EU területére történő belépésük korlátozását; |
| --- | --- |

60.

| 61. | üdvözli az EU és a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 2016. decemberi aláírását; hangsúlyozza, hogy e megállapodás végrehajtását fel kell gyorsítani, mert kedvező hatást gyakorolhat az egész EU-CELAC partnerségre; rámutat, hogy a politikai párbeszédnek és az együttműködési megállapodásnak hozzá kell járulnia a kubai állampolgárok életkörülményeinek és szociális jogainak javításához, a továbblépéshez a demokrácia útján, valamint az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásához és előmozdításához; hangsúlyozza, hogy a megállapodás érvényességének feltételeként a kubai kormánynak ténylegesen végre kell hajtania az Európai Parlament állásfoglalásai alapján a megállapodásban foglalt emberi jogi rendelkezéseket; |
| --- | --- |

61.

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Latin-amerikai és Karibi Államok Közösségét alkotó országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0016.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0269.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0200.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0297.

(5)  HL C 274., 2016.7.27., 28. o.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/trade_en.pdf

(7)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/poverty_en.pdf

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/pparties_en.pdf

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/china_en.pdf

(10)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/athens2014/adopted_docs/femicide/1026102hu.pdf

(11)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/migration_en.pdf

(12)  HL C 81. E, 2011.3.15., 54. o.

(13)  HL C 65., 2016.2.19., 120. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/82

---

P8_TA(2017)0346

Korrupció és emberi jogok a harmadik országokban

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása a korrupcióról és az emberi jogokról a harmadik országokban (2017/2028(INI))

(2018/C 337/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a korrupció elleni ENSZ-egyezményre (UNCAC), amely 2005. december 14-én lépett hatályba (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a korrupció elleni ENSZ-egyezményre (UNCAC), amely 2005. december 14-én lépett hatályba (1),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ emberi jogi jogvédőkről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ emberi jogi jogvédőkről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Szociális, Gazdasági és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Szociális, Gazdasági és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben a külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló egyezményére, valamint a Tanács megvesztegetés elleni küzdelem folytatásáról szóló, 2009. évi ajánlására és a külföldi hivatalos személyeknek adott megvesztegetési összegek adóból való levonhatóságáról és egyéb kapcsolódó eszközökről szóló, 2009. évi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben a külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló egyezményére, valamint a Tanács megvesztegetés elleni küzdelem folytatásáról szóló, 2009. évi ajánlására és a külföldi hivatalos személyeknek adott megvesztegetési összegek adóból való levonhatóságáról és egyéb kapcsolódó eszközökről szóló, 2009. évi ajánlásra (2),

| — | tekintettel a 2012-ben elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló uniós stratégiai keretre, valamint a Külügyek Tanácsa által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (2015–2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012-ben elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló uniós stratégiai keretre, valamint a Külügyek Tanácsa által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (2015–2019),

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának 2008. december 8-án tartott 2914. ülésén elfogadott, az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának 2008. december 8-án tartott 2914. ülésén elfogadott, az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra (3),

| — | tekintettel az ENSZ „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott határozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott határozatára (4),

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) „Az Európai Beruházási Bank tevékenységei során a tiltott magatartás megelőzésére és az attól való visszatartásra irányuló politikája” („az EBB csalás elleni politikája”) című, 2013. november 8-án elfogadott jelentésére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) „Az Európai Beruházási Bank tevékenységei során a tiltott magatartás megelőzésére és az attól való visszatartásra irányuló politikája” („az EBB csalás elleni politikája”) című, 2013. november 8-án elfogadott jelentésére (5),

| — | tekintettel a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtásáról rendelkező, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvekre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtásáról rendelkező, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvekre (6),

| — | tekintettel a Tanács üzleti és emberi jogokra vonatkozó, 2016. június 20-i következtetéseire (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács üzleti és emberi jogokra vonatkozó, 2016. június 20-i következtetéseire (7),

| — | tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a FIFA-val kapcsolatban a közelmúltban napvilágra került magas szintű korrupciós ügyekről szóló, 2015. június 11-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a FIFA-val kapcsolatban a közelmúltban napvilágra került magas szintű korrupciós ügyekről szóló, 2015. június 11-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémája: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Európa Tanács korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményére, az Európa Tanács korrupcióval kapcsolatos polgárjogi egyezményére, valamint a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) létrehozásáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1998. május 5-én és 1999. május 1-jén elfogadott (98)7. és (99)5. sz. határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményére, az Európa Tanács korrupcióval kapcsolatos polgárjogi egyezményére, valamint a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) létrehozásáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1998. május 5-én és 1999. május 1-jén elfogadott (98)7. és (99)5. sz. határozatra,

| — | tekintettel a 2012. november 26–27-én elfogadott, a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló dzsakartai nyilatkozatra (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. november 26–27-én elfogadott, a korrupcióellenes hivatalokra vonatkozó elvekről szóló dzsakartai nyilatkozatra (16),

| — | tekintettel a 2013. november 22–24-én elfogadott, a korrupcióellenes hatóságok nemzetközi szövetsége hetedik éves konferenciájáról és közgyűléséről szóló Panamai Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. november 22–24-én elfogadott, a korrupcióellenes hatóságok nemzetközi szövetsége hetedik éves konferenciájáról és közgyűléséről szóló Panamai Nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az emberi jogok előmozdításával és védelmével foglalkozó nemzeti intézményekre vonatkozó, 2015. december 17-én elfogadott határozatára és az Emberi Jogi Tanácsnak az emberi jogok előmozdításával és védelmével foglalkozó nemzeti intézményekre vonatkozó, 2016. szeptember 29-én elfogadott határozatára (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az emberi jogok előmozdításával és védelmével foglalkozó nemzeti intézményekre vonatkozó, 2015. december 17-én elfogadott határozatára és az Emberi Jogi Tanácsnak az emberi jogok előmozdításával és védelmével foglalkozó nemzeti intézményekre vonatkozó, 2016. szeptember 29-én elfogadott határozatára (17),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsa tanácsadó bizottságának 2015. január 5-én elfogadott végleges jelentésére a korrupció negatív hatásáról az emberi jogok gyakorlására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsa tanácsadó bizottságának 2015. január 5-én elfogadott végleges jelentésére a korrupció negatív hatásáról az emberi jogok gyakorlására (18),

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló egyezményére (AUCPCC) (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló egyezményére (AUCPCC) (19),

| — | tekintettel az ENSZ Globális Megállapodására, amelynek célja a stratégiák és az intézkedések összehangolása az emberi jogokra, a munkára, a környezetvédelemre és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó egyetemes elvekkel (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Globális Megállapodására, amelynek célja a stratégiák és az intézkedések összehangolása az emberi jogokra, a munkára, a környezetvédelemre és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó egyetemes elvekkel (20),

| — | tekintettel a Transparency International éves Korrupcióérzékelési Indexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Transparency International éves Korrupcióérzékelési Indexére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0246/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0246/2017),

| A. | mivel a korrupció összetett nemzetközi jelenség, az északi és déli országokat egyaránt érinti, egyéni, kollektív, közvetlenül vagy közvetve magáncélú haszonszerzés céljából a hatalommal való visszaélésként definiálható, és komoly fenyegetést jelent a közérdekre, a társadalmi, politikai és gazdasági stabilitásra és biztonságra, mivel aláaknázza a közbizalmat és az intézmények hatékonyságát és eredményességét, valamint a demokrácia és az emberi jogok, az erkölcs, az igazságügy, a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás értékeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a korrupció összetett nemzetközi jelenség, az északi és déli országokat egyaránt érinti, egyéni, kollektív, közvetlenül vagy közvetve magáncélú haszonszerzés céljából a hatalommal való visszaélésként definiálható, és komoly fenyegetést jelent a közérdekre, a társadalmi, politikai és gazdasági stabilitásra és biztonságra, mivel aláaknázza a közbizalmat és az intézmények hatékonyságát és eredményességét, valamint a demokrácia és az emberi jogok, az erkölcs, az igazságügy, a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás értékeit;

| B. | mivel a korrupció a személyek, közhivatalnokok, vagy a közszolgáltatások végrehajtásának befolyásolására irányuló, kis léptékű erőfeszítésektől a politikai, gazdasági és/vagy jogi rendszerek aláaknázására irányuló, valamint a terrorizmus támogatásának és finanszírozásának, a szélsőségesség ösztönzésének, az adóbevételek csökkentésének, valamint a szervezett bűnözői hálózatok támogatásának érdekében folytatott nagy léptékű próbálkozásokig terjedhet; |
| --- | --- |

B.

mivel a korrupció a személyek, közhivatalnokok, vagy a közszolgáltatások végrehajtásának befolyásolására irányuló, kis léptékű erőfeszítésektől a politikai, gazdasági és/vagy jogi rendszerek aláaknázására irányuló, valamint a terrorizmus támogatásának és finanszírozásának, a szélsőségesség ösztönzésének, az adóbevételek csökkentésének, valamint a szervezett bűnözői hálózatok támogatásának érdekében folytatott nagy léptékű próbálkozásokig terjedhet;

| C. | mivel a korrupciót az okozza, hogy a politikai, gazdasági és igazságszolgáltatási rendszerek nem biztosítanak erőteljes, független felügyeletet és elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

C.

mivel a korrupciót az okozza, hogy a politikai, gazdasági és igazságszolgáltatási rendszerek nem biztosítanak erőteljes, független felügyeletet és elszámoltathatóságot;

| D. | mivel a korrupció csökkentése létfontosságú a gazdasági növekedéshez, a szegénység csökkentéséhez, a javak megteremtéséhez, az oktatáshoz, a jóléthez, az egészségügyhöz, az infrastruktúra fejlesztéséhez és a konfliktusok rendezéséhez, valamint az intézményekbe, a gazdasági szereplőkbe és a politikába vetett bizalom kialakításához; |
| --- | --- |

D.

mivel a korrupció csökkentése létfontosságú a gazdasági növekedéshez, a szegénység csökkentéséhez, a javak megteremtéséhez, az oktatáshoz, a jóléthez, az egészségügyhöz, az infrastruktúra fejlesztéséhez és a konfliktusok rendezéséhez, valamint az intézményekbe, a gazdasági szereplőkbe és a politikába vetett bizalom kialakításához;

| E. | mivel sok országban a korrupció nemcsak a demokrácia, a jogállamiság tisztelete, a politikai szabadságjogok és a fenntartható fejlődés, valamint valamennyi polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális emberi jog érvényesítésének jelentős rendszerszintű akadályát képezi, hanem számos esetben az emberi jogok megsértéséhez vezethet; mivel a korrupció korunk emberi jogi jogsértéseinek egyik leginkább elhanyagolt oka, amely igazságtalansághoz, – többek között a pénzügyi és gazdasági erőforrásokat illető – egyenlőtlenséghez, büntetlenséghez, önkényességhez, valamint politikai és vallási szélsőségességhez és konfliktusokhoz vezet; |
| --- | --- |

E.

mivel sok országban a korrupció nemcsak a demokrácia, a jogállamiság tisztelete, a politikai szabadságjogok és a fenntartható fejlődés, valamint valamennyi polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális emberi jog érvényesítésének jelentős rendszerszintű akadályát képezi, hanem számos esetben az emberi jogok megsértéséhez vezethet; mivel a korrupció korunk emberi jogi jogsértéseinek egyik leginkább elhanyagolt oka, amely igazságtalansághoz, – többek között a pénzügyi és gazdasági erőforrásokat illető – egyenlőtlenséghez, büntetlenséghez, önkényességhez, valamint politikai és vallási szélsőségességhez és konfliktusokhoz vezet;

| F. | mivel a korrupció azáltal, hogy fenyegeti a demokrácia megszilárdítását és az emberi jogok érvényesítését, továbbá az állami hatóságok gyengítése révén társadalmi zűrzavarhoz, akár erőszakhoz, valamint civil elégedetlenséghez és jelentős politikai instabilitáshoz vezethet; mivel a korrupció továbbra is a konfliktusok szisztematikusan figyelmen kívül hagyott katalizátora a fejlődő országokban, ami széles körű emberi jogi jogsértésekhez, nemzetközi humanitárius jogi jogsértésekhez és az elkövetők büntetlenségéhez vezet; mivel a korrupció rögzülése és az államhatalmi pozíciókban lévők illegális vagyongyarapodása hatalomszerzéshez és a hatalmon lévő kleptokraták állandósulásához vezetett; |
| --- | --- |

F.

mivel a korrupció azáltal, hogy fenyegeti a demokrácia megszilárdítását és az emberi jogok érvényesítését, továbbá az állami hatóságok gyengítése révén társadalmi zűrzavarhoz, akár erőszakhoz, valamint civil elégedetlenséghez és jelentős politikai instabilitáshoz vezethet; mivel a korrupció továbbra is a konfliktusok szisztematikusan figyelmen kívül hagyott katalizátora a fejlődő országokban, ami széles körű emberi jogi jogsértésekhez, nemzetközi humanitárius jogi jogsértésekhez és az elkövetők büntetlenségéhez vezet; mivel a korrupció rögzülése és az államhatalmi pozíciókban lévők illegális vagyongyarapodása hatalomszerzéshez és a hatalmon lévő kleptokraták állandósulásához vezetett;

| G. | mivel számos országban a korrupció magas szintje alacsony emberi, társadalmi és gazdasági fejlettséghez, alacsony képzettségi szinthez, korlátozott polgári és politikai jogokhoz, valamint a politikai versengés és az online, illetve offline média szabadságának korlátozásához vagy megszüntetéséhez, és a jogállamiság területén fennálló hiányosságokhoz vezet; |
| --- | --- |

G.

mivel számos országban a korrupció magas szintje alacsony emberi, társadalmi és gazdasági fejlettséghez, alacsony képzettségi szinthez, korlátozott polgári és politikai jogokhoz, valamint a politikai versengés és az online, illetve offline média szabadságának korlátozásához vagy megszüntetéséhez, és a jogállamiság területén fennálló hiányosságokhoz vezet;

| H. | mivel a korrupció hatással van az emberi jogok gyakorlására, konkrét negatív hatással jár a társadalom leginkább hátrányos helyzetű, marginalizált és kiszolgáltatott csoportjaira és aránytalanul sújtja őket, köztük a nőket, gyermekeket, a fogyatékossággal élőket, az időseket, a szegényeket, a bennszülötteket vagy kisebbséghez tartozókat, akadályozva egyenlő hozzáférésüket a politikai részvételhez, a köz- és szociális programokhoz és szolgáltatásokhoz, az igazságszolgáltatáshoz, a biztonsághoz, a természeti erőforrásokhoz, beleértve a földet, a munkahelyeket, az oktatást, az egészségügyet és a lakhatást; mivel a korrupció továbbá befolyásolja az előrelépést a megkülönböztetés megszüntetése, a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése felé azáltal, hogy korlátozza a nők jogérvényesítő képességét; mivel a korrupció torzítja a kormányzati kiadások nagyságát és összetételét, súlyosan károsítva ezáltal az állam arra irányuló kapacitását, hogy maximális mértékben kihasználja elérhető erőforrásait a gazdasági, társadalmi és kulturális jogok, valamint a demokrácia és a jogállamiság megfelelő működésének biztosítására, és egy közös etika létrehozására; |
| --- | --- |

H.

mivel a korrupció hatással van az emberi jogok gyakorlására, konkrét negatív hatással jár a társadalom leginkább hátrányos helyzetű, marginalizált és kiszolgáltatott csoportjaira és aránytalanul sújtja őket, köztük a nőket, gyermekeket, a fogyatékossággal élőket, az időseket, a szegényeket, a bennszülötteket vagy kisebbséghez tartozókat, akadályozva egyenlő hozzáférésüket a politikai részvételhez, a köz- és szociális programokhoz és szolgáltatásokhoz, az igazságszolgáltatáshoz, a biztonsághoz, a természeti erőforrásokhoz, beleértve a földet, a munkahelyeket, az oktatást, az egészségügyet és a lakhatást; mivel a korrupció továbbá befolyásolja az előrelépést a megkülönböztetés megszüntetése, a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése felé azáltal, hogy korlátozza a nők jogérvényesítő képességét; mivel a korrupció torzítja a kormányzati kiadások nagyságát és összetételét, súlyosan károsítva ezáltal az állam arra irányuló kapacitását, hogy maximális mértékben kihasználja elérhető erőforrásait a gazdasági, társadalmi és kulturális jogok, valamint a demokrácia és a jogállamiság megfelelő működésének biztosítására, és egy közös etika létrehozására;

| I. | mivel az ENSZ 16. fenntartható fejlesztési célja a békéről, igazságosságról, erős intézmények kiépítéséről és a korrupció elleni küzdelemről szól; mivel a 16. fenntartható fejlesztési cél egyetemes elérése érdekében az EU-nak sürgősen és közvetlenül kell megoldania különféle kérdéseket, amelyekben a korrupció jelentős szerepet játszik az emberi jogok megsértésétől a szegénységig, éhezésig és igazságtalanságig; |
| --- | --- |

I.

mivel az ENSZ 16. fenntartható fejlesztési célja a békéről, igazságosságról, erős intézmények kiépítéséről és a korrupció elleni küzdelemről szól; mivel a 16. fenntartható fejlesztési cél egyetemes elérése érdekében az EU-nak sürgősen és közvetlenül kell megoldania különféle kérdéseket, amelyekben a korrupció jelentős szerepet játszik az emberi jogok megsértésétől a szegénységig, éhezésig és igazságtalanságig;

| J. | mivel a korrupció leküzdése összehangolt erőfeszítéseket igényel a harmadik országokban és az uniós tagállamokban mind a magas szinten elkövetett, mind a mindennapokban megnyilvánuló korrupciót kezelése terén, tekintettel, esetenként, a hatalmi struktúrák hierarchikus függőségére, jutalmazási rendszereire és klientúrarendszereire, ami gyakran összekapcsolja a legmagasabb szintű korrupciós bűncselekményeket és büntetlenséget a lakosság életét közvetlenül befolyásoló, mindennapokban megnyilvánuló korrupcióval, amely kihat az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáféréséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel a korrupció leküzdése összehangolt erőfeszítéseket igényel a harmadik országokban és az uniós tagállamokban mind a magas szinten elkövetett, mind a mindennapokban megnyilvánuló korrupciót kezelése terén, tekintettel, esetenként, a hatalmi struktúrák hierarchikus függőségére, jutalmazási rendszereire és klientúrarendszereire, ami gyakran összekapcsolja a legmagasabb szintű korrupciós bűncselekményeket és büntetlenséget a lakosság életét közvetlenül befolyásoló, mindennapokban megnyilvánuló korrupcióval, amely kihat az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáféréséhez;

| K. | mivel a korrupció nem számolható fel a legmagasabb szintű, erőteljes politikai elkötelezettség nélkül, függetlenül a nemzeti felügyeleti és bűnüldöző szervek képességeitől, készségeitől és eltökéltségétől; |
| --- | --- |

K.

mivel a korrupció nem számolható fel a legmagasabb szintű, erőteljes politikai elkötelezettség nélkül, függetlenül a nemzeti felügyeleti és bűnüldöző szervek képességeitől, készségeitől és eltökéltségétől;

| L. | mivel a korrupciónak rendkívül negatív gazdasági következményei vannak, különösen a lakosság körében növekvő szegénységre és egyenlőtlenségre, a közszolgáltatások minőségére, a biztonságra, az átfogó egészségügyi ellátáshoz és a színvonalas oktatáshoz való hozzáférésre, az infrastruktúrákhoz való hozzáférésre, az egyéni és gazdasági függetlenség társadalmi-gazdasági lehetőségeire, különösen a gazdasági növekedésre, a munkahelyteremtésre és a munkalehetőségekre, valamint a vállalkozó kedv csökkenésére és a beruházások elmaradására nézve; |
| --- | --- |

L.

mivel a korrupciónak rendkívül negatív gazdasági következményei vannak, különösen a lakosság körében növekvő szegénységre és egyenlőtlenségre, a közszolgáltatások minőségére, a biztonságra, az átfogó egészségügyi ellátáshoz és a színvonalas oktatáshoz való hozzáférésre, az infrastruktúrákhoz való hozzáférésre, az egyéni és gazdasági függetlenség társadalmi-gazdasági lehetőségeire, különösen a gazdasági növekedésre, a munkahelyteremtésre és a munkalehetőségekre, valamint a vállalkozó kedv csökkenésére és a beruházások elmaradására nézve;

| M. | mivel a korrupció például évente 179 milliárd EUR és 990 milliárd EUR közötti összegbe kerül az Európai Uniónak a GDP tekintetében (21); |
| --- | --- |

M.

mivel a korrupció például évente 179 milliárd EUR és 990 milliárd EUR közötti összegbe kerül az Európai Uniónak a GDP tekintetében (21);

| N. | mivel a Világbank szerint évente körülbelül 1 trillió dollárt fizetnek ki megvesztegetésre szerte a világon, és a becslések szerint ennek sokszorosát teszi ki a korrupcióból fakadó teljes gazdasági veszteség; |
| --- | --- |

N.

mivel a Világbank szerint évente körülbelül 1 trillió dollárt fizetnek ki megvesztegetésre szerte a világon, és a becslések szerint ennek sokszorosát teszi ki a korrupcióból fakadó teljes gazdasági veszteség;

| O. | mivel a szervezett bűnözés, amely számos országban súlyos probléma, és amely határokon átnyúló jellegű, gyakran kapcsolódik a korrupcióhoz; |
| --- | --- |

O.

mivel a szervezett bűnözés, amely számos országban súlyos probléma, és amely határokon átnyúló jellegű, gyakran kapcsolódik a korrupcióhoz;

| P. | mivel a korrupciós cselekmények és az emberi jogi jogsértések jellemzően a hatáskörrel való visszaélést, az elszámoltathatóság hiányát, az igazságszolgáltatás akadályozását, a tisztességtelen befolyásolás alkalmazását és a megkülönböztetés különféle formáinak intézményesítését, a klientúrarendszert és a piaci mechanizmusok torzulását foglalják magukban; mivel a korrupció szoros összefüggést mutat a jogállamiság területén és a jó kormányzásban fennálló hiányosságokkal, és mivel a korrupció gyakran aláaknázza azoknak az intézményeknek és szervezeteknek a hatékonyságát, amelyeket azzal bíztak meg, hogy biztosítsák a fékeket és ellensúlyokat, valamint a demokratikus alapelvek és emberi jogok, mint a parlamentek, a bűnüldöző hatóságok, az igazságszolgáltatás és a civil társadalom tiszteletét; mivel azokban az országokban, ahol a jogállamiságot aláaknázza a korrupció, a jogi keretrendszer végrehajtását és megerősítését egyaránt hátráltatják a korrupt bírák, ügyvédek, ügyészek, rendőrök, nyomozók és auditorok; |
| --- | --- |

P.

mivel a korrupciós cselekmények és az emberi jogi jogsértések jellemzően a hatáskörrel való visszaélést, az elszámoltathatóság hiányát, az igazságszolgáltatás akadályozását, a tisztességtelen befolyásolás alkalmazását és a megkülönböztetés különféle formáinak intézményesítését, a klientúrarendszert és a piaci mechanizmusok torzulását foglalják magukban; mivel a korrupció szoros összefüggést mutat a jogállamiság területén és a jó kormányzásban fennálló hiányosságokkal, és mivel a korrupció gyakran aláaknázza azoknak az intézményeknek és szervezeteknek a hatékonyságát, amelyeket azzal bíztak meg, hogy biztosítsák a fékeket és ellensúlyokat, valamint a demokratikus alapelvek és emberi jogok, mint a parlamentek, a bűnüldöző hatóságok, az igazságszolgáltatás és a civil társadalom tiszteletét; mivel azokban az országokban, ahol a jogállamiságot aláaknázza a korrupció, a jogi keretrendszer végrehajtását és megerősítését egyaránt hátráltatják a korrupt bírák, ügyvédek, ügyészek, rendőrök, nyomozók és auditorok;

| Q. | mivel a korrupció és az emberi jogok megsértése a kormányok nem feddhetetlen magatartásához és mulasztásaihoz kapcsolódó jelenség, és mivel az állami és magánszervezetek hitelessége és legitimitása kizárólag akkor garantálható, ha azok napi működése a szigorú integritás kultúráján alapul; |
| --- | --- |

Q.

mivel a korrupció és az emberi jogok megsértése a kormányok nem feddhetetlen magatartásához és mulasztásaihoz kapcsolódó jelenség, és mivel az állami és magánszervezetek hitelessége és legitimitása kizárólag akkor garantálható, ha azok napi működése a szigorú integritás kultúráján alapul;

| R. | mivel az olyan gyakorlatok, mint a választási csalás, a politikai pártok jogellenes finanszírozása, a haveri részrehajlás vagy a pénznek a politikára gyakorolt, aránytalanul nagynak tűnő befolyása aláássák a polgárok bizalmát a politikai pártok, a választott képviselők, a választási folyamatok és a kormányok iránt, aláássák a demokratikus legitimitást és a politika iránti közbizalmat, és jelentősen gyengíthetik a polgári és politikai jogokat; mivel a nem megfelelő szabályozás és a politikai finanszírozás átláthatóságának és nyomon követésének hiánya lehetőségeket teremt a közügyek intézésébe való jogtalan beavatkozásra és azok jogtalan befolyásolására; mivel a korrupciós vádak politikai eszközként is használhatók a politikusok hírnevének rontásához; |
| --- | --- |

R.

mivel az olyan gyakorlatok, mint a választási csalás, a politikai pártok jogellenes finanszírozása, a haveri részrehajlás vagy a pénznek a politikára gyakorolt, aránytalanul nagynak tűnő befolyása aláássák a polgárok bizalmát a politikai pártok, a választott képviselők, a választási folyamatok és a kormányok iránt, aláássák a demokratikus legitimitást és a politika iránti közbizalmat, és jelentősen gyengíthetik a polgári és politikai jogokat; mivel a nem megfelelő szabályozás és a politikai finanszírozás átláthatóságának és nyomon követésének hiánya lehetőségeket teremt a közügyek intézésébe való jogtalan beavatkozásra és azok jogtalan befolyásolására; mivel a korrupciós vádak politikai eszközként is használhatók a politikusok hírnevének rontásához;

| S. | mivel az igazságszolgáltatáson belüli korrupció sérti az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogot, amelyek jelentős szerepet töltenek be valamennyi egyéb emberi jog érvényesítésében és a büntetlenség megelőzésében; mivel a független igazságszolgáltatás és közigazgatás hiánya előmozdítja a közintézmények iránti bizalmatlanságot, ami aláaknázza a jogállamiság tiszteletét és alkalmanként erőszakot szít; |
| --- | --- |

S.

mivel az igazságszolgáltatáson belüli korrupció sérti az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét, az igazságszolgáltatáshoz való jogot, valamint a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogot, amelyek jelentős szerepet töltenek be valamennyi egyéb emberi jog érvényesítésében és a büntetlenség megelőzésében; mivel a független igazságszolgáltatás és közigazgatás hiánya előmozdítja a közintézmények iránti bizalmatlanságot, ami aláaknázza a jogállamiság tiszteletét és alkalmanként erőszakot szít;

| T. | mivel a korrupció nehezen mérhető, mert általában olyan illegális gyakorlatokat foglal magában, amelyeket szándékosan fedeznek – bár már kidolgozásra és végrehajtásra kerültek bizonyos, a korrupció azonosítására, nyomon követésére, mérésére és leküzdésére szolgáló mechanizmusok; |
| --- | --- |

T.

mivel a korrupció nehezen mérhető, mert általában olyan illegális gyakorlatokat foglal magában, amelyeket szándékosan fedeznek – bár már kidolgozásra és végrehajtásra kerültek bizonyos, a korrupció azonosítására, nyomon követésére, mérésére és leküzdésére szolgáló mechanizmusok;

| U. | mivel az új technológiák, mint a megosztott főkönyvek vagy a nyílt forráskódú vizsgálati technikák és módszerek új lehetőségeket nyújtanak a kormányzati tevékenységek átláthatóságának fokozására; |
| --- | --- |

U.

mivel az új technológiák, mint a megosztott főkönyvek vagy a nyílt forráskódú vizsgálati technikák és módszerek új lehetőségeket nyújtanak a kormányzati tevékenységek átláthatóságának fokozására;

| V. | mivel az emberi jogok védelmének és különösen a megkülönböztetésmentesség elvének a megerősítése a korrupció elleni küzdelem fontos eszköze; mivel a korrupció elleni, a büntetőjogon és a magánjogon keresztül zajló küzdelem elrettentő és felszámoló intézkedések megtételét jelenti; mivel az az emberi jogok, a jogállamiság és a jó kormányzás előmozdítása és megerősítése a sikeres és fenntartható antikorrupciós stratégiák alapvető elemei; |
| --- | --- |

V.

mivel az emberi jogok védelmének és különösen a megkülönböztetésmentesség elvének a megerősítése a korrupció elleni küzdelem fontos eszköze; mivel a korrupció elleni, a büntetőjogon és a magánjogon keresztül zajló küzdelem elrettentő és felszámoló intézkedések megtételét jelenti; mivel az az emberi jogok, a jogállamiság és a jó kormányzás előmozdítása és megerősítése a sikeres és fenntartható antikorrupciós stratégiák alapvető elemei;

| W. | mivel a büntető igazságszolgáltatáson és az emberi jogokon alapuló megközelítés közötti szinergiák megteremtése a korrupció visszaszorítása érdekében elősegítheti a korrupció kollektív és általános hatásainak kezelését, és megakadályozhatja az emberi jogoknak a korrupció közvetlen vagy közvetett következményeként bekövetkező általános romlását; |
| --- | --- |

W.

mivel a büntető igazságszolgáltatáson és az emberi jogokon alapuló megközelítés közötti szinergiák megteremtése a korrupció visszaszorítása érdekében elősegítheti a korrupció kollektív és általános hatásainak kezelését, és megakadályozhatja az emberi jogoknak a korrupció közvetlen vagy közvetett következményeként bekövetkező általános romlását;

| X. | mivel a nemzetközi korrupcióellenes erőfeszítéseknek folyamatosan fejlődő intézményi és jogi keretrendszere van, de a politikai akarat és erőteljes végrehajtási mechanizmusok hiánya miatt jelentős hiányosságok tapasztalhatók a végrehajtás terén; mivel a korrupcióellenes erőfeszítések emberi jogi megközelítése paradigmaváltást jelentene, és hozzájárulhatna a végrehajtás terén tapasztalható hiányosságok kezeléséhez azáltal, hogy a meglévő nemzeti, regionális és nemzetközi mechanizmusokat felhasználják az emberi jogi kötelezettségeknek való megfelelés nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

X.

mivel a nemzetközi korrupcióellenes erőfeszítéseknek folyamatosan fejlődő intézményi és jogi keretrendszere van, de a politikai akarat és erőteljes végrehajtási mechanizmusok hiánya miatt jelentős hiányosságok tapasztalhatók a végrehajtás terén; mivel a korrupcióellenes erőfeszítések emberi jogi megközelítése paradigmaváltást jelentene, és hozzájárulhatna a végrehajtás terén tapasztalható hiányosságok kezeléséhez azáltal, hogy a meglévő nemzeti, regionális és nemzetközi mechanizmusokat felhasználják az emberi jogi kötelezettségeknek való megfelelés nyomon követéséhez;

| Y. | mivel az ENSZ Korrupció elleni egyezménye jelenti az egyetlen jogilag kötelező erejű egyetemes korrupcióellenes eszközt, amely öt fő területtel foglalkozik: megelőző intézkedések, bűncselekménnyé minősítés és jogalkalmazás, nemzetközi együttműködés, vagyon visszajuttatása és technikai támogatás és információcsere; |
| --- | --- |

Y.

mivel az ENSZ Korrupció elleni egyezménye jelenti az egyetlen jogilag kötelező erejű egyetemes korrupcióellenes eszközt, amely öt fő területtel foglalkozik: megelőző intézkedések, bűncselekménnyé minősítés és jogalkalmazás, nemzetközi együttműködés, vagyon visszajuttatása és technikai támogatás és információcsere;

| Z. | mivel a meglévő nemzetközi kötelezettségek alkalmas mechanizmusok arra, hogy megfelelő és észszerű intézkedéseket lehessen tenni a korrupció megakadályozása vagy büntetése érdekében a köz- és magánszférában, különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Szociális, Gazdasági és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya és egyéb vonatkozó emberi jogi okmányok értelmében; |
| --- | --- |

Z.

mivel a meglévő nemzetközi kötelezettségek alkalmas mechanizmusok arra, hogy megfelelő és észszerű intézkedéseket lehessen tenni a korrupció megakadályozása vagy büntetése érdekében a köz- és magánszférában, különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Szociális, Gazdasági és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya és egyéb vonatkozó emberi jogi okmányok értelmében;

| AA. | mivel az igazságszolgáltatás, az ombudsmanok és a nemzeti emberi jogi intézmények, valamint a civil szervezetek mind létfontosságú szerepet játszanak a korrupció leküzdésében, ugyanakkor a nemzeti és nemzetközi korrupcióellenes hivatalokkal folytatott szoros együttműködés révén jobban kiaknázhatók a bennük rejlő lehetőségek; |
| --- | --- |

AA.

mivel az igazságszolgáltatás, az ombudsmanok és a nemzeti emberi jogi intézmények, valamint a civil szervezetek mind létfontosságú szerepet játszanak a korrupció leküzdésében, ugyanakkor a nemzeti és nemzetközi korrupcióellenes hivatalokkal folytatott szoros együttműködés révén jobban kiaknázhatók a bennük rejlő lehetőségek;

| AB. | mivel a korrupció leküzdése érdekében intézkedéseket kell tenni az átláthatóság, az elszámoltathatóság és az egyes államok büntetlenség elleni küzdelemre irányuló intézkedéseinek javítása révén, valamint olyan stratégiák és konkrét politikák kidolgozását helyezve előtérbe, amelyek nemcsak a korrupció elleni küzdelemre irányulnak, hanem e tekintetben közpolitikák kidolgozásához és kialakításához járulnak hozzá; |
| --- | --- |

AB.

mivel a korrupció leküzdése érdekében intézkedéseket kell tenni az átláthatóság, az elszámoltathatóság és az egyes államok büntetlenség elleni küzdelemre irányuló intézkedéseinek javítása révén, valamint olyan stratégiák és konkrét politikák kidolgozását helyezve előtérbe, amelyek nemcsak a korrupció elleni küzdelemre irányulnak, hanem e tekintetben közpolitikák kidolgozásához és kialakításához járulnak hozzá;

| AC. | mivel mind a civil társadalom, mind a magánszektor meghatározó szerepet játszhat az intézményi reformalakításában az átláthatóság és az elszámoltathatóság megerősítése érdekében; mivel tanulságok vonhatók le az emberi jogi mozgalmaknak a korrupció hátrányos következményeivel kapcsolatos, a civil társadalmi tudatosság növelésére irányuló tapasztalataiból, valamint az állami intézményekkel és a magánszektorral való, a korrupcióellenes erőfeszítéseket támogató szövetségek kialakítása terén nyert tapasztalataikból; |
| --- | --- |

AC.

mivel mind a civil társadalom, mind a magánszektor meghatározó szerepet játszhat az intézményi reformalakításában az átláthatóság és az elszámoltathatóság megerősítése érdekében; mivel tanulságok vonhatók le az emberi jogi mozgalmaknak a korrupció hátrányos következményeivel kapcsolatos, a civil társadalmi tudatosság növelésére irányuló tapasztalataiból, valamint az állami intézményekkel és a magánszektorral való, a korrupcióellenes erőfeszítéseket támogató szövetségek kialakítása terén nyert tapasztalataikból;

| AD. | mivel a szabad online és offline média hiánya amellett, hogy korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságának alapjogát, kedvező feltételeket teremt az átláthatatlan gyakorlatok, a korrupció és a helytelen magatartás térnyeréséhez; mivel a független, sokszínű és pluralisztikus média fontos szerepet játszik az átláthatóság és ellenőrzés biztosításában azáltal, hogy kivizsgálja és feltárja a korrupciót, és a nyilvánosság figyelmét felhívja a korrupció és az emberi jogok megsértése közötti kapcsolatra; mivel több országban – többek között a tagállamokban is – léteznek rágalmazásra vonatkozó jogszabályok, mint például a „rágalmazásnak” tekintett cselekmények bűncselekménnyé minősítése, és ezáltal valószínűleg gyengítik a szólásszabadságot és a média szabadságát, valamint eltántorítják a bejelentőket és az újságírókat a korrupt tevékenység leleplezésétől; |
| --- | --- |

AD.

mivel a szabad online és offline média hiánya amellett, hogy korlátozza a véleménynyilvánítás szabadságának alapjogát, kedvező feltételeket teremt az átláthatatlan gyakorlatok, a korrupció és a helytelen magatartás térnyeréséhez; mivel a független, sokszínű és pluralisztikus média fontos szerepet játszik az átláthatóság és ellenőrzés biztosításában azáltal, hogy kivizsgálja és feltárja a korrupciót, és a nyilvánosság figyelmét felhívja a korrupció és az emberi jogok megsértése közötti kapcsolatra; mivel több országban – többek között a tagállamokban is – léteznek rágalmazásra vonatkozó jogszabályok, mint például a „rágalmazásnak” tekintett cselekmények bűncselekménnyé minősítése, és ezáltal valószínűleg gyengítik a szólásszabadságot és a média szabadságát, valamint eltántorítják a bejelentőket és az újságírókat a korrupt tevékenység leleplezésétől;

| AE. | mivel sok civil társadalmi szervezet, többek között korrupcióellenes és emberi jogi szervezetek, szakszervezetek, oknyomozó újságírók, bloggerek és visszaélést bejelentő személyek – annak ellenére, hogy megtorló intézkedéseknek teszik ki magukat többek között a munkahelyükön, beleértve a rágalmazási, illetve becsületsértési vádakat és a személyes kockázatot– feltárják a korrupció, a csalás, a visszaélés és az emberi jogok megsértésének eseteit; mivel a megtorlás elleni védelem hiánya, a rágalmazásról és becsületsértésről szóló jogszabályok, valamint a független és megbízható vizsgálatok hiánya mind elrettentheti az egyéneket attól, hogy felemeljék szavukat; mivel az EU feladata, hogy megvédje őket, különösen nyilvános támogatás biztosításával, ideértve az emberi jogok védelmezőinek eljárásain való részvételt és azok megfigyelését is, és azáltal, hogy eszközeit, például a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét a lehető legjobban kihasználja; mivel elengedhetetlen a meglévő jogszabályok tisztelete, és helyes végrehajtása; mivel a korrupciót feltáró személyeknek jogosultnak kell lenniük arra, hogy megőrizzék személyazonosságuk bizalmasságát, a tisztességes eljárás garanciáitól függően; mivel a visszaélést bejelentő személyeknek nemzetközi védelmet kell kapniuk az ügyészségtől; |
| --- | --- |

AE.

mivel sok civil társadalmi szervezet, többek között korrupcióellenes és emberi jogi szervezetek, szakszervezetek, oknyomozó újságírók, bloggerek és visszaélést bejelentő személyek – annak ellenére, hogy megtorló intézkedéseknek teszik ki magukat többek között a munkahelyükön, beleértve a rágalmazási, illetve becsületsértési vádakat és a személyes kockázatot– feltárják a korrupció, a csalás, a visszaélés és az emberi jogok megsértésének eseteit; mivel a megtorlás elleni védelem hiánya, a rágalmazásról és becsületsértésről szóló jogszabályok, valamint a független és megbízható vizsgálatok hiánya mind elrettentheti az egyéneket attól, hogy felemeljék szavukat; mivel az EU feladata, hogy megvédje őket, különösen nyilvános támogatás biztosításával, ideértve az emberi jogok védelmezőinek eljárásain való részvételt és azok megfigyelését is, és azáltal, hogy eszközeit, például a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét a lehető legjobban kihasználja; mivel elengedhetetlen a meglévő jogszabályok tisztelete, és helyes végrehajtása; mivel a korrupciót feltáró személyeknek jogosultnak kell lenniük arra, hogy megőrizzék személyazonosságuk bizalmasságát, a tisztességes eljárás garanciáitól függően; mivel a visszaélést bejelentő személyeknek nemzetközi védelmet kell kapniuk az ügyészségtől;

| AF. | mivel a korrupció elleni küzdelemnek olyan intézkedéseket is magában kell foglalnia, mint a szervezett bűnözés, az adóparadicsomok, a pénzmosás, az adókijátszás, az illegális tőkemozgások és az ezeket lehetővé tevő rendszerek felszámolása, mivel ezek megakadályozzák az országok fenntartható fejlődését, haladását, jólétét és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

AF.

mivel a korrupció elleni küzdelemnek olyan intézkedéseket is magában kell foglalnia, mint a szervezett bűnözés, az adóparadicsomok, a pénzmosás, az adókijátszás, az illegális tőkemozgások és az ezeket lehetővé tevő rendszerek felszámolása, mivel ezek megakadályozzák az országok fenntartható fejlődését, haladását, jólétét és elszámoltathatóságát;

| AG. | mivel még számos harmadik ország nem rendelkezik kapacitással arra, hogy adóügyi információkat cseréljen az uniós országokkal, és ezért semmilyen információt nem kapnak az uniós országoktól azon állampolgáraikra vonatkozóan, akik potenciálisan elkerülik az adókat; |
| --- | --- |

AG.

mivel még számos harmadik ország nem rendelkezik kapacitással arra, hogy adóügyi információkat cseréljen az uniós országokkal, és ezért semmilyen információt nem kapnak az uniós országoktól azon állampolgáraikra vonatkozóan, akik potenciálisan elkerülik az adókat;

| AH. | mivel a harmadik országoknak szánt uniós finanszírozást, ideértve a vészhelyzetekben történő finanszírozást is, megfelelően kell ellenőrizni, egyértelmű fékekkel és ellensúlyokkal, a kedvezményezett országokban annak érdekében, hogy megakadályozzák a korrupció esetlegesen felmerülő lehetőségét, feltárják a visszaéléseket és felfedjék a korrupt hivatalnokokat; |
| --- | --- |

AH.

mivel a harmadik országoknak szánt uniós finanszírozást, ideértve a vészhelyzetekben történő finanszírozást is, megfelelően kell ellenőrizni, egyértelmű fékekkel és ellensúlyokkal, a kedvezményezett országokban annak érdekében, hogy megakadályozzák a korrupció esetlegesen felmerülő lehetőségét, feltárják a visszaéléseket és felfedjék a korrupt hivatalnokokat;

| AI. | mivel a korrupció és az illegális pénzáramlások ellenőrzése politikai ügy, amelyet globálisan, világszerte és határokon átnyúlóan kell kezelni (G20, ENSZ, OECD, Világbank, IMF); |
| --- | --- |

AI.

mivel a korrupció és az illegális pénzáramlások ellenőrzése politikai ügy, amelyet globálisan, világszerte és határokon átnyúlóan kell kezelni (G20, ENSZ, OECD, Világbank, IMF);

| AJ. | mivel a 2017 februárjában Lausanne-ban, Svájcban tartott, a sport integritásával foglalkozó fórum (IFSI) támogatta a kormányok, a sporttal foglalkozó nemzetközi testületek és egyéb szervezetek közötti együttműködést annak érdekében, hogy felszámolják a korrupciót a sport területén; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a 2017 februárjában Lausanne-ban, Svájcban tartott, a sport integritásával foglalkozó fórum (IFSI) támogatta a kormányok, a sporttal foglalkozó nemzetközi testületek és egyéb szervezetek közötti együttműködést annak érdekében, hogy felszámolják a korrupciót a sport területén;

| 1. | nemzeti és nemzetközi szintű közös intézkedések meghozatalára szólít fel a korrupció megelőzése és leküzdése érdekében, tekintettel arra, hogy a korrupció határokon átnyúló, és mivel ösztönözni kell az országok és régiók közötti átfogó együttműködést a civil szervezetek munkája mellett a korrupció elleni küzdelem terén; felhívja a tagállamokat, hogy tevékenyen vegyenek részt a nemzetközi fórumokon, hogy az egyes régiók konkrét helyzetére szabott jó gyakorlatokról és politikákról szóló közös döntéseket vitassanak meg és hozzanak meg, tekintettel a korrupció, mint a politikai, gazdasági és társadalmi fejlődést akadályozó, mindenütt jelenlévő, összetett és ágazatokon átívelő, és a nemzetközi bűnözést – beleértve a terrorizmussal kapcsolatos tevékenységeket – támogató jelenség felszámolására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vállalja rendszeres tájékoztató jelentés készítését a korrupcióról és az emberi jogokról minden jogalkotási ciklus során; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a korrupció elleni küzdelemnek magában kell foglalnia egy partnerségi megközelítést a köz- és a magánszféra között, és figyelmeztet arra, hogy ennek elmulasztása elmélyíti a szegénységet, az egyenlőtlenségeket, a hírnevet érintő károkat, és csökkenti a külső beruházásokat, valamint aláássa a fiatalok lehetőségeit az életben, és nem szakítja meg a korrupt gyakorlatok és a terrorizmus közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalmát fejezi ki a meglévő nemzeti és nemzetközi korrupcióellenes eszközök végrehajtásának és alkalmazásának hiánya miatt – mint a korrupció elleni ENSZ-egyezmény, az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvei (a Ruggie-iránymutatás), az Európa Tanács korrupcióról szóló büntetőjogi egyezménye és az OECD vesztegetés elleni egyezménye; felhívja az aláíró országokat, hogy alkalmazzák ezeket teljes körűen annak érdekében, hogy jobban megvédjék polgáraikat; ígéretet tesz arra, hogy együttműködik a nemzetközi partnerekkel, hogy növeljék azoknak az államoknak a számát, amelyek a demokratikus folyamatok erősítése és az elszámoltatható intézmények kiépítése mellett döntenek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalmát fejezi ki a korrupciós ügyeket feltáró és leleplező civil társadalmi szervezetek tagjai – ideértve a korrupcióellenes szervezeteket és emberi jogi mozgalmakat, az újságírókat, a bloggereket és visszaélést bejelentő személyeket is – által elszenvedett zaklatások, fenyegetések, megfélemlítések és megtorlások miatt; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy garantálják fizikai és pszichológiai integritásukat és biztosítsák az azonnali, alapos és pártatlan vizsgálatokat annak érdekében, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák, a nemzetközi normákkal összhangban; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti a 2016-os londoni korrupcióellenes csúcstalálkozó résztvevőit, hogy teljesítsék az annak érdekében tett kötelezettségvállalásokat, hogy kezeljék a korrupció okait és foglalkozzanak az átláthatóság támogatásához szükséges módszerekkel, valamint nyújtsanak támogatást a leginkább érintettek számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy egy külpolitikai korrupcióellenes stratégia kidolgozása alapvetően fontos a korrupció és a pénzügyi bűncselekmények hathatós felszámolásához; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok kötelesek teljesíteni az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségeiket a korrupció elleni ENSZ-egyezmény értelmében, és az egyezményhez való csatlakozásra ösztönzi a még csatlakozás előtt álló országokat; kiemeli, hogy a tagállamok feladata, hogy megelőző intézkedéseket tegyenek, és végső esetben reagáljanak a korrupció bármilyen negatív hatására, amely joghatóságuk alatt bekövetkezik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri a politikai és gazdasági szereplők felelősségét az emberi jogok tiszteletben tartásával és a korrupció kezelésével kapcsolatban; hangsúlyozza az emberi jogi szempontok korrupcióellenes stratégiákba történő bevonásának szükségességét annak érdekében, hogy kötelező és hatékony megelőző politikákat hajtsanak végre olyan ügyekkel kapcsolatban, mint az átláthatóság, a nyilvános információkhoz való hozzáférésre, a bejelentők védelmére és a külső ellenőrzésekre vonatkozó törvények; |
| --- | --- |

9.

| 10. | javasolja, hogy az Unió fokozza azon nemzetközi eszközök támogatását, amelyek javítják az emberi jogokkal való visszaélések és a korrupció által leginkább érintett gazdasági ágazatok átláthatóságát, |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja a korszerű, átlátható és hatékony politikai és jogi keretrendszerek létrehozását a természeti erőforrásokkal való gazdálkodásra vonatkozóan, és úgy véli, hogy az ilyen intézkedések a korrupció elleni küzdelem hatékony fegyvereiként szolgálhatnak; erre tekintettel üdvözli a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést (EITI), és kéri az Uniót, hogy növelje az erőforrásokban gazdag országoknak nyújtott segítséget annak terén, hogy végrehajthassák azt, mint erőteljes globális eszközt a természeti erőforrásokból származó bevételek kezeléseátláthatóságának és elszámoltathatóságának támogatására; úgy véli, hogy kulcsfontosságú intézkedés volna egy hatékony jogi keretrendszer létrehozása annak biztosítása érdekében, hogy a kőolaj-, a földgáz- és a bányászati ágazat ellátási láncaiban részt vevő vállalatok és egyéb érintettek megfelelően alkalmazzák az EITI-elveket, amelyet támogatnia kell az Európai Uniónak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy kezeljék és korlátozzák az Afrikából kiinduló illegális tőkeáramlásokat, és fordítsanak különös figyelmet azokra a tőkeáramlásokra, amelyek a konfliktus sújtotta területek bányáiban zajló érc- és ásványkitermelésből származnak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy a korrupció olyan komplex jelenség, amely gazdasági, politikai, adminisztratív, társadalmi és kulturális tényezők és erőviszonyok változatos sokaságára vezethető vissza, és ezért emlékeztet, hogy a fejlesztési politikának – a korrupció elleni küzdelem erősítése mellett, a szegénység és egyenlőtlenség visszaszorítására, illetve jobb integrációra összpontosítva – az emberi jogokat, a demokráciát, a jogállamiságot és az állami szociális szolgáltatásokat is elő kell mozdítania a helyes kormányzás fellendítése, a társadalmi tőke kiépítése, a társadalmi befogadás és a szociális kohézió érdekében, figyelembe véve a kulturális és regionális sajátosságokat is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a korrupció megelőzésének egyik leghatékonyabb módja az állami beavatkozások és a bürokratikus közvetítés hatáskörének csökkentése, valamint az egyszerűbb szabályozások előterjesztése; |
| --- | --- |

14.

A korrupcióval és az emberi jogokkal kapcsolatos megfontolások az EU kétoldalú kapcsolataiban

| 15. | hangsúlyozza, hogy az uniós támogatási programok keretében finanszírozott projektek esetében tiszteletben kell tartani a helyi és demokratikus elkötelezettség elvét, hogy biztosítsák az átláthatóság minimális mértékét; hangsúlyozza, hogy az EU külső pénzügyi eszközeinek a korrupcióellenes normákra, az eredményekre összpontosító, illetve egyértelműen kitűzött, fokozatos célokat, indikátorokat, és éves eredményjelentéseket tartalmazó feltételrendszerre, valamint a partnerországok által tett kötelezettségvállalásokra kell alapulnia annak érdekében, hogy fokozzák az uniós pénzügyi támogatás felhasználását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet arra, hogy szükséges az Unió által finanszírozott projektek állandó ellenőrzése, és felelősségre kell vonni a kedvezményezett ország hatóságait, ha az uniós finanszírozást nem megfelelő módon használják fel, továbbá hangsúlyozza annak szükségességét, hogy bevonják a helyi civil társadalmi szervezeteket és az emberi jogok védelmezőit a szerződések végrehajtásának ellenőrzésébe; hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy minden, uniós finanszírozásban részesülő vállalkozó teljes egészében hozzon nyilvánosságra minden igényelt információt, beleértve tényleges tulajdonosi és vállalati szerkezetét; |
| --- | --- |

16.

| 17. | javasolja, hogy az Európai Unió és egyéb nemzetközi, támogatást és hitelt nyújtó szervezetek végezzenek ellenőrzéseket a támogatásokra, hitelekre és támogatási csomagokra vonatkozóan, továbbá végezzenek szigorú átvilágítást a kedvezményezett kormányokra és szervezetekre vonatkozóan, hogy elkerüljék a „járadékok” nyújtását a kleptokratikus hatóságok és az általuk és segítőik által irányított szervezetek számára; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy ösztönözni kell a szakértői értékeléseket is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza a korrupcióellenes menetrend alapvető jelentőségét az uniós csatlakozási tárgyalások folyamata során; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja az Uniót, hogy a harmadik országokkal kötött megállapodásokba az emberi jogi záradékok mellett illesszen be korrupcióellenes záradékot, amely súlyos és/vagy rendszerszintű, az emberi jogok súlyos megsértéséhez vezető korrupció esetén megköveteli a nyomon követést, a konzultációkat és végső esetben szankciók kiszabását vagy az ilyen megállapodások felfüggesztését; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki alapelveket a nagymértékű korrupció, mint bűncselekmény elleni küzdelemre vonatkozóan a nemzeti és a nemzetközi jogban, kezelje a nagymértékű korrupcióval kapcsolatos folyamatos büntetlenség eseteit a korrupcióellenes törvények erőteljesebb végrehajtása által, és hajtson végre reformokat, hogy megszüntesse a nemzeti jogi keretrendszerekben lévő rendszerszerű hiányosságokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a nagymértékű korrupció bevételei átlépjék a határokat, és elkerüljék a nemzeti pénzügyi szabályozók és adóhatóságok felügyeletét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani az ENSZ Korrupció elleni egyezménye (UNCAC) tényleges végrehajtásának folyamatos és strukturált nyomon követésére és értékelésére azokban az uniós tagállamokban és országokban, amelyekkel az EU megállapodást kötött vagy várhatóan megállapodást köt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy a korrupció elleni küzdelem terén elért európai vívmányokra tekintettel vállaljanak vezető szerepet a nemzetközi színtéren, és az Unió partnerállamai körében mozdítsák elő a korrupció elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja az Uniót, hogy támogassa a korrupcióellenes intézkedéseket és a nyilvánosság részvételére és a nyilvános elszámoltathatóságra szolgáló hatékony mechanizmusokat – ideértve az információkhoz való hozzáférés jogát és a nyílt adat elveinek végrehajtását is – valamennyi vonatkozó, harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédben és konzultációban, és finanszírozzon olyan projekteket, amelyek célja ezen intézkedések létrehozása, végrehajtása és érvényesítése; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza a nyíltan hozzáférhető információkra támaszkodó vizsgálatok jelentőségét, a korrupcióellenes kutatásokra tekintettel; felszólítja az Uniót, hogy megfelelően finanszírozza azokat a szervezeteket, amelyek nyílt forráskódú vizsgálatokon és a korrupció bizonyítékainak digitális formában történő gyűjtésén dolgoznak, annak érdekében, hogy leleplezzék a korrupt hivatalnokokat és biztosítsák az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja az Uniót, hogy finanszírozzon a megosztott főkönyv alkalmazásokra irányuló kutatásokat, amelyek arra használhatók, hogy javítsák a kormányzati eszközök értékesítésének átláthatóságát, nyomon kövessék és ellenőrizzék az adományozói pénzeket az uniós külső támogatásokban, és segítsenek kezelni a szavazással kapcsolatos csalásokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a fejlesztési együttműködési eszköz és a szomszédsági programozási eszköz keretében tett kitartó erőfeszítéseket arra vonatkozóan, hogy független és hatékony korrupcióellenes intézményeket hozzanak létre és szilárdítsanak meg; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki az emberi jogokra és a korrupció leküzdésére vonatkozó közös programozást, mindenekelőtt az átláthatóság fokozását, a büntetlenség elleni küzdelmet és a korrupcióellenes hivatalok megerősítését célzó kezdeményezéseket; úgy véli, hogy ezeknek az erőfeszítéseknek ki kell terjedniük a bizonyítottan független és pártatlan nemzeti emberi jogi intézmények korrupciós ügyekben való fellépésének támogatására is, többek között a korrupció és az emberi jogok megsértése közti kapcsolat vizsgálatára irányuló kapacitások, a korrupcióellenes ügynökségekkel való együttműködés, valamint az ügyészségnél vagy a bűnüldöző hatóságoknál való panasztétel révén; felszólítja továbbá az Uniót és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a harmadik országokkal való igazságügyi együttműködést a korrupció elleni küzdelem terén bevált gyakorlatok és hatékony eszközök cseréjének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja az Uniót, hogy továbbra is támogassa a harmadik országokban létesített, bizonyítottan független és pártatlan, korrupcióellenes intézményeket – mint például a büntetlenség ellen küzdő guatemalai nemzetközi bizottság (CICIG) –, valamint az információk megosztására, a legjobb gyakorlatok cseréjére és a kapacitásépítés fokozására irányuló kezdeményezéseket; sürgeti ezeket az országokat, hogy biztosítsák az intézmények számára az összes szükséges eszközt, ideértve a vizsgálati hatáskört is annak érdekében, hogy hatékonyak legyenek a munkájukban; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy juttassanak további pénzeszközöket a civil társadalmi szervezetek tagjainak – többek között a korrupciós és az emberi jogi jogsértési ügyeket feltáró és bejelentő korrupcióellenes szervezetek és emberi jogi mozgalmak, újságírók, bloggerek és visszaélést bejelentő személyek – védelmét célzó programok életbe léptetésének és végrehajtásának elősegítése érdekében; ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogok védelmezőiről, a fejlesztési támogatásokról szóló uniós iránymutatások vagy ezek végrehajtásáról szóló bármely iránymutató feljegyzés jövőbeli frissítése tartalmazzon konkrét hivatkozásokat és intézkedéseket az emberi jogok védelmének előmozdítására és a korrupció elleni küzdelemre annak érdekében, hogy könnyebb legyen a polgárok számára a korrupciógyanús esetek jelentése, a megtorlástól való félelem nélkül, valamint azon közösségek támogatása érdekében, amelyeket korrupció sújtott; üdvözli a Bizottság által nemrégiben elindított, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló konzultációs folyamatot; hangsúlyozza, hogy az emberi jogi kapcsolattartóknak az uniós küldöttségekben különös figyelmet kell fordítaniuk ezekre a célcsoportokra is, és szoros kapcsolatot kell tartaniuk a helyi civil társadalmi szervezetekkel és az emberi jogok védelmezőivel, biztosítva nemzetközi láthatóságukat és védelmüket, és ezáltal biztonságos csatornákat alakítva ki a visszaélések jelentéséhez is; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a bizonyítottan független és pártatlan felügyeleti szerveknek, helyi bűnüldöző tisztviselőknek és ügyészeknek, valamint visszaélést bejelentő személyeknek és a konkrét esetek tanúinak egyaránt részesülniük kell az Unió segítségnyújtásából és támogatásából a helyszíni képviselet révén és azáltal, hogy meghívják őket az európai képzési programokon való részvételre; hangsúlyozza, hogy adott esetben ezt a támogatást közzé kell tenni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja az uniós küldöttségeket, hogy használják a diplomáciai lépéseket és a nyilvános diplomáciát helyi és nemzetközi szinten a korrupciós esetek és a büntetlenség leleplezésére, különösen akkor, ha azok súlyos emberi jogi jogsértésekhez vezetnek; felszólítja továbbá az uniós küldöttségeket és a tagállamok nagykövetségeit, hogy illesszenek be a korrupcióról szóló jelentéseket (legyenek azok rendszerszintű elemzések vagy konkrét esetek) az EKSZ és a tagállamok számára készült tájékoztatókba; |
| --- | --- |

31.

| 32. | javasolja, hogy amennyiben lehetséges, az EKSZ és az uniós küldöttségek az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos országstratégiai dokumentumokba illesszenek be a korrupció és az emberi jogok közötti kapcsolatra vonatkozó egyedi referenciamutatót, valamint hogy ez a témakör szerepeljen az EU különleges képviselőinek prioritásai között megbízatásuk gyakorlása során; nevezetesen arra kéri az Európai Uniót, hogy közvetlenül foglalkozzon a korrupcióval a programozási és országstratégiai dokumentumokban, és kapcsoljon össze minden, harmadik országokra irányuló költségvetési támogatást konkrét, az átláthatóságra és egyéb korrupcióellenes intézkedésekre irányuló reformokkal; |
| --- | --- |

32.

| 33. | javasolja, hogy Demokráciáért Európai Alapítvány és az Európai Unió átfogó emberi jog védelmezői mechanizmusa (protectdefenders.eu) összpontosítson speciális programokra, hogy védelmezze a korrupcióellenes aktivistákat, akik az emberi jogok érvényesítéséhez is hozzájárulnak; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja az EU-t, hogy alkosson panasztételi mechanizmusokat, amelyek révén a külső fellépései által érintettek bejelenthetik az emberi jogokkal történt visszaéléseket és a korrupciós eseteket; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megismétli a korábbi állásfoglalásaiban szereplő felhívását, hogy az Európai Unió a lehető legrövidebb időn belül terjessze a Tanács elé az azzal a 32 orosz állami tisztviselővel szembeni Magnyitszkij szankciós listát, akik felelősek a visszaéléseket bejelentő orosz személy, Szergej Magnyitszkij haláláért, hogy a Tanács elfogadja azt és célzott szankciókat vessen ki e tisztviselők ellen, például az Unió egészére kiterjedő vízumtilalmat és az Európai Unióban tartott pénzügyi eszközeik befagyasztását; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy vegyék fontolóra olyan jogszabályok elfogadását, amelyek egyértelmű kritériumokat határoznak meg, lehetővé téve az emberi jogokat sőúlyosan megsértő, vagy jelentős korrupciós cselekményekért felelős, vagy azokban részt vállaló, vagy azok megrendeléséért, ellenőrzéséért vagy más módon történő irányításáért felelős, harmadik országokban élő személyek és családtagjaik feketelistára helyezését és a velük szembeni hasonló szankciók kivetését, az ilyen korrupciós cselekményekbe beleértve a magán- és közjavak személyes előny érdekében történő kisajátítását, a kormányzati szerződésekkel kapcsolatos korrupciót vagy a természeti erőforrások kitermelését, a vesztegetést vagy a javak illegális megszerzésének előmozdítását vagy azok külföldi joghatóság területére való áthelyezését; hangsúlyozza, hogy a jegyzékbe való felvétel kritériumainak megfelelően dokumentált, egybehangzó és független forrásokon, illetve meggyőző bizonyítékokon kell alapulniuk, lehetővé téve az érintettek számára a jogorvoslati mechanizmusokat; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy ez a lista nyilvános legyen annak érdekében, hogy beépüljön az uniós pénzmosás elleni irányelv értelmében a többek között ügyfél-átvilágítás elvégzésére kötelezett szolgáltatók által igényelt információkba (22); |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja az EU-t, hogy tegyen eleget a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvének (az EUMSZ 208. cikke), és tevékenyen járuljon hozzá a korrupció csökkentéséhez, ugyanakkor külpolitikái révén közvetlenül és határozottan vessen véget a büntetlenségnek; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja az EU-t, hogy fokozza hivatalos fejlesztési támogatásának átláthatóságát és számonkérhetőségét, hogy érdemben megfeleljen a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezésben (IATI) meghatározott standardoknak és a fejlesztési hatékonyság nemzetközileg elfogadott elveinek; felszólítja továbbá az EU-t arra is, hogy dolgozzon ki egy erős, holisztikus kockázatkezelő rendszert annak megakadályozására, hogy a kedvezményezett országokban a fejlesztési támogatások elősegítsék a korrupciót azáltal, hogy összekötik a költségvetési támogatásokat az egyértelmű, korrupcióellenes célkitűzésekkel; ezért hangsúlyozza, hogy megbízható mechanizmusokat kell kialakítani, amelyek segítségével a költségvetési támogatások végrehajtása nyomon követhető; |
| --- | --- |

38.

| 39. | a magas szinten elkövetett korrupció felszámolása érdekében felszólítja a Bizottságot arra, hogy a költségvetési támogatás keretében figyeljen az átláthatóságra a privatizációval és a közjavakkal kapcsolatos ügyleteket érintő műveleteknél, különösképpen a földügyleteknél, és vegyen részt az OECD fejlődő országoknak szóló támogatási programjaiban az állami tulajdonban lévő vállalatok vállalatirányítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az adócsalás és adókikerülés ellen küzdő fejlődő országokat azáltal, hogy segít nekik kiegyensúlyozott, hatékony, igazságos és átlátható adórendszereket kialakítani; |
| --- | --- |

40.

| 41. | fenntartja, hogy az Uniónak a világ vezető adományozójaként a feltételesség olyan típusait kellene elősegítenie, ahol az uniós külső támogatások nyújtása olyan pénzügyi reformokat kívánna meg, amelyek célja az átláthatóság növelése, az adatokhoz való jobb hozzáférés és a más adományozókkal való közös megközelítések biztosítása. |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a korrupció súlyosan árt a kereskedelemnek és a belőle eredő hasznoknak, a gazdasági fejlődésnek, a beruházási és közbeszerzési folyamatoknak, és sürgeti a Bizottságot, hogy ezt az összefüggést vegye tekintetbe valamennyi kereskedelmi megállapodásban és azokba foglaljon bele kikényszeríthető emberi jogi és korrupcióellenes záradékokat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rámutat, hogy a kereskedelempolitika hozzájárul az EU által felvállalt, az EUSZ 2. cikkében meghatározott értékek – mint például a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok, az alapvető jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása és az egyenlőség – védelméhez és támogatásához; hangsúlyozza, hogy az Unió külső és belső politikái közötti összhang elengedhetetlen, különösen a korrupció elleni küzdelem terén; hangsúlyozza, hogy e tekintetben az európai jogalkotók különösen fontos szerepet játszanak a kereskedelmi kapcsolatok megkönnyítése során, minthogy meg kell előzniük azt, hogy ezek kiskapuként szolgáljanak a korrupciós gyakorlatokhoz; |
| --- | --- |

43.

| 44. | a kereskedelmi megállapodásokat a korrupcióellenes intézkedések és a jó kormányzás előmozdítására alkalmas mechanizmusoknak tekinti; üdvözli az EU kereskedelmi politikájában a korrupció leküzdésére tett intézkedéseket, például a GSP+ révén hozottakat, valamint kötelezettségvállalások beiktatását a nemzetközi korrupcióellenes egyezményeknek a kereskedelmi partnerekkel való ratifikálását illetően; megerősíti a „Mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiában megnevezett célt, hogy valamennyi jövőbeli kereskedelmi megállapodás foglaljon magába ambiciózus korrupcióellenes rendelkezéseket; felszólít rá ezenkívül, hogy ezek a megállapodások tartalmazzanak kötelezettségvállalásokat a többoldalú korrupcióellenes egyezményeknek, például az UNCAC-nak és az OECD megvesztegetés elleni egyezményének megfelelően, továbbá az átfogó megközelítés részeként horizontális rendelkezéseket, amelyeket a meglévő kereskedelmi megállapodásokba is be kell illeszteni ezek felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodások aláíró feleinek intézkedéseket kell hozniuk a magánszektor, a civil társadalmi szervezetek és a hazai tanácsadó csoportok tevékeny részvételének előmozdítása érdekében a korrupcióellenes programok, valamint a nemzetközi kereskedelmi és beruházási ügyletek hasonló záradékainak végrehajtása céljából; úgy véli, hogy megfontolandó – az uniós szintű rendszer kialakítása után – a bejelentők védelmének beillesztése a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokba; |
| --- | --- |

45.

| 46. | elismeri annak fontosságát, hogy egyértelmű iránymutatást és támogatást kell nyújtani a vállalkozásoknak annak érdekében, hogy működésükhöz hatékony korrupcióellenes eljárásokat alakíthassanak ki, különösen a kkv-knak a kereskedelmi megállapodásokba foglalt olyan különleges intézkedések révén, amelyek segítségével felvehetik a harcot a korrupcióval; hangsúlyozza, hogy a megfelelőség tekintetében nem lézzenek egyenmegoldások; felhívja a Bizottságot, hogy vegye tekintetbe szélesebb körű támogatás nyújtását a korrupcióellenes kapacitásépítő projektekhez, így a bevált gyakorlatok megosztását és képzést annak elősegítése érdekében, hogy az államok és az üzleti szféra leküzdhessék az e téren jelentkező különféle kihívásokat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli a WTO kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásának 2017. februári hatálybalépését, amely megállapodás intézkedéseket ír elő a globális kereskedelemben a korrupció leküzdésére; úgy véli ugyanakkor, hogy az elfogadás alatt álló vagy reform tárgyát képező jogszabályok önmagukban nem elégségesek, és a helyzet kulcsa a végrehajtás; rámutat, hogy a jogszabályi reformot ki kell egészíteni az igazságszolgáltatási személyzet képzésével, az információkhoz való nyilvános hozzáféréssel és átláthatósági intézkedésekkel, továbbá felhívja valamennyi tagállamot, hogy e kérdésekben működjenek együtt egymással; rámutat arra, hogy a kereskedelmi megállapodások segíthetnek a korrupcióellenes politikákkal kapcsolatos belföldi reform nyomon követésében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy tárgyalásai során érje el, hogy valamennyi jövőbeli kereskedelmi megállapodásba kerüljenek be végrehajtható korrupció- és pénzmosásellenes intézkedések, illetve gondoskodjon a korrupcióellenes rendelkezések végrehajtásának nyomon követéséről; felhívja a tagállamokat, hogy e célból támogassák a korrupcióellenes rendelkezések felvételét a tárgyalási megbízásokba, összhangban az eléjük terjesztett megbízástervezetekben szereplő bizottsági javaslatokkal; üdvözli, hogy az EU–Mexikó megállapodás naprakésszé tételére szóló tárgyalási megbízásba beépítették a korrupcióellenes rendelkezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket a kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások fokozottabb átláthatósága révén, valamint a nagyobb mértékű szabályozási együttműködésre, a vámügyi eljárások és a globális értékláncok integritására törekvő rendelkezések beépítése révén; úgy véli, hogy a korrupció leküzdése érdekében együttműködési záradékokat kell életbe léptetni, mint például az információcsere, valamint a közigazgatási és technikai segítségnyújtás, melynek célja a bevált gyakorlatok megosztása és előmozdítása, ami hozzájárul a jogállamiság megszilárdításához és az emberi jogok tiszteletben tartásához; bátorítja a Bizottságot, hogy állapítson meg az eredmények jobb értékelésére és kimutatására alkalmas, egyértelmű és releváns feltételeket és teljesítménymutatókat; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rámutat, hogy fontos folyamatos és rendszeres párbeszédet fenntartani az EU kereskedelmi partnereivel a megállapodások végrehajtásának teljes időtartama alatt annak biztosítása érdekében, hogy általában a megállapodásokat, illetve a korrupcióellenes rendelkezéseket megfelelően nyomon kövessék és végrehajtsák; tudomásul veszi a Bizottság által a „Mindenki számára előnyös kereskedelem” stratégiába foglalt javaslatot – konzultációs mechanizmusok létrehozása a rendszerszintű korrupció és a rossz kormányzás eseteire –, és felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy megállapodás előnyeinek felfüggesztését rendszerszintű korrupció, illetve a korrupcióellenes kötelezettségvállalások vagy a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi normák nem teljesítése esetén, amilyenek az OECD egységes jelentéstételi standardjai, az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó cselekvési terve, a végső haszonhúzók központi nyilvántartása és a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) ajánlásai; felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg az eredmények jobb értékelésére és kimutatására alkalmas egyértelmű és megfelelő feltételeket és teljesítménymutatókat; ezenkívül felszólítja a Bizottságot, hogy adjon határozott, arányos és gyors választ azokban az esetekben, amikor a kedvezményezett kormány nem tud megfelelően eleget tenni a megállapodásban foglalt kötelezettségvállalásainak; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre konzultációs mechanizmusokat a kereskedelmi partnerekkel a rendszerszintű korrupció eseteinek kezelésére, és szolgáljon szakmai tapasztalatcserével a korrupcióellenes intézkedéseket végrehajtó országok támogatása érdekében. |
| --- | --- |

49.

| 50. | megjegyzi, hogy a korrupció visszaszorításához lényegesek az olyan kötelező és érvényesíthető emberi jogi záradékokat tartalmazó kereskedelmi megállapodások, amelyek biztosítják azt, hogy a magánvállalatok és az állami hatóságok tiszteletben tartsák az emberi jogokat, valamint a legmagasabb társadalmi és környezetvédelmi standardokat; |
| --- | --- |

50.

A korrupciós hálózatokra és közvetítőkre irányuló Európai Uniós hírszerzés fejlesztése

| 51. | felszólítja az EKSZ-t, hogy vezesse a tagállamok nagykövetségei és a harmadik országokban lévő uniós küldöttségek közötti munkacsoportok létrehozását, amelyeken keresztül a diplomáciai tisztviselők elemezhetik és megoszthatják a hatalom legmagasabb szintjéhez kapcsolódó helyi korrupt hálózatok szerkezetéről és működéséről szóló információkat, és elegendő hírszerzést építenek ki ahhoz, hogy megakadályozzák az Európai Unió kleptokratikus rezsimekkel való összejátszását; úgy véli, hogy az ilyen információkat diplomáciai és biztonságos csatornákon keresztül kell az uniós intézmények felé közvetíteni; javasolja továbbá, hogy az uniós küldöttségek és a tagállamok nagykövetségei támogassák a helyi lakossággal való szoros kapcsolatot, nevezetesen a valódi és független civil társadalmi szervezetekkel, újságírókkal és az emberi jogok védelmezőivel folytatott rendszeres párbeszéd révén annak érdekében, hogy megbízható információkat gyűjtsenek a helyi korrupcióra, a kulcsfontosságú tényezőkre és a letartóztatott tisztviselőkre vonatkozóan; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy a vállalatoknak szintén jelenteniük kell az uniós szerveknek, ha kenőpénzt kérnek tőlük és/vagy a harmadik országokban végzett befektetéseikhez helyi közvetítőket vagy fedőcégeket kell partnerként használniuk; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött információk fényében az országspecifikus iránymutatásokat meg kell osztani a civil és katonai létesítményekkel és az uniós támogató szervekkel, hogy fokozzák a tudatosságot a helyi vállalkozókkal, a magán biztonsági vállalatokkal és szolgáltatókkal kapcsolatos kockázatokra vonatkozóan, amelyek tényleges tulajdonosai kapcsolatban állhatnak emberi jogi jogsértésekkel és korrupt hálózatokkal; |
| --- | --- |

53.

Belső/külső koherencia

| 54. | úgy véli, hogy az Unió csak akkor válhat a korrupció elleni küzdelem hiteles és befolyásos vezérévé, ha saját határain belül megfelelően kezeli a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémáját; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy a Bizottság úgy döntött, hogy nem követi nyomon a 2014-es uniós korrupcióellenes jelentését, hogy új elemzéssel szolgáljon az uniós tagállamokon belüli korrupcióról, amely szintén megerősítette volna az Unió hitelességét ahhoz, hogy külső politikáiban nagyszabású korrupcióellenes menetrendet támogasson; hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak és az egyéb uniós intézményeknek rendszeres, ambiciózus és szigorú jelentéseket és önértékelést kell készíteniük, a korrupció elleni ENSZ-egyezmény rendelkezéseivel és annak felülvizsgálati mechanizmusával összhangban, és felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen be további politikai és jogalkotási kezdeményezéseket a korrupció elleni küzdelemre és a tagállamokon belüli nagyobb integritás és átláthatóság ösztönzésére; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megjegyzi, hogy ha bármely tagállamban büntetlenné válik a korrupció, az csökkentené a közpolitika hitelességét és aláásná az EU azon képességét, hogy világszerte szorgalmazzon egy ambiciózus korrupcióellenes menetrendet; támogatja az EU tagállamai és az Európai Számvevőszék közötti szorosabb együttműködést; |
| --- | --- |

55.

| 56. | megismétli a tagállamokhoz intézett kérését, hogy szükség esetén módosítsák büntetőjogukat annak érdekében, hogy megállapítsák a nemzeti ügyészek és bíróságok joghatóságát arra vonatkozóan, hogy kivizsgálják és bíróság előtt tárgyalják a vesztegetéses bűncselekményeket vagy a közpénzek hűtlen kezelését, függetlenül a bűncselekmény elkövetési helyétől, amennyiben a bűncselekményből származó bevétel a kérdéses tagállamban fellelhető vagy azt ott mosták tisztára, vagy ha az egyént „szoros kapcsolat” fűzi a tagállamhoz, nevezetesen állampolgárság, lakóhely vagy a tagállamban székhellyel vagy leányvállalatokkal rendelkező társaság tényleges tulajdonlása révén; |
| --- | --- |

56.

Uniós hozzájárulás a korrupcióellenes küzdelem emberi jogokon alapuló megközelítéséhez a többoldalú fórumokon

| 57. | felszólítja az uniós tagállamokat, hogy az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR), az ENSZ nemzeti emberi jogi intézményeket koordináló nemzetközi bizottsága és az ENSZ szervei, különösen az Emberi Jogi Tanács (EJT) nemzeti emberi jogi intézményekre („a párizsi elvekre”) vonatkozó tapasztalatai alapján indítsanak ENSZ-szintű vitát a korrupcióellenes ügynökségek függetlenségére és megbízatására vonatkozó szabályok megerősítéséről; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a korrupcióellenes ügynökségek és a nemzeti emberi jogi intézmények közötti kapcsolatokat a nemzeti emberi jogi intézményeknek a – közvetlenül vagy közvetve potenciálisan emberi jogi jogsértéseket okozó – korrupció kezelésére irányuló megbízatása alapján; |
| --- | --- |

58.

| 59. | emlékeztet az uniós tagállamokhoz intézett kérésére, hogy támogassák a pénzügyi bűncselekmények, a korrupció és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó kinevezését, aki általános megbízatással rendelkezik, és akinek a feladatai közé tartozik egy célirányos terv kidolgozása, valamint az államok által hozott korrupcióellenes intézkedések időszakos értékelése; felhívja az uniós tagállamokat, hogy az EJT-tagállamok között vállaljanak vezető szerepet a támogatás mozgósítása terén, és közösen támogassák a megbízatásra irányuló határozatot; |
| --- | --- |

59.

| 60. | a nagyobb hatékonyság biztosítása érdekében felszólítja az ENSZ-t egy, a jogellenes pénzmozgásokra vonatkozó szabványosítási eszköz elfogadására; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a korrupcióval kapcsolatos, a polgárok részvételét célzó nemzeti és nemzetközi kommunikációs és figyelemfelkeltő kampányokat annak érdekében, hogy kiemeljék azt a tényt, hogy a korrupció negatív hatást gyakorol az emberi jogokra, és többek között társadalmi egyenlőtlenségekhez, a társadalmi igazságosság hiányához és fokozott szegénységhez vezet; arra ösztönzi az Uniót, hogy fejlesszen ki és hajtson végre a már meglévő büntető- és eljárásjogokra, valamint panasztételi mechanizmusokra vonatkozó konkrét programokat; hangsúlyozza, hogy az oktatásnak, valamint a pártatlan, független tájékoztatásnak kulcsfontosságú szerepe van a szociális készségek és az integritás elveinek elsajátításában, amelyek elősegítik a társadalom általános érdekeit, valamint társadalmi és gazdasági fejlődését; |
| --- | --- |

61.

| 62. | javasolja, hogy az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésbe a korrupció felszámolásának és az átláthatóság és a legjobb gyakorlatok támogatásának módjaként be kell építeni egy olyan vizsgálatot, amely a korrupciót két szempontból értékeli: egyrészt mint az emberi jogi jogsértések okát, másrészt mint az emberi jogokkal való visszaélések és a gyenge jogállamiság következményét; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom hozzájárulhat e folyamathoz; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ösztönzi a nemzetközi elkötelezettségek elmélyítését, hogy a korrupció felszámolását az ENSZ fenntartható fejlesztési célkitűzéseinek középpontjába helyezzék, a globális szegénység elleni küzdelem mechanizmusaként; |
| --- | --- |

63.

A korrupció és az emberkereskedelem

| 64. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberkereskedelem előmozdítható a különböző szintű hatalommal felruházott szereplők, mint a rendőrség, a vámtisztviselők, a határellenőrző hatóságok és bevándorlási szolgálatok korrupciója révén, akik figyelmen kívül hagyhatják, megtűrhetik az emberkereskedelmet, részt vehetnek abban vagy szervezhetik azt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | e tekintetben hangsúlyozza a korrupcióellenes fellépés, mint az átláthatóság és az elszámoltathatóság támogatásának jelentőségét a közigazgatásban, egy rendszerszintű mechanizmus bevezetésével a korrupció felszámolására és jobb koordináció biztosításával az emberkereskedelem-ellenes stratégiákban; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítések kiemelkedő szerepének lehetőségét abban, hogy politikákat dolgozzanak ki az emberkereskedelmen belüli korrupció elleni harcra vonatkozóan; |
| --- | --- |

66.

Üzlet és emberi jogok

| 67. | ösztönzi valamennyi európai uniós tagállamot, hogy teljes mértékben hajtsák végre az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelveit, és az emberi jogokra vonatkozó nemzeti cselekvési terveikbe foglaljanak bele korrupcióellenes intézkedésekre irányuló konkrét kötelezettségvállalásokat (amint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv előírja), vagy dolgozzanak ki konkrét korrupcióellenes jogszabályokat; |
| --- | --- |

67.

| 68. | üdvözli, hogy egyes uniós tagállamok nemzeti cselekvési tervei hivatkoznak a korrupcióra, és ezek szellemében konkrét intézkedéseket javasol a korrupt gyakorlatok és a vesztegetés megelőzésére és büntetésére, amelyek emberi jogi jogsértésekhez vezethetnek; ajánlja, hogy az Európai Unió támogasson további intézkedéseket a megfelelőség, a vesztegetés- és korrupcióellenes kódexek és normák vállalatokon belüli elfogadásának és végrehajtásának támogatására, továbbá azt, hogy a közbeszerzések pályázóinak szilárd megvesztegetés- és korrupcióellenes kódexszel és jó adóügyi kormányzási elvekkel kellene rendelkezniük; véleménye szerint a közpénzekkel való visszaéléseknek, az illegális gazdagodásnak vagy a vesztegetésnek büntetendőnek kell lennie a büntetőjog konkrét, célzott szankciói által, különösen, ha azok közvetlenül a korrupciós cselekmény által okozott, emberi jogi jogsértésekhez vezetnek; |
| --- | --- |

68.

| 69. | üdvözli a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak nagyvállalkozások és vállalatcsoportok – többek között az emberi jogokra és a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseikkel kapcsolatos – jelentéstételi követelményei tekintetében történő közzétételéről szóló felülvizsgált számviteli irányelvet (23); arra ösztönzi a vállalatokat, hogy hozzanak nyilvánosságra minden vonatkozó információt a Bizottság által a közeljövőben közzéteendő iránymutató feljegyzésnek megfelelően; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ismételten arra kér minden államot és az Európai Uniót, hogy tevékenyen és konstruktív módon vegyen részt az ENSZ transznacionális társaságokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozó nyitott kormányközi munkacsoportjának folyamatos munkájában, az emberi jogok vonatkozásában, abból a célból, hogy létrehozzanak egy jogilag kötelező erejű eszközt annak érdekében, hogy megakadályozzák, kivizsgálják és orvosolják az emberi jogi jogsértéseket és jogorvoslati hozzáférést biztosítsanak, ideértve a korrupció eredményeként bekövetkező emberi jogi jogsértéseket is; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a kártérítésre vonatkozó polgári eljárások lehetővé tétele érdekében azokkal szemben, akik korrupciós cselekményeket követnek el, az ENSZ Korrupció elleni egyezményének 35. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felszólítja az Uniót és annak tagállamait, hogy alkalmazzák az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveit; |
| --- | --- |

71.

A földszerzés és a korrupció

| 72. | továbbra is aggodalmát fejezi ki a nagyarányú földszerzéssel kapcsolatos helyzet, mint a vállalatok, a külföldi befektetők, a nemzeti és nemzetközi állami szereplők, a hivatalnokok és hatóságok korrupt gyakorlatainak eredménye miatt; hangsúlyozza, hogy a korrupció lehetővé teszi a nagyarányú földszerzést, gyakran kényszerkilakoltatásokkal, többek között azáltal, hogy harmadik feleknek tisztességtelen ellenőrzést ad a földre vonatkozóan, az azon a földön lakó személyek beleegyezése nélkül; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kiemeli, hogy a felmérések szerint a korrupció elterjedt a földügyi igazgatásban és egyre nagyobb mértékben fertőzi meg a földügyletek összes fázisát, ami kedvezőtlen emberi jogi hatásokat eredményez, egészen a közösségek megfelelő kompenzáció nélküli erőszakos kitelepítésétől kezdve a föld védelmezőinek megöléséig (24); aggodalommal állapítja meg továbbá annak kockázatát, hogy az emberi jogok megsértése fokozódni fog az élelmiszerre, üzemanyagra és árucikkekre való növekvő igény fényében, valamint a fejlődő országokban a széles körű, földdel kapcsolatos beruházások növekedésének fényében; |
| --- | --- |

73.

| 74. | emlékeztet arra, hogy a pénzügyi szektornak kulcsfontosságú szerepe van a nagyarányú földszerzést lehetővé tévő, korrupt gyakorlatok megakadályozásában; megismétli, hogy a bankoknak és a pénzügyi intézményeknek „ügyfél-átvilágítási intézkedéseket” kellene alkalmazniuk a korrupcióhoz köthető pénzmosás elleni küzdelemben és annak biztosítására, hogy az általuk támogatott befektetők hatékony emberi jogi átvilágítási intézkedéseket hozzanak; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy követeljék meg a cégek harmadik országokban történő földszerzéseiről szóló adatok közzétételét, és korszerűsítsék a fejlődő országok számára nyújtott támogatásaikat, hogy biztosítsák a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatások (VGGT) hatékony megvalósítását a földügyletekben fellépő korrupció kezelésében; |
| --- | --- |

74.

Választások és a demokratikusan megválasztott testületek működése

| 75. | hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni küzdelem egyik célja az kell, hogy legyen, hogy véget vessenek a demokráciát és a politikai folyamatokat torzító súlyos jogsértéseknek, és mozdítsák elő a független, pártatlan és hatékony igazságszolgáltatást; kéri a politikai pártok megerősítését szerepükben, a demokratikus képviselet és a politikai részvétel csatornáiként, a hatékony módon történő ellátásuk által; megjegyzi, hogy ebben az értelemben a politikai finanszírozás szabályozása, ideértve az adományozók és egyéb pénzügyi források azonosítását is, központi jelentőségű a demokrácia megőrzéséhez; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aggodalommal állapítja meg, hogy a választási csalások, továbbá a választási folyamatokhoz és a választott képviseleti szervek és közgyűlések működéséhez köthető korrupció súlyosan aláássák a demokratikus intézményekbe vetett bizalmat, gyengítik a polgári és politikai jogokat, és akadályozzák az egyenlő és igazságos képviseletet, megkérdőjelezve ezáltal a jogállamiságot; megjegyzi a választási megfigyelési missziók pozitív szerepét a választások megfelelő lebonyolításához való hozzájárulás terén, és támogatja a választójogi reformot; támogatja a szakosodott nemzetközi szervekkel, mint az Európa Tanáccsal vagy az EBESZ-szel való további együttműködést ezen a területen; |
| --- | --- |

76.

| 77. | hangsúlyozza a lehető legszigorúbb etikai és átláthatósági normák fenntartásának szükségességét a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság védelméért és előmozdításáért felelős nemzetközi szervezetek és regionális közgyűlések működése terén, a világ minden táján működő intézmények és szakmák összekapcsolása által, hogy kapacitást építsenek és támogassák az integritás közös kultúráját; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy támogassák az átlátható gyakorlatokat, magatartási kódexek és speciális átláthatósági intézkedések kidolgozásával annak érdekében, hogy megelőzzenek és kivizsgáljanak bármely csalást vagy kötelességszegést; |
| --- | --- |

77.

| 78. | hangsúlyozza a lobbitevékenységek szigorú, a nyitottság és átláthatóság elve szerinti szabályozásának szükségességét a korrupció és az emberi jogi jogsértések kockázatának felszámolása, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érdekcsoport egyenlő módon érje el a döntéshozókat; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy azonosítsák be és ítéljék el a rejtett, etikátlan és illegális lobbitevékenységek valamennyi formáját; felszólítja az EU-t, hogy a tagállamokban és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokban egyaránt mozdítsa elő az átlátható határozathozatalt és jogalkotási eljárásokat; |
| --- | --- |

78.

| 79. | az azerbajdzsáni pénzmosási ügyben a közelmúltban napvilágra került információk fényében határozottan elítéli Azerbajdzsán és egyéb harmadik országbeli autokratikus rezsimek arra tett kísérleteit, hogy törvénytelen eszközökkel befolyásolják az európai döntéshozókat; felszólít egy átfogó parlamenti vizsgálat megindítására a fenti állítások, és tágabb körben a hasonló rezsimek által gyakorolt befolyás ügyében; kéri, hogy a Parlament fogadjon el hatékony intézkedéseket a fenti típusú korrupció megakadályozása érdekében, amely aláássa a Parlament munkájának hitelességét és legitimitását, többek közt az emberi jogokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

79.

Nagy sportesemények és az ezekhez kapcsolódó emberi jogi jogsértések és korrupció

| 80. | továbbra is aggodalmát fejezi ki a súlyos emberi jogi jogsértések miatt, többek között a munkavállalói jogok megsértése, valamint a jelentős nemzetközi sporteseményekkel és az ehhez kapcsolódó nagyszabású infrastrukturális projektekkel kapcsolatos, magas szinten elkövetett korrupció miatt; ösztönzi a sportirányítással foglalkozó testületek, valamint a nemzetközi korrupcióellenes ügynökségek és nem kormányzati szervezetek közötti együttműködést annak érdekében, hogy a nagy sportesemények szervezői és az azok rendezési jogára pályázók átlátható és ellenőrizhető emberi jogi vállalásokat tegyenek; hangsúlyozza, hogy az említett kritériumoknak részét kellene képezniük az ilyen események rendezési jogának odaítélésére vonatkozó kritériumoknak; |
| --- | --- |

80.

| 81. | úgy véli, hogy a nagy, nem állami nemzetközi sportszövetségeknek erőfeszítéseket kell tenniük a korrupció elleni küzdelemben, illetve a korrupciótól való elhatárolódásban, és fokozniuk kell ezirányú fellépésüket, valamint a nem állami nemzetközi sportszövetségeknek el kell ismerniük, hogy felelősség hárul rájuk az emberi jogok tiszteletben tartása terén, és ennek okán az állami korrupcióellenes hatóságoknak komolyabb jogosultságokat kell kapniuk a nagy, nem állami nemzetközi sportszövetségek vonatkozásában a korrupciós esetek feltárásának és szankcionálásának terén; |
| --- | --- |

81.

| 82. | úgy véli, hogy a sportigazgatásban, a bundázásban, a közbeszerzésben, a jóváhagyási megállapodásokban, a helyszínek kiválasztásában, az illegális sportfogadásban és a doppingban a magas szintű korrupció és a szervezett bűnözés részvétele károsította a sportszervezetek hitelességét; |
| --- | --- |

82.

| 83. | úgy véli, hogy az integritás a sportban hozzájárulhat a globális fejlesztési menetrendhez és a jó kormányzáshoz nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

83.

Adóparadicsomok

| 84. | sürgeti az adóparadicsomokkal és a pénzmosással szembeni zéró tolerancia politikájának végrehajtását, továbbá a nemzetközi átláthatósági normák növelését, és ösztönzi a mélyebb nemzetközi együttműködést az adókijátszás, a csalás, az illegális kereskedelem, a tőkeáramlások, a pénzmosás eszközeiként, valamint a korrupcióból szerzett előnyökhöz használt titokzatos fedőcégek és trösztök tulajdonosának meghatározására; |
| --- | --- |

84.

| 85. | határozottan támogatja a nyilvános, országonkénti jelentési normák végrehajtását Európában és a harmadik országokban, amelyek értelmében a multinacionális társaságoknak olyan jelentéseket kell benyújtaniuk, amelyek alapvető pénzügyi információkat tartalmaznak az egyes joghatóságokra vonatkozóan, amelyekben működnek, a korrupció és az adóelkerülés megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

85.

| 86. | emlékeztet az Európai Unió felelősségére a transznacionális társaságok és egyének adóelkerülése elleni küzdelemben és abban, hogy kezelje a fejlődő országokból érkező jogellenes pénzmozgások veszélyét, ami nagymértékben akadályozza arra irányuló képességüket, hogy elegendő erőforrást hasznosítsanak az emberi jogi kötelezettségeik teljesítéséhez; |
| --- | --- |

86.

| 87. | üdvözli az Európa által vezetett kezdeményezéseket arra vonatkozóan, hogy kidolgozzák a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információk globális cseréjét, hogy megerősítsék a közös jelentéstételi normák hatékonyságát, ami segíthet feltárni a pénzügyi visszaéléseket; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ösztönzi a lopott vagyontárgyak felkutatására és jogos tulajdonosukhoz való biztonságos visszajuttatására irányuló globális együttműködést; megismétli, hogy az Európai Uniónak kötelessége a harmadik országokat segíteni abban, hogy hazatelepítsék a mi pénzügyi rendszerünkben biztonságba helyezett, illegálisan megszerzett javakat és ingatlanokat, és büntetőeljárást indítsanak az elkövetőkkel, a segítőkkel és a közvetítőkkel szemben; arra sürgeti az Uniót, hogy e lényeges kérdést prioritásként kezelje a demokratizálódás folyamatában lévő harmadik országokban, nevezetesen azáltal, hogy foglalkozik a jogi akadályokkal, valamint az együttműködésre való hajlandóság hiányával a pénzügyi központok részéről; hangsúlyozza e tekintetben annak jelentőségét, hogy elválasszák egymástól a vagyon lefoglalását az ítélettől a megkereső államban abból a célból, hogy kölcsönös jogi segítséget és büntetőeljárást nyújtsanak, ahol elegendő bizonyíték van a visszaélésre; |
| --- | --- |

88.

| 89. | emlékeztet, hogy a korrupció szorosan kapcsolódik olyan tevékenységekhez, mint a pénzmosás, az adócsalás és a tiltott kereskedelem; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy az átláthatóságnak kellene lennie az összes korrupcióellenes stratégia sarkalatos pontjának; |
| --- | --- |

89.

| 90. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak valamennyi vonatkozó nemzetközi fórumon kiemelt kérdésként elő kell mozdítania az adóparadicsomok, a banktitok és a pénzmosás elleni küzdelmet, a túlzott szakmai titoktartás megszüntetését, valamennyi multinacionális vállalkozás országonkénti nyilvános jelentéstételét, valamint a vállalatok tényleges tulajdonosainak nyilvános nyilvántartását; rámutat, hogy a legtöbb, az adóelkerülés és adókijátszás elleni küzdelemhez használt eszköz a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelemhez is alkalmas; |
| --- | --- |

90.

A média szabadsága

| 91. | kiemeli, hogy a korrupció elleni küzdelemben és az emberi jogok megsértésének leleplezésében igen fontos a független média, az online és offline egyaránt; felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a rágalmazásra vonatkozó jogszabályok harmadik országokban megnyilvánuló lehetséges negatív hatásaival és ezek ellensúlyozásával, és ismételten felhívja valamennyi tagállamot, hogy vegye fontolóra a rágalmazás dekriminalizálását, és használjon csupán polgári pereket az egyének hírnevének védelmére szolgáló eszközként; hangsúlyozza, hogy a digitális biztonság a jogvédők védelmének fontos eleme; nyomatékosan javasolja, hogy a médián belüli tulajdonviszonyok és a szponzorálás átláthatóságát nemzeti szabályozás révén biztosítsák; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kéri, hogy a média szabadságának tisztelete, tekintettel fontosságára, nagyobb hangsúlyt kapjon az Unió harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban; úgy véli, hogy az Unió által a harmadik országokkal a médiareformok biztosításáról folytatott politikai párbeszédnek és együttműködésnek nyitottnak, átláthatónak és ellenőrzöttnek kell lennie; felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy a harmadik országokban indított uniós projektek többek között a médiaszabadság érvényesítését szolgálják, és azokban a civil társadalom szervezetei is részt vegyenek; felszólítja az EU-t, hogy ítélje el nyilvánosan a médiaszabadság és a civil társadalmi szervezetek tevékenységek korlátozására irányuló jogszabályok bevezetését; |
| --- | --- |

92.

| 93. | támogatja egy nyílt és biztonságos internet értékeit az egyének, szervezetek és kormányok által végzett korrupt gyakorlatokra vonatkozó tudatosság növelésében, és aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az online szabadságok korlátozására törekvők az elszámoltathatóság elkerülése érdekében cselekednek így; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragaszkodik ahhoz, hogy a közbeszerzési szerződéseknek tisztességesnek, elszámoltathatónak, nyitottnak és átláthatónak kell lenniük, hogy megelőzzék és leleplezzék az adófizetők pénzének ellopását vagy az azzal való visszaélést; |
| --- | --- |

94.

| 95. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak valamennyi, harmadik országokkal folytatott párbeszédre irányuló fórumon – így a kétoldalú fórumokon is – hangsúlyoznia kell, mennyire fontos a közszférabeli információkhoz való hozzáférés jogának érvényesítése; kiemeli konkrétan, hogy normákat kell meghatározni az ilyen információkhoz való, a lehető leggyorsabb és leginkább teljes körű hozzáférés biztosítására irányulóan, mivel a hozzáférés sebessége kulcsfontosságú az emberi jogok érvényesítéséhez és a korrupció elleni küzdelemhez; felszólítja az EU-t, hogy a tagállamokban és a harmadik országokban egyaránt mozdítsa elő a közszférabeli információkhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/CAC/

(2)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf

(3)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=URISERV%3Al33601

(4)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5)  http://www.eib.org/attachments/strategies/anti_fraud_policy_20130917_en.pdf

(6)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(7)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/20-fac-business-human-rights-conclusions/

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0405.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0403.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0310.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0408.

(12)  HL C 265., 2017.8.11., 59. o.

(13)  HL C 407., 2016.11.4., 81. o.

(14)  HL C 208., 2016.6.10., 89. o.

(15)  HL C 181., 2016.5.19., 2. o.

(16)  https://www.unodc.org/documents/corruption/WG-Prevention/Art_6_Preventive_anti-corruption_bodies/JAKARTA_STATEMENT_en.pdf

(17)  http://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/Governance/Resolutions/A.HRC.RES.33.15%20EN.pdf

(18)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session28/Documents/A_HRC_28_73_ENG.doc

(19)  http://www.eods.eu/library/AU_Convention%20on%20Combating%20Corruption_2003_EN.pdf

(20)  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

(21)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/579319/EPRS_STU%282016%29579319_EN.pdf

(22)  HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

(23)  HL L 330., 2014.11.15., 1. o.

(24)  Olivier De Schutter, „Korrupcióval érintett földügyletek. Korrupció a nagyarányú földügyletekben”, International Corporate Accountability Roundtable & Global Witness (2016. november). https://www.globalwitness.org/en/campaigns/land-deals/tainted-lands-corruption-large-scale-land-deals/

---

2017. szeptember 14., csütörtök

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/99

---

P8_TA(2017)0348

Kambodzsa és különösen Kem Sokha ügye

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Kambodzsáról, nevezetesen Kem Sokha ügyéről (2017/2829(RSP))

(2018/C 337/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU 2017. szeptember 5-i helyi nyilatkozatára a Cambodia Daily bezárásáról, 2017. június 30-i nyilatkozatára öt emberijog-védő szabadon bocsátásáról, és 2017. február 22-i nyilatkozatára a kambodzsai politikai helyzetről, valamint az uniós küldöttség szóvivőjének 2017. szeptember 3-i és 2017. augusztus 25-i nyilatkozatára a kambodzsai politikai tér korlátozásairól, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2017. szeptember 5-i helyi nyilatkozatára a Cambodia Daily bezárásáról, 2017. június 30-i nyilatkozatára öt emberijog-védő szabadon bocsátásáról, és 2017. február 22-i nyilatkozatára a kambodzsai politikai helyzetről, valamint az uniós küldöttség szóvivőjének 2017. szeptember 3-i és 2017. augusztus 25-i nyilatkozatára a kambodzsai politikai tér korlátozásairól,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló, 2016. szeptember 5-i jelentésére és 2017. augusztus 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló, 2016. szeptember 5-i jelentésére és 2017. augusztus 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2015. április 27-i, a Kambodzsáról szóló második időszaki jelentésről szóló záró észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2015. április 27-i, a Kambodzsáról szóló második időszaki jelentésről szóló záró észrevételeire,

| — | tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) emberi jogokkal foglalkozó parlamenti képviselőinek 2017. márciusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) emberi jogokkal foglalkozó parlamenti képviselőinek 2017. márciusi jelentésére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2008-as európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2008-as európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló egyezményére,

| — | tekintettel az egyéneknek, csoportoknak és a társadalmi szervezeteknek az egyetemesen elismert emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és védelméhez való jogáról és az ezek iránti felelősségéről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1999. március 8-án elfogadott állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyéneknek, csoportoknak és a társadalmi szervezeteknek az egyetemesen elismert emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és védelméhez való jogáról és az ezek iránti felelősségéről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1999. március 8-án elfogadott állásfoglalásra,

| — | tekintettel az 1991-es párizsi békemegállapodásokra, melyek 15. cikkében többek közt a nemzetközi aláírók részéről kötelezettségvállalás szerepel az emberi jogok és alapvető szabadságok Kambodzsában való fenntartására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1991-es párizsi békemegállapodásokra, melyek 15. cikkében többek közt a nemzetközi aláírók részéről kötelezettségvállalás szerepel az emberi jogok és alapvető szabadságok Kambodzsában való fenntartására,

| — | tekintettel a kambodzsai alkotmányra és különösen annak 41. cikkére, amely szentesíti a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadságot, a politikai részvételről szóló 35. cikkére, valamint a parlamenti mentelmi jogról szóló 80. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kambodzsai alkotmányra és különösen annak 41. cikkére, amely szentesíti a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadságot, a politikai részvételről szóló 35. cikkére, valamint a parlamenti mentelmi jogról szóló 80. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Kambodzsában folyamatosan nő a politikai ellenzék tagjai, emberijog-védők és a civil társadalom képviselői körében végrehajtott letartóztatások száma; |
| --- | --- |

A.

mivel Kambodzsában folyamatosan nő a politikai ellenzék tagjai, emberijog-védők és a civil társadalom képviselői körében végrehajtott letartóztatások száma;

| B. | mivel 2017. szeptember 3-án letartóztatták Kem Sokha ellenzéki vezetőt, egy olyan művelet során, amelyet úgy tűnik, a jogszerű eljárás garanciáinak – például a parlamenti mentelmi jog – figyelmen kívül hagyásával hajtottak végre; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. szeptember 3-án letartóztatták Kem Sokha ellenzéki vezetőt, egy olyan művelet során, amelyet úgy tűnik, a jogszerű eljárás garanciáinak – például a parlamenti mentelmi jog – figyelmen kívül hagyásával hajtottak végre;

| C. | mivel Kem Sokhát a kambodzsai büntető törvénykönyv 443. cikke szerinti „külföldiekkel való összejátszással” vádolják, ami a phnompeni Városi Bíróság szerint hazaárulásnak minősül; mivel elítélése esetén akár 30 év börtönbüntetést is kaphat; |
| --- | --- |

C.

mivel Kem Sokhát a kambodzsai büntető törvénykönyv 443. cikke szerinti „külföldiekkel való összejátszással” vádolják, ami a phnompeni Városi Bíróság szerint hazaárulásnak minősül; mivel elítélése esetén akár 30 év börtönbüntetést is kaphat;

| D. | mivel a jelentések szerint Kem Sokhát letartóztatási parancs nélkül tartóztatták le és azóta sem találkozhatott ügyvéddel; mivel egy 2013-ban adott beszéd videofelvétele alapján vádolták meg, amely azóta végig elérhető volt a nyilvánosság számára; mivel az emberi jogi szervezetek aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy a kambodzsai kormány nyilatkozatai veszélyeztetik Kem Sokha tisztességes tárgyaláshoz való jogát és az ártatlanság vélelmét; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelentések szerint Kem Sokhát letartóztatási parancs nélkül tartóztatták le és azóta sem találkozhatott ügyvéddel; mivel egy 2013-ban adott beszéd videofelvétele alapján vádolták meg, amely azóta végig elérhető volt a nyilvánosság számára; mivel az emberi jogi szervezetek aggodalmuknak adtak hangot amiatt, hogy a kambodzsai kormány nyilatkozatai veszélyeztetik Kem Sokha tisztességes tárgyaláshoz való jogát és az ártatlanság vélelmét;

| E. | mivel Hun Szen volt vörös khmer katonai parancsnok és jelenlegi miniszterelnök több mint 30 éve hatalmon van; mivel Szam Rainszi, a vezető ellenzéki párt, a Kambodzsai Nemzeti Megmentés Pártjának (CNRP) korábbi elnöke továbbra is önként vállalt száműzetésben él, melyet politikai indíttatású, koholt vádak alapján kezdett büntetőeljárások váltottak ki; |
| --- | --- |

E.

mivel Hun Szen volt vörös khmer katonai parancsnok és jelenlegi miniszterelnök több mint 30 éve hatalmon van; mivel Szam Rainszi, a vezető ellenzéki párt, a Kambodzsai Nemzeti Megmentés Pártjának (CNRP) korábbi elnöke továbbra is önként vállalt száműzetésben él, melyet politikai indíttatású, koholt vádak alapján kezdett büntetőeljárások váltottak ki;

| F. | mivel a 2017. június 4-i helyi választásokon a CNRP jelentős teret nyert 2012-höz képest, annak ellenére, hogy a választási folyamatban alapvető hiányosságok voltak, például megfélemlítették a szabad médiát és a kritikus polgárokat, nem biztosították az ellenzék rádióhoz és televízióhoz való méltányos hozzáférését, a hatalmon lévő párt ellenőrizte a választáshoz kapcsolódó intézményeket, halálosan megfenyegették az ellenzéki jelölteket és nem volt független vitarendezési mechanizmus; mivel a parlamenti választások 2018. júliusban várhatók; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2017. június 4-i helyi választásokon a CNRP jelentős teret nyert 2012-höz képest, annak ellenére, hogy a választási folyamatban alapvető hiányosságok voltak, például megfélemlítették a szabad médiát és a kritikus polgárokat, nem biztosították az ellenzék rádióhoz és televízióhoz való méltányos hozzáférését, a hatalmon lévő párt ellenőrizte a választáshoz kapcsolódó intézményeket, halálosan megfenyegették az ellenzéki jelölteket és nem volt független vitarendezési mechanizmus; mivel a parlamenti választások 2018. júliusban várhatók;

| G. | mivel két másik ellenzéki jogalkotót is bebörtönöztek és legalább nyolc másik ellen vannak függőben bűncselekményekkel kapcsolatos vádak; mivel az ellenzéki párt 11 tagja és támogatója tölti jelenleg hét és húsz év közötti börtönbüntetését a 2014. júliusi demonstrációval kapcsolatban felkelés vezetése vagy abban való részvétel koholt vádja alapján; |
| --- | --- |

G.

mivel két másik ellenzéki jogalkotót is bebörtönöztek és legalább nyolc másik ellen vannak függőben bűncselekményekkel kapcsolatos vádak; mivel az ellenzéki párt 11 tagja és támogatója tölti jelenleg hét és húsz év közötti börtönbüntetését a 2014. júliusi demonstrációval kapcsolatban felkelés vezetése vagy abban való részvétel koholt vádja alapján;

| H. | mivel a politikai pártokról szóló jogszabály kambodzsai parlament általi 2017. évi módosításai lehetővé teszik a pártok feloszlatását, ha vezetőik büntetőjogi felelősségét állapítják meg; mivel a kambodzsai belügyminiszter széles körű jogokkal rendelkezik, hogy homályosan meghatározott kritériumok alapján politikai pártokat függesszen fel; mivel 2017. szeptember 11-én Hun Szen kambodzsai miniszterelnök a CNRP feloszlatásával fenyegetőzött, ha a párt továbbra is kiáll Kem Sokha letartóztatott vezető mellett; |
| --- | --- |

H.

mivel a politikai pártokról szóló jogszabály kambodzsai parlament általi 2017. évi módosításai lehetővé teszik a pártok feloszlatását, ha vezetőik büntetőjogi felelősségét állapítják meg; mivel a kambodzsai belügyminiszter széles körű jogokkal rendelkezik, hogy homályosan meghatározott kritériumok alapján politikai pártokat függesszen fel; mivel 2017. szeptember 11-én Hun Szen kambodzsai miniszterelnök a CNRP feloszlatásával fenyegetőzött, ha a párt továbbra is kiáll Kem Sokha letartóztatott vezető mellett;

| I. | mivel letartóztatási parancsot adtak ki a CNRP ifjúsági tagozatának vezetője ellen; |
| --- | --- |

I.

mivel letartóztatási parancsot adtak ki a CNRP ifjúsági tagozatának vezetője ellen;

| J. | mivel Kem Sokha letartóztatására a nem kormányzati szervezeteket, az emberi jogi szervezeteket és a civil társadalmat sújtó, fokozódó korlátozások, köztük adóügyi és szabályozási vizsgálatok, megfélemlítés és erőszakkal való fenyegetőzés hátterében került sor; mivel a nemzetközi közösség az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló 2015. évi törvényt széles körű kritikával illette a nem kormányzati szervezetek elnyomására irányuló széles körű és önkényes hatáskörök miatt; |
| --- | --- |

J.

mivel Kem Sokha letartóztatására a nem kormányzati szervezeteket, az emberi jogi szervezeteket és a civil társadalmat sújtó, fokozódó korlátozások, köztük adóügyi és szabályozási vizsgálatok, megfélemlítés és erőszakkal való fenyegetőzés hátterében került sor; mivel a nemzetközi közösség az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló 2015. évi törvényt széles körű kritikával illette a nem kormányzati szervezetek elnyomására irányuló széles körű és önkényes hatáskörök miatt;

| K. | mivel az utóbbi hetekben más jelentős rádióállomások programját sugárzó rádióállomást zártak be; mivel a kormány ezeket a rádióállomásokat „programon kívüliség és engedélykérés elmulasztása” miatti szabálysértések miatt zárta be; mivel e rádióállomások bezárása komolyan korlátozza a független médiaközvetítésekhez való hozzáférést, különösen Phnompenen kívül; mivel ezek a független tömegtájékoztatási orgánumok olyan politikailag érzékeny témákat fedtek le, mint a korrupció, az illegális fakitermelés és az emberi jogok megsértése; |
| --- | --- |

K.

mivel az utóbbi hetekben más jelentős rádióállomások programját sugárzó rádióállomást zártak be; mivel a kormány ezeket a rádióállomásokat „programon kívüliség és engedélykérés elmulasztása” miatti szabálysértések miatt zárta be; mivel e rádióállomások bezárása komolyan korlátozza a független médiaközvetítésekhez való hozzáférést, különösen Phnompenen kívül; mivel ezek a független tömegtájékoztatási orgánumok olyan politikailag érzékeny témákat fedtek le, mint a korrupció, az illegális fakitermelés és az emberi jogok megsértése;

| L. | mivel 2016 áprilisában a Kambodzsai Emberi Jogi és Fejlesztési Szervezet (ADHOC) öt emberijog-védőjét tartották fogva több mint 400 napig Kem Sokha ügyében való vesztegetés vádjával, és jelenleg tárgyalásra várnak; mivel Tep Vanny földjogi aktivistát a hatóságok többször is célba vették és zaklatták, és jelenleg is politikai indíttatású vádak miatt tölti börtönbüntetését; |
| --- | --- |

L.

mivel 2016 áprilisában a Kambodzsai Emberi Jogi és Fejlesztési Szervezet (ADHOC) öt emberijog-védőjét tartották fogva több mint 400 napig Kem Sokha ügyében való vesztegetés vádjával, és jelenleg tárgyalásra várnak; mivel Tep Vanny földjogi aktivistát a hatóságok többször is célba vették és zaklatták, és jelenleg is politikai indíttatású vádak miatt tölti börtönbüntetését;

| M. | mivel 2017. szeptember 4-én az 1993-ban alapított független napilap, a Cambodia Daily 6,3 millió USD összegű adófizetési kötelezettség miatt bezárni kényszerült; |
| --- | --- |

M.

mivel 2017. szeptember 4-én az 1993-ban alapított független napilap, a Cambodia Daily 6,3 millió USD összegű adófizetési kötelezettség miatt bezárni kényszerült;

| N. | mivel 2017. augusztus 23-án a kambodzsai kormány bejelentette, hogy az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvény alapján kiutasítja az egyesült államokbeli székhelyű nem kormányzati Nemzeti Demokratikus Intézetet (NDI) és az ország hét napon belüli elhagyására utasította annak nemzetközi személyzetét; |
| --- | --- |

N.

mivel 2017. augusztus 23-án a kambodzsai kormány bejelentette, hogy az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvény alapján kiutasítja az egyesült államokbeli székhelyű nem kormányzati Nemzeti Demokratikus Intézetet (NDI) és az ország hét napon belüli elhagyására utasította annak nemzetközi személyzetét;

| O. | mivel a kambodzsai kormány a közelmúltban vizsgálatot indított a választások ellenőrzéséért együttműködő nem kormányzati szervezetek csoportja ellen, amiért állítólag megsértették a nem kormányzati csoportosulásokról szóló új törvényt, és amiért egy lehetséges „színes forradalom” kiindulási pontjaként szolgáltak a kormány megdöntése céljából; |
| --- | --- |

O.

mivel a kambodzsai kormány a közelmúltban vizsgálatot indított a választások ellenőrzéséért együttműködő nem kormányzati szervezetek csoportja ellen, amiért állítólag megsértették a nem kormányzati csoportosulásokról szóló új törvényt, és amiért egy lehetséges „színes forradalom” kiindulási pontjaként szolgáltak a kormány megdöntése céljából;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kambodzsában romlik az ellenzéki politikusok és emberijog-védők helyzete, és elítél minden erőszakos cselekedetet, politikai indíttatású vádat, önkényes letartóztatást, kihallgatást, ítéletet és büntetést e személyek tekintetében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan elítéli a CNRP elnöke, Kem Sokha egy sor politikai indíttatásúnak tűnő vád alapján történő letartóztatását; követeli Kem Sokha azonnali és feltétlen szabadon bocsátását, az ellene felhozott vádak ejtését, és hogy vessenek véget az ellenzéki jogalkotók elleni letartóztatásokkal való fenyegetéseknek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja a miniszterelnök és magas rangú tisztviselők Kem Sokha állítólagos bűnösségével kapcsolatban tett nyilvános nyilatkozatait, melyek sértik az ártatlanság vélelmét és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot, amelyhez a kambodzsai és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerint joga van; kéri a miniszterelnököt, hogy védje meg a parlamenti képviselők mentelmi jogát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a kambodzsai hatóságokat, hogy vonják vissza a Szam Rainszi ellenzéki vezető és jogalkotó elleni letartóztatási parancsot és ejtsenek minden ellene felhozott vádat, továbbá engedjék szabadon és ejtsék a vádakat a többi olyan ellenzéki tisztviselő és emberijog-védő ellen, akiket elítéltek, megvádoltak és bebörtönöztek, többek között Um Szam An parlamenti képviselő, Hong Szok Húr szenátor és Tep Vanny földjogi aktivista ellen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy garantálja az országban a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, és hogy az adó- és egyéb ügyeket a megfelelő jogszerű eljárásokon keresztül oldja meg; sürgeti a kormányt, hogy indítsa újra a bezárt rádióállomásokat; aggodalmának ad hangot a Nemzeti Demokratikus Intézetet (NDI) jogszerű eljárást mellőző bezárása miatt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy minden meghozott intézkedés vonatkozásában biztosítsa a jogszerű eljárást, többek közt a fellebbezéshez való jogot, valamint az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a kambodzsai kormányt, hogy törekedjen a demokrácia és a jogállamiság megerősítésére és tartsa tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat, többek közt tartsa be teljes körűen a pluralizmusra, valamint az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó alkotmányos rendelkezéseket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékezteti a kambodzsai kormányt, hogy eleget kell tennie a demokratikus elvekkel és az alapvető emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek és kötelezettségvállalásainak, melyek az együttműködési megállapodás alapvető elemei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | komoly aggodalmának ad hangot a folyamatban lévő nagyarányú földszerzések és a kambodzsai kormány által a közelmúltban indított korlátozott és részleges kárpótlási rendszer miatt; felszólítja a kambodzsai kormányt, hogy folytassa a párbeszédet a partnerekkel, köztük az Európai Unióval és a civil társadalommal, hogy átfogó és inkluzív kárpótlási rendszert hozzanak létre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a 2018. júliusi parlamenti választásokig vezető hiteles demokratikus folyamathoz olyan környezet szükséges, amelyben a politikai pártok, a civil társadalom és a média képesek félelem, fenyegetettség és önkényes korlátozások nélkül játszani legitim szerepeiket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy hajtsa végre az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának ajánlásait és járuljon hozzá ténylegesen az emberi jogok kambodzsai helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó következő jelentéséhez; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza az uniós és nemzetközi választási megfigyelő missziók fontosságát és a missziók tisztességes és szabad választásokhoz való hozzájárulásának jelentőségét; felszólítja a kambodzsai országos választási bizottságot (NEC) és az érintett kormányzati hatóságokat annak biztosítására, hogy az összes választásra jogosultnak – beleértve a migráns munkavállalókat és a fogvatartottakat – legyen lehetősége és elegendő ideje a nyilvántartásba vétellel élni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Kambodzsa kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/102 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/102

---

P8_TA(2017)0349

Gabon: az ellenzék elnyomása

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása a gaboni ellenzék elnyomásáról (2017/2830(RSP))

(2018/C 337/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Gabonról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban és Gabonban kialakult jogállamisági válságról szóló 2017. február 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gabonról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaságban és Gabonban kialakult jogállamisági válságról szóló 2017. február 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a nemzetközi együttműködésért és a fejlesztésért felelős biztos, Neven Mimica közös, 2016. szeptember 24-i nyilatkozatára azt követően, hogy a Gaboni alkotmánybíróság kihirdette a 2016-os elnökválasztás hivatalos eredményeit, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a nemzetközi együttműködésért és a fejlesztésért felelős biztos, Neven Mimica közös, 2016. szeptember 24-i nyilatkozatára azt követően, hogy a Gaboni alkotmánybíróság kihirdette a 2016-os elnökválasztás hivatalos eredményeit,

| — | tekintettel az Afrikai Unió által 2016. szeptember 1-jén kiadott sajtóközleményre, amelyben elítéli a választásokat követően Gabonban kialakult erőszakos konfliktust, és felszólít annak békés rendezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió által 2016. szeptember 1-jén kiadott sajtóközleményre, amelyben elítéli a választásokat követően Gabonban kialakult erőszakos konfliktust, és felszólít annak békés rendezésére,

| — | tekintettel a Tanács „Új lendület az Afrika–EU partnerség számára” című 2017. júniusi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „Új lendület az Afrika–EU partnerség számára” című 2017. júniusi következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini és a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős európai biztos, Neven Mimica szóvivő Gabonról szóló közös, 2016. szeptember 11-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini és a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős európai biztos, Neven Mimica szóvivő Gabonról szóló közös, 2016. szeptember 11-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 34. ülésén, 2017. március 9-én az emberi jogi főbiztossal folytatott interaktív párbeszéd második pontja alatt tett EU-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 34. ülésén, 2017. március 9-én az emberi jogi főbiztossal folytatott interaktív párbeszéd második pontja alatt tett EU-nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának a Gaboni Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2016. november 4-i 359(LIX) 2016. sz. állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának a Gaboni Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2016. november 4-i 359(LIX) 2016. sz. állásfoglalására,

| — | tekintettel a gaboni alkotmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gaboni alkotmányra,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodásra,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. júniusi afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. júniusi afrikai chartájára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. decemberi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. decemberi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az EU választási megfigyelői missziójának végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU választási megfigyelői missziójának végleges jelentésére,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 2016. augusztusi gaboni elnökválasztás kapcsán felmerült a gyanú, hogy manipulálták a szavazást; mivel a választásokat követő napokban lángokban állt az ország parlamentje, számos tüntetőt megöltek és több száz embert letartóztattak; mivel ugyan a biztonsági helyzet azóta nagymértékben stabilizálódott, továbbra is kiélezettek a politikai és társadalmi feszültségek a súlyos gazdasági helyzetben lévő országban; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2016. augusztusi gaboni elnökválasztás kapcsán felmerült a gyanú, hogy manipulálták a szavazást; mivel a választásokat követő napokban lángokban állt az ország parlamentje, számos tüntetőt megöltek és több száz embert letartóztattak; mivel ugyan a biztonsági helyzet azóta nagymértékben stabilizálódott, továbbra is kiélezettek a politikai és társadalmi feszültségek a súlyos gazdasági helyzetben lévő országban;

| B. | mivel a demokrácia egyik jellemzője az alkotmány tiszteletben tartása, amely az állam, az intézmények és a jogállamiság alapját képezi; mivel az elnökválasztás békés, szabad és tisztességes lebonyolítása Gabonban nagymértékben hozzájárult volna a demokratikus fejlődés és a hatalom váltakozása tekintetében a közép-afrikai régió előtt álló kihívások kezeléséhez; mivel az eredetileg 2016 decemberére tervezett gaboni parlamenti választásokat két alkalommal is az alkotmányos határidőn túlra, 2018 áprilisára halasztották; |
| --- | --- |

B.

mivel a demokrácia egyik jellemzője az alkotmány tiszteletben tartása, amely az állam, az intézmények és a jogállamiság alapját képezi; mivel az elnökválasztás békés, szabad és tisztességes lebonyolítása Gabonban nagymértékben hozzájárult volna a demokratikus fejlődés és a hatalom váltakozása tekintetében a közép-afrikai régió előtt álló kihívások kezeléséhez; mivel az eredetileg 2016 decemberére tervezett gaboni parlamenti választásokat két alkalommal is az alkotmányos határidőn túlra, 2018 áprilisára halasztották;

| C. | mivel azóta Gabonban – különösen a 2016 augusztusában a választásokat követő erőszakos események során – letartóztatásokra, gyilkosságokra és erőszakos eltüntetésekre került sor, amelyekről számos nemzetközi és nem kormányzati szervezet is beszámolt; mivel Gabonban a politikai erőszak növekedése volt tapasztalható, különösen Libreville-ben, a fővárosban, ahol a beszámolók szerint a politikai ellenzék tagjainak otthonait is megtámadták; |
| --- | --- |

C.

mivel azóta Gabonban – különösen a 2016 augusztusában a választásokat követő erőszakos események során – letartóztatásokra, gyilkosságokra és erőszakos eltüntetésekre került sor, amelyekről számos nemzetközi és nem kormányzati szervezet is beszámolt; mivel Gabonban a politikai erőszak növekedése volt tapasztalható, különösen Libreville-ben, a fővárosban, ahol a beszámolók szerint a politikai ellenzék tagjainak otthonait is megtámadták;

| D. | mivel a hatóságok megszigorították az ellenzék és hatalmon lévő erővel szembeszálló civil társadalom tagjainak ellenőrzését; mivel az emberi jogi csoportok folyamatosan az emberi jogok, a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságának romló helyzetéről, köztük a békés tüntetőkkel szemben alkalmazott túlzott erőszakról, az önkényes letartóztatásokról és fogva tartásokról, valamint a politikai indíttatású perek növekvő számáról adnak jelentést; |
| --- | --- |

D.

mivel a hatóságok megszigorították az ellenzék és hatalmon lévő erővel szembeszálló civil társadalom tagjainak ellenőrzését; mivel az emberi jogi csoportok folyamatosan az emberi jogok, a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságának romló helyzetéről, köztük a békés tüntetőkkel szemben alkalmazott túlzott erőszakról, az önkényes letartóztatásokról és fogva tartásokról, valamint a politikai indíttatású perek növekvő számáról adnak jelentést;

| E. | mivel a 2016-os választások előtti és utáni számos híresztelés az emberi jogok megsértésével kapcsolta össze Ali Bongo rezsimét, amilyen például az önkényes letartóztatás és az embertelen körülmények közötti tartós letartóztatás, kínzások, bíróságon kívüli gyilkosságok, valamint a rezsim vagy Ali Bongo újraválasztása ellen kiálló polgári lakosság és újságírók erőszakos eltüntetése; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2016-os választások előtti és utáni számos híresztelés az emberi jogok megsértésével kapcsolta össze Ali Bongo rezsimét, amilyen például az önkényes letartóztatás és az embertelen körülmények közötti tartós letartóztatás, kínzások, bíróságon kívüli gyilkosságok, valamint a rezsim vagy Ali Bongo újraválasztása ellen kiálló polgári lakosság és újságírók erőszakos eltüntetése;

| F. | mivel Gabon a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes fele, jelenleg folyik az egyezmény rendelkezéseinek nemzeti jogba való átültetése, és köteles megosztani az Egyesült Nemzetek Szervezetével az egyezmény 2011-es ratifikálása óta elért haladással és a 2016-os választásokat követő eseményekkel kapcsolatos információkat; mivel az ENSZ erőszakos eltüntetésekkel foglalkozó bizottsága jelenleg végzi Gabon jelentésének elemzését, továbbá felülvizsgálja az egyezmény végrehajtásának előrehaladását; |
| --- | --- |

F.

mivel Gabon a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes fele, jelenleg folyik az egyezmény rendelkezéseinek nemzeti jogba való átültetése, és köteles megosztani az Egyesült Nemzetek Szervezetével az egyezmény 2011-es ratifikálása óta elért haladással és a 2016-os választásokat követő eseményekkel kapcsolatos információkat; mivel az ENSZ erőszakos eltüntetésekkel foglalkozó bizottsága jelenleg végzi Gabon jelentésének elemzését, továbbá felülvizsgálja az egyezmény végrehajtásának előrehaladását;

| G. | mivel Ali Bongo elnök „nemzeti párbeszédet” kezdeményezett az újraválasztásával előidézett válság megoldására irányuló erőfeszítések részeként, amelyen Emmanuel Issoze Ngondet miniszterelnök szerint a civil társadalom 1 200 csoportjának, valamint 50 politikai párt képviselői vettek részt; mivel a tárgyalásokat Jean Ping és más fő ellenzéki vezetők bojkottálták; |
| --- | --- |

G.

mivel Ali Bongo elnök „nemzeti párbeszédet” kezdeményezett az újraválasztásával előidézett válság megoldására irányuló erőfeszítések részeként, amelyen Emmanuel Issoze Ngondet miniszterelnök szerint a civil társadalom 1 200 csoportjának, valamint 50 politikai párt képviselői vettek részt; mivel a tárgyalásokat Jean Ping és más fő ellenzéki vezetők bojkottálták;

| H. | mivel 2017. augusztus 18-án Jean Ping elnökjelölt „polgári engedetlenségre” szólította fel a gaboni népet, és felszólított az elnök elzavazárása; |
| --- | --- |

H.

mivel 2017. augusztus 18-án Jean Ping elnökjelölt „polgári engedetlenségre” szólította fel a gaboni népet, és felszólított az elnök elzavazárása;

| I. | mivel az elmúlt hetekben több tucat embert tartóztattak le a Jean Pinget támogató békés, nem engedélyezett tüntetések során, akik közül sokakat továbbra is fogva tartanak; |
| --- | --- |

I.

mivel az elmúlt hetekben több tucat embert tartóztattak le a Jean Pinget támogató békés, nem engedélyezett tüntetések során, akik közül sokakat továbbra is fogva tartanak;

| J. | mivel 2017. szeptember 2-án megakadályozták, hogy Jean Ping, a politikai ellenzék vezetője és volt elnökjelölt, illetve több mint húsz ellenzéki párt vezetője elhagyhassa az országot, anélkül, hogy erről értesítést kaptak volna és közzétették volna az érintett személyek listáját; mivel ezt az intézkedést 2017. szeptember 8-án megszüntették; |
| --- | --- |

J.

mivel 2017. szeptember 2-án megakadályozták, hogy Jean Ping, a politikai ellenzék vezetője és volt elnökjelölt, illetve több mint húsz ellenzéki párt vezetője elhagyhassa az országot, anélkül, hogy erről értesítést kaptak volna és közzétették volna az érintett személyek listáját; mivel ezt az intézkedést 2017. szeptember 8-án megszüntették;

| K. | mivel a kormány megtiltotta az Ali Bongo győzelmét kétségbe vonó politikai ellenfeleknek, hogy az állami és magánkézben lévő médiában szerepeljenek; |
| --- | --- |

K.

mivel a kormány megtiltotta az Ali Bongo győzelmét kétségbe vonó politikai ellenfeleknek, hogy az állami és magánkézben lévő médiában szerepeljenek;

| L. | mivel súlyos emberi jogi jogsértések és „nem tisztességes úton szerzett javak” (biens mal acquis) kapcsán a francia bíróságok elé benyújtottak egyes magas rangú gaboni személyeket célzó konkrét ügyeket; |
| --- | --- |

L.

mivel súlyos emberi jogi jogsértések és „nem tisztességes úton szerzett javak” (biens mal acquis) kapcsán a francia bíróságok elé benyújtottak egyes magas rangú gaboni személyeket célzó konkrét ügyeket;

| M. | mivel a francia igazságszolgáltatás most fejezte be a Gabonban nem tisztességes úton szerzett, Franciaországba befektetett javak kivizsgálását, és 50 és 60 millió EUR közötti értékeket talált és foglalt le a Transparency International francia szervezete és egy gaboni állampolgár által benyújtott panaszok nyomán; mivel e vizsgálat feltárta, hogy a Bongo család számára franciaországi árucikkek vásárlására fenntartott számlára is 1,3 millió EUR összeg érkezett; |
| --- | --- |

M.

mivel a francia igazságszolgáltatás most fejezte be a Gabonban nem tisztességes úton szerzett, Franciaországba befektetett javak kivizsgálását, és 50 és 60 millió EUR közötti értékeket talált és foglalt le a Transparency International francia szervezete és egy gaboni állampolgár által benyújtott panaszok nyomán; mivel e vizsgálat feltárta, hogy a Bongo család számára franciaországi árucikkek vásárlására fenntartott számlára is 1,3 millió EUR összeg érkezett;

| N. | mivel a gaboni kormány által az elnökválasztások nyomon követésére felkért uniós választási megfigyelő misszió zárójelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a választási folyamat – különösen pedig a választási eredmények megszilárdítása és a fellebbezési eljárás – nem volt átlátható; mivel az EU választási megfigyelő missziója arra a következtetésre jutott, hogy ezek az anomáliák megkérdőjelezik az eredményeket megszilárdító folyamat és a választás végeredményének integritását; |
| --- | --- |

N.

mivel a gaboni kormány által az elnökválasztások nyomon követésére felkért uniós választási megfigyelő misszió zárójelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a választási folyamat – különösen pedig a választási eredmények megszilárdítása és a fellebbezési eljárás – nem volt átlátható; mivel az EU választási megfigyelő missziója arra a következtetésre jutott, hogy ezek az anomáliák megkérdőjelezik az eredményeket megszilárdító folyamat és a választás végeredményének integritását;

| 1. | emlékeztet a Gabon által a Cotonoui Megállapodás keretében tett azon kötelezettségvállalásra, hogy tiszteletben tartja a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogi alapelveket, köztük a véleménynyilvánítás és gyülekezés szabadságát, a médiához való hozzáférést, a jó kormányzást és a politikusi tisztségek átláthatóságát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékezteti Gabont a megállapodás részes államaként vállalt feladataira és felelősségeire, beleértve világos és kézzelfogható tájékoztatás nyújtására a ratifikálás óta véghezvitt reformokról, a választást követő erőszakról, valamint az igazság felderítése érdekében tett intézkedésekről és annak biztosításáról, hogy az elkövetők bíróság elé kerüljenek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza az ellenzék alapvető szerepét egy demokratikus társadalomban; határozottan elítéli a gaboni ellenzékre gyakorolt nyomást és megfélemlítést; elfogadhatatlannak tartja, hogy a gaboni ellenzék több vezetőjétől, köztük a 2016-os elnökválasztás jelöltjétől, Jean Pingtől ideiglenesen megtagadták az ország elhagyásának jogát; emlékeztet arra, hogy a gaboni jog e kivételes intézkedést kizárólag a bűnügyi nyomozás alatt álló személyek esetében írja elő; ezért úgy véli, hogy ez az intézkedés önkényes jellegű; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan elítéli az állandó fenyegetéseket, támadásokat, az erőszak és súlyos korlátozások, megfélemlítések alkalmazását az ellenzékkel, az emberi jogok védelmezőivel és az újságírókkal szemben Gabonban; felszólítja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az ellenzék békés tiltakozáshoz való jogát, és bocsássanak szabadon minden helytelenül fogva tartott személyt, hagyjanak fel az ellenzék zaklatásával, megfélemlítésével és üldözésével, továbbá tegyenek konkrét intézkedéseket a véleménynyilvánítás szabadságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a gaboni kormányt, hogy hajtsa végre a választási rendszer alapos és gyors reformját, figyelembe véve az EU választási megfigyelő missziója által tett ajánlásokat, a választások jobbá, illetve teljes mértékben átláthatóvá és hitelessé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy a gaboni hatóságoknak teljes körű és őszinte együttműködést kell biztosítani valamennyi érintett nemzeti és nemzetközi érdekelt féllel annak biztosítása érdekében, hogy a már régóta esedékes következő parlamenti választások teljesen átláthatóak és hitelesek legyenek, valamint szabad, demokratikus, befogadó és békés környezetben zajlanak le; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy az EU és Gabon között intenzív politikai párbeszéd folyik a Cotonoui Megállapodás rendelkezéseivel összhangban; sürgeti az érintett feleket, hogy maradéktalanul működjenek együtt, és e folyamat kézzelfogható sikere érdekében tevékenykedjenek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangot ad fenntartásainak a kormány által kezdeményezett nemzeti párbeszéd inkluzivitásával és ezáltal annak hitelességével és relevanciájával kapcsolatban; megjegyzi, hogy Jean Ping és az új köztársasági koalíciója elutasította a párbeszédben való részvételt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a jelenlegi mély politikai és társadalmi megosztottság Gabonban egyértelmű politikai választ igényel az ország stabilitásának megőrzése, a gaboni állampolgárok bizalmának növelése és az intézmények valódi legitimációja érdekében; felszólít egy ENSZ által vezetett nemzetközi vizsgálatra a választások és az azóta elkövetett visszaélések kivizsgálására annak meghatározása érdekében, hogy miként lehetne kialakítani a válság megoldását lehetővé tevő politikai párbeszédet, a gaboni nép demokratikus jogainak garantálása mellett; |
| --- | --- |

8.

| 9. | határozottan sürgeti különösen Franciaországot, hogy Gabonhoz fűződő szoros történelmi kapcsolataira tekintettel éljen a gaboni kormányra kifejthető összes politikai és gazdasági befolyásával, és e tekintetben vállaljon konstruktív szerepet az uniós intézményekben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja az Európai Unió gaboni küldöttségét, hogy folytassa a gaboni fejlemények szoros nyomon követését, és vessen latba minden megfelelő eszközt és intenzív politikai párbeszédet a Cotonoui Megállapodás alapvető elemeinek előmozdítása és a demokrácia támogatása érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül Gabonnal kapcsolatos politikáikat, és vegyék fontolóra célzott szankciók kiszabását a választási csalásért és az azt követően Gabonban elkövetett erőszakért felelős személyekkel szemben; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ismételten felhívja a gaboni kormányt, hogy hozzon létre egy olyan igazságügyi és szankciórendszert, amely biztosítaná, hogy a letartóztatások és a büntetések arányosak legyenek a bűncselekmény súlyosságával; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti a kormányt, hogy konkrétan reagáljon a nemzetközi közösség aggályaira a párbeszéd gyors, valóban befogadó, átlátható és pártatlan konzultatív fórumának elindításával; felszólítja továbbá az ellenzéket, hogy értékelje egy ilyen folyamat hitelességét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja az összes politikai szereplőt, hogy tanúsítson felelős, visszafogott magatartást, különösen pedig tartózkodjon az erőszakra való felbujtástól; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja az Abidjanban tartandó következő EU-Afrika csúcstalálkozó résztvevőit, hogy tűzzék napirendre a gaboni helyzetet, továbbá emlékeztessék Gabont az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság terén vállalt kötelezettségeire; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli a Gabonban nem tisztességes úton szerzett javakra irányuló franciaországi vizsgálatot, és reményét fejezi ki, hogy az illegális tevékenységekben részt vevő összes személyt bíróság elé fogják állítani; a lehető legnagyobb átláthatóságot szorgalmazza a Bongo családhoz köthető francia bankszámlára történt 1,3 millió eurós befizetés tekintetében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, Gabon elnökének és Parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0017.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/106 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/106

---

P8_TA(2017)0350

Laosz és különösen Somphone Phimmasone, Lod Thammavong és Soukane Chaithad ügye

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Laoszról, különösen Somphone Phimmasone, Lod Thammavong és Soukane Chaithad ügyéről (2017/2831(RSP))

(2018/C 337/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Laoszról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Laoszról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság vegyes bizottsága 2017. február 17-én Vientiánban tartott 8. ülésének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság vegyes bizottsága 2017. február 17-én Vientiánban tartott 8. ülésének eredményeire,

| — | tekintettel az Európai Unió Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság mellé rendelt küldöttségének 2017. május 3-án, a sajtószabadság világnapján Vientiánban tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság mellé rendelt küldöttségének 2017. május 3-án, a sajtószabadság világnapján Vientiánban tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberijog-védőkről szóló, 1998. évi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberijog-védőkről szóló, 1998. évi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az EU és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság között 1997. december 1-jén létrejött együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság között 1997. december 1-jén létrejött együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az ASEAN-chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN-chartára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2017 márciusában három laoszi munkavállalót, Somphone Phimmasone-t, Soukane Chaithadot és Lod Thammavongot 12 és 20 év közötti, különböző időtartamú börtönbüntetésre és több tízezer EUR összegnek megfelelő pénzbüntetésre ítéltek, amiért miközben Thaiföldön dolgoztak, a közösségi médiában bírálták a kormányt az állítólagos korrupció, az erdőirtás és az emberi jogok megsértése miatt; mivel mindhárom személy ellen vádat emeltek azért is, mert 2015 decemberében kormányellenes megmozduláson vettek részt Laosz thaiföldi nagykövetségének épületénél; |
| --- | --- |

A.

mivel 2017 márciusában három laoszi munkavállalót, Somphone Phimmasone-t, Soukane Chaithadot és Lod Thammavongot 12 és 20 év közötti, különböző időtartamú börtönbüntetésre és több tízezer EUR összegnek megfelelő pénzbüntetésre ítéltek, amiért miközben Thaiföldön dolgoztak, a közösségi médiában bírálták a kormányt az állítólagos korrupció, az erdőirtás és az emberi jogok megsértése miatt; mivel mindhárom személy ellen vádat emeltek azért is, mert 2015 decemberében kormányellenes megmozduláson vettek részt Laosz thaiföldi nagykövetségének épületénél;

| B. | mivel 2016. május 25-én az állami televízió megmutatta a vientáni rendőrkapitányságon őrizetben tartott Phimmasone-t, Chaithadot, és Thammavongot; mivel a híradás szerint azért tartóztatták le őket, mert veszélyeztették a nemzetbiztonságot arra használva a közösségi médiát, hogy ártsanak a kormány jó hírnevének; |
| --- | --- |

B.

mivel 2016. május 25-én az állami televízió megmutatta a vientáni rendőrkapitányságon őrizetben tartott Phimmasone-t, Chaithadot, és Thammavongot; mivel a híradás szerint azért tartóztatták le őket, mert veszélyeztették a nemzetbiztonságot arra használva a közösségi médiát, hogy ártsanak a kormány jó hírnevének;

| C. | mivel a civil társadalmi aktivista Sombath Somphone-t 2012-ben tartóztatta le a vientiáni rendőrség, és azóta semmit sem lehet tudni róla; mivel a természetvédelem területén aktív vállalkozót, Sompawn Khantisoukot 2007-ben erőszakosan eltüntették, és tartózkodási helye a mai napig nem ismert; mivel a lengyel állampolgárságú Bounthanh Thammavongot 2015-ben négy és fél év börtönre ítélték, mert online bírálta a kormányt; |
| --- | --- |

C.

mivel a civil társadalmi aktivista Sombath Somphone-t 2012-ben tartóztatta le a vientiáni rendőrség, és azóta semmit sem lehet tudni róla; mivel a természetvédelem területén aktív vállalkozót, Sompawn Khantisoukot 2007-ben erőszakosan eltüntették, és tartózkodási helye a mai napig nem ismert; mivel a lengyel állampolgárságú Bounthanh Thammavongot 2015-ben négy és fél év börtönre ítélték, mert online bírálta a kormányt;

| D. | mivel súlyosan korlátozzák a laoszi civil társadalom mozgásterét; mivel Laosz 2016-ben az ASEAN elnöke volt, de megtagadta a hagyományos, párhuzamos civil társadalmi találkozó fogadását, arra kényszerítve az ASEAN Nemzetek Fórumát, hogy Kelet-Timorban tartsák meg ülésüket; |
| --- | --- |

D.

mivel súlyosan korlátozzák a laoszi civil társadalom mozgásterét; mivel Laosz 2016-ben az ASEAN elnöke volt, de megtagadta a hagyományos, párhuzamos civil társadalmi találkozó fogadását, arra kényszerítve az ASEAN Nemzetek Fórumát, hogy Kelet-Timorban tartsák meg ülésüket;

| E. | mivel a laoszi kormány nem hozott jelentős intézkedéseket annak érdekében, hogy javítson a siralmas emberi jogi helyzeten, beleértve a kisebbségekkel szembeni bánásmódot, és továbbra is súlyosan korlátozza a szólásszabadságot, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát; mivel továbbra sincsenek a tisztességes tárgyalásra vonatkozó normák, és még mindig zavartalanul fennáll az emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatban kialakított büntetlenség; |
| --- | --- |

E.

mivel a laoszi kormány nem hozott jelentős intézkedéseket annak érdekében, hogy javítson a siralmas emberi jogi helyzeten, beleértve a kisebbségekkel szembeni bánásmódot, és továbbra is súlyosan korlátozza a szólásszabadságot, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát; mivel továbbra sincsenek a tisztességes tárgyalásra vonatkozó normák, és még mindig zavartalanul fennáll az emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatban kialakított büntetlenség;

| F. | mivel a laoszi hatóságok továbbra is zaklatják és elnyomják a vallási kisebbségeket, különösen a keresztényeket; mivel számos esetben történt vagyonelkobzás, szándékosan gyújtottak fel templomokat és otthonokat, keresztényeket vertek meg a karácsony megünnepléséért és kényszerítettek a keresztény hit feladására; |
| --- | --- |

F.

mivel a laoszi hatóságok továbbra is zaklatják és elnyomják a vallási kisebbségeket, különösen a keresztényeket; mivel számos esetben történt vagyonelkobzás, szándékosan gyújtottak fel templomokat és otthonokat, keresztényeket vertek meg a karácsony megünnepléséért és kényszerítettek a keresztény hit feladására;

| G. | mivel Laosz aláírta, de nem erősítette meg a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt; |
| --- | --- |

G.

mivel Laosz aláírta, de nem erősítette meg a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt;

| H. | mivel Laoszban nincs médiapluralizmus, a meglévő médiát pedig állami ellenőrzés alatt tartják; mivel a 2008. évi médiatörvényt 2016 novemberében módosították és további korlátozásokat vezettek be, amelyek akadályozzák a kormány politikájának média általi bírálatát, és előírják az újságírók számára, hogy közzététel előtt nyújtsák be írásaikat egy kormányzati cenzorhoz; |
| --- | --- |

H.

mivel Laoszban nincs médiapluralizmus, a meglévő médiát pedig állami ellenőrzés alatt tartják; mivel a 2008. évi médiatörvényt 2016 novemberében módosították és további korlátozásokat vezettek be, amelyek akadályozzák a kormány politikájának média általi bírálatát, és előírják az újságírók számára, hogy közzététel előtt nyújtsák be írásaikat egy kormányzati cenzorhoz;

| I. | mivel 2014-ben a laoszi kormány rendeletet hozott, amely tiltja a kormány és a Laoszi Népi Forradalmi Párt (LPRP) online bírálatát; |
| --- | --- |

I.

mivel 2014-ben a laoszi kormány rendeletet hozott, amely tiltja a kormány és a Laoszi Népi Forradalmi Párt (LPRP) online bírálatát;

| 1. | élesen elítéli, hogy Somphone Phimmasone-t, Soukane Chaithadot és Lod Thammavongot börtönbüntetésre ítélték, és azonnali szabadon bocsátásukra szólít fel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalommal állapítja meg, hogy ezek az ítéletek tovább növelik azon aktivisták és tiltakozók számát, akiket letartóztattak és erőszakosan eltűntettek, mert bíráló véleményeket fogalmaztak meg többek között a földvitákról, az állítólagos korrupcióról és hatalommal való visszaélésről; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismételten felszólítja a laoszi kormányt, hogy hagyjon fel az emberijog-védők, a független újságírók és társadalmi aktivisták zaklatásával, önkényes letartóztatásával és fogva tartásával, továbbá hogy tartsa tiszteletben a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságához fűződő jogot és a kisebbségi jogokat; emlékezteti Laoszt az általa ratifikált emberi jogi szerződések szerinti nemzetközi kötelezettségeire; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a laoszi kormányt, hogy tartsa tiszteletben nemzetközi kötelezettségvállalásait és védje meg a békés gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint hogy ratifikálja a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményt, amelyet Laosz 2008-ben aláírt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | komoly aggodalmának ad hangot az emberi jogok széles körű megsértése miatt, beleértve az erőszakos eltüntetéseket és a tisztességes eljárás hiányát; felszólítja a laoszi hatóságokat, hogy teljesítsék nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiket, és haladéktalanul adjanak tájékoztatást legalább 10 eltűnt személy, köztük Sombath Somphone és Sompawn Khantisouk hollétéről, és részletesen ismertessék a bebörtönzött aktivistákkal szemben felhozott vádakat és bizonyítékokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri, hogy átlátható, alapos és pártatlan vizsgálatot végezzenek az erőszakos eltüntetésekkel kapcsolatos minden folyamatban lévő ügyben, hogy adjanak tájékoztatást az eltűntek hollétéről, és állítsák bíróság elé az elkövetőket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elítéli a vallási kisebbségek, különösen a keresztények üldözését; felszólítja a kormányt, hogy haladéktalanul szüntessen be a keresztényeket célzó minden tevékenységet, és állítsa bíróság elé azokat, akik felelősek a gyújtogatásokért és a verésekért; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a laoszi hatóságokat, hogy engedélyezzék az ENSZ szakosodott ügynökségei és a humanitárius szervezetek képviselői számára a korlátlan hozzáférést, hogy meglátogathassák a laoszi politikai foglyokat és valamennyi etnikai és vallási kisebbséget; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a laoszi kormányt, hogy hozzon olyan intézkedéseket, amelyek elősegítik a többpártrendszer kialakulását és biztosítják az egyén azon jogát, hogy az LPRP jóváhagyása nélkül induljon a választásokon; |
| --- | --- |

9.

| 10. | támogatja a Laoszban meglévő internetkapcsolat bővítésére irányuló erőfeszítéseket; felszólítja a laoszi kormányt, hogy teremtsen olyan környezetet, amely támogatja a véleménynyilvánítás szabadságát, és vessen véget az egyének online ellenőrzésének és az egyénekkel szembeni online fellépésnek; e tekintetben sürgeti a kormányt, hogy helyezze hatályon kívül a számítástechnikai bűnözés megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló 2015. évi törvény elnyomó elemeit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy mielőbb vesse fel a laoszi kormánynál Somphone Phimmasone, Lod Thammavong és Soukane Chaithad ügyét; felszólítja a laoszi uniós küldöttséget, hogy szorosan kövesse nyomon az ország emberi jogi helyzetét, és különösen legyen jelen a Phimmasone, Thammavong és Chaithad elleni bármely eljárás alkalmával, valamint a laoszi hatóságoknál újból és újból vesse fel a bebörtönzött és az eltűnt személyek ügyét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja az EKSZ-t, hogy az Európai Unió és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság vegyes bizottsága és az Ázsia–Európa találkozó (ASEM) 2018-ban Brüsszelben tartandó jövőbeli ülésein kiemelt napirendi pontként kezelje ezeket a kérdéseket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Laosz kormányának és parlamentjének, az ASEAN főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/109

---

P8_TA(2017)0351

Mianmar és különösen a rohindzsák helyzete

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása Mianmarról, különösen a rohindzsák helyzetéről (2017/2838(RSP))

(2018/C 337/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Mianmarról és a rohindzsa muszlimok helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a 2016. július 7-i (1) és a 2016. december 15-i (2) állásfoglalásokra, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésein képviselendő európai uniós prioritásokról szóló 2017. március 16-i (3), és a Dél- és Délkelet-Ázsiában tapasztalható hontalanságról szóló 2017. június 13-i (4) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mianmarról és a rohindzsa muszlimok helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a 2016. július 7-i (1) és a 2016. december 15-i (2) állásfoglalásokra, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésein képviselendő európai uniós prioritásokról szóló 2017. március 16-i (3), és a Dél- és Délkelet-Ázsiában tapasztalható hontalanságról szóló 2017. június 13-i (4) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájáról szóló 2016. június 20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájáról szóló 2016. június 20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájának elemei: különleges partnerség a demokráciáért, a békéért és a jólétért” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2016. június 1-jei közös közleményére (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájának elemei: különleges partnerség a demokráciáért, a békéért és a jólétért” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2016. június 1-jei közös közleményére (JOIN(2016)0024),

| — | tekintettel Federica Mogherini, (alelnök/főképviselő) a Mianmari Államszövetség Köztársasága új kormányának hivatalba lépéséről szóló 2016. március 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, (alelnök/főképviselő) a Mianmari Államszövetség Köztársasága új kormányának hivatalba lépéséről szóló 2016. március 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a mianmari erőszakos események közelmúltbeli eszkalációjáról szóló 2016. december 2-i nyilatkozatára, valamint az alelnöknek/képviselőnek a Rakhine államban tapasztalható helyzetről szóló 2017. szeptember 6-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a mianmari erőszakos események közelmúltbeli eszkalációjáról szóló 2016. december 2-i nyilatkozatára, valamint az alelnöknek/képviselőnek a Rakhine államban tapasztalható helyzetről szóló 2017. szeptember 6-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU és Mianmar közötti harmadik emberi jogi párbeszédről szóló 2016. november 25-i közös sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Mianmar közötti harmadik emberi jogi párbeszédről szóló 2016. november 25-i közös sajtóközleményre,

| — | tekintettel a Tanács hontalanságra vonatkozó 2015. december 4-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács hontalanságra vonatkozó 2015. december 4-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának (OHCHR) és az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának a Rakhine állam északi részén bekövetkező egyre romló emberi jogi helyzetről szóló 2016. november 18-i, illetve 29-i legutóbbi tájékoztatóira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának (OHCHR) és az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának a Rakhine állam északi részén bekövetkező egyre romló emberi jogi helyzetről szóló 2016. november 18-i, illetve 29-i legutóbbi tájékoztatóira,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának „A rohindzsa muszlimok és más kisebbségek emberi jogi helyzete Mianmarban” című, 2016. június 20-i, és az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2016. március 18-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának „A rohindzsa muszlimok és más kisebbségek emberi jogi helyzete Mianmarban” című, 2016. június 20-i, és az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2016. március 18-i jelentésére,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. évi ENSZ-egyezményre és annak 1967. évi jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezményre, valamint a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló, 1961. évi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezményre, valamint a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló, 1961. évi egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa Hivatalának a 2014. és 2024. közötti időszakra vonatkozó, a hontalanság jelenségének felszámolására irányuló, 2014. novemberi globális cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa Hivatalának a 2014. és 2024. közötti időszakra vonatkozó, a hontalanság jelenségének felszámolására irányuló, 2014. novemberi globális cselekvési tervére,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadója, Yanghee Lee küldetését lezáró, 2017. január 20-i nyilatkozatára, melyben arra a következtetésre jut, hogy „a mostani helyzet rosszabb, mint az elmúlt években bármikor”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadója, Yanghee Lee küldetését lezáró, 2017. január 20-i nyilatkozatára, melyben arra a következtetésre jut, hogy „a mostani helyzet rosszabb, mint az elmúlt években bármikor”,

| — | tekintettel a tanácsadó bizottság Rakhine államról szóló, 2017. augusztusi végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsadó bizottság Rakhine államról szóló, 2017. augusztusi végleges jelentésére,

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az 1966-os Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az 1966-os Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) Chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint a Rakhine államban tapasztalható erőszak elől az elmúlt két hétben több mint 300 000 muszlim rohindzsa menekült Bangladesbe; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint a Rakhine államban tapasztalható erőszak elől az elmúlt két hétben több mint 300 000 muszlim rohindzsa menekült Bangladesbe;

| B. | mivel a Mianmarban található Rakhine állam megközelítőleg egymillió rohindzsának ad otthont, egy olyan, főként muszlim kisebbségi csoportnak, akik elnyomásnak és folyamatos emberi jogi jogsértéseknek vannak kitéve, többek között az életüket és biztonságukat érő fenyegetések, az egészségügyhöz és oktatáshoz való jog megtagadása, kényszermunka, szexuális erőszak és politikai jogaik korlátozása révén; |
| --- | --- |

B.

mivel a Mianmarban található Rakhine állam megközelítőleg egymillió rohindzsának ad otthont, egy olyan, főként muszlim kisebbségi csoportnak, akik elnyomásnak és folyamatos emberi jogi jogsértéseknek vannak kitéve, többek között az életüket és biztonságukat érő fenyegetések, az egészségügyhöz és oktatáshoz való jog megtagadása, kényszermunka, szexuális erőszak és politikai jogaik korlátozása révén;

| C. | mivel a rohindzsa nép az 1982-es burmai állampolgársági törvény kihirdetése óta hivatalosan hontalannak számít, ami a szabad mozgást érintő számos korlátozáshoz vezetett, és táborokba kényszerítette őket; |
| --- | --- |

C.

mivel a rohindzsa nép az 1982-es burmai állampolgársági törvény kihirdetése óta hivatalosan hontalannak számít, ami a szabad mozgást érintő számos korlátozáshoz vezetett, és táborokba kényszerítette őket;

| D. | mivel 2017. augusztus 25-én egy csoport rohindzsa felkelő rendőrállomások és egy katonai támaszpont elleni támadást hajtott végre Rakhine államban; mivel ezt jelentős katonai ellentámadás követte, melynek során súlyos és széles körben elkövetett emberi jogi jogsértések történtek, többek között gyilkosságok, nemi erőszak és kínzás; mivel emberi jogi szervezetek, nevezetesen a Human Rights Watch műholdas képalkotást alkalmazva lakóházak és más épületek tömeges lerombolásáról számolt be, amelyre Rakhine állam nem kormányzati szervezetek és független megfigyelők elől elzárt északi részén került sor; |
| --- | --- |

D.

mivel 2017. augusztus 25-én egy csoport rohindzsa felkelő rendőrállomások és egy katonai támaszpont elleni támadást hajtott végre Rakhine államban; mivel ezt jelentős katonai ellentámadás követte, melynek során súlyos és széles körben elkövetett emberi jogi jogsértések történtek, többek között gyilkosságok, nemi erőszak és kínzás; mivel emberi jogi szervezetek, nevezetesen a Human Rights Watch műholdas képalkotást alkalmazva lakóházak és más épületek tömeges lerombolásáról számolt be, amelyre Rakhine állam nem kormányzati szervezetek és független megfigyelők elől elzárt északi részén került sor;

| E. | mivel Mianmar jelenlegi alkotmánya értelmében a katonaság polgári ellenőrzéstől mentes autonómiát élvez és kiterjedt hatalommal rendelkezik a kormány és a nemzetbiztonság fölött; |
| --- | --- |

E.

mivel Mianmar jelenlegi alkotmánya értelmében a katonaság polgári ellenőrzéstől mentes autonómiát élvez és kiterjedt hatalommal rendelkezik a kormány és a nemzetbiztonság fölött;

| F. | mivel a Mianmarból menekülők, köztük számos nő és gyermek, bizonytalan útvonalakon, fegyvertűzben és veszélyes utakon, éhezésnek kitéve és orvosi ellátás nélkül utazik; mivel több tucat ember meghalt útközben; mivel a bangladesi parti őrség személyzete legalább 20 menekülő holttestét találta meg; |
| --- | --- |

F.

mivel a Mianmarból menekülők, köztük számos nő és gyermek, bizonytalan útvonalakon, fegyvertűzben és veszélyes utakon, éhezésnek kitéve és orvosi ellátás nélkül utazik; mivel több tucat ember meghalt útközben; mivel a bangladesi parti őrség személyzete legalább 20 menekülő holttestét találta meg;

| G. | mivel Banglades panaszt nyújtott be a mianmari hatóságok ellen amiatt, hogy a Bangladessel közös határ egy szakaszán aknákat helyezett el, amelyek megakadályozzák az erőszak elől menekülő rohindzsa muszlimok visszatérését; |
| --- | --- |

G.

mivel Banglades panaszt nyújtott be a mianmari hatóságok ellen amiatt, hogy a Bangladessel közös határ egy szakaszán aknákat helyezett el, amelyek megakadályozzák az erőszak elől menekülő rohindzsa muszlimok visszatérését;

| H. | mivel az ENSZ nemzetközi alkalmazottai és a nemzetközi nem kormányzati szervezetek nem léphetnek be a konfliktus által sújtott területekre, és mivel az ENSZ ügynökségei nem tudják eljuttatni a humanitárius segélyeket, többek között élelmet, vizet és orvosságot, a rohindzsáknak; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ nemzetközi alkalmazottai és a nemzetközi nem kormányzati szervezetek nem léphetnek be a konfliktus által sújtott területekre, és mivel az ENSZ ügynökségei nem tudják eljuttatni a humanitárius segélyeket, többek között élelmet, vizet és orvosságot, a rohindzsáknak;

| I. | mivel 2017. szeptember 10-én az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein bejelentette, hogy a mianmari helyzet „az etnikai tisztogatás iskolapéldájának tűnik”; |
| --- | --- |

I.

mivel 2017. szeptember 10-én az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein bejelentette, hogy a mianmari helyzet „az etnikai tisztogatás iskolapéldájának tűnik”;

| J. | mivel Kína és Oroszország 2017 márciusában blokkolta az ENSZ Biztonsági Tanácsának a mianmari rohindzsa kisebbség helyzetéről szóló nyilatkozatát; |
| --- | --- |

J.

mivel Kína és Oroszország 2017 márciusában blokkolta az ENSZ Biztonsági Tanácsának a mianmari rohindzsa kisebbség helyzetéről szóló nyilatkozatát;

| 1. | határozottan elítéli a Rakhine államban elkövetett összes támadást; komoly aggodalmának ad hangot az emberi jogi jogsértések, köztük gyilkosságok, erőszakos összecsapások, polgári tulajdon elleni támadások és több százezer polgár lakóhelyének elhagyása miatt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan sürgeti a katonai és biztonsági erőket, hogy haladéktalanul hagyjanak fel a rohindzsák megölésével, zaklatásával és a velük szemben elkövetett nemi erőszakkal, valamint otthonaik felgyújtásával; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy a mianmari hatóságoknak kötelessége, megkülönböztetés nélkül, az összes polgárt megvédeni a visszaélésekkel szemben, és kivizsgálni a súlyos emberi jogi jogsértéseket, és bíróság elé állítani a felelősöket, az emberi jogi normáknak és kötelezettségeknek megfelelően; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a mianmari hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a független megfigyelők, nemzetközi emberi jogi szervezetek, újságírók és egyéb nemzetközi megfigyelők, valamint az Egyesült Nemzetek, nevezetesen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által márciusban létrehozott tényfeltáró küldöttség azonnali és akadálytalan bejutását a valamennyi fél által elkövetett állítólagos súlyos emberi jogi jogsértések független és pártatlan kivizsgálása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti, hogy a humanitárius segélyszervezeteknek tegyék lehetővé a bejutást az összes konfliktus sújtotta területre és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekhez, megkülönböztetés nélkül, hogy a segélyszervezetek munkatársai segíthessenek a veszélyben lévőkön; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja Mianmar kormányát, hogy haladéktalanul távolítsa el az összes aknát a Bangladessel közös határszakaszról; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a mianmari kormányt, és különösen Ang Szán Szú Csí állami tanácsost, hogy egyértelműen ítélje el a faji vagy vallási gyűlöletre való uszítás minden formáját, valamint vegye fel a harcot a rohindzsa kisebbség elleni társadalmi megkülönböztetéssel és ellenségeskedéssel szemben; sürgeti továbbá a mianmari kormányt, hogy tartsa tiszteletben a vallás vagy meggyőződés szabadságához való egyetemes jogot; emlékezteti az állami tanácsost, hogy szorgalmazza a tanácsadó bizottság Rakhine államról szóló végleges jelentésében megfogalmazott ajánlásokat, melyek az ő saját kérésére készültek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy drámaian romlott a helyzet Szú Csí asszony pártja szóvivőjének 2015. május 18-i nyilatkozata óta, mely szerint a mianmari kormánynak vissza kell adnia az állampolgárságot a rohindzsa kisebbségnek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékezteti az 1990. évi Szaharov-díjas Ang Szán Szú Csít, hogy a díjat többek között az emberi jogok és a kisebbségi jogok védelmezőinek, valamint a nemzetközi jogot tiszteletben tartóknak adományozzák; felhívja a figyelmet arra, hogy meg kell fontolni a Szaharov-díj visszavonását olyan esetekben, amikor a kitüntetett megsérti azokat a feltételeket, amelyekért a díjat odaadományozták; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri a Banglades által e humanitárius válság közepette a több százezer rohindzsa menekült védelmének megkönnyítése érdekében tett erőfeszítéseket; határozottan arra ösztönzi a bangladesi hatóságokat és a többi szomszédos országot, hogy fogadják be a Rakhine államban tapasztalható erőszak elől menekülőket és tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a menekülteknek nyújtott pénzügyi és anyagi támogatást; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra az ajánlására, hogy a rohindzsa menekültek beáramlásával küzdő országok kormányai működjenek szorosan együtt az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával, amely rendelkezik a menekültstátusz megállapításához szükséges szakértelemmel, valamint a menekültek és a hontalan személyek védelmére irányuló felhatalmazással; felhívja az EU-t és az ENSZ-t, hogy e tekintetben támogassák a Mianmarral szomszédos országokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja továbbá az ASEAN-t és a regionális kormányokat, hogy haladéktalanul lépjenek fel és helyezzenek nyomást a mianmari kormányra, hogy hagyjon fel a visszaélésekkel, nyújtson védelmet a Rakhine államban élő valamennyi polgárnak és nyújtson támogatást a menekülőknek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | támogatja a Kofi Annan ajánlásainak végrehajtásán alapuló politikai folyamat megerősítésére irányuló erőfeszítéseket; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát és közgyűlését, hogy fogadjanak el hatékony diplomáciai és politikai intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a mianmari kormány eleget tegyen a rohindzsa kisebbséggel szembeni kötelezettségének a védelem és a segélyekhez való hozzájutás biztosítása tekintetében; ezzel kapcsolatban kéri az ENSZ közgyűlését és Biztonsági Tanácsát egy olyan határozat elfogadására, amely elítéli az emberi jogok megsértését, követeli a Rakhine államba való bejutást és az összes fél által elkövetett, a nemzetközi jogot súlyosan sértő visszaélések elszámoltathatóságát; kéri továbbá, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. szeptemberi ülésén fogadjanak el egy olyan határozatot, amely meghosszabbítja a tényfeltáró misszió megbízatását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti Kínát és a többi regionális nemzetközi szereplőt, hogy minden lehetséges csatornán keresztül követeljék az atrocitások megszüntetését és egy békés megoldás kialakítását; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az alelnök/főképviselőt és az EU tagállamait, hogy jelentősen növeljék a mianmari kormányra és a biztonsági erőkre gyakorolt nyomást, hogy vessenek véget az emberi jogi visszaéléseknek, teljes körűen működjenek együtt az ENSZ-kivizsgálókkal és a nemzetközi segélyszervezetekkel a nemzetközi jog súlyos megsértése esetén az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; ezzel kapcsolatban felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EU tagállamait, hogy vállaljanak aktív szerepet egy ENSZ-szintű közvetlen fellépés támogatásában és tegyék egyértelművé, hogy az Unió készen áll arra, hogy célzott büntető szankciókat léptessen életbe egyénekkel és szervezetekkel szemben, és fontolják meg, hogy amennyiben büntetlenül folytatódik a nemzetközi jog súlyos megsértése, annak következményei esetlegesen kihassanak a Mianmarmak nyújtott kereskedelmi kedvezményekre is; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy számoljon be a Parlamentnek az ENSZ-nél és az EU Külügyek Tanácsa keretében tett uniós kezdeményezésekről; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy üdvözöljék a rohindzsák képviselőinek helyszíni jelentését és nyilatkozatait; |
| --- | --- |

16.

| 17. | támogatja az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy független és az ENSZ által irányított megfigyelők lehessenek a helyszínen a humanitárius válság enyhítése érdekében; felhívja a mianmari hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a független megfigyelők, nevezetesen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2017 márciusában létrehozott tényfeltáró küldöttség azonnali és akadálytalan bejutását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | támogatja, hogy hozzanak létre egy teljes körű megbízatással működő ENSZ emberi jogi főbiztosi hivatalt Mianmarban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala 2014–2024-es, hontalanság jelenségének felszámolására irányuló globális cselekvési tervét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Mianmar kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ASEAN főtitkárának, az ASEAN emberi jogokkal foglalkozó kormányközi bizottságának, az ENSZ mianmari emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának, az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0316.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0506.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0089.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0247.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/113 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/113

---

P8_TA(2017)0354

Az EU–Chile társulási megállapodás kereskedelmi pillérjének modernizálása

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i ajánlása az Európai Parlament Tanácshoz, Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett, az EU–Chile társulási megállapodás kereskedelmi pillérjének modernizálásáról szóló tárgyalásokról (2017/2057(INI))

(2018/C 337/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002-ben megkötött megállapodásra és annak 2003. február 1-jén hatályba lépett kereskedelmi pillérére (1) (a továbbiakban: a megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002-ben megkötött megállapodásra és annak 2003. február 1-jén hatályba lépett kereskedelmi pillérére (1) (a továbbiakban: a megállapodás),

| — | tekintettel az EU–Chile társulási tanács hatodik, 2015. áprilisi ülésének eredményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Chile társulási tanács hatodik, 2015. áprilisi ülésének eredményére (2),

| — | tekintettel a vegyes konzultatív bizottság 2016. október 5-i záró nyilatkozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyes konzultatív bizottság 2016. október 5-i záró nyilatkozatára (3),

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), valamint a Bizottság „A globalizáció előnyünkre fordítása” (4) című, 2017. áprilisi és „Európa szociális dimenziója” (5) című, 2017. májusi vitaanyagaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), valamint a Bizottság „A globalizáció előnyünkre fordítása” (4) című, 2017. áprilisi és „Európa szociális dimenziója” (5) című, 2017. májusi vitaanyagaira,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítéleteire és véleményeire (C-350/12 P, 2/13, 1/09), valamint az európai ombudsman 2015. január 6-i határozatára, amellyel lezárta OI/10/2014/RA számú saját kezdeményezésű, a tájékoztatáskérések és a dokumentumokhoz való hozzáférés kezelésére vonatkozó vizsgálatát (6), továbbá tekintettel a Bíróság 2017. május 16-i 2/15 számú véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítéleteire és véleményeire (C-350/12 P, 2/13, 1/09), valamint az európai ombudsman 2015. január 6-i határozatára, amellyel lezárta OI/10/2014/RA számú saját kezdeményezésű, a tájékoztatáskérések és a dokumentumokhoz való hozzáférés kezelésére vonatkozó vizsgálatát (6), továbbá tekintettel a Bíróság 2017. május 16-i 2/15 számú véleményére,

| — | tekintettel az Európai Parlament a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TiSA) szóló tárgyalások tárgyában a Bizottsághoz intézett ajánlásait tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TiSA) szóló tárgyalások tárgyában a Bizottsághoz intézett ajánlásait tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzétételéről szóló irányelvre irányuló javaslatra vonatkozóan 2017. július 4-én elfogadott módosításokra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzétételéről szóló irányelvre irányuló javaslatra vonatkozóan 2017. július 4-én elfogadott módosításokra (8),

| — | tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (9), továbbá az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (9), továbbá az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által készített „Az EU–Mexikó átfogó megállapodásban és az EU–Chile társulási megállapodásban szereplő, emberi jogokkal kapcsolatos záradékok hatásai” című tanulmányra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által készített „Az EU–Mexikó átfogó megállapodásban és az EU–Chile társulási megállapodásban szereplő, emberi jogokkal kapcsolatos záradékok hatásai” című tanulmányra (11),

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatokra vonatkozóan kiadott iránymutatásokra, az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó ENSZ-alapelvekre és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokra és szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára és az ILO tisztes munka programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatokra vonatkozóan kiadott iránymutatásokra, az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó ENSZ-alapelvekre és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokra és szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára és az ILO tisztes munka programjára,

| — | tekintettel az ENSZ 2015. évi Éghajlat-változási Keretegyezményére (Párizsi Megállapodás), amely 2016. november 4-én lépett hatályba (12), és amelyet Chile is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015. évi Éghajlat-változási Keretegyezményére (Párizsi Megállapodás), amely 2016. november 4-én lépett hatályba (12), és amelyet Chile is ratifikált,

| — | tekintettel az EU–Chile parlamenti vegyes bizottság 2016. november 3-i közös nyilatkozatára (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Chile parlamenti vegyes bizottság 2016. november 3-i közös nyilatkozatára (13),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, 207. cikkének (3) bekezdésére és 217. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, 207. cikkének (3) bekezdésére és 217. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. május 24-én elfogadott tárgyalási iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. május 24-én elfogadott tárgyalási iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Chiléről szóló, az őslakos népekkel foglalkozó nemzetközi munkacsoport (IWGIA) évkönyvében megjelent, „Az őslakos világ 2016-ban” című cikkre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Chiléről szóló, az őslakos népekkel foglalkozó nemzetközi munkacsoport (IWGIA) évkönyvében megjelent, „Az őslakos világ 2016-ban” című cikkre (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (4) bekezdésére és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (4) bekezdésére és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0267/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0267/2017),

| A. | mivel „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia megállapítja, hogy „a Bizottságnak továbbra is olyan politikát kell folytatnia, amely a társadalom egésze számára előnyös, és az alapvető gazdasági érdekek mellett előmozdítja az európai és egyetemes normákat és értékeket, nagyobb hangsúlyt helyezve a fenntartható fejlődésre, az emberi jogokra, az adócsalás elleni küzdelemre, a fogyasztóvédelemre, valamint a felelős és tisztességes kereskedelemre”; |
| --- | --- |

A.

mivel „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia megállapítja, hogy „a Bizottságnak továbbra is olyan politikát kell folytatnia, amely a társadalom egésze számára előnyös, és az alapvető gazdasági érdekek mellett előmozdítja az európai és egyetemes normákat és értékeket, nagyobb hangsúlyt helyezve a fenntartható fejlődésre, az emberi jogokra, az adócsalás elleni küzdelemre, a fogyasztóvédelemre, valamint a felelős és tisztességes kereskedelemre”;

| B. | mivel az EU és Chile közös értékeket valló közeli partnerek, és mindkét fél elkötelezett a tényleges többoldalú kereskedelmi irányítás és az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a közös boldogulás és biztonság egy szabályozott globális rendszerben való előmozdítása mellett; mivel az Unió Chile harmadik legjelentősebb kereskedelmi partnere; mivel Chile fontos regionális szereplő és Dél-Amerika az utóbbi évtizedekben gyorsan növekvő gazdaságainak egyike, és mivel az országban a reform érdekében tett erőfeszítések még mindig tartanak; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és Chile közös értékeket valló közeli partnerek, és mindkét fél elkötelezett a tényleges többoldalú kereskedelmi irányítás és az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a közös boldogulás és biztonság egy szabályozott globális rendszerben való előmozdítása mellett; mivel az Unió Chile harmadik legjelentősebb kereskedelmi partnere; mivel Chile fontos regionális szereplő és Dél-Amerika az utóbbi évtizedekben gyorsan növekvő gazdaságainak egyike, és mivel az országban a reform érdekében tett erőfeszítések még mindig tartanak;

| C. | mivel a jelenlegi megállapodást – annak kereskedelmi pillérével együtt – 2002-ben kötötték meg és az alkalmazása alatt 2003-tól kezdve mindkét fél legnagyobb hasznára működött, megkétszerezve az áruforgalmat és növelve a kereskedést a szolgáltatások és a beruházások terén (15); mivel ugyanakkor azóta mind az EU, mind Chile korszerűbb és nagyralátóbb kereskedelmi megállapodásokat kötöttek; |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenlegi megállapodást – annak kereskedelmi pillérével együtt – 2002-ben kötötték meg és az alkalmazása alatt 2003-tól kezdve mindkét fél legnagyobb hasznára működött, megkétszerezve az áruforgalmat és növelve a kereskedést a szolgáltatások és a beruházások terén (15); mivel ugyanakkor azóta mind az EU, mind Chile korszerűbb és nagyralátóbb kereskedelmi megállapodásokat kötöttek;

| D. | mivel 2016-ban az EU több mint 8,6 milliárd EUR értékben szállított árut Chilébe, Chile pedig 7,4 milliárd EUR értékben az EU-ba; mivel 2015-ben az uniós szolgáltatáskereskedelem értéke Chile felé 3,8 milliárd EUR volt, Chiléé az EU felé pedig 2 milliárd EUR; mivel az uniós külföldi közvetlen befektetések értéke Chilében elérte a 42,8 milliárd EUR-t (16); |
| --- | --- |

D.

mivel 2016-ban az EU több mint 8,6 milliárd EUR értékben szállított árut Chilébe, Chile pedig 7,4 milliárd EUR értékben az EU-ba; mivel 2015-ben az uniós szolgáltatáskereskedelem értéke Chile felé 3,8 milliárd EUR volt, Chiléé az EU felé pedig 2 milliárd EUR; mivel az uniós külföldi közvetlen befektetések értéke Chilében elérte a 42,8 milliárd EUR-t (16);

| E. | mivel a jelenlegi társulási megállapodás fejezetei között nem szerepel a beruházásról, a kkv-król, a szellemitulajdon-jogról, az energiáról és a nemek kérdéséről szóló fejezet, sem pedig a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet, ideértve a munkaügyi vagy környezetvédelmi normák érvényesítésére vonatkozó kötelezettségeket, illetve a bevált gyakorlatok előmozdítását olyan területeken, mint a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a fenntarthatósági garancia; |
| --- | --- |

E.

mivel a jelenlegi társulási megállapodás fejezetei között nem szerepel a beruházásról, a kkv-król, a szellemitulajdon-jogról, az energiáról és a nemek kérdéséről szóló fejezet, sem pedig a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezet, ideértve a munkaügyi vagy környezetvédelmi normák érvényesítésére vonatkozó kötelezettségeket, illetve a bevált gyakorlatok előmozdítását olyan területeken, mint a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a fenntarthatósági garancia;

| F. | mivel az EU valamennyi kereskedelmi tárgyalásának meg kell őriznie a kormányok jogát és képességét a közérdekből – pl. a közegészség védelme és fejlesztése, a szociális szolgáltatások, a szociális és fogyasztóvédelem, a közoktatás, a biztonság, a környezet, az állat-jóllét, a közerkölcs, a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme – való szabályozásra; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU valamennyi kereskedelmi tárgyalásának meg kell őriznie a kormányok jogát és képességét a közérdekből – pl. a közegészség védelme és fejlesztése, a szociális szolgáltatások, a szociális és fogyasztóvédelem, a közoktatás, a biztonság, a környezet, az állat-jóllét, a közerkölcs, a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme – való szabályozásra;

| G. | mivel az EU kereskedelmi tárgyalásainak garantálniuk kell a felek állat elért legmagasabb szociális, munkaügyi és környezetvédelmi szintet, és eszközként szolgálhatnak a társadalmi igazságosság és a fenntartható fejlődés előmozdításához mind az EU-ban, mind szerte a világban; mivel a társulási megállapodás korszerűsítése alkalmat jelenthet az EU és tagállamai számára ahhoz, hogy tovább erősítsék a közös magas szintű standardokat és kötelezettségvállalásokat a kereskedelmi megállapodásaikban, különösen a munkavállalói jogok, a környezetvédelem, a fogyasztók jogai és a közjólét terén; mivel a Bizottság bejelentette, hogy megfontolja a szóban forgó kötelezettségvállalások betartatásának különböző módjait, valamint egy szankciókon alapuló mechanizmus kialakítását; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU kereskedelmi tárgyalásainak garantálniuk kell a felek állat elért legmagasabb szociális, munkaügyi és környezetvédelmi szintet, és eszközként szolgálhatnak a társadalmi igazságosság és a fenntartható fejlődés előmozdításához mind az EU-ban, mind szerte a világban; mivel a társulási megállapodás korszerűsítése alkalmat jelenthet az EU és tagállamai számára ahhoz, hogy tovább erősítsék a közös magas szintű standardokat és kötelezettségvállalásokat a kereskedelmi megállapodásaikban, különösen a munkavállalói jogok, a környezetvédelem, a fogyasztók jogai és a közjólét terén; mivel a Bizottság bejelentette, hogy megfontolja a szóban forgó kötelezettségvállalások betartatásának különböző módjait, valamint egy szankciókon alapuló mechanizmus kialakítását;

| H. | mivel az EU–Chile vegyes bizottság – amelyben mindkét oldalról részt vesznek civil társadalmi szervezetek – 2016. október 4–5-én tartotta első ülését, melynek célja az volt, hogy megvizsgálja a fennálló megállapodás alkalmazását, valamint foglalkozzék a korszerűsítést célzó tárgyalásokkal, felhasználva a civil társadalom véleményét és előmozdítva a kormányzati csatornákon túlmenő párbeszédet és együttműködést az EU és Chile között; mivel a konzultatív vegyes bizottság felállításában történt jelentős késedelem nem ismétlődhet meg a korszerűsített megállapodás kapcsán; mivel amint a korszerűsített megállapodás hatályba lép, a civil társadalom részvételének egyértelmű struktúrákon, a tagsági megoszlás kiegyensúlyozottságán és beszámolási megbízatásokon kell alapulnia; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU–Chile vegyes bizottság – amelyben mindkét oldalról részt vesznek civil társadalmi szervezetek – 2016. október 4–5-én tartotta első ülését, melynek célja az volt, hogy megvizsgálja a fennálló megállapodás alkalmazását, valamint foglalkozzék a korszerűsítést célzó tárgyalásokkal, felhasználva a civil társadalom véleményét és előmozdítva a kormányzati csatornákon túlmenő párbeszédet és együttműködést az EU és Chile között; mivel a konzultatív vegyes bizottság felállításában történt jelentős késedelem nem ismétlődhet meg a korszerűsített megállapodás kapcsán; mivel amint a korszerűsített megállapodás hatályba lép, a civil társadalom részvételének egyértelmű struktúrákon, a tagsági megoszlás kiegyensúlyozottságán és beszámolási megbízatásokon kell alapulnia;

| I. | mivel az EU és Chile többoldalú tárgyalásokban vesz részt a szolgáltatások kereskedelmének további liberalizálása érdekében (TiSA); |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és Chile többoldalú tárgyalásokban vesz részt a szolgáltatások kereskedelmének további liberalizálása érdekében (TiSA);

| J. | mivel Chile nem részes fele, hanem megfigyelője a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodásnak (GPA) és nem vesz részt a környezeti termékekről szóló megállapodásról (EGA) folytatott többoldalú tárgyalásokban; |
| --- | --- |

J.

mivel Chile nem részes fele, hanem megfigyelője a közbeszerzésekről szóló WTO-megállapodásnak (GPA) és nem vesz részt a környezeti termékekről szóló megállapodásról (EGA) folytatott többoldalú tárgyalásokban;

| K. | mivel az 2002. évi EU–Chile társulási megállapodás 45. cikke az együttműködésre vonatkozólag tartalmaz rendelkezéseket, amelyek szerint az „hozzájárul azoknak a politikáknak és programoknak a megerősítéséhez, amelyek javítják, biztosítják és kiterjesztik a férfiak és nők egyenlő részvételét a politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális élet valamennyi területén”; |
| --- | --- |

K.

mivel az 2002. évi EU–Chile társulási megállapodás 45. cikke az együttműködésre vonatkozólag tartalmaz rendelkezéseket, amelyek szerint az „hozzájárul azoknak a politikáknak és programoknak a megerősítéséhez, amelyek javítják, biztosítják és kiterjesztik a férfiak és nők egyenlő részvételét a politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális élet valamennyi területén”;

| L. | mivel Chile aláírója a Csendes-óceáni Partnerségnek (TPP), amelynek jövője jelenleg bizonytalan, és mivel Chile a TPP valamennyi aláírójával szabadkereskedelmi megállapodásokat kötött, és széles körben stabil és megbízható partnernek minősül; |
| --- | --- |

L.

mivel Chile aláírója a Csendes-óceáni Partnerségnek (TPP), amelynek jövője jelenleg bizonytalan, és mivel Chile a TPP valamennyi aláírójával szabadkereskedelmi megállapodásokat kötött, és széles körben stabil és megbízható partnernek minősül;

| M. | mivel 2010-ben Chile első dél-amerikai országként tagja lett az OECD-nek és stabil makrogazdaságig kerettel rendelkezik; |
| --- | --- |

M.

mivel 2010-ben Chile első dél-amerikai országként tagja lett az OECD-nek és stabil makrogazdaságig kerettel rendelkezik;

| N. | mivel fontos a megállapodás kereskedelmi pillérének a vállalkozások – különösen a mind az EU-ban, mind Chilében tevékeny kkv-k és a polgárok – számára való, lehető leginkluzívabb módon történő korszerűsítése által biztosított lehetőségek maximális kihasználása; mivel e tekintetben többet lehetne tenni, ideértve többek közt az információ terjesztését, ami jelentősen megtöbbszörözhetné a társulási megállapodásban részt vevő felek számára adódó előnyöket; |
| --- | --- |

N.

mivel fontos a megállapodás kereskedelmi pillérének a vállalkozások – különösen a mind az EU-ban, mind Chilében tevékeny kkv-k és a polgárok – számára való, lehető leginkluzívabb módon történő korszerűsítése által biztosított lehetőségek maximális kihasználása; mivel e tekintetben többet lehetne tenni, ideértve többek közt az információ terjesztését, ami jelentősen megtöbbszörözhetné a társulási megállapodásban részt vevő felek számára adódó előnyöket;

| O. | mivel Chile kétoldalú beruházási megállapodásokat kötött 17 uniós tagállammal, amelyek tartalma nem tükrözi a beruházási politika legújabb fejleményeit és bevált gyakorlatait, és amelyek helyébe újak kerülnek és alkalmazásuk megszűnik, mihelyt az Unió és Chile között hatályba lép egy beruházási fejezetet is tartalmazó megállapodás; |
| --- | --- |

O.

mivel Chile kétoldalú beruházási megállapodásokat kötött 17 uniós tagállammal, amelyek tartalma nem tükrözi a beruházási politika legújabb fejleményeit és bevált gyakorlatait, és amelyek helyébe újak kerülnek és alkalmazásuk megszűnik, mihelyt az Unió és Chile között hatályba lép egy beruházási fejezetet is tartalmazó megállapodás;

| P. | mivel a chilei jogszabályokban szereplő, aránytalanul szigorú feltételek, amelyeket az uniós halászhajóknak teljesíteniük kell, megakadályozzák az uniós halászhajókat abban, hogy chilei kikötői létesítményeket vegyenek igénybe kirakodás, átrakodás, üzemanyagfelvétel vagy halászati felszerelések beszerzése céljából; |
| --- | --- |

P.

mivel a chilei jogszabályokban szereplő, aránytalanul szigorú feltételek, amelyeket az uniós halászhajóknak teljesíteniük kell, megakadályozzák az uniós halászhajókat abban, hogy chilei kikötői létesítményeket vegyenek igénybe kirakodás, átrakodás, üzemanyagfelvétel vagy halászati felszerelések beszerzése céljából;

| Q. | mivel Chile kivitelének jelenlegi szerkezete élesen különbözik az európai kivitel szerkezetétől, mivel a feldolgozatlan anyagok – réz, gyümölcsök és zöldségek – kivitelének túlsúlya jellemzi; |
| --- | --- |

Q.

mivel Chile kivitelének jelenlegi szerkezete élesen különbözik az európai kivitel szerkezetétől, mivel a feldolgozatlan anyagok – réz, gyümölcsök és zöldségek – kivitelének túlsúlya jellemzi;

| 1. | a következő ajánlást teszi a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKSZ-nek:






  a) | biztosítsák, hogy az Európai Parlament teljes, azonnali és pontos tájékoztatást kapjon a tárgyalások során, mivel egyetértését kell adnia a Chilével kötendő korszerűsített társulási megállapodás megkötéséhez, beleértve annak kereskedelmi pillérét is; ne feledkezzenek meg arról, hogy bár az EUMSZ 217. cikkének megfelelően megkötött társulási megállapodások hagyományosan vegyes jellegűek és a közös kereskedelempolitikán túli területekre is kiterjednek, a Bíróság EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról hozott ítéletét követően az EU-Chile társulási megállapodás korszerűsítését célzó, előre vezető út mélyreható elemzésére van szükség a kereskedelemre vonatkozó kizárólagos és megosztott hatáskörök megőrzése és szétválasztása, valamint az EU és a tagállamok közötti hatáskörmegosztás a tárgyalási folyamat során mindvégig történő, maradéktalan tiszteletben tartása érdekében, valamint a megállapodások aláírása és megkötése céljából; ezért kössenek két külön megállapodást, világosan különbséget téve egy kereskedelmi és beruházási – kizárólag uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket tárgyaló – megállapodás és egy második – a tagállamokkal megosztott hatáskörökbe tartozó kérdésekre vonatkozó –megállapodás között; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

biztosítsák, hogy az Európai Parlament teljes, azonnali és pontos tájékoztatást kapjon a tárgyalások során, mivel egyetértését kell adnia a Chilével kötendő korszerűsített társulási megállapodás megkötéséhez, beleértve annak kereskedelmi pillérét is; ne feledkezzenek meg arról, hogy bár az EUMSZ 217. cikkének megfelelően megkötött társulási megállapodások hagyományosan vegyes jellegűek és a közös kereskedelempolitikán túli területekre is kiterjednek, a Bíróság EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról hozott ítéletét követően az EU-Chile társulási megállapodás korszerűsítését célzó, előre vezető út mélyreható elemzésére van szükség a kereskedelemre vonatkozó kizárólagos és megosztott hatáskörök megőrzése és szétválasztása, valamint az EU és a tagállamok közötti hatáskörmegosztás a tárgyalási folyamat során mindvégig történő, maradéktalan tiszteletben tartása érdekében, valamint a megállapodások aláírása és megkötése céljából; ezért kössenek két külön megállapodást, világosan különbséget téve egy kereskedelmi és beruházási – kizárólag uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket tárgyaló – megállapodás és egy második – a tagállamokkal megosztott hatáskörökbe tartozó kérdésekre vonatkozó –megállapodás között;

| b) | vegyék tudomásul, hogy kétoldalú társulási megállapodásuk hatálybalépése óta mind az EU, mind Chile korszerűbb, nagyralátóbb és átfogóbb kereskedelmi megállapodásokat kötött, valamint hogy a társulási megállapodás számos területre nem terjed ki, amelyek fontosak annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodás hozzájáruljon a közös növekedéshez, az egyenlő lehetőségekhez, a méltányos foglalkoztatáshoz és a fenntartható fejlődéshez, beleértve a munkaügyi és környezetvédelmi standardok, az állat-jóllét, valamint a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását és előmozdítását mindkét fél polgárai javára; |
| --- | --- |

b)

vegyék tudomásul, hogy kétoldalú társulási megállapodásuk hatálybalépése óta mind az EU, mind Chile korszerűbb, nagyralátóbb és átfogóbb kereskedelmi megállapodásokat kötött, valamint hogy a társulási megállapodás számos területre nem terjed ki, amelyek fontosak annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodás hozzájáruljon a közös növekedéshez, az egyenlő lehetőségekhez, a méltányos foglalkoztatáshoz és a fenntartható fejlődéshez, beleértve a munkaügyi és környezetvédelmi standardok, az állat-jóllét, valamint a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását és előmozdítását mindkét fél polgárai javára;

| c) | tartsák fontosnak és szükségesnek – különösen annak kereskedelmi pillére tekintetében –az EU–Chile társulási megállapodás korszerűsítésére való törekvést – figyelemmel az elmúlt 15 évben bekövetkezett gazdasági és politikai fejlődésre –, a viszonosság, a kölcsönös haszon és egyensúly szellemében, és vegyék figyelembe a korszerűsítés EU–Chile parlamenti vegyes bizottság általi kitartó támogatását, valamint azt, hogy a vegyes konzultatív bizottság üdvözölte a korszerűsítés felé tett lépéseket; |
| --- | --- |

c)

tartsák fontosnak és szükségesnek – különösen annak kereskedelmi pillére tekintetében –az EU–Chile társulási megállapodás korszerűsítésére való törekvést – figyelemmel az elmúlt 15 évben bekövetkezett gazdasági és politikai fejlődésre –, a viszonosság, a kölcsönös haszon és egyensúly szellemében, és vegyék figyelembe a korszerűsítés EU–Chile parlamenti vegyes bizottság általi kitartó támogatását, valamint azt, hogy a vegyes konzultatív bizottság üdvözölte a korszerűsítés felé tett lépéseket;

| d) | ne felejtsék el, hogy a globalizációról és a kereskedelmi politikáról Európában és másutt – a nyereség potenciálisan egyenlőtlen elosztása miatt – egy ideje élénk vita folyik; vegyék figyelembe, hogy meg kell előzi a tendenciákat és a lehetséges következményeket, garantálni kell a kereskedelemből származó hasznok inkluzívabb elosztását, valamint megfelelő védelmet kell biztosítani azok számára, akik nem részesülnek a megállapodás előnyeiből és akik az azt követő folyamat során esetleg hátrányos helyzetbe kerülnek; dolgozzanak ki szakpolitikai – az iparitól az adózási és szociális területig terjedő –fellépéseket, elsősorban nemzeti szinten, de egyéb területeken az Unió szintjén is, amelyek meghaladják a kereskedelmi megállapodások rendelkezéseit; |
| --- | --- |

d)

ne felejtsék el, hogy a globalizációról és a kereskedelmi politikáról Európában és másutt – a nyereség potenciálisan egyenlőtlen elosztása miatt – egy ideje élénk vita folyik; vegyék figyelembe, hogy meg kell előzi a tendenciákat és a lehetséges következményeket, garantálni kell a kereskedelemből származó hasznok inkluzívabb elosztását, valamint megfelelő védelmet kell biztosítani azok számára, akik nem részesülnek a megállapodás előnyeiből és akik az azt követő folyamat során esetleg hátrányos helyzetbe kerülnek; dolgozzanak ki szakpolitikai – az iparitól az adózási és szociális területig terjedő –fellépéseket, elsősorban nemzeti szinten, de egyéb területeken az Unió szintjén is, amelyek meghaladják a kereskedelmi megállapodások rendelkezéseit;

| e) | tartsák szem előtt a többoldalú program fontosságát és hogy semmiféle kétoldalú tárgyalással nem szabad akadályozni az előrelépés többoldalú módjára irányuló ambíciót; vegyék figyelembe, hogy az EU és Chile megerősített kétoldalú kapcsolatainak és közös együttműködésének elő kell segíteniük a felek közötti intenzívebb együttműködést és szinergiát multi- és plurilaterális környezetben is; ösztönözzék e tekintetben Chile teljes körű részvételét a környezeti termékekről szóló WTO-megállapodásról (EGA) és a közbeszerzésekről szóló felülvizsgált WTO-megállapodásról (felülvizsgált GPA) folytatott tárgyalásokban; |
| --- | --- |

e)

tartsák szem előtt a többoldalú program fontosságát és hogy semmiféle kétoldalú tárgyalással nem szabad akadályozni az előrelépés többoldalú módjára irányuló ambíciót; vegyék figyelembe, hogy az EU és Chile megerősített kétoldalú kapcsolatainak és közös együttműködésének elő kell segíteniük a felek közötti intenzívebb együttműködést és szinergiát multi- és plurilaterális környezetben is; ösztönözzék e tekintetben Chile teljes körű részvételét a környezeti termékekről szóló WTO-megállapodásról (EGA) és a közbeszerzésekről szóló felülvizsgált WTO-megállapodásról (felülvizsgált GPA) folytatott tárgyalásokban;

| f) | helyezzék a közös értékeket a korszerűsítési folyamat középpontjába, és valamennyi társulási megállapodáshoz hasonlóan továbbra is illesszenek be emberi jogokkal kapcsolatos záradékot; |
| --- | --- |

f)

helyezzék a közös értékeket a korszerűsítési folyamat középpontjába, és valamennyi társulási megállapodáshoz hasonlóan továbbra is illesszenek be emberi jogokkal kapcsolatos záradékot;

| g) | gondoskodjanak róla, hogy a korszerűsített társulási megállapodás teljes szövegében garantálja, valamint kifejezetten és egyértelműen szögezze le a felek ahhoz fűződő jogát és képességét, hogy a köz érdekében saját törvényeket és rendeleteket fogadjanak el és alkalmazzanak olyan legitim közpolitikai célok érdekében, mint az emberi jogok, többek közt a vízhez való hozzáférés, a közegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezetvédelem, a közerkölcsök, a szociális védelem és a fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, továbbá a kulturális sokszínűség védelme és előmozdítása; biztosítsák, hogy semmilyen befektetőkártalanítási igény ne tudja aláásni ezeket a célkitűzéseket; hangsúlyozzák e tekintetben, hogy az európai uniós szabadkereskedelmi megállapodásnak nem célja az Unió, annak tagállamai vagy szövetségi szint alatti egységei a köz érdekében történő szabályozáshoz fűződő jogos érdekének korlátozása; |
| --- | --- |

g)

gondoskodjanak róla, hogy a korszerűsített társulási megállapodás teljes szövegében garantálja, valamint kifejezetten és egyértelműen szögezze le a felek ahhoz fűződő jogát és képességét, hogy a köz érdekében saját törvényeket és rendeleteket fogadjanak el és alkalmazzanak olyan legitim közpolitikai célok érdekében, mint az emberi jogok, többek közt a vízhez való hozzáférés, a közegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezetvédelem, a közerkölcsök, a szociális védelem és a fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, továbbá a kulturális sokszínűség védelme és előmozdítása; biztosítsák, hogy semmilyen befektetőkártalanítási igény ne tudja aláásni ezeket a célkitűzéseket; hangsúlyozzák e tekintetben, hogy az európai uniós szabadkereskedelmi megállapodásnak nem célja az Unió, annak tagállamai vagy szövetségi szint alatti egységei a köz érdekében történő szabályozáshoz fűződő jogos érdekének korlátozása;

| h) | az árukereskedelemről folytatott tárgyalások során törekedjenek a piachoz való hozzáférést nagyralátó módon javítani vámtarifasorok révén és a szükségtelen akadályok felszámolásával, többek közt az uniós hajók kikötői létesítményekhez való hozzáférésének tekintetében, ügyelve arra is, hogy számos érzékeny mezőgazdasági, feldolgozóipari és ipari termék esetében megfelelő bánásmód szükséges, például vámkontingenseket, megfelelő átmeneti időszakokat kell bevezetni vagy szükség esetén kizárást kell alkalmazni; illesszenek be használható és hatékony kétoldalú védzáradékot a kedvezmények ideiglenes felfüggeszthetősége érdekében arra az esetre, ha a korszerűsített társulási megállapodás hatályba lépésének eredményeként a behozatal megnövekedése súlyos hátrányokat okoz az érzékeny ágazatoknak, illetve felmerül ennek kockázata; |
| --- | --- |

h)

az árukereskedelemről folytatott tárgyalások során törekedjenek a piachoz való hozzáférést nagyralátó módon javítani vámtarifasorok révén és a szükségtelen akadályok felszámolásával, többek közt az uniós hajók kikötői létesítményekhez való hozzáférésének tekintetében, ügyelve arra is, hogy számos érzékeny mezőgazdasági, feldolgozóipari és ipari termék esetében megfelelő bánásmód szükséges, például vámkontingenseket, megfelelő átmeneti időszakokat kell bevezetni vagy szükség esetén kizárást kell alkalmazni; illesszenek be használható és hatékony kétoldalú védzáradékot a kedvezmények ideiglenes felfüggeszthetősége érdekében arra az esetre, ha a korszerűsített társulási megállapodás hatályba lépésének eredményeként a behozatal megnövekedése súlyos hátrányokat okoz az érzékeny ágazatoknak, illetve felmerül ennek kockázata;

| i) | tárgyalási irányelveikbe illesszék be a származási szabályok és vámeljárások egyszerűsítésére irányuló célkitűzést, hogy azokat az egyre összetettebbé váló globális értékláncokhoz igazítsák; gondoskodjanak róla, hogy a korszerűsített társulási megállapodás tartalmazzon csalás elleni rendelkezéseket és intézkedéseket, valamint kötelezettségvállalásokat a vámhatóságok közötti átláthatóság, hatékonyság, jogbiztonság és együttműködés növelése céljából, a WTO kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásának és a felülvizsgált kiotói egyezménynek megfelelően korszerűsítve és egyszerűsítve az eljárásokat; |
| --- | --- |

i)

tárgyalási irányelveikbe illesszék be a származási szabályok és vámeljárások egyszerűsítésére irányuló célkitűzést, hogy azokat az egyre összetettebbé váló globális értékláncokhoz igazítsák; gondoskodjanak róla, hogy a korszerűsített társulási megállapodás tartalmazzon csalás elleni rendelkezéseket és intézkedéseket, valamint kötelezettségvállalásokat a vámhatóságok közötti átláthatóság, hatékonyság, jogbiztonság és együttműködés növelése céljából, a WTO kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásának és a felülvizsgált kiotói egyezménynek megfelelően korszerűsítve és egyszerűsítve az eljárásokat;

| j) | a szolgáltatáskereskedelemre vonatkozólag vegyék tekintetbe, hogy a jelenlegi társulási megállapodás nem használja ki teljes egészében a szolgáltatási ágazat potenciálját, valamint hogy a korszerűsített társulási megállapodásnak foglalkoznia kell a szükségtelen akadályok problémájával a piaci hozzáférés és a nemzeti elbánás tekintetében; vegyék tekintetbe, hogy a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezményre (GATS) építve kötelezettségvállalásokat kell tenni, és hogy a szabályokat az újabb fejleményekhez igazodva szükség szerint frissíteni kell majd; zárják ki az audiovizuális szolgáltatásokat a megállapodás alkalmazási köréből; biztosítsák és kifejezetten irányozzák elő, hogy a korszerűsített társulási megállapodás nem gátolja meg a feleket abban, hogy képesek legyenek a köz érdekében közszolgáltatásokat meghatározni, szabályozni, biztosítani és támogatni, semmilyen módon nem kötelezi a kormányokat bármely szolgáltatás magánkézbe adására, nem tiltja a kormányoknak, hogy korábban magánszolgáltatók által biztosított közszolgáltatásokat saját maguk biztosítsanak vagy hogy az állam által korábban magánkézbe adott szolgáltatásokat újra állami ellenőrzés alá vegyenek, és nem akadályozza meg a kormányokat abban, hogy bővítsék a köz számára általuk biztosított szolgáltatások sorát azáltal, hogy kizár minden olyan záradékot, rendelkezést vagy kötelezettségvállalást, amely aláásná az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy az általános gazdasági érdekű jelenlegi és jövőbeli szolgáltatásokat ismét állami ellenőrzés alá helyezzék; |
| --- | --- |

j)

a szolgáltatáskereskedelemre vonatkozólag vegyék tekintetbe, hogy a jelenlegi társulási megállapodás nem használja ki teljes egészében a szolgáltatási ágazat potenciálját, valamint hogy a korszerűsített társulási megállapodásnak foglalkoznia kell a szükségtelen akadályok problémájával a piaci hozzáférés és a nemzeti elbánás tekintetében; vegyék tekintetbe, hogy a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezményre (GATS) építve kötelezettségvállalásokat kell tenni, és hogy a szabályokat az újabb fejleményekhez igazodva szükség szerint frissíteni kell majd; zárják ki az audiovizuális szolgáltatásokat a megállapodás alkalmazási köréből; biztosítsák és kifejezetten irányozzák elő, hogy a korszerűsített társulási megállapodás nem gátolja meg a feleket abban, hogy képesek legyenek a köz érdekében közszolgáltatásokat meghatározni, szabályozni, biztosítani és támogatni, semmilyen módon nem kötelezi a kormányokat bármely szolgáltatás magánkézbe adására, nem tiltja a kormányoknak, hogy korábban magánszolgáltatók által biztosított közszolgáltatásokat saját maguk biztosítsanak vagy hogy az állam által korábban magánkézbe adott szolgáltatásokat újra állami ellenőrzés alá vegyenek, és nem akadályozza meg a kormányokat abban, hogy bővítsék a köz számára általuk biztosított szolgáltatások sorát azáltal, hogy kizár minden olyan záradékot, rendelkezést vagy kötelezettségvállalást, amely aláásná az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy az általános gazdasági érdekű jelenlegi és jövőbeli szolgáltatásokat ismét állami ellenőrzés alá helyezzék;

| k) | biztosítsák, hogy a korszerűsített megállapodás megállapítja a fokozott szabályozási átláthatósághoz és kölcsönös elismeréshez szükséges lépéseket, beleértve a pártatlanságot és a legmagasabb szintű védelmet garantáló rendelkezéseket a követelmények, minősítések és engedélyek tekintetében, valamint hogy e területeken intézményes mechanizmusokat irányoz elő számos érintett szereplőre – így kkv-kra és a civil társadalom szervezeteire – kiterjedő konzultáció céljából; |
| --- | --- |

k)

biztosítsák, hogy a korszerűsített megállapodás megállapítja a fokozott szabályozási átláthatósághoz és kölcsönös elismeréshez szükséges lépéseket, beleértve a pártatlanságot és a legmagasabb szintű védelmet garantáló rendelkezéseket a követelmények, minősítések és engedélyek tekintetében, valamint hogy e területeken intézményes mechanizmusokat irányoz elő számos érintett szereplőre – így kkv-kra és a civil társadalom szervezeteire – kiterjedő konzultáció céljából;

| l) | biztosítsák, hogy miközben kötelezettségvállalásokat tesznek az üzleti célból érkező természetes személyek belépésének és tartózkodásának megkönnyítése céljából, a külföldi szolgáltatóknak a maguk részéről meg kell felelniük az uniós és tagállami szociális és munkaügyi jogszabályoknak és az alkalmazandó kollektív megállapodásoknak, amikor a munkavállalókat a 4. módozat szerinti kötelezettségvállalás értelmében foglalkoztatják; |
| --- | --- |

l)

biztosítsák, hogy miközben kötelezettségvállalásokat tesznek az üzleti célból érkező természetes személyek belépésének és tartózkodásának megkönnyítése céljából, a külföldi szolgáltatóknak a maguk részéről meg kell felelniük az uniós és tagállami szociális és munkaügyi jogszabályoknak és az alkalmazandó kollektív megállapodásoknak, amikor a munkavállalókat a 4. módozat szerinti kötelezettségvállalás értelmében foglalkoztatják;

| m) | biztosítsák, hogy az ambiciózus szabályozási együttműködés és a normák harmonizációja önkéntes maradjon, tartsa tiszteletben a szabályozó hatóságok önállóságát, a kibővített információcserén és igazgatási együttműködésen alapuljon a szükségtelen akadályok és adminisztratív terhek azonosítása céljából, valamint tartsa tiszteletben az elővigyázatosság elvét; tartsák szem előtt, hogy a szabályozási együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy a globális gazdaság irányítását szolgálja a fokozottabb konvergencia és együttműködés révén a nemzetközi standardok tekintetében, garantálva a legmagasabb szintű fogyasztó- és környezetvédelmet, a szociális és munkaügyi védelmet; |
| --- | --- |

m)

biztosítsák, hogy az ambiciózus szabályozási együttműködés és a normák harmonizációja önkéntes maradjon, tartsa tiszteletben a szabályozó hatóságok önállóságát, a kibővített információcserén és igazgatási együttműködésen alapuljon a szükségtelen akadályok és adminisztratív terhek azonosítása céljából, valamint tartsa tiszteletben az elővigyázatosság elvét; tartsák szem előtt, hogy a szabályozási együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy a globális gazdaság irányítását szolgálja a fokozottabb konvergencia és együttműködés révén a nemzetközi standardok tekintetében, garantálva a legmagasabb szintű fogyasztó- és környezetvédelmet, a szociális és munkaügyi védelmet;

| n) | vegyék figyelembe, hogy a korszerűsített társulási megállapodás a pénzügyi szolgáltatások tekintetében tartalmazzon – az EU–Kanada átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásban (CETA) foglaltakhoz hasonló – prudenciális kivételt annak érdekében, hogy a felek rendelkezzenek politikai szabadságfokkal saját pénzügyi és bankágazataik szabályozásához, a pénzügyi rendszer stabilitásának és integritásának biztosítása érdekében; illesszenek be védzáradékokat és általános kivételeket a tőkemozgások és fizetések tekintetében, amelyek akkor alkalmazandók, amikor az utóbbiak súlyos nehézségeket okoznak vagy okozhatnak a gazdasági és monetáris unió zökkenőmentes működése vagy az EU fizetési mérlegének egyensúlya tekintetében; |
| --- | --- |

n)

vegyék figyelembe, hogy a korszerűsített társulási megállapodás a pénzügyi szolgáltatások tekintetében tartalmazzon – az EU–Kanada átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásban (CETA) foglaltakhoz hasonló – prudenciális kivételt annak érdekében, hogy a felek rendelkezzenek politikai szabadságfokkal saját pénzügyi és bankágazataik szabályozásához, a pénzügyi rendszer stabilitásának és integritásának biztosítása érdekében; illesszenek be védzáradékokat és általános kivételeket a tőkemozgások és fizetések tekintetében, amelyek akkor alkalmazandók, amikor az utóbbiak súlyos nehézségeket okoznak vagy okozhatnak a gazdasági és monetáris unió zökkenőmentes működése vagy az EU fizetési mérlegének egyensúlya tekintetében;

| o) | illesszenek be jó adóügyi kormányzásról szóló rendelkezéseket és átláthatósági standardokat, amelyek megerősítik a felek arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy végrehajtják az adóelkerülés, adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi standardokat, különösen az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról szóló releváns OECD-ajánlásokat, valamint illesszenek be az automatikus információcserére és a tényleges tulajdonosi viszonyokat feltüntető nyilvános nyilvántartások létrehozására vonatkozó előírásokat a bizalmi vagyonkezelők vonatkozásában és konkrét rendelkezéseket a pénzügyi szolgáltatásokról, tőkemozgásokról és a letelepedésről szóló fejezetekben a vállalatok észrevétlen adótervezésének kizárása érdekében; |
| --- | --- |

o)

illesszenek be jó adóügyi kormányzásról szóló rendelkezéseket és átláthatósági standardokat, amelyek megerősítik a felek arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy végrehajtják az adóelkerülés, adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi standardokat, különösen az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról szóló releváns OECD-ajánlásokat, valamint illesszenek be az automatikus információcserére és a tényleges tulajdonosi viszonyokat feltüntető nyilvános nyilvántartások létrehozására vonatkozó előírásokat a bizalmi vagyonkezelők vonatkozásában és konkrét rendelkezéseket a pénzügyi szolgáltatásokról, tőkemozgásokról és a letelepedésről szóló fejezetekben a vállalatok észrevétlen adótervezésének kizárása érdekében;

| p) | ne feledkezzenek el arról, hogy a korrupció aláássa az emberi jogokat, az egyenlőséget, a társadalmi igazságosságot, a kereskedelmet és a tisztességes versenyt, akadályozva a gazdasági növekedést; egy egyértelmű és határozott kötelezettségvállalásokat és intézkedéseket felvázoló külön szakasz beillesztése révén kifejezetten kötelezzék a feleket a korrupció valamennyi formája elleni küzdelemre és a nemzetközi standardok és a többoldalú korrupcióellenes egyezmények végrehajtására; |
| --- | --- |

p)

ne feledkezzenek el arról, hogy a korrupció aláássa az emberi jogokat, az egyenlőséget, a társadalmi igazságosságot, a kereskedelmet és a tisztességes versenyt, akadályozva a gazdasági növekedést; egy egyértelmű és határozott kötelezettségvállalásokat és intézkedéseket felvázoló külön szakasz beillesztése révén kifejezetten kötelezzék a feleket a korrupció valamennyi formája elleni küzdelemre és a nemzetközi standardok és a többoldalú korrupcióellenes egyezmények végrehajtására;

| q) | vegyék tekintetbe, hogy a közbeszerzés megnyitásáról szóló szigorú rendelkezések – amelyek a legelőnyösebb ajánlat elvét mozdítják elő, amely az ajánlattevők számára szociális, környezeti és innovatív kritériumokat, egyszerűsített eljárásokat és átláthatóságot biztosít, beleértve a más országbeli ajánlattevők tényleges hozzáférését is – hatékony eszközök lehetnek a korrupció elleni küzdelemhez és a közigazgatás integritásának ösztönzéséhez, egyúttal jó ár-érték arányt nyújtva az adófizetőknek; a korszerűsített megállapodás térjen ki a közbeszerzési piacok elérhetőségének javítására – beleértve a nem központi jellegűeket is –, valamint a nemzeti kezelésen alapuló eljárások átláthatóságára, a pártatlanságra és a tisztességességre; |
| --- | --- |

q)

vegyék tekintetbe, hogy a közbeszerzés megnyitásáról szóló szigorú rendelkezések – amelyek a legelőnyösebb ajánlat elvét mozdítják elő, amely az ajánlattevők számára szociális, környezeti és innovatív kritériumokat, egyszerűsített eljárásokat és átláthatóságot biztosít, beleértve a más országbeli ajánlattevők tényleges hozzáférését is – hatékony eszközök lehetnek a korrupció elleni küzdelemhez és a közigazgatás integritásának ösztönzéséhez, egyúttal jó ár-érték arányt nyújtva az adófizetőknek; a korszerűsített megállapodás térjen ki a közbeszerzési piacok elérhetőségének javítására – beleértve a nem központi jellegűeket is –, valamint a nemzeti kezelésen alapuló eljárások átláthatóságára, a pártatlanságra és a tisztességességre;

| r) | biztosítsák, hogy a beruházási politika magában foglalja a jó kormányzást és a beruházás elősegítését, továbbá alakítsanak ki és állapítsanak meg a befektetőkre vonatkozó kötelezettségeket, javítva egyúttal a befektetők védelmét; |
| --- | --- |

r)

biztosítsák, hogy a beruházási politika magában foglalja a jó kormányzást és a beruházás elősegítését, továbbá alakítsanak ki és állapítsanak meg a befektetőkre vonatkozó kötelezettségeket, javítva egyúttal a befektetők védelmét;

| s) | gondoskodjanak róla, hogy a tárgyalási irányelvek utasítsák a Bizottságot korszerű beruházási fejezet végigvitelére, figyelembe véve a nemzetközi szinten alkalmazott legjobb gyakorlatokat, így az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) a fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretét és a Bíróság az EU–Szingapúr közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló legutóbbi véleményét; |
| --- | --- |

s)

gondoskodjanak róla, hogy a tárgyalási irányelvek utasítsák a Bizottságot korszerű beruházási fejezet végigvitelére, figyelembe véve a nemzetközi szinten alkalmazott legjobb gyakorlatokat, így az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) a fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretét és a Bíróság az EU–Szingapúr közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló legutóbbi véleményét;

| t) | tegyenek előrelépést a vitarendezési rendszer szükséges nemzetközi megreformálása irányába; törekedjenek arra, hogy minden fél kötelezettséget vállaljon arra, hogy prioritásként kezeli az illetékes bíróságokhoz való fellebbezést, valamint hogy a beruházó és az állam közötti vitarendezést fellebbezési mechanizmussal, szigorú összeférhetetlenségi szabályokkal és érvényesíthető magatartási kódexszel rendelkező, nyilvános beruházási bírósági rendszerrel váltja fel; vegyék figyelembe a befektetők kötelezettségeit és őrizzék meg a legitim közpolitikai célkitűzések – így az egészségüggyel és a vízellátással, illetve a munkaüggyel és a környezetvédelemmel kapcsolatos célok – eléréséhez szükséges szabályozáshoz való jogot; törekedjenek a komolytalan jogviták megelőzésére és illesszenek be minden demokratikus eljárási garanciát, így az igazságszolgáltatáshoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés jogát (különös tekintettel a kkv-kre), az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, ugyanakkor munkálkodjanak egy multilaterális beruházási bíróság létrehozásán; |
| --- | --- |

t)

tegyenek előrelépést a vitarendezési rendszer szükséges nemzetközi megreformálása irányába; törekedjenek arra, hogy minden fél kötelezettséget vállaljon arra, hogy prioritásként kezeli az illetékes bíróságokhoz való fellebbezést, valamint hogy a beruházó és az állam közötti vitarendezést fellebbezési mechanizmussal, szigorú összeférhetetlenségi szabályokkal és érvényesíthető magatartási kódexszel rendelkező, nyilvános beruházási bírósági rendszerrel váltja fel; vegyék figyelembe a befektetők kötelezettségeit és őrizzék meg a legitim közpolitikai célkitűzések – így az egészségüggyel és a vízellátással, illetve a munkaüggyel és a környezetvédelemmel kapcsolatos célok – eléréséhez szükséges szabályozáshoz való jogot; törekedjenek a komolytalan jogviták megelőzésére és illesszenek be minden demokratikus eljárási garanciát, így az igazságszolgáltatáshoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés jogát (különös tekintettel a kkv-kre), az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, ugyanakkor munkálkodjanak egy multilaterális beruházási bíróság létrehozásán;

| u) | biztosítsák, hogy a korszerűsített társulási megállapodás erőteljes és ambiciózus kereskedelmi és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetet tartalmazzon, amely kötelező és érvényesíthető rendelkezéseket foglal magába, amelyek megfelelő és hatékony vitarendezési mechanizmusok hatálya alá tartoznak, ideértve – számos végrehajtási módszer között – egy szankciókon alapuló mechanizmust is, illetve amely lehetővé teszi a szociális partnerek és a civil társadalom számára a megfelelő részvételt; vegyék figyelembe, hogy a kereskedelmi és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetnek egyebek mellett tartalmaznia kell, hogy a felek kötelezettséget vállalnak az ILO alapvető egyezményeiben rögzített elvek nemzeti jogszabályaikban és szabályozásaikban történő elfogadására és megtartására, valamint a frissített ILO-eszközök – különösen a kormányzásra vonatkozó egyezmények, a tisztes munka programja, az őshonos népek jogairól szóló 169. számú ILO-egyezmény, a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról szóló egyezmény, a háztartási alkalmazottakról szóló egyezmény és a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalókról szóló egyezmény, valamint a migráns munkavállalókra vonatkozó munkaügyi standardok, a vállalati társadalmi felelősségvállalás, ezen belül az ágazati OECD iránymutatások bevezetése és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és egy olyan eljárás, melynek keretében a konzultatív vegyes bizottság keretében fellépő szociális partnerek és a civil társadalom kormányzati konzultáció elindítására szólíthat fel – hatékony alkalmazására; |
| --- | --- |

u)

biztosítsák, hogy a korszerűsített társulási megállapodás erőteljes és ambiciózus kereskedelmi és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetet tartalmazzon, amely kötelező és érvényesíthető rendelkezéseket foglal magába, amelyek megfelelő és hatékony vitarendezési mechanizmusok hatálya alá tartoznak, ideértve – számos végrehajtási módszer között – egy szankciókon alapuló mechanizmust is, illetve amely lehetővé teszi a szociális partnerek és a civil társadalom számára a megfelelő részvételt; vegyék figyelembe, hogy a kereskedelmi és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetnek egyebek mellett tartalmaznia kell, hogy a felek kötelezettséget vállalnak az ILO alapvető egyezményeiben rögzített elvek nemzeti jogszabályaikban és szabályozásaikban történő elfogadására és megtartására, valamint a frissített ILO-eszközök – különösen a kormányzásra vonatkozó egyezmények, a tisztes munka programja, az őshonos népek jogairól szóló 169. számú ILO-egyezmény, a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról szóló egyezmény, a háztartási alkalmazottakról szóló egyezmény és a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalókról szóló egyezmény, valamint a migráns munkavállalókra vonatkozó munkaügyi standardok, a vállalati társadalmi felelősségvállalás, ezen belül az ágazati OECD iránymutatások bevezetése és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és egy olyan eljárás, melynek keretében a konzultatív vegyes bizottság keretében fellépő szociális partnerek és a civil társadalom kormányzati konzultáció elindítására szólíthat fel – hatékony alkalmazására;

| v) | gondoskodjanak róla – hivatkozva az Uruguayjal és Kanadával folytatott kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokon Chile által elért előrelépésekre –, hogy a felek külön fejezetet szenteljenek a kereskedelem és a nemek közti egyenlőség, illetve a nők társadalmi szerepvállalásának növelése témájának, mely a felek nemzetközi emberi jogokhoz, munkaügyi és szociális standardokhoz való csatlakozásának és azok tiszteletben tartásának kinyilvánításán túl olyan aktív intézkedéseket irányoz elő, amelyek célja, hogy a nők jobban kihasználhassák a korszerűsített társulási megállapodás által kínált lehetőségeket; gondoskodjanak egyebek mellett a munka és a családi élet jobb egyensúlyát és a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést célzó intézkedésekről; biztosítsák – egyebek mellett –, hogy a felek vállaljanak kötelezettséget bontott adatok gyűjtésére, amelyek alapján elvégezhető a korszerűsített társulási megállapodás a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásának teljes körű előzetes és utólagos elemzése; törekedjenek a nők vezette vállalkozások (különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k) közbeszerzésekben való részvételének megerősítésére, építve a chilei esélyegyenlőségi minisztérium tapasztalatára, amely 2015-ben létrehozott egy támogatási programot a női vállalkozók részvételének megerősítésére a „Chile Compras” közbeszerzési piac szállítóiként; támogassák a női vállalkozások nemzetközivé válását és a nők a 4. módozat szerinti részvételét; biztosítsák a nemek közti egyenlőséggel foglalkozó szakemberek részvételét a tárgyalócsoportokban és az e fejezet végrehajtásáról szóló, a parlamenti vegyes bizottságban folytatott rendszeres eszmecseréket, amelyekbe a nemek közti egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervezeteket is be kell vonni; |
| --- | --- |

v)

gondoskodjanak róla – hivatkozva az Uruguayjal és Kanadával folytatott kétoldalú kereskedelmi tárgyalásokon Chile által elért előrelépésekre –, hogy a felek külön fejezetet szenteljenek a kereskedelem és a nemek közti egyenlőség, illetve a nők társadalmi szerepvállalásának növelése témájának, mely a felek nemzetközi emberi jogokhoz, munkaügyi és szociális standardokhoz való csatlakozásának és azok tiszteletben tartásának kinyilvánításán túl olyan aktív intézkedéseket irányoz elő, amelyek célja, hogy a nők jobban kihasználhassák a korszerűsített társulási megállapodás által kínált lehetőségeket; gondoskodjanak egyebek mellett a munka és a családi élet jobb egyensúlyát és a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést célzó intézkedésekről; biztosítsák – egyebek mellett –, hogy a felek vállaljanak kötelezettséget bontott adatok gyűjtésére, amelyek alapján elvégezhető a korszerűsített társulási megállapodás a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásának teljes körű előzetes és utólagos elemzése; törekedjenek a nők vezette vállalkozások (különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k) közbeszerzésekben való részvételének megerősítésére, építve a chilei esélyegyenlőségi minisztérium tapasztalatára, amely 2015-ben létrehozott egy támogatási programot a női vállalkozók részvételének megerősítésére a „Chile Compras” közbeszerzési piac szállítóiként; támogassák a női vállalkozások nemzetközivé válását és a nők a 4. módozat szerinti részvételét; biztosítsák a nemek közti egyenlőséggel foglalkozó szakemberek részvételét a tárgyalócsoportokban és az e fejezet végrehajtásáról szóló, a parlamenti vegyes bizottságban folytatott rendszeres eszmecseréket, amelyekbe a nemek közti egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervezeteket is be kell vonni;

| w) | emellett illesszenek be egy átfogó fejezetet a mikrovállalkozásokról és a kkv-król, amely előirányozza a kereskedelem akadálymentesítése tekintetében való előrehaladást és a kereskedelmi akadályok és szükségtelen adminisztratív terhek felszámolását, valamint aktív intézkedéseket irányoz elő annak biztosítása érdekében, hogy a létrejött lehetőségekkel megfelelően élni lehessen és azokról valamennyi fő és potenciális szereplő tudomást szerezzen (azaz egyablakos rendszer, külön erre szánt internetes honlapok létrehozása és ágazati kézikönyvek közreadása útján, amelyek információkat tartalmaznak a kereskedelmet és a beruházást érintő eljárásokról és az e téren kínálkozó új lehetőségekről); |
| --- | --- |

w)

emellett illesszenek be egy átfogó fejezetet a mikrovállalkozásokról és a kkv-król, amely előirányozza a kereskedelem akadálymentesítése tekintetében való előrehaladást és a kereskedelmi akadályok és szükségtelen adminisztratív terhek felszámolását, valamint aktív intézkedéseket irányoz elő annak biztosítása érdekében, hogy a létrejött lehetőségekkel megfelelően élni lehessen és azokról valamennyi fő és potenciális szereplő tudomást szerezzen (azaz egyablakos rendszer, külön erre szánt internetes honlapok létrehozása és ágazati kézikönyvek közreadása útján, amelyek információkat tartalmaznak a kereskedelmet és a beruházást érintő eljárásokról és az e téren kínálkozó új lehetőségekről);

| x) | illesszenek be energiaügyi fejezetet, amely többek közt kiterjedne a megújuló energia és a nyersanyagok kérdésére; ismerjék el a többoldalú környezetvédelmi megállapodások (nevezetesen az éghajlatváltozásról szóló párizsi megállapodás) végrehajtásának fontosságát, illesszenek be kereskedelmi vonatkozású rendelkezéseket és kötelezettségvállalásokat a nemzetközi eszközökhöz, tárgyalásokhoz és az egymást támogató kereskedelmi és környezetvédelmi politikákhoz való csatlakozás céljából, megfelelve a körforgásos gazdaság célkitűzéseinek, beleértve a zöld növekedés érdekében vállalt kötelezettségeket, továbbá támogassák és még inkább mozdítsák elő a környezeti javakkal és szolgáltatásokkal, valamint a megújuló energiákkal, illetve az éghajlatbarát technológiákkal összefüggő kereskedelmet és beruházásokat; |
| --- | --- |

x)

illesszenek be energiaügyi fejezetet, amely többek közt kiterjedne a megújuló energia és a nyersanyagok kérdésére; ismerjék el a többoldalú környezetvédelmi megállapodások (nevezetesen az éghajlatváltozásról szóló párizsi megállapodás) végrehajtásának fontosságát, illesszenek be kereskedelmi vonatkozású rendelkezéseket és kötelezettségvállalásokat a nemzetközi eszközökhöz, tárgyalásokhoz és az egymást támogató kereskedelmi és környezetvédelmi politikákhoz való csatlakozás céljából, megfelelve a körforgásos gazdaság célkitűzéseinek, beleértve a zöld növekedés érdekében vállalt kötelezettségeket, továbbá támogassák és még inkább mozdítsák elő a környezeti javakkal és szolgáltatásokkal, valamint a megújuló energiákkal, illetve az éghajlatbarát technológiákkal összefüggő kereskedelmet és beruházásokat;

| y) | fogadjanak el olyan tárgyalási irányelveket, amelyek a témában folytatott hatékony kétoldalú együttműködés és – bizonyos termékek termelése során az állatjólét veszélyeztetése esetén – feltételes liberalizáció révén megerősítik a jelenlegi társulási megállapodásba foglalt állatjóléti rendelkezéseket; |
| --- | --- |

y)

fogadjanak el olyan tárgyalási irányelveket, amelyek a témában folytatott hatékony kétoldalú együttműködés és – bizonyos termékek termelése során az állatjólét veszélyeztetése esetén – feltételes liberalizáció révén megerősítik a jelenlegi társulási megállapodásba foglalt állatjóléti rendelkezéseket;

| z) | fogadjanak el olyan tárgyalási irányelveket, amelyek – az átláthatóság, az eljárások tisztességes volta és a megkülönböztetésmentesség valamint a támogatásokra vonatkozó szabályok megjelenítésének szándékával – előírásokat fogalmaznak meg a versenyjog érvényesítésével és az egészségügyi és növény-egészségügyi rendelkezésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

z)

fogadjanak el olyan tárgyalási irányelveket, amelyek – az átláthatóság, az eljárások tisztességes volta és a megkülönböztetésmentesség valamint a támogatásokra vonatkozó szabályok megjelenítésének szándékával – előírásokat fogalmaznak meg a versenyjog érvényesítésével és az egészségügyi és növény-egészségügyi rendelkezésekkel kapcsolatban;

| aa) | tartsák szem előtt, hogy minden kereskedelmi megállapodásban az általános célkitűzések között kell szerepelnie a fogyasztói jólétnek, és ügyeljenek rá, hogy a korszerűsített társulási megállapodás kötelezze a feleket a magas szintű fogyasztói biztonság és védelem elérésére, a legmagasabb nemzetközi normákhoz való csatlakozásra és koherens legjobb gyakorlatok kidolgozására, különös tekintettel a fogyasztók védelmére a pénzügyi szolgáltatások, a termékcímkézés és az e-kereskedelem területén; |
| --- | --- |

aa)

tartsák szem előtt, hogy minden kereskedelmi megállapodásban az általános célkitűzések között kell szerepelnie a fogyasztói jólétnek, és ügyeljenek rá, hogy a korszerűsített társulási megállapodás kötelezze a feleket a magas szintű fogyasztói biztonság és védelem elérésére, a legmagasabb nemzetközi normákhoz való csatlakozásra és koherens legjobb gyakorlatok kidolgozására, különös tekintettel a fogyasztók védelmére a pénzügyi szolgáltatások, a termékcímkézés és az e-kereskedelem területén;

| ab) | fogadják el, hogy a tárgyalások eredményeképpen erőteljes és érvényesíthető rendelkezéseknek kell születniük, amelyek lefedik a szellemi tulajdonjogok valamennyi formájának elismerését és oltalmát, beleértve a földrajzi árujelzésekre vonatkozó – a meglevő társulás megállapodásban szereplő rendelkezésekre épülő, de azokon túlmutató – ambiciózus rendelkezéseket, gondoskodva a jobb piaci hozzáférésről, az érvényesíthetőség megerősítéséről és arról, hogy újabb földrajzi árujelzéseket lehessen hozzáadni; biztosítsák egy olyan, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogról szóló fejezet beillesztését a felülvizsgált társulási megállapodásba, amely garantálja a szükséges rugalmasságot, valamint hogy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendelkezések ne ássák alá a megfizethető alapvető gyógyszerekhez és orvosi kezeléshez való, a hazai közegészségügyi programok keretében történő hozzáférést; biztosítsák, hogy ez a fejezet túlmutasson a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS) rendelkezésein; |
| --- | --- |

ab)

fogadják el, hogy a tárgyalások eredményeképpen erőteljes és érvényesíthető rendelkezéseknek kell születniük, amelyek lefedik a szellemi tulajdonjogok valamennyi formájának elismerését és oltalmát, beleértve a földrajzi árujelzésekre vonatkozó – a meglevő társulás megállapodásban szereplő rendelkezésekre épülő, de azokon túlmutató – ambiciózus rendelkezéseket, gondoskodva a jobb piaci hozzáférésről, az érvényesíthetőség megerősítéséről és arról, hogy újabb földrajzi árujelzéseket lehessen hozzáadni; biztosítsák egy olyan, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogról szóló fejezet beillesztését a felülvizsgált társulási megállapodásba, amely garantálja a szükséges rugalmasságot, valamint hogy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendelkezések ne ássák alá a megfizethető alapvető gyógyszerekhez és orvosi kezeléshez való, a hazai közegészségügyi programok keretében történő hozzáférést; biztosítsák, hogy ez a fejezet túlmutasson a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS) rendelkezésein;

| ac) | biztosítsák, hogy a felek garantálják a lehető legmagasabb szintű átláthatóságot és a részvételt, biztosítva, hogy a tárgyalások céljai teljesülnek, és hogy ehhez állandó és kellően tájékozott párbeszédek társulnak valamennyi érintett féllel, így az érdekelt felekkel, például a vállalkozásokkal, a szakszervezetekkel és a civil társadalommal, ideértve az az őslakos népek képviselőit is; ezekbe vonják be rendszeresen az illetékes parlamenti testületeket – elsősorban az EU–Chile parlamenti vegyes bizottságot és a vegyes konzultatív bizottságot – a társulási megállapodás teljes élettartama során, a tárgyalásoktól kezdve a végrehajtásig és az értékelésig, valamint a végrehajtási szakasz tekintetében támogassák egy hivatalos testület létrejöttét, amely a chilei civil társadalom részvételével foglalkozna, tükrözve a chilei társadalom sokszínűségét, külön figyelemmel az ország őshonos népeire; biztosítsák e célból – az EU tárgyalási stratégiájának aláásása nélkül és Chilével karöltve –, hogy minden vonatkozó információ a lehető legelérhetőbb formában eljusson a széles nyilvánossághoz, beleértve a spanyolra – mint közös hivatalos nyelvre – lefordított tájékoztatókat; |
| --- | --- |

ac)

biztosítsák, hogy a felek garantálják a lehető legmagasabb szintű átláthatóságot és a részvételt, biztosítva, hogy a tárgyalások céljai teljesülnek, és hogy ehhez állandó és kellően tájékozott párbeszédek társulnak valamennyi érintett féllel, így az érdekelt felekkel, például a vállalkozásokkal, a szakszervezetekkel és a civil társadalommal, ideértve az az őslakos népek képviselőit is; ezekbe vonják be rendszeresen az illetékes parlamenti testületeket – elsősorban az EU–Chile parlamenti vegyes bizottságot és a vegyes konzultatív bizottságot – a társulási megállapodás teljes élettartama során, a tárgyalásoktól kezdve a végrehajtásig és az értékelésig, valamint a végrehajtási szakasz tekintetében támogassák egy hivatalos testület létrejöttét, amely a chilei civil társadalom részvételével foglalkozna, tükrözve a chilei társadalom sokszínűségét, külön figyelemmel az ország őshonos népeire; biztosítsák e célból – az EU tárgyalási stratégiájának aláásása nélkül és Chilével karöltve –, hogy minden vonatkozó információ a lehető legelérhetőbb formában eljusson a széles nyilvánossághoz, beleértve a spanyolra – mint közös hivatalos nyelvre – lefordított tájékoztatókat;

| ad) | ne feledkezzenek el a Parlament arra vonatkozó felhívásairól, hogy a kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozó felhatalmazásokat megismerhetővé kell tenni a nyilvánosság számára, és a társulási megállapodás korszerűsítésére vonatkozó tárgyalási irányelveket elfogadásuk után haladéktalanul közzé kell tenni; |
| --- | --- |

ad)

ne feledkezzenek el a Parlament arra vonatkozó felhívásairól, hogy a kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozó felhatalmazásokat megismerhetővé kell tenni a nyilvánosság számára, és a társulási megállapodás korszerűsítésére vonatkozó tárgyalási irányelveket elfogadásuk után haladéktalanul közzé kell tenni;

| ae) | gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás tartalmazza azokat a szükséges mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a végrehajtás időszakában a gyakorlatban tiszteletben tartsák, beleértve egy korszerű, hatékony államközi vitarendezési mechanizmust is; |
| --- | --- |

ae)

gondoskodjanak arról, hogy a társulási megállapodás tartalmazza azokat a szükséges mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a végrehajtás időszakában a gyakorlatban tiszteletben tartsák, beleértve egy korszerű, hatékony államközi vitarendezési mechanizmust is;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és a Chilei Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 352., 2002.12.30., 3. o.

(2)  A Tanács 2015. április 21-i 197/15. sz. sajtóközleménye.

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

(4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_hu.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_hu.pdf

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/hu/cases/decision.faces/en/58668/html.bookmark

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0041.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0284.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0298.

(10)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(11)  www.europarl.europa.eu/thinktank/hu/document.html?reference=EPRS_STU%282017%29558764

(12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/english_paris_agreement.pdf

(13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

(14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

(15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/120 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/120

---

P8_TA(2017)0358

Az uniós intézmények átláthatósága, elszámoltathatósága és feddhetetlensége

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az uniós intézmények átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és feddhetetlenségéről (2015/2041(INI))

(2018/C 337/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2014. április 15-i, az átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás módosításáról szóló határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2014. április 15-i, az átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás módosításáról szóló határozatára (1),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 9. és 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 9. és 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az uniós intézmények mellett működő érdekképviseletek (lobbisták) tevékenységi keretének fejlesztéséről szóló, 2008. május 8-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós intézmények mellett működő érdekképviseletek (lobbisták) tevékenységi keretének fejlesztéséről szóló, 2008. május 8-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nyilvántartásba nem vett lobbistákkal való megbeszélések tilalmáról és a lobbistákkal folytatott megbeszélésekre vonatkozó információk közzétételéről szóló, 2014. november 25-i bizottsági határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyilvántartásba nem vett lobbistákkal való megbeszélések tilalmáról és a lobbistákkal folytatott megbeszélésekre vonatkozó információk közzétételéről szóló, 2014. november 25-i bizottsági határozatra,

| — | tekintettel a 2011–2013. évben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló (az eljárási szabályzat 104. cikkének (7) bekezdése), 2014. március 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011–2013. évben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló (az eljárási szabályzat 104. cikkének (7) bekezdése), 2014. március 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a lobbitevékenység átláthatóságához és integritásához fűződő elveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a lobbitevékenység átláthatóságához és integritásához fűződő elveire,

| — | tekintettel a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról szóló, 2016. december 13-i határozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról szóló, 2016. december 13-i határozatára (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A8-0133/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Jogi Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A8-0133/2017),

| A. | mivel „az Unió tiszteletben tartja a polgárai közötti egyenlőség elvét, és az Unió intézményei, szervei és hivatalai valamennyi uniós polgárt egyenlő figyelemben részesítik” (az EUSZ 9. cikke); mivel „minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében” (az EUSZ 10. cikkének (3) bekezdése és hasonló 13. preambulumbekezdése), és „a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten kell meghozni” (1. cikkének (2) bekezdése és 9. cikke); mivel „az Unió intézményei, testületei és ügynökségei a lehető legnyíltabban kötelesek végezni munkájukat” (az EUMSZ 15. cikk (1) bekezdése); |
| --- | --- |

A.

mivel „az Unió tiszteletben tartja a polgárai közötti egyenlőség elvét, és az Unió intézményei, szervei és hivatalai valamennyi uniós polgárt egyenlő figyelemben részesítik” (az EUSZ 9. cikke); mivel „minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében” (az EUSZ 10. cikkének (3) bekezdése és hasonló 13. preambulumbekezdése), és „a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten kell meghozni” (1. cikkének (2) bekezdése és 9. cikke); mivel „az Unió intézményei, testületei és ügynökségei a lehető legnyíltabban kötelesek végezni munkájukat” (az EUMSZ 15. cikk (1) bekezdése);

| B. | mivel az uniós intézmények már előreléptek a nyitottabbá válás útján, és az átláthatóság, elszámoltathatóság és feddhetetlenség tekintetében számos vonatkozásban már a nemzeti és regionális politikai intézmények előtt járnak; |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós intézmények már előreléptek a nyitottabbá válás útján, és az átláthatóság, elszámoltathatóság és feddhetetlenség tekintetében számos vonatkozásban már a nemzeti és regionális politikai intézmények előtt járnak;

| C. | mivel a jogalkotók és a társadalom közötti párbeszéd csakúgy, mint az érdekek képviselete, a demokrácia lényeges része, és mivel a jogalkotási folyamatban a különböző érdekek képviselete a képviselők számára információkkal és szakértelemmel szolgál, és döntő jelentősége van a pluralista társadalmak megfelelő működése szempontjából; |
| --- | --- |

C.

mivel a jogalkotók és a társadalom közötti párbeszéd csakúgy, mint az érdekek képviselete, a demokrácia lényeges része, és mivel a jogalkotási folyamatban a különböző érdekek képviselete a képviselők számára információkkal és szakértelemmel szolgál, és döntő jelentősége van a pluralista társadalmak megfelelő működése szempontjából;

| D. | mivel az Unió egyre inkább eltávolodik polgáraitól, ezért növelni kell a média érdeklődését az uniós ügyek iránt, és az uniós intézményeknek a lehető legmagasabb átláthatósági, elszámoltathatósági és feddhetetlenségi normákra kell törekedniük; mivel ezek az elvek kulcsfontosságú és egymást kiegészítő alkotóelemek az uniós intézményeken belüli jó kormányzás előmozdításában és annak biztosításában, hogy az Unió működése és döntéshozatali folyamata nyitottabb legyen, és az uniós intézményeken belüli kultúra vezérelvét kell képezniük; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió egyre inkább eltávolodik polgáraitól, ezért növelni kell a média érdeklődését az uniós ügyek iránt, és az uniós intézményeknek a lehető legmagasabb átláthatósági, elszámoltathatósági és feddhetetlenségi normákra kell törekedniük; mivel ezek az elvek kulcsfontosságú és egymást kiegészítő alkotóelemek az uniós intézményeken belüli jó kormányzás előmozdításában és annak biztosításában, hogy az Unió működése és döntéshozatali folyamata nyitottabb legyen, és az uniós intézményeken belüli kultúra vezérelvét kell képezniük;

| E. | mivel a demokrácia, a minőségi kormányzás és a hatékony döntéshozatal szempontjából alapvető fontosságú a polgárok uniós intézményekbe vetett bizalma; mivel csökkenteni kell az Unióban az elszámoltathatóság tekintetében tapasztalható hiányosságokat, és együttműködőbb vizsgálati módok irányába kell előrelépni, amelyek ötvözik a demokratikus felügyeleti, ellenőrzési és hitelesítési tevékenységeket, és egyúttal nagyobb átláthatóságot biztosítanak; |
| --- | --- |

E.

mivel a demokrácia, a minőségi kormányzás és a hatékony döntéshozatal szempontjából alapvető fontosságú a polgárok uniós intézményekbe vetett bizalma; mivel csökkenteni kell az Unióban az elszámoltathatóság tekintetében tapasztalható hiányosságokat, és együttműködőbb vizsgálati módok irányába kell előrelépni, amelyek ötvözik a demokratikus felügyeleti, ellenőrzési és hitelesítési tevékenységeket, és egyúttal nagyobb átláthatóságot biztosítanak;

| F. | mivel a nem átlátható, egyoldalú érdekképviselet a korrupció kockázatához vezethet, és komoly fenyegetést jelenthet a politikai döntéshozók integritására, valamint a nyilvánosságnak az uniós intézmények iránt táplált bizalmára nézve; mivel a korrupció jelentős pénzügyi következményekkel jár, és súlyos fenyegetést jelent a demokráciára, a jogállamiságra és a közberuházásokra nézve; |
| --- | --- |

F.

mivel a nem átlátható, egyoldalú érdekképviselet a korrupció kockázatához vezethet, és komoly fenyegetést jelenthet a politikai döntéshozók integritására, valamint a nyilvánosságnak az uniós intézmények iránt táplált bizalmára nézve; mivel a korrupció jelentős pénzügyi következményekkel jár, és súlyos fenyegetést jelent a demokráciára, a jogállamiságra és a közberuházásokra nézve;

| G. | mivel a kötelező átláthatósági nyilvántartás új jogalapját képező jogi aktusra van szükség a nyilvántartásba felveendő tevékenységek jogi meghatározásához, ami hozzájárulna az átláthatóság, az integritásra és az elszámoltathatóságra vonatkozó, nem egyértelmű meghatározások és értelmezések tisztázásához; |
| --- | --- |

G.

mivel a kötelező átláthatósági nyilvántartás új jogalapját képező jogi aktusra van szükség a nyilvántartásba felveendő tevékenységek jogi meghatározásához, ami hozzájárulna az átláthatóság, az integritásra és az elszámoltathatóságra vonatkozó, nem egyértelmű meghatározások és értelmezések tisztázásához;

| H. | mivel bizonyos tagállamokban már létrehoztak nemzeti átláthatósági nyilvántartásokat; |
| --- | --- |

H.

mivel bizonyos tagállamokban már létrehoztak nemzeti átláthatósági nyilvántartásokat;

| I. | mivel az Alapjogi Charta 42. cikkével és az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatával összefüggésben az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésében lefektetett átláthatósági követelménnyel összhangban az Unió minden polgárának joga van az uniós intézmények, szervek és hivatalok dokumentumaihoz való hozzáféréshez (5); |
| --- | --- |

I.

mivel az Alapjogi Charta 42. cikkével és az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatával összefüggésben az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésében lefektetett átláthatósági követelménnyel összhangban az Unió minden polgárának joga van az uniós intézmények, szervek és hivatalok dokumentumaihoz való hozzáféréshez (5);

Az átláthatósági nyilvántartás lehető legnagyobb fokú kötelezővé tétele

| 1. | üdvözli az Elnökség döntését, amely szerint felkéri majd az igazgatást egységes formátum kidolgozására az előadók és a vélemények előadói számára önkéntes jogalkotási lábnyom létrehozása tekintetében, közzétéve, hogy mely érdekképviselőkkel és szervezetekkel folytattak konzultációt; ezt az egységes formátumot számítógépes eszközként is rendelkezésre kellene bocsátani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy a Parlament 2016. december 13-án felülvizsgálta az eljárási szabályzatot, és ennek megfelelően a képviselőknek el kell fogadniuk azt a rendszeres gyakorlatot, amely szerint kizárólag az átláthatósági nyilvántartásban szereplő érdekképviselőkkel találkozhatnak, és kéri, hogy ez a rendszer terjedjen ki az érdekképviselők és a főtitkárok, főigazgatók és a képviselőcsoportok főtitkárai közötti találkozókra is; felhívja a képviselőket és alkalmazottaikat annak ellenőrzésére, hogy azok az érdekképviselők, akikkel megbeszélést kívánnak folytatni, szerepelnek-e a nyilvántartásban, és ha nem, akkor kérjék meg őket, hogy a lehető legrövidebb időn belül, de még a megbeszélés alatt vétessék fel magukat a nyilvántartásba; nyomatékosan kéri a Tanácsot, hogy vezessen be hasonló rendelkezést, amely az állandó képviseletekre is kiterjed; úgy véli, hogy az átláthatósági nyilvántartásban szereplőket kötelezni kell olyan dokumentumok benyújtására, amelyek igazolják, hogy a megadott információk pontosan megfelelnek a valóságnak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy a megbeszélésekre vonatkozó tájékoztatás közzétételéről szóló 2014. november 25-i bizottsági határozat tartalmazza az „érdekképviselőkkel tartott megbeszélések” fogalmának meghatározásait; emlékeztet azokra a rendelkezésekre, amelyek meghatározzák, hogy az 1049/2001/EK rendelet szerint mely információk kezelhetők bizalmasan; úgy véli, hogy az ilyen megbeszélésekre vonatkozó rendelkezések nem korlátozódhatnak „kétoldalú” megbeszélésekre, hanem ki kell terjedniük a nemzetközi szervezetekkel folytatott megbeszélésekre is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az előadóknak, árnyékelőadóknak és bizottsági elnököknek a saját felelősségi körükbe tartozó ügyek tekintetében jogalkotási lábnyom formájában közzé kellene tenniük az érdekképviselőkkel folytatott azon találkozóikat, amelyek az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartoznak, és ez alól bármely kivételnek a jóhiszeműen eljáró bejelentők életét és szabadságát kell védenie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az Elnökséget, hogy teremtse meg a szükséges eszközöket ahhoz, hogy a képviselők – amennyiben úgy kívánják – online európai parlamenti profiljukon közzétehessék az érdekképviselőkkel folytatott megbeszéléseket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy a Bizottság minden vezető tisztviselőjére (az osztályvezetői rangtól kezdve) tegye kötelezővé azt a gyakorlatot, hogy csak az átláthatósági nyilvántartásban szereplő szervezetekkel vagy önfoglalkoztató magánszemélyekkel folytathatnak megbeszéléseket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nyomatékosan felhívja a Bizottság, hogy tegye közzé az uniós politikai döntéshozatali folyamatban érdemleges szerepet betöltő minden bizottsági alkalmazott külső szervezetekkel folytatott megbeszéléseit, figyelembe véve egyúttal a szükséges adatvédelmi szabályokat is; az e megbeszéléseken részt vevő egyéb alkalmazottak tekintetében az őket küldő osztály vagy szerv nevét kell közzétenni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | támogatja a Bizottság által az uniós intézményekhez és azok személyi állományaihoz, valamint az uniós ügynökségekhez intézett felhívását, amely szerint tartózkodjanak az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó, de a nyilvántartásban nem szereplő érdekképviselők felszólalóként történő meghívásától, ne vállalják ilyen szereplők felkérésére események védnökségét vagy uniós épületekben történő megrendezését, és ne tegyék számukra lehetővé a Bizottság tanácsadói testületeiben való részvételt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy egyablakos online portálon tegyen a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhetővé minden olyan információt, amelynek tárgyát uniós intézményeknél gyakorolt érdekképviselet, érdekeltségi nyilatkozatok, bizonyított összeférhetetlenség vagy szakértői csoportok képezik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bátorítja a Bizottságot az alulképviselt érdekek érvényre juttatása révén nagyobb egyensúlyt teremtő intézkedések kidolgozására; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy az Európai Parlament
  e
  lőadóvá, árnyékelőadóvá vagy bizottsági elnökké kinevezett képviselői az uniós jogalkotás folyamán betöltött szerepükből fakadóan különleges felelősséget viselnek az érdekképviselőkkel fenntartott kapcsolataik átláthatósága tekintetében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy az átláthatósági nyilvántartásba bejegyzett szereplők számára kötelezővé kell tenni, hogy időben frissítsék a nyilvántartás hatálya alá tartozó valamennyi tevékenységükkel kapcsolatos kiadásaikra vonatkozó adatokat, amennyiben e kiadások meghaladják a szóban forgó kategória tekintetében előírt küszöbértéket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az átláthatósági nyilvántartásba bejegyzett szereplők számára kötelezővé kell tenni, hogy a nyilvántartásban közzétegyék adományozóik jegyzékét és a 3 000 euró értéket meghaladó értékű adományaikat, éves összesítésben feltüntetve az egyedi adományok jellegét és értékét; a 12 000 euró értéket meghaladó adományokat azonnal be kell jelenteni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megismétli régóta hangoztatott felhívását, amely szerint ha intézményközi megállapodás révén nem lehetséges minden joghézagot felszámolni és minden érdekképviselőre érvényes, maradéktalanul kötelező nyilvántartást megteremteni, akkor az átláthatósági nyilvántartást jogi aktussal kell alátámasztani; úgy véli, hogy az e jogi aktusra vonatkozó javaslatban figyelembe kell venni az intézményközi megállapodásban tett változtatásoknak köszönhető előrelépést, valamint a Parlament magatartási kódexét; emlékezteti a Bizottságot a Parlament 2014. április 15-i határozatában kifejezésre juttatott felhívására, amely szerint a Bizottság az EUMSZ 352. cikke alapján 2016 végéig terjesszen elő jogalkotási javaslatot a kötelező átláthatósági nyilvántartás tekintetében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megismétli a Tanácshoz és annak előkészítő testületeihez intézett felhívását, hogy a lehető legrövidebb időn belül csatlakozzanak az átláthatósági nyilvántartáshoz; felhívja a tagállamokat az érdekképviselet átláthatóságát előmozdító jogszabályok bevezetésére; felhívja a tagállamokat olyan jogszabályok bevezetésére, amelyek biztosítják, hogy az érdekképviselők átláthatóvá tegyék az európai jogalkotás befolyásolása céljából nemzeti politikusokkal és a közigazgatással fenntartott kapcsolataikat; |
| --- | --- |

15.

Átláthatóság, elszámoltathatóság és feddhetetlenség az érdekképviselőkkel fenntartott kapcsolatok során

| 16. | emlékeztet 2016. december 13-i határozatára, amelynek értelmében visszavonja az előjogokat mindenkitől, aki kivizsgálások, meghallgatások vagy tényfeltáró célzatú bizottsági ülések során nem hajlandó együttműködni; felhívja a Bizottságot, hogy a nyilvántartásba felvett szereplőkre vonatkozó magatartási kódex további módosítása révén ösztönözze e szereplőket, hogy a lehető legnagyobb jóhiszeműséggel eljárva ne szolgáltassanak sem hiányos, sem pedig félrevezető információkat a fent nevezett meghallgatásokon vagy bizottsági üléseken; úgy véli, hogy az átláthatósági nyilvántartásba felvett szereplők számára a magatartási kódexben meg kell tiltani olyan személyek vagy szervezetek alkalmazását, amelyek leplezik érdekeiket vagy az általuk szolgált feleket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | véleménye szerint a szakmai tanácsadó cégeknek, ügyvédi irodáknak és önfoglalkoztató tanácsadóknak meg kell adniuk a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységeik pontos kiterjedését, ugyanakkor elismeri, hogy egyes tagállamok nemzeti jogszabályai bizonyos személyeket meggátolhatnak abban, hogy eleget tehessenek az átláthatósági nyilvántartás követelményeinek; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a nyilvántartásba felvett szereplőknek, közöttük ügyvédi irodáknak és tanácsadó cégeknek be kell jelenteniük az átláthatósági nyilvántartásba minden olyan ügyfelüket, amelyek nevében az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá eső érdekképviseleti tevékenységeket folytatnak; üdvözli, hogy különböző ügyvédi kamarák úgy határoztak, elismerik az ügyvédek bírósági tevékenységei és az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó más tevékenységei közötti különbségeket; felhívja továbbá az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsát, hogy bátorítsa tagjait hasonló intézkedések elfogadására, ugyanakkor elismeri, hogy egyes tagállamok nemzeti jogszabályai bizonyos személyeket meggátolhatnak abban, hogy eleget tehessenek az átláthatósági nyilvántartás követelményeinek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi, hogy egyes tagállamokban törvényi rendelkezések vonatkoznak a szakmai tevékenység gyakorlásának szabályaira, amelyek objektíve megakadályozzák az ügyvédi irodákat abban, hogy felvetessék magukat az átláthatósági nyilvántartásba, és hogy feltárják a nyilvántartás által megkövetelt ügyfél-információkat; jelentős kockázatot lát azonban abban, hogy a megfelelő nyilvántartásba vételhez szükséges információk közzétételének elkerülése érdekében vissza is lehet élni e törvényi rendelkezésekkel; üdvözli ezzel összefüggésben, hogy a szakmai szervezetek szemmel láthatólag készek partnerként közreműködni annak biztosításában, hogy információk ilyen jellegű visszatartása a szakma érdekében kizárólag a törvény által ténylegesen engedélyezett esetekre korlátozódjon; felhívja a Bizottságot és az Európai Parlament elnökét, gondoskodjanak arról, hogy e hajlandóságnak gyakorlati eredményei legyenek, és azokat minél hamarabb foglalja bele a módosított megállapodásba; |
| --- | --- |

19.

| 20. | az EUMSZ 15. cikkével és az EUSZ 11. cikkével összhangban kéri az Elnökséget, hogy az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységeket folytató, de a nyilvántartásban nem szereplő szervezetek vagy magánszemélyek számára a Parlament épületeibe történő belépés feltételéül tegye kötelezővé előzetes nyilvántartásba vételüket; úgy véli, hogy e követelmény alól a látogatócsoportoknak kivételt kell élvezniük; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek az európai polgárokat képviselő parlamentként a polgárokkal szemben mindig a nyitott ajtók politikáját kell folytatnia, ezért nem szabad szükségtelen akadályokat teremteni, amelyek elbátortalaníthatják a polgárokat a Parlament épületeinek látogatásától; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a „Transparency International” szerint 2015-ben a lobbitevékenységek nyilvánosságra hozatalára szolgáló nyilvántartásba bevitt adatok több mint fele pontatlan, hiányos vagy értelmezhetetlen volt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felkéri az Elnökséget és a főtitkárt, hogy könnyítse meg a lobbisták belépőkártyáinak újraaktiválására irányuló eljárást, külön újraaktiválási eszközt hozva létre annak elkerülése érdekében, hogy túlságosan hosszúra nyúljon az épületekbe történő belépést megelőző várakozási idő; felszólít azon korlátozás megszüntetésére, amely szerint ilyen belépőkártyával egyidejűleg legfeljebb négy személy tartózkodhat a Parlament épületeiben; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet a kísérői belépőkártyák tekintetében 2016. december 13-ihatározatára, és felhívja a főtitkárt, hogy módosítsa a belépőkártyákra és a Parlament épületeibe történő belépés engedélyezésére vonatkozó 2013. december 13-i szabályokat, kötelezővé téve a kísérői belépőkártyáért folyamodó, 18. életévét betöltött minden személy számára egy olyan dokumentum aláírását, amelyben az illető kötelezettséget vállal arra, hogy nem folytat az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy megfelelő rendszert kell sürgősen bevezetni a rendelkezésre bocsátott információk átvilágítására annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvántartásban szereplő adatok értelmezhetők, pontosak, naprakészek és átfogók legyenek; felszólít ezzel összefüggésben az átláthatósági nyilvántartás forrásainak lényeges növelésére mind az Európai Parlament Átláthatósági Osztályán, mind pedig az átláthatósági nyilvántartás közös titkárságán; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy a nyilvántartott érdekképviselőket minden évben, megfelelő számban, véletlenszerű mintavétel alapján az Átláthatósági Osztály és átláthatósági nyilvántartás közös titkársága ellenőrzése alá kell vetni annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvántartásba bevitt adatok értelmezhetőek, pontosak, naprakészek és átfogók legyenek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdése és 5. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva úgy véli, hogy a nemzeti, regionális és helyi szinten demokratikusan megválasztott és ellenőrzött állami intézmények és az Európai Unió mellett fenntartott képviseleteik, valamint belső testületeik és a kizárólag ilyen tagokból álló ernyőszervezetek az uniós többszintű kormányzási rendszer részét képezik, így abban az esetben, ha közérdeket követve lépnek fel, nem kell az uniós átláthatósági nyilvántartás hatálya alá esniük; |
| --- | --- |

26.

A feddhetetlenség védelme az összeférhetetlenséggel szemben

| 27. | felhívja a magatartási kódexszel még mindig nem rendelkező uniós intézményeket és szerveket, hogy minél hamarabb dolgozzanak ki ilyen dokumentumot; sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács és az Európai Tanács még mindig nem fogadott el a tagjaira vonatkozó magatartási kódexet; sürgeti a Tanácsot, hogy vezessen be szankciókat is tartalmazó etikai kódexet, amely kifejezetten a nemzeti küldöttekkel összefüggő kockázatokkal foglalkozik; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak is éppúgy elszámoltathatónak és átláthatónak kell lennie, miként a többi intézménynek; felhív továbbá az EU két tanácsadó testülete, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaira és személyzetére vonatkozó magatartási kódex elfogadására is; felhívja az uniós ügynökségeket, hogy fogadjanak el iránymutatásokat az igazgatótanácsi tagok és az igazgatók, a tudományos bizottságok szakértői, valamint a fellebbezési tanácsok tagjai összeférhetetlenségének megelőzésére és kezelésére vonatkozóan, továbbá az uniós decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítés nyomon követéséről szóló ütemtervvel összhangban fogadjanak el és hajtsanak végre egyértelmű összeférhetetlenségi politikát; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy minden uniós tisztviselőt, közöttük az ideiglenes alkalmazottakat, az akkreditált parlamenti asszisztenseket, a szerződéses alkalmazottakat és a nemzeti szakértőket ösztönözni kell az érdekképviselőkkel és az összeférhetetlenséggel kapcsolatos ügyek kezeléséről szóló képzésben való részvételre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a feddhetetlenséget és javítani kell az etikai keretet egyértelmű, megerősített magatartási kódexek és etikai alapelvek révén egy minden uniós intézményre és ügynökségre kiterjedő, közös és hatékony feddhetetlenségi kultúra kialakításának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elismeri, hogy a „forgóajtó-jelenség” árthat az intézmények és az érdekképviselők közötti kapcsolatoknak; felhívja az uniós intézményeket, hogy e kihívás tekintetében dolgozzanak ki rendszerszintű és arányos megközelítést; úgy véli, hogy a „forgóajtó-jelenség” tekintetében hozott minden jogszabálynak a Tanács elnökére is érvényesnek kell lennie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhív a volt biztosokra vonatkozó megszorítások megerősítésére, három évre kiterjesztve a „visszavonulási időszakot”, és kötelezővé téve azt legalább az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá eső valamennyi tevékenység tekintetében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy a vezető tisztviselők és a volt biztosok új megbízatásaira vonatkozó határozatokat az e határozatok által érintett szereplőktől a lehető legfüggetlenebb módon kijelölt hatóságnak kell meghoznia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri, hogy minden uniós intézmény az uniós adatvédelmi szabályokkal összhangban évente tegyen közzé tájékoztatást az uniós közigazgatást elhagyott vezető tisztviselőire, valamint az általuk újonnan betöltött megbízatásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | véleménye szerint a jogalkotás minőségének javítása keretében a Szabályozói Ellenőrzési Testület külső és ad hoc tagjai, valamint az Európai Beruházási Bank Igazgatótanácsának tagjai esetében fontolóra kell venni a visszavonulási időszak 18 hónapos időtartamra történő megállapítását (a megbízatásuk végétől számítva), azaz ezen időszak folyamán nem folytathatnak a saját vállalkozásuk, ügyfelük vagy alkalmazójuk érdekeit képviselő tevékenységet az EBB irányító szerveivel és a bank személyi állományának tagjaival szemben; |
| --- | --- |

34.

A szakértői csoportok feddhetetlensége és kiegyensúlyozott összetétele

| 35. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy követni fogja a szakértői csoportokban keletkező összeférhetetlenség kiküszöbölésére vonatkozóan az ombudsman által javasolt ajánlásokat, és kifejezetten támogatja minden egyes kinevezett szakértő megfelelően részletes szakmai életrajzának a szakértői csoportok nyilvántartásában történő nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

35.

| 36. | támogatja az ombudsman felhívását, amely az átláthatósági nyilvántartásba való bejegyzés kötelezővé vételét kéri olyan szakértői csoportok esetében, amelynek tagjai nem kormánytisztviselők, és jövedelmüket teljes egészében vagy túlnyomó részben nem állami intézményektől, például egyetemektől kapják (ellenkező esetben is követelmény, hogy az intézmény nem részesülhet finanszírozásban érdekképviseletek, illetve gazdasági és kereskedelmi szereplők részéről); |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy az ombudsman ajánlásának megfelelő és a szakértők összeférhetetlenségre vonatkozó nyilatkozataira alapozott, a gazdasági és nem gazdasági érdekek körülhatárolására vonatkozó általános kritériumokat tartalmazó rendelkezés segíthetne a Bizottságnak abban, hogy jobb egyensúlyi helyzetet alakítson ki a szakértői érdekképviselet terén; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy honlapján tegye közzé a szakértői csoportok minden ülésének jegyzőkönyvét, többek között a többféle képviselt véleményt is; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nyomatékosan kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a konzultációk nyitott kérdésekről szóljanak, és ne csupán már korábban meghatározott politikai irányvonal megerősítésére törekedjenek; |
| --- | --- |

39.

Az európai választások tisztasága

| 40. | úgy véli, hogy a jelölteket a pártokon belül az európai választási törvény szerint, demokratikusan kell kijelölni, titkosan és a tagok megfelelő véleménynyilvánítása mellett, és hogy az Unió vagy a tagállamok pénzügyi érdekeit sértő korrupció elkövetésében jogerősen vétkesnek talált személyeknek a jogsértés súlyosságával arányos időtartamra el kell veszíteniük azt a lehetőséget, hogy e választásokon jelöltjeként indulhassanak; megjegyzi, hogy ezt a kizárásra vonatkozó eljárást bizonyos tagállamokban már bevezették; úgy véli, hogy egy új jogalkotási eszköz, például egy irányelv közös minimumszabályokat hozhat létre, közelítve a korrupció következtében történő kizárás tekintetében a különböző tagállamokban alkalmazott eltérő gyakorlatokat és jogi kereteket; |
| --- | --- |

40.

A biztosok jogi elszámoltathatóságának megerősítése

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy térképezze fel a tagállamokban a kormánytagok jogviszonyait szabályozó törvények tekintetében alkalmazott bevált gyakorlatokat, és terjesszen elő jogalkotási javaslatot, amely az együttdöntési eljárással összhangban rögzíti a biztosokra vonatkozó átláthatósági kötelezettségeket és jogokat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felszólít arra, hogy a biztosok javadalmazását, többek között fizetésüket meghatározó döntést – amelyet az Európai Bizottság megalapítása óta kizárólag a Tanács hoz meg – vonják az együttdöntési eljárás hatálya alá; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rámutat arra, hogy néhány tagállamban hiányoznak a kormánytagok jogviszonyait szabályozó törvények, amelyek kizárják, hogy a tisztviselők teljesen vagy részben gazdasági társaságokat birtokoljanak; |
| --- | --- |

43.

Összeférhetetlenség a megosztott irányításban és harmadik országokban az uniós pénzek kezelésével kapcsolatban

| 44. | súlyos összeférhetetlenséget lát abban, hogy uniós tisztviselők tulajdonában lévő üzleti vállalkozások uniós finanszírozásra pályázhatnak, illetve alvállalkozóként uniós támogatásban részesülhetnek, és hogy ezáltal maguk e tulajdonos-tisztviselők felelősek mind a források megfelelő felhasználásáért, mind pedig a felhasználás ellenőrzéséért; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben a támogatásokról szóló minden uniós jogszabályba vegyen fel egy kikötést, amely szerint uniós tagállamokban és harmadik országokban működő, uniós tisztviselők tulajdonát képező üzleti vállalkozások ne kérelmezhessenek és ne kaphassanak uniós forrásokat; |
| --- | --- |

45.

A dokumentumokhoz való teljes hozzáférés megvalósítása és átláthatóság az elszámoltathatóság biztosítása érdekében a jogalkotási folyamatban

| 46. | emlékeztet a 2014–2015-ben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2016. április 28-i állásfoglalásában (6) a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett felhívására, amelyben:






  — | felszólított az 1049/2001/EK rendelet hatályának kiterjesztésére minden olyan európai intézményre, amelyre az jelenleg nem vonatkozik, többek között az Európai Tanácsra, az Európai Központi Bankra, a Bíróságra, valamint az EU valamennyi szervére és ügynökségére, |
| --- | --- | --- |

46.

—

felszólított az 1049/2001/EK rendelet hatályának kiterjesztésére minden olyan európai intézményre, amelyre az jelenleg nem vonatkozik, többek között az Európai Tanácsra, az Európai Központi Bankra, a Bíróságra, valamint az EU valamennyi szervére és ügynökségére,

| — | felszólította az Unió intézményeit, ügynökségeit és egyéb szerveit, hogy tegyenek eleget a dokumentumok teljes körű nyilvántartása tekintetében az 1049/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkében előírt kötelezettségeiknek, |
| --- | --- |

—

felszólította az Unió intézményeit, ügynökségeit és egyéb szerveit, hogy tegyenek eleget a dokumentumok teljes körű nyilvántartása tekintetében az 1049/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkében előírt kötelezettségeiknek,

| — | úgy vélte, hogy a háromoldalú megbeszélések során létrehozott dokumentumok, többek között napirendek, eredményösszesítések, jegyzőkönyvek és a Tanácsban kialakított általános megközelítések a jogalkotási folyamattal kapcsolatosak, ezért elvi kérdés, hogy nem szabad ezeket más jogalkotási dokumentumoktól eltérő módon kezelni, és közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni őket a Parlament weboldalán, |
| --- | --- |

—

úgy vélte, hogy a háromoldalú megbeszélések során létrehozott dokumentumok, többek között napirendek, eredményösszesítések, jegyzőkönyvek és a Tanácsban kialakított általános megközelítések a jogalkotási folyamattal kapcsolatosak, ezért elvi kérdés, hogy nem szabad ezeket más jogalkotási dokumentumoktól eltérő módon kezelni, és közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni őket a Parlament weboldalán,

| — | felhívott egy közös intézményközi nyilvántartás létrehozására, amelynek részét képezi a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás keretében még folyamatban lévő munka tárgyát képező jogalkotási ügyek aktuális állását rögzítő közös külön adatbázis is, |
| --- | --- |

—

felhívott egy közös intézményközi nyilvántartás létrehozására, amelynek részét képezi a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás keretében még folyamatban lévő munka tárgyát képező jogalkotási ügyek aktuális állását rögzítő közös külön adatbázis is,

| — | felhívta a Tanácsot, hogy tegye nyilvánossá a Tanács munkacsoportjainak üléseiről készített jegyzőkönyveket és egyéb dokumentumokat, |
| --- | --- |

—

felhívta a Tanácsot, hogy tegye nyilvánossá a Tanács munkacsoportjainak üléseiről készített jegyzőkönyveket és egyéb dokumentumokat,

| — | felhívta a Bizottságot a másodlagos jog részét képező minden jogszabályt, különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat tartalmazó nyilvántartás létrehozására, és megjegyzi, hogy ennek létrehozása a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás keretében megkezdődött, |
| --- | --- |

—

felhívta a Bizottságot a másodlagos jog részét képező minden jogszabályt, különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat tartalmazó nyilvántartás létrehozására, és megjegyzi, hogy ennek létrehozása a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás keretében megkezdődött,

| — | kifejezésre juttatta azt a meggyőződését, hogy független felügyelő hatóságot kell felállítani a dokumentumok minősítésére és minősítésének feloldására, |
| --- | --- |

—

kifejezésre juttatta azt a meggyőződését, hogy független felügyelő hatóságot kell felállítani a dokumentumok minősítésére és minősítésének feloldására,

| — | felhívott arra, hogy elvi alapon hozzák nyilvánosságra a Parlament weboldalán a Parlament bizottsági koordinátorainak, az Elnökségnek és az Elnökök Értekezletének üléseiről készített napirendeket és visszajelző feljegyzéseket, valamint az e napirendekben hivatkozott minden dokumentumot; |
| --- | --- |

—

felhívott arra, hogy elvi alapon hozzák nyilvánosságra a Parlament weboldalán a Parlament bizottsági koordinátorainak, az Elnökségnek és az Elnökök Értekezletének üléseiről készített napirendeket és visszajelző feljegyzéseket, valamint az e napirendekben hivatkozott minden dokumentumot;

Átláthatóság az EU külső képviselete és az EU által folytatott tárgyalások tekintetében

| 47. | üdvözli az Európai Bíróság közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatát, amely megerősíti, hogy a Parlamentnek joga van megkapni a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos információkat, valamint üdvözli az intézmények azon kötelezettségvállalását, hogy az együttműködés és az információmegosztás tárgyalásos javítása révén nyomon kövessék a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (40) bekezdését; megjegyzi, hogy a tárgyalások 2016 végén megkezdődtek, és ezzel összefüggésben felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy valóban kötelezzék el magukat és tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést annak érdekében, hogy a Parlamenttel mielőbb megegyezésre jussanak a Parlamenttel való együttműködés és információmegosztás javításáról a nemzetközi megállapodások teljes életciklusában, mivel ez elősegítené az Unió külső fellépései legitimációjának és demokratikus ellenőrzésének fokozását; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megjegyzi, hogy noha a Parlament és a Bizottság között létrejött egy intézményközi együttműködési megállapodás, ennek megfelelő mechanizmus a Parlament és a Tanács között nem létezik; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza a Bizottság által a kereskedelmi tárgyalások átláthatóságának növelésére a közelmúltban tett erőfeszítéseket; ugyanakkor úgy véli, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak még javítania kell munkamódszerein, hogy a Parlamenttel jobban együttműködhessen a közös kereskedelempolitikával összefüggő ügyek és tárgyalások dokumentumaihoz, információihoz és a döntéshozatalhoz való hozzáférés tekintetében (például információk a tárgyalásokra – kitérve ezek vegyes vagy kizárólagos jellegére, területi hatályára, a megbízásokra és a tárgyalások előmenetelére –, a kereskedelmi megállapodások ideiglenes alkalmazására, a kereskedelmi és/vagy beruházási megállapodások által létrehozott testületek tevékenységeire és döntéseire, szakértői találkozókra, valamint a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusokra vonatkozóan); e tekintetben sajnálja, hogy a Tanács nem bocsátotta az európai parlamenti képviselők és a nyilvánosság rendelkezésére a tárgyalási megbízatásokat a jelenleg tárgyalás alatt álló minden megállapodásra vonatkozóan, de üdvözli, hogy egy évvel a Bizottság és a Parlament között a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) folyó tárgyalások dokumentumaihoz való hozzáférésről szóló tárgyalások után végül operatív megállapodás született, amely minden EP-képviselőnek hozzáférést engedélyez, ezáltal pedig a TTIP-tárgyalásokat az eddigi legátláthatóbb tárgyalásokká teszi; üdvözli e tekintetben a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának azon törekvését, hogy a TTIP-vel kapcsolatos jelenlegi átláthatósági kezdeményezést mintaként használja minden kereskedelmi tárgyalás vonatkozásában, ahogy azt „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című új kereskedelmi stratégiában körvonalazta, és hogy azt végrehajtsa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy – miként az Európai Bíróság rámutatott – az átláthatóság mint kötelezettség az Unión belül a kormányzás demokratikus természetéből fakad, és hogy amennyiben a bizalmas információk a nyilvánosság általi hozzáférés elől el vannak zárva (ahogyan ez a kereskedelmi tárgyalások esetében történik), úgy a parlamenti képviselők számára elérhetővé kell tenni, mert ők a polgárok nevében ellenőrzik a kereskedelmi politikát; ezért úgy véli, hogy a minősített információhoz való hozzáférés lényeges a Parlament általi ellenőrzés szempontjából, míg ez utóbbi köteles az ilyen információt megfelelő módon kezelni; úgy véli, hogy – a kétértelműség és az önkényes döntések elkerülése érdekében – világos kritériumokra van szükség a dokumentumok „bizalmas anyagként” való minősítéséhez, továbbá hogy a dokumentum minősítését fel kell oldani, amint annak minősítése már nem szükséges; felhívja a Bizottságot, hogy amint egy, a tárgyalásokkal kapcsolatos dokumentum belső véglegesítése lezárult, értékelje, hogy nyilvánosságra hozható-e; megjegyzi, hogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egyértelmű, hogy amennyiben egy, az uniós intézményektől származó dokumentum kivételt képez a nyilvános hozzáférés joga tekintetében, az intézménynek világosan ki kell fejtenie, hogy az adott dokumentumhoz való nyilvános hozzáférés konkrétan és érdemben miért sértené a kivétel által védelmezett érdeket, azzal, hogy e kockázat nem lehet csupán elméletileg lehetséges, hanem ésszerűen előre láthatónak kell lennie; felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre az európai ombudsman 2014. júliusi ajánlásait, különösen a tárgyalások dokumentumaihoz való hozzáférés és az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó magánszemélyekkel és szervezetekkel folytatott valamennyi megbeszélés napirendjének és jegyzőkönyvének közzététele tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a nyilvánosságot a tárgyalások előtt a tárgyalási fordulók napirendtervezetéről, valamint a tárgyalások után a végleges napirendről és a jelentésről; |
| --- | --- |

50.

| 51. | úgy véli, hogy az Uniónak élre kell állnia a kereskedelmi tárgyalások átláthatóságának növelésében, nemcsak a bilaterális, hanem – lehetőség szerint – a plurilaterális és a multilaterális folyamatok tekintetében is, nem kevesebb átláthatóság mellett, mint a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében szervezett tárgyalások esetében; hangsúlyozza azonban, hogy a Bizottságnak tárgyalópartnereit is meg kell győznie arról, hogy növeljék az átláthatóságot, biztosítva, hogy ez kölcsönös folyamat legyen, amely nem veszélyezteti az Unió tárgyalási pozícióját, és hogy a potenciális tárgyalópartnerekkel a hatály meghatározására vonatkozóan folytatott gyakorlatnak része legyen az elérni kívánt átláthatósági szint is; hangsúlyozza, hogy a nagyobb átláthatóság világszerte valamennyi uniós tárgyalópartner és érintett fél érdekében áll, továbbá hogy ez megerősítheti a szabályokon alapuló kereskedelem iránti globális támogatást; |
| --- | --- |

51.

| 52. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a közös kereskedelempolitikára irányuló jogalkotási folyamatban figyelembe kell venni az EUMSZ 338. cikke (2) bekezdésével összhangban álló uniós statisztikákat, valamint a pártatlanság és megbízhatóság legmagasabb standardjának megfelelő hatásvizsgálatokat és fenntarthatósági hatásvizsgálatokat, és ennek vezérelvként kell szolgálnia a Bizottság „minőségi jogalkotásra” irányuló politikája keretében végzett valamennyi felülvizsgálat során; úgy véli, hogy az ágazatonkénti hatásvizsgálat növelné az uniós kereskedelmi megállapodások megbízhatóságát és legitimitását; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megismétli a 2016. április 12-i állásfoglalásában (7) a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy dolgozzon ki az átláthatóságra, feddhetetlenségre és elszámoltathatóságra vonatkozó, a nemzetközi szervezetekben/testületekben működő uniós képviselők tevékenységét vezérlő európai magatartási kódexet; kéri, hogy a demokratikus legitimitásra, az átláthatóságra, az elszámoltathatóságra és a feddhetetlenségre vonatkozó átfogó előírások bevezetésével fokozzák a politikai koherenciát és a globális intézmények közötti koordinációt; úgy véli, hogy az Unió képviseletét a többoldalú szervezetekben/testületekben észszerűbbé kell tenni és szabályokba kell foglalni annak érdekében, hogy növekedjen az Unió részvételének átláthatósága, feddhetetlensége és elszámoltathatósága ezekben a testületekben, erősödjön a befolyása, és jobban előmozdíthassa a demokratikus folyamat során általa is elfogadott jogszabályokat; kéri egy intézményközi megállapodás elfogadását annak érdekében, hogy hivatalossá tegyék az uniós képviselők és a Parlament közötti párbeszédet, amelyet a főbb nemzetközi tárgyalásokat megelőzően az európai álláspontok elfogadására és egységességére vonatkozó iránymutatások kidolgozása céljából az Európai Parlamenttel kell tartani; |
| --- | --- |

53.

Átláthatóság és elszámoltathatóság a közpénzek felhasználása terén

| 54. | úgy véli, hogy a költségvetésre és a közpénzek Unión belüli felhasználására vonatkozó adatok tekintetében közzététel révén biztosítani kell az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, a megosztott irányítás tekintetében tagállami szinten is; |
| --- | --- |

54.

A gazdasági kormányzás átláthatósága és elszámoltathatósága az euróövezetben

| 55. | úgy véli, hogy az eurócsoportban, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságban, az Ecofin Tanács „informális” ülésein vagy az euró-csúcstalálkozókon hozott vagy előkészített határozatokat átláthatóvá és elszámoltathatóvá kell tenni, többek között azok jegyzőkönyveinek közzététele révén is, egyensúlyt teremtve a kívánatos átláthatóság és az Unió vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikájának szükséges védelme között; |
| --- | --- |

55.

Az Unió költségvetésére vonatkozó átláthatóság és elszámoltathatóság

| 56. | megjegyzi, hogy 2014-ben összesen 40 esetben zártak le uniós alkalmazottakkal és intézmények személyzetének tagjaival kapcsolatos vizsgálatokat; hangsúlyozza, hogy ez az adat alacsony, és azt mutatja, hogy a csalás és a korrupció nem jellemző az uniós intézményekre (8); |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy 2014-ben az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) bejelentett, lehetséges csalással kapcsolatos ügyek legnagyobb részben az európai strukturális alapok felhasználásával kapcsolatosak (1 417 esetből 549-ben); kiemeli, hogy az OLAF 2014-ben 476,5 millió eurónyi strukturálisalap-forrás visszakövetelését ajánlotta; megjegyzi, hogy az érintett hatóságok az OLAF 2014. évi ajánlásai nyomán 22,7 millió eurót követeltek vissza; felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék kiemelten az uniós források megfelelő elosztását, és nem megfelelő elosztásuk esetén maximalizálják a visszakövetelésükre irányuló erőfeszítéseket (9); |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő az úgynevezett hatos és kettes csomag felülvizsgálatát annak érdekében, hogy a Parlament számára bővebb ellenőrzési hatáskört biztosítson az európai szemeszter kulcsfontosságú dokumentumainak elfogadása tekintetében, és különösen hatékony eszközöket a szubszidiaritás és az arányosság elve tiszteletben tartásának biztosítására; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja az eurócsoportot, hogy vonja be a Parlamentet az Európai Stabilitási Mechanizmus által nyújtott pénzügyi támogatás kedvezményezettjeivel közösen elfogadott szerződéses feltételek végrehajtásának ellenőrzésébe; |
| --- | --- |

59.

A visszaélést bejelentő személyek védelme és a korrupció elleni küzdelem

| 60. | üdvözli az európai ombudsman által azzal kapcsolatban indított vizsgálatot, hogy az uniós intézmények teljesítik-e a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályok bevezetésével kapcsolatos kötelezettségüket; sajnálatát fejezi ki az ombudsman megállapítása miatt, amely szerint egyes uniós intézmények még nem hajtják végre megfelelően a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó szabályokat; rámutat, hogy mindeddig csak a Parlament, a Bizottság, az ombudsman hivatala és a Számvevőszék fogadott el ilyen szabályokat; kéri, hogy a Parlament készítsen tanulmányt az akkreditált parlamenti asszisztensek számára visszaélések bejelentése esetén védelmet nyújtó mechanizmusról; |
| --- | --- |

60.

| 61. | úgy véli, hogy a visszaélést bejelentő személyek hatékony védelme a korrupció elleni küzdelem kulcsfontosságú eszköze, és ezért megismétli a 2015. november 25-én a Bizottsághoz intézett felhívását (10), hogy a visszaélést bejelentő személyek védelmét szolgáló minimumszabályok megállapítása érdekében 2016 júniusáig tegyen javaslatot a visszaélést bejelentő személyek és hasonló informátorok tényleges védelmére szolgáló uniós jogszabályi keret létrehozására (11), figyelembe véve a nemzeti szintű szabályok értékelését; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kéri a Bizottságot, hogy alkalmazza szigorúan a közbeszerzésekkel kapcsolatban a titoktartásra és a kizárásra vonatkozó intézkedéseket, végezzen minden esetben háttérvizsgálatokat, és alkalmazza a kizárási kritériumot, hogy összeférhetetlenség esetén kizárjon vállalatokat a részvételből, mivel ez lényeges az intézmények hitelességének védelme szempontjából; |
| --- | --- |

62.

| 63. | úgy véli, hogy a visszaélést bejelentő személyeknek még az uniós intézményeken belül is több felelősségre vonásban, mint támogatásban volt részük; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az ombudsmani hivatal működését szabályozó rendelet módosítására, és illessze be hatáskörébe, hogy kapcsolattartó pontként működjön azon, visszaélést bejelentő személyek számára, akik rossz bánásmód áldozatai; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az ombudsmani hivatal költségvetésének megfelelő növelésére annak lehetővé tétele érdekében, hogy e komoly feladatot ellássa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kéri az Uniót, hogy minél előbb nyújtsa be tagsági kérelmét az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjához (GRECO), és hogy az Európai Parlament kapjon folyamatos tájékoztatást az említett tagsági kérelem állásáról; felhívja a Bizottságot, hogy jelentésébe foglaljon bele áttekintést a korrupció tekintetében a tagállamokban tapasztalható legsúlyosabb problémákról, fogalmazzon meg politikai ajánlásokat e problémák kezelésére és a Bizottság által foganatosítandó nyomon követési intézkedésekre, figyelembe véve különösen a korrupt tevékenységeknek a belső piac működésére gyakorolt romboló hatását; |
| --- | --- |

64.

| 65. | úgy véli, hogy a korrupció elkövetésében jogerős ítélettel vétkesnek talált személyeket – illetve a korrupciós bűncselekmények vagy közpénzek hűtlen kezelése elkövetésében jogerős ítélettel vétkesnek talált személyek által vezetett vagy tulajdonolt társaságokat – legalább három évig ténylegesen ki kell zárni az Európai Unióval kötendő közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárásokból és az uniós alapok kedvezményezettjei közül; felhívja a Bizottságot kizárási rendszerének felülvizsgálatára; hangsúlyozza, hogy az uniós forrásokra való pályázásból a Bizottság által kizárt társaságokról alapértelmezés szerint nyilvános jegyzéket kell vezetni az Unió pénzügyeinek megfelelőbb védelme és a szélesebb nyilvánosság általi ellenőrzés lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

65.

| 66. | megjegyzi, hogy mióta az Európai Unió 2008. november 12-én az Egyesült Nemzetek Korrupció elleni egyezményének (UNCAC) jóváhagyott tagjává vált, nem vett részt az egyezményben meghatározott felülvizsgálati mechanizmusban, és nem tette meg az első lépést azon önértékelés elvégzésére sem, amely az egyezmény szerinti kötelezettségei végrehajtásának mértékére vonatkozik; felhívja az Európai Uniót, hogy tegyen eleget az UNCAC szerinti kötelezettségeinek azáltal, hogy önértékelést végez az egyezmény szerinti kötelezettségei végrehajtásának mértékére vonatkozóan, és részt vesz a szakértői értékelési mechanizmusban; felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb tegye közzé következő uniós korrupcióellenes jelentését, és az uniós korrupcióellenes jelentésekbe illesszen be külön fejezetet az uniós intézményekről; kéri a Bizottságot, hogy elemezze tovább mind az uniós intézmények, mind a tagállamok szintjén a szakpolitikák végrehajtásának környezetét, hogy azonosítani tudja az abban rejlő kritikus tényezőket, gyenge pontokat és a korrupciót előmozdító kockázati tényezőket; |
| --- | --- |

66.

| 67. | emlékeztet az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatról szóló, 2014. április 16-i álláspontjára (12), és e tekintetben gyors döntéshozatalt kér; |
| --- | --- |

67.

Feddhetetlenség az uniós szabályozásban

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki automatikus biztosítékokat az ipari termékekkel és a politikai végrehajtással kapcsolatos szabályozás érdekütközéseinek elkerülésére; felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a jelenleg tapasztalható strukturális összeférhetetlenséggel a szabályozott termékek nyilvános kockázatelemzése során, nevezetesen azzal, hogy e termékek értékelése nagyrészt vagy kizárólag a pályázók vagy általuk fizetett harmadik felek által készített tanulmányokra alapul, miközben a független kutatásokat túl gyakran figyelmen kívül hagyják; ragaszkodik ahhoz, hogy a termelők továbbra is készítsenek tanulmányokat, a méltányosság biztosítása érdekében piaci részesedésük alapján megosztva a költségeket a nagy vállalkozások és a kkv-k között, de valamennyi értékelő köteles legyen teljes mértékben figyelembe venni értékelésében a független tudományos véleményeket is; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül „az érdekelt felekkel való konzultáció általános elveiről és szabályairól” szóló 2002-es közleményét; javasolja, hogy a kedvezőtlen tudományos eredmények szelektív elhallgatása kérdésének kezelése érdekében a szabályozási és politikai folyamatokhoz való hozzájárulás feltételévé kellene tenni a tudományos tanulmányok és eljárások előzetes regisztrálását, amely meghatározza a következtetések körét és várható időpontját; hangsúlyozza, hogy a politikák alakítását segítő megalapozott és független tudományos tanácsadás érdekében fontos megfelelő forrásokat biztosítani a házon belüli szakértelem kialakítására a specializált uniós ügynökségeknél, beleértve annak lehetőségét is, hogy publikálható kutatásokat és teszteléseket végezzenek, ezzel is növelve a közszolgálat vonzerejét a szabályozási útmutatási feladatokban, ugyanakkor nem rontva a tudósok tudományos karrierkilátásait; |
| --- | --- |

68.

A Bizottság és ügynökségei parlamenti elszámoltathatóságának megerősítése

| 69. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az Unió valamennyi ügynökségére kiterjedő hatályú rendeletet, amely a Parlament számára együttdöntési jogkört biztosít az ilyen ügynökségek igazgatóinak kinevezése vagy hivatalukból történő felmentése tekintetében, és közvetlen jogot arra, hogy ezen igazgatóknak kérdéseket tegyen fel vagy meghallgassa őket; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rámutat, hogy az uniós ügynökségeknél független szakértőkre van szükség, és hogy az ilyen ügynökségek szakértői bizottságain belül nagyobb hangsúlyt kell helyezni az összeférhetetlenség kiküszöbölésére; megjegyzi, hogy jelenleg számos ügynökség, többek között az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) szakértői nem részesülnek javadalmazásban; kéri, hogy a szabályozó ügynökségeknél dolgozó, például nonprofit szervezeteket képviselő szakértők vagy tudósok megfelelő ellentételezésben részesüljenek; hangsúlyozza, hogy megfelelő forrásokat kell biztosítani a házon belüli szakértelem kialakítására a szakosodott uniós ügynökségeknél; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kéri az EFSA-t, az Európai Gyógyszerügynökséget (EMA) és az Európai Vegyianyag-ügynökséget (ECHA), hogy sürgősen vizsgálják felül függetlenségi politikájukat annak érdekében, hogy kifejezetten garantálják az általuk szabályozott gazdasági ágazattól való szigorú függetlenségüket és elkerüljék a személyzetük és a szakértők közötti összeférhetetlenségeket; |
| --- | --- |

71.

| 72. | támogatja a nemzeti parlamenteket abban, hogy biztosokat hívjanak meg és kérdéseket tegyenek fel nekik; |
| --- | --- |

72.

| 73. | emlékeztet arra, hogy a vizsgálóbizottságok felállítására vonatkozó hatáskör világszerte a parlamenti rendszerek lényegi vonása, és hogy a Lisszaboni Szerződés az EUMSZ 226. cikk (3) bekezdésében különleges jogalkotási eljárást tesz lehetővé a vizsgálati jogról szóló rendelet elfogadására; hangsúlyozza, hogy a lojális együttműködés elvével összhangban a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak meg kellene állapodnia egy új rendelet elfogadásáról; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mielőbb hozzanak döntést az Európai Parlament vizsgálati jogkörének gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló európai parlamenti rendeletre irányuló, 2012. május 23-i parlamenti javaslatról (13); |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0376.

(2)  HL C 271. E, 2009.11.12., 48. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0203.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0484.

(5)  A Bíróság 2010. szeptember 21-i ítélete, Svéd Királyság kontra Association de la presse internationale ASBL (API) és Európai Bizottság (C-514/07 P), Association de la presse internationale ASBL (API) kontra Európai Bizottság (C-528/07 P) és Európai Bizottság kontra Association de la presse internationale ASBL (API) (C-532/07 P), C-514/07 P, C-528/07 P és C-532/07 P egyesített ügyek, ECLI:EU:C:2010:541.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0202.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0108.

(8)  Az OLAF 2014. évi jelentése, Az Európai Csalás Elleni Hivatalnak a 2014. január 1. és december 31. közötti időszakra vonatkozó, tizenötödik jelentése.

(9)  Lásd ugyanott.

(10)  Lásd a 2015. november 25-i a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekrő szóló állásfoglalást (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0408).

(11)  Lásd ugyanott a 144. bekezdést.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0427.

(13)  HL C 264. E, 2013.9.13., 41. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/131

---

P8_TA(2017)0359

Az Erasmus+ program jövője

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az Erasmus+ program jövőjéről (2017/2740(RSP))

(2018/C 337/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. február 2-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2017. február 2-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Erasmus+ program és a szakoktatási és -képzési mobilitás támogatásának más eszközeiről – az egész életen át tartó tanulásról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Erasmus+ program és a szakoktatási és -képzési mobilitás támogatásának más eszközeiről – az egész életen át tartó tanulásról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a HIV/AIDS-ről, az Erasmus+ program jövőjéről szóló kérdésre (O-000062/2017 – B8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a HIV/AIDS-ről, az Erasmus+ program jövőjéről szóló kérdésre (O-000062/2017 – B8-0326/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a jelenlegi környezetben az Erasmus+ program létrejöttének 30. évfordulója nemcsak ünneplésre ad alkalmat, hanem arra is, hogy elgondolkozzunk azon, miként lehetne a programot hozzáférhetőbbé és befogadóbbá tenni, és a program hogyan javíthatná az oktatás, a képzés, az ifjúság és a sport területén aktív európai polgárok és szervezetek fejlődését; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi környezetben az Erasmus+ program létrejöttének 30. évfordulója nemcsak ünneplésre ad alkalmat, hanem arra is, hogy elgondolkozzunk azon, miként lehetne a programot hozzáférhetőbbé és befogadóbbá tenni, és a program hogyan javíthatná az oktatás, a képzés, az ifjúság és a sport területén aktív európai polgárok és szervezetek fejlődését;

| B. | mivel az oktatás alapvető emberi jog és a közjavak egyike, amelyhez mindenki, különösen az alacsony jövedelemmel rendelkező diákok számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani; |
| --- | --- |

B.

mivel az oktatás alapvető emberi jog és a közjavak egyike, amelyhez mindenki, különösen az alacsony jövedelemmel rendelkező diákok számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az Erasmus+ az egyik legsikeresebb uniós program és az oktatás, képzés, ifjúság és sport területén, valamint Európa és polgárainak egymáshoz közelítésében a támogatás jelentős eszköze; elismeri ennek több mint 9 000 000 résztvevő személyes és szakmai életére Európában és azon kívül – a szomszédos és a tagjelölt országokban is – az elmúlt 30 évben gyakorolt rendkívül pozitív hatását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli az Erasmus+ szerepét, amely a mobilitáson és stratégiai együttműködésen keresztül hozzájárult az Unióban az oktatási és képzési intézmények minőségének javításához, növelve az európai oktatási ágazat versenyképességét, erős európai tudásalapú gazdaságot létrehozva, és teljesítve az Európa 2020 stratégia céljait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az Erasmus+ programnak és utódjának különösen az egész életen át tartó tanulásra és a mobilitásra kell koncentrálnia, a formális, a nem formális és az informális oktatást is beleértve, és hogy ezzel támogathatja a személye, szociális és szakmai érvényesüléshez szükséges készségek és fő kompetenciák fejlesztését, ami együtt jár a demokratikus értékek, a társadalmi kohézió és az aktív állampolgárság előmozdításával, valamint a migránsok és a menekültek szélesebb interkulturális párbeszédbe való integrációjával; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy átfogó megközelítésre van szükség az oktatási, a képzési, az ifjúsági és a sportpolitikákhoz a tanulási ágazatok között, különösen a fellépéseken átívelő lehetőségek, illetve az egyéb uniós alapokkal és programokkal való szinergiák révén; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretének közelgő megújítása ideális alkalom arra, hogy az Erasmus+ utódjának prioritásait összhangba hozzák az új ifjúsági stratégiával és már uniós támogatású programokkal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy az Erasmus+ programot úgy is kell tekinteni, mint a fenntartható fejlesztési célok világszerte való előmozdítása uniós stratégiájának legfőbb eszköze; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi – mivel magas arányú és fontos a kontinensen és az Egyesült Királyságban lévő oktatási létesítmények és szervezetek közötti mobilitás –, hogy a brexitről folyó tárgyalások eredményeképpen kölcsönösen kielégítő megállapodást kell kötni az Egyesült Királyságban Erasmus+ mobilitási programokban részt vevő uniós (és fordítva) diákok és tanárok státuszáról; |
| --- | --- |

6.

Ifjúsági munkanélküliség és a személyes és társadalmi érvényesülés

| 7. | úgy véli, hogy az Erasmus+ program jelentős fejlődésen ment keresztül, több résztvevő számára lehetővé téve a programba való belépést, és segítve őket, hogy fejlesszék a tudásukat, és csökkentsék a készség- és kompetenciahiányukat, különösen az Erasmus+ programnak az önkéntes, az informális és nem formális oktatási, illetve a képzési ágazatokra való kiterjesztésével, valamint a földrajzi hatályának az Unión túlra való kibővítésével; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri, hogy a mobilis felsőoktatási diákok kétszer akkora valószínűséggel állnak foglalkoztatásban a végzés után egy évvel, mint a nem mobilis társaik, és hogy a mobilitási programok szakképzésben tanuló valamennyi résztvevőjének csaknem 90 %-a (5) szerint e tapasztalat eredményeképpen nőtt a foglalkoztatottságuk; sajnálattal jegyzi meg ugyanakkor, hogy a fiatalokat érinti leginkább a munkanélküliség kockázata; elismeri ezért, hogy az Erasmus+ programnak erősen támogatnia kell a jobb foglalkoztatási lehetőségek megvalósítását célzó fellépéseket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az önkénteskedés ösztönzi a polgári részvétel és az aktív polgárság fejlesztését, segítve egyben a résztvevők esélyének növekedését arra, hogy munkát találjanak; hangsúlyozza ezért, hogy az Erasmus+ programon belül elérhető támogatást egy szélesebb szakpolitikai stratégia részének kell tekinteni, amelynek célja az önkénteskedést elősegítő környezet kialakítása Európában, nem megduplázva, hanem megerősítve a meglévő sikeres kezdeményezéseket; emlékeztet azonban arra, hogy a lehetséges minőségi álláshelyeket semmiképpen nem lehet fizetetlen önkéntes tevékenységekkel helyettesíteni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiemeli, hogy az Erasmus+ programnak az innovációra és a fejlesztésre kell koncentrálnia, és nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a kulcskészségek és -kompetenciák, mint például az önbizalom, a kreativitás, a vállalkozói szellem, az alkalmazkodóképesség, a kritikus gondolkodás, a kommunikációs készségek, a csapatmunka, illetve a multikulturális környezetben való élet és munka képességének megerősítésére; kiemeli, hogy e kompetenciákat hatékonyabban lehet fejleszteni a formális, a nem formális és az informális tanulás kiegyensúlyozott kombinációján keresztül, és hogy a kulcskompetenciák már nagyon fiatal kortól alapvető fontosságúak, és azokat az oktatás és képzés korábbi szakaszai alatt zajló mobilitást célzó eszközökbe való megnövelt beruházáson keresztül kell megerősíteni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy az Erasmus+ programnak meg kell erősítenie az oktatási és képzési létesítmények, illetve az üzleti közösség közti kapcsolatokat, hogy növelje a résztvevői készségeit és foglalkoztathatóságát, valamint az európai gazdaság versenyképességét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza az Erasmus+ szakképzés szerepét a résztvevőknek a munkaerőpiacon megkövetelt készségfejlesztésben és tapasztalatszerzésben való támogatásában, hozzájárulva ezzel a magasabb foglalkoztatáshoz és a társadalmi integrációhoz; ösztönzi az Erasmus+ szakképzés fejlesztését, hogy az modernebb, hozzáférhetőbb, egyszerűsítettebb és a digitális korhoz alkalmasabb legyen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri a szakképzésben részt vevő tanulók rövid és hosszú távú (Erasmus Pro) mobilitási programokba való bevonásának kiterjesztésében rejlő lehetőségeket, megerősítve az Unió hozzájárulását az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemhez; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a szakképzésben részt vevő tanulók mobilitási lehetőségeit és a program tanulószerződéses szakmai képzési dimenzióját, mind a tanulószerződéses szakmai képzésben rejlő értékek elismerésével, mind a szakképzés és képesítések továbbfejlesztésére és elismerésük előmozdítására irányuló nemzeti reformok elősegítésével; megerősíti ugyanakkor, hogy a gyakornokság egy képzési lehetőség, ami nem helyettesítheti a fizetett munkát; |
| --- | --- |

13.

Társadalmi befogadás és hozzáférhetőség

| 14. | sajnálja, hogy az európai fiatalok kevesebb mint 5 %-a vesz részt a programban társadalmi-gazdasági tényezők, korlátozott források, a tagállamok közötti és azokon belüli növekvő egyenlőtlenségek, valamint a jelentkezési folyamat és az adminisztratív eljárás bonyolultsága miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék nyitottabbá és hozzáférhetőbbé a programot, amely többet nyújt a végső kedvezményezettek számára, és maximalizálja a támogatást, különösen a hátrányos helyzetű és a különleges igényű személyek számára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék még befogadóbbá az Erasmus+ programot, hogy több fiatalt tudjanak elérni a különböző, főleg digitális eszközökön keresztül, és szervezetet, köztük minden szintű formális és nem formális oktatási intézményeket, ifjúsági szervezeteket, művészeti és alulról építkező sportszervezeteket, önkéntes szervezeteket és más civil társadalmi érdekelt feleket, a befogadásra és a sokszínűségre vonatkozó stratégiának a programban való érvényesítésén, illetve a különleges igényű és a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek megcélzásán keresztül; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet rá, hogy az Unió szociális rendszereiben a jogok hordozhatósága és a harmonizáció hiánya hatalmas akadályt jelent a fogyatékossággal élő személyek mobilitásában, az Erasmus+ programok és az egyéb mobilitási kezdeményezések inkluzívabbá tételére irányuló erőfeszítések ellenére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az együttműködést, és javítsák a kiszolgáltatott személyek mobilitását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri, hogy a középiskolai mobilitásba több diák bevonásának fő akadálya az egyértelműség és a következetesség hiánya a mobilitási időszak során szerzett kreditek (európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer, ECTS) elismerésében; felhívja a tagállamokat és az illetékes hatóságokat, különösen a felsőoktatási intézményeket, hogy teljes mértékben hajtsák végre a tanulmányi megállapodásokat, mint a mobilitási folyamat kötelező részét, és biztosítsák a felsőoktatási mobilitási időszakok során szerzett ECTS-kreditek problémamentes elismerését; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy a fiatalabb generációknak nagyobb lehetőséget kell adni, hogy beleszóljanak a program jövőjébe, mivel ők vannak leginkább abban a helyzetben, hogy erősítsék a céljait, és felsőbb szintre vigyék azt, összhangban a jelenlegi és a jövőbeli szükségleteikkel, illetve a munka, az önkénteskedés és a tanulás során velük szembejövő kihívásokkal; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bizonyos fokú rugalmasságot ösztönöz az új program tervezése során annak biztosítása érdekében, hogy az gyorsan tudjon választ adni az európai és nemzetközi szinten felmerülő kihívásokra és stratégiai prioritásokra; kiemeli, hogy minden új kezdeményezésnek meglévőket kellene kiegészítenie, és azokat a hatékony működés biztosításához elegendő költségvetési forrásokkal kell ellátni; |
| --- | --- |

19.

Európai identitás és aktív polgárság

| 20. | határozottan úgy véli, hogy az Erasmus+ programnak továbbra is stimulálnia kell az aktív polgárságot, az állampolgári ismeretek oktatását és az interkulturális megértést, és egyfajta európai identitásérzést kell kialakítania; ragaszkodik ezért ahhoz, hogy az Erasmus+ program által finanszírozott minden oktatási és képzési, illetve formális és nem formális tanulási mobilitási tevékenység emellett növelje a fiatalok tudatosságát az európai együttműködés hozzáadott értékéről az oktatás terén, és ösztönözze őket, hogy foglalkozzanak az európai kérdésekkel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy adott esetben az oktatási mobilitásnak a felsőoktatási és szakképzési programokba való beépítése hasznos lehet mind a diákok személyes és karrierfejlődése, mind pedig az interkulturális megértés előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre a diákoknak szánt európai e-kártyát, amely Európa-szerte hozzáférést biztosít a szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

22.

A program finanszírozása

| 23. | sajnálja, hogy bizonyos Erasmus+ fellépéseken belül indított projektek alacsony sikerrátája, a korlátozott támogatások és a programban való részvétel iránti magas kereslet veszélyeztetheti az Erasmus+ sikerét, mint vezető uniós sikerprogram; határozottan úgy véli, hogy az Erasmus+ programnak végső soron minden fiatalt meg kell céloznia, és hogy ezt a magasabb célt következő Erasmus+ programozási időszakban jelentős további források hozzáadásával kell összekapcsolni, amely megnövelt költségvetésben tükröződik, hogy a program ki tudja használni a teljes potenciálját; felhívja ezért a tagállamokat, a Bizottságot és az érdekelt feleket, hogy hozzanak lére erősebb és láthatóbb támogatást az Erasmus program részére a többéves pénzügyi keretről szóló közelgő tárgyalások előtt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza az új Erasmus+ program zökkenőmentes bevezetésének fontosságát, a kezdetektől fogva stratégiai módon tervezett költségvetéssel; ösztönzi regionális és szociális alapok felhasználását az Erasmus+ mobilitási támogatások tagállami pénzügyi hozzájárulásainak növelése érdekében; emlékeztet rá, hogy a program szabályainak következetes alkalmazása a nemzeti ügynökségeknél, betartva a közös minőségi előírásokat, a projektértékelési és adminisztratív eljárásokat, alapvető az Erasmus+ program egységes és koherens végrehajtásának szempontjából; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 50. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0018.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0107.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0005.

(5)  Erasmus+ eredménytábla, 2017. március 28-i adatok; lásd: http://www.ecvet-secretariat.eu/en/system/files/documents/3727/eu-vet-policy-context.pdf, 29. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/135 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/135

---

P8_TA(2017)0360

Új európai készségfejlesztési program

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i állásfoglalása az új európai készségfejlesztési programról (2017/2002(INI))

(2018/C 337/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 14. és 15. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 14. és 15. cikkére,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU 2010-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU 2010-ben ratifikált,

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (1),

| — | tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára” című, 2016. december 19-i tanácsi ajánlásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára” című, 2016. december 19-i tanácsi ajánlásra (3),

| — | tekintettel a Tanács tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló, 2016. február 15-i ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló, 2016. február 15-i ajánlására (4),

| — | tekintettel a Tanácsnak a hatékony tanárképzésről szóló, 2014. május 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a hatékony tanárképzésről szóló, 2014. május 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanácsnak az oktatást és képzést támogató minőségbiztosításról szóló, 2014. május 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az oktatást és képzést támogató minőségbiztosításról szóló, 2014. május 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i ajánlására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i ajánlására (5),

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (6),

| — | tekintettel az iskolai lemorzsolódás csökkentéséről szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az iskolai lemorzsolódás csökkentéséről szóló, 2011. június 28-i tanácsi ajánlásra (7),

| — | tekintettel a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról szóló, 2011. november 28-i tanácsi állásfoglalásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról szóló, 2011. november 28-i tanácsi állásfoglalásra (8),

| — | tekintettel a kisgyermekkori nevelésről és gondozásról szóló, 2011. június 15-i tanácsi következtetésekre, „hogy minden gyermek szilárdan megalapozhassa jövőjét” témában; |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisgyermekkori nevelésről és gondozásról szóló, 2011. június 15-i tanácsi következtetésekre, „hogy minden gyermek szilárdan megalapozhassa jövőjét” témában;

| — | tekintettel az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló, 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló, 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalásra (9),

| — | tekintettel a Tanácsnak a korai iskolaelhagyók arányának csökkentéséről, valamint az iskolai tanulmányok eredményességének előmozdításáról szóló következtetéseire (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a korai iskolaelhagyók arányának csökkentéséről, valamint az iskolai tanulmányok eredményességének előmozdításáról szóló következtetéseire (10),

| — | tekintettel az oktatásba és a képzésbe irányuló beruházásról szóló, „A »Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében« című bizottsági közleményre és a 2013. évi éves növekedési jelentésre adott válasz” című, 2013. február 17-i tanácsi következtetésekre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatásba és a képzésbe irányuló beruházásról szóló, „A »Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében« című bizottsági közleményre és a 2013. évi éves növekedési jelentésre adott válasz” című, 2013. február 17-i tanácsi következtetésekre (11),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (12) (EQF-LLL) , |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (12) (EQF-LLL) ,

| — | tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai ipar digitalizálása – a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i közleményében a digitális készségekre vonatkozó hivatkozásokra (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai ipar digitalizálása – a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i közleményében a digitális készségekre vonatkozó hivatkozásokra (COM(2016)0180),

| — | tekintettel a Bizottság „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i közleményére (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” című, 2012. november 20-i közleményére (COM(2012)0669),

| — | tekintettel „Az Erasmus+ program és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközei – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Erasmus+ program és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközei – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre vonatkozó, készségekkel kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre vonatkozó, készségekkel kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a „»Zöld foglalkoztatás« kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása” című, 2015. július 8-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „»Zöld foglalkoztatás« kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása” című, 2015. július 8-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozásáról: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló tanácsi következtetésekre (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló tanácsi következtetésekre (19),

| — | tekintettel a Tanácsnak a kisgyermekkori nevelésnek és az alapfokú oktatásnak a kreativitás, az innováció és a digitális kompetencia előmozdításában betöltött szerepéről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a kisgyermekkori nevelésnek és az alapfokú oktatásnak a kreativitás, az innováció és a digitális kompetencia előmozdításában betöltött szerepéről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel „Az uniós munkaerőpiacon jelen lévő nők és férfiak készségfejlesztése” című tanácsi következtetések 2017. február 20-i tervezetére (20); |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós munkaerőpiacon jelen lévő nők és férfiak készségfejlesztése” című tanácsi következtetések 2017. február 20-i tervezetére (20);

| — | tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a Szociális Európa sorozatban megjelent, „Social Economy and Social Enterprises” (Szociális gazdaság és szociális vállalkozás) című, 2013. márciusi bizottsági útmutatóra (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Európa sorozatban megjelent, „Social Economy and Social Enterprises” (Szociális gazdaság és szociális vállalkozás) című, 2013. márciusi bizottsági útmutatóra (22),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) tisztes munka programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) tisztes munka programjára,

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2014-2020 közötti EU stratégiai keretről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2014-2020 közötti EU stratégiai keretről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. február 22-i SOC/546. számú véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. február 22-i SOC/546. számú véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0276/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0276/2017),

| A. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzíti a szakképzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés jogát; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzíti a szakképzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés jogát;

| B. | mivel a készségek stratégiai jelentőséggel bírnak a foglalkoztathatóság, a növekedés, az innováció és a társadalmi kohézió szempontjából, és mivel valamennyi ágazatban és foglalkozásban nő a munkakörök összetettsége, és infláció figyelhető meg a készségek iránti relatív kereslet terén, még az alacsony képzettséget igénylő munkahelyek esetében is; |
| --- | --- |

B.

mivel a készségek stratégiai jelentőséggel bírnak a foglalkoztathatóság, a növekedés, az innováció és a társadalmi kohézió szempontjából, és mivel valamennyi ágazatban és foglalkozásban nő a munkakörök összetettsége, és infláció figyelhető meg a készségek iránti relatív kereslet terén, még az alacsony képzettséget igénylő munkahelyek esetében is;

| C. | mivel a jóléthez és a szociális téren elért eredményeink biztosításához kizárólag a társadalom tudása és szakértelme nyújt alapot; |
| --- | --- |

C.

mivel a jóléthez és a szociális téren elért eredményeink biztosításához kizárólag a társadalom tudása és szakértelme nyújt alapot;

| D. | mivel az alacsony szintű képzettséggel rendelkező népesség a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés emelt kockázatával néz szembe; |
| --- | --- |

D.

mivel az alacsony szintű képzettséggel rendelkező népesség a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés emelt kockázatával néz szembe;

| E. | mivel azok az országok, amelyekben magas az alapkészségek, valamint a digitális készségek területén alacsony jártassággal rendelkező felnőttek aránya, alacsonyabb munkatermelékenységgel, végső soron pedig gyengébb növekedési és versenyképességi kilátásokkal rendelkeznek; |
| --- | --- |

E.

mivel azok az országok, amelyekben magas az alapkészségek, valamint a digitális készségek területén alacsony jártassággal rendelkező felnőttek aránya, alacsonyabb munkatermelékenységgel, végső soron pedig gyengébb növekedési és versenyképességi kilátásokkal rendelkeznek;

| F. | tekintettel arra, hogy az Európai Parlament egyetért és támogatja a Bizottság azon erőfeszítéseit, hogy fektessenek be a humántőkébe mint az EU versenyképességének alapvető erőforrásába, és tekintettel arra, hogy az oktatás minőségének szükséges előfeltétele a tanárok minősége; |
| --- | --- |

F.

tekintettel arra, hogy az Európai Parlament egyetért és támogatja a Bizottság azon erőfeszítéseit, hogy fektessenek be a humántőkébe mint az EU versenyképességének alapvető erőforrásába, és tekintettel arra, hogy az oktatás minőségének szükséges előfeltétele a tanárok minősége;

| G. | mivel immár sok alacsony képzettséget igénylő munkakör betöltéséhez is nagyobb fokú írni-olvasni tudás, számolni tudás és egyéb alapvető készségek szükségesek, és még a szolgáltatási szektor alacsony képzettséget igénylő munkakörei is egyre inkább magukban foglalnak nagyobb igényű, nem rutinjellegű feladatokat (24); |
| --- | --- |

G.

mivel immár sok alacsony képzettséget igénylő munkakör betöltéséhez is nagyobb fokú írni-olvasni tudás, számolni tudás és egyéb alapvető készségek szükségesek, és még a szolgáltatási szektor alacsony képzettséget igénylő munkakörei is egyre inkább magukban foglalnak nagyobb igényű, nem rutinjellegű feladatokat (24);

| H. | mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) legutóbbi PIAAC-tanulmánya (a felnőttkori készségek nemzetközi felmérésére szolgáló program) szerint mintegy 70 millió európai nem rendelkezik olyan alapvető készségekkel, mint az olvasás, az írás és a számolni tudás, ami akadályozza, hogy ezek az emberek tisztességes munkahelyhez és életszínvonalhoz jussanak; |
| --- | --- |

H.

mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) legutóbbi PIAAC-tanulmánya (a felnőttkori készségek nemzetközi felmérésére szolgáló program) szerint mintegy 70 millió európai nem rendelkezik olyan alapvető készségekkel, mint az olvasás, az írás és a számolni tudás, ami akadályozza, hogy ezek az emberek tisztességes munkahelyhez és életszínvonalhoz jussanak;

| I. | mivel 2025-ig az EU-ban az összes megnyíló álláslehetőség (ideértve mind az új, mind a megüresedő meglévő munkahelyeket) 49 %-a felsőfokú végzettséget, 40 %-a középfokú végzettséget fog igényelni, és csupán a munkahelyek 11 %-a igényel majd alacsony szintű vagy semmilyen végzettséget (25); |
| --- | --- |

I.

mivel 2025-ig az EU-ban az összes megnyíló álláslehetőség (ideértve mind az új, mind a megüresedő meglévő munkahelyeket) 49 %-a felsőfokú végzettséget, 40 %-a középfokú végzettséget fog igényelni, és csupán a munkahelyek 11 %-a igényel majd alacsony szintű vagy semmilyen végzettséget (25);

| J. | mivel az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés kibővítése új lehetőségeket teremthet az aktív befogadás és a fokozott társadalmi szerepvállalás szempontjából, különösen az alacsonyan képzettek, a munkanélküliek, a sajátos igényű személyek, az idősebbek és a migránsok számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés kibővítése új lehetőségeket teremthet az aktív befogadás és a fokozott társadalmi szerepvállalás szempontjából, különösen az alacsonyan képzettek, a munkanélküliek, a sajátos igényű személyek, az idősebbek és a migránsok számára;

| K. | mivel a tagállamoknak meg kell találniuk az oktatás, a kutatás, az innováció, az energia és az éghajlat terén megvalósított fellépésekbe való hosszabb távú beruházás védelmének és előmozdításának lehetőségeit, és be kell fektetniük az oktatási és képzési rendszerek, ezen belül az egész életen át tartó tanulás korszerűsítésébe; |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamoknak meg kell találniuk az oktatás, a kutatás, az innováció, az energia és az éghajlat terén megvalósított fellépésekbe való hosszabb távú beruházás védelmének és előmozdításának lehetőségeit, és be kell fektetniük az oktatási és képzési rendszerek, ezen belül az egész életen át tartó tanulás korszerűsítésébe;

| L. | mivel az EU olyan platform, amely a helyzeténél fogva a legalkalmasabb a bevált gyakorlatok megosztására és a tagállamok közötti kölcsönös tanulás támogatására; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU olyan platform, amely a helyzeténél fogva a legalkalmasabb a bevált gyakorlatok megosztására és a tagállamok közötti kölcsönös tanulás támogatására;

| M. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikke alapján a tagállamok felelősségi körébe tartozik az általános oktatás területe, beleértve a felsőoktatást és a szakképzést; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikke alapján a tagállamok felelősségi körébe tartozik az általános oktatás területe, beleértve a felsőoktatást és a szakképzést;

| N. | mivel az európai szintű oktatási együttműködés önkéntes folyamat, és az oktatás területe ezidáig alapvetően eltér a foglalkoztatás területétől, amely sokkal inkább közösségi szintűvé vált; |
| --- | --- |

N.

mivel az európai szintű oktatási együttműködés önkéntes folyamat, és az oktatás területe ezidáig alapvetően eltér a foglalkoztatás területétől, amely sokkal inkább közösségi szintűvé vált;

| O. | mivel a készségek és kompetenciák kéz a kézben járnak, és ezért a közöttük lévő kapcsolatot az új európai készségfejlesztési programban tovább kell erősíteni; |
| --- | --- |

O.

mivel a készségek és kompetenciák kéz a kézben járnak, és ezért a közöttük lévő kapcsolatot az új európai készségfejlesztési programban tovább kell erősíteni;

| P. | mivel az igényelt készségek típusát illetően meghatározó szerepe van a jövőorientált ágazatok fejlődésének; |
| --- | --- |

P.

mivel az igényelt készségek típusát illetően meghatározó szerepe van a jövőorientált ágazatok fejlődésének;

| Q. | mivel az európai készségek és munkahelyek felméréséből az derült ki, hogy az EU felnőtt munkavállalóinak körülbelül 45 %-a úgy gondolja, hogy készségeit vagy jobban fejleszthetné, vagy jobban hasznosíthatná a munkájában; |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai készségek és munkahelyek felméréséből az derült ki, hogy az EU felnőtt munkavállalóinak körülbelül 45 %-a úgy gondolja, hogy készségeit vagy jobban fejleszthetné, vagy jobban hasznosíthatná a munkájában;

| R. | mivel az ILO szerint az európai munkaerő 25 és 45 % közötti része vagy alul-, vagy túlképzett ahhoz a munkakörhöz képest, amelyet betölt; mivel e helyzet nagyrészt a tagállami gazdaságok szerkezetében végbemenő gyorsütemű változásnak tudható be; |
| --- | --- |

R.

mivel az ILO szerint az európai munkaerő 25 és 45 % közötti része vagy alul-, vagy túlképzett ahhoz a munkakörhöz képest, amelyet betölt; mivel e helyzet nagyrészt a tagállami gazdaságok szerkezetében végbemenő gyorsütemű változásnak tudható be;

| S. | mivel a készségek kereslete és kínálata közötti diszkrepancia aggasztó jelenség, amely egyének és a vállalkozások számára egyaránt káros, készséghiányokat idéz elő, és egyike a munkanélküliség okainak (26); mivel az EU felnőtt munkavállalóinak 26 %-a nem rendelkezik a munkájának elvégzéséhez szükséges készségekkel; |
| --- | --- |

S.

mivel a készségek kereslete és kínálata közötti diszkrepancia aggasztó jelenség, amely egyének és a vállalkozások számára egyaránt káros, készséghiányokat idéz elő, és egyike a munkanélküliség okainak (26); mivel az EU felnőtt munkavállalóinak 26 %-a nem rendelkezik a munkájának elvégzéséhez szükséges készségekkel;

| T. | mivel a magasan képzett fiatalok több mint 30 %-a olyan munkahelyeket tölt be, amelyek nem felelnek meg a készségeiknek és a törekvéseiknek, ugyanakkor az európai munkaadók 40 %-a arról számol be, hogy nem talál megfelelő készségekkel rendelkező személyeket a növekedéshez és az innovációhoz; |
| --- | --- |

T.

mivel a magasan képzett fiatalok több mint 30 %-a olyan munkahelyeket tölt be, amelyek nem felelnek meg a készségeiknek és a törekvéseiknek, ugyanakkor az európai munkaadók 40 %-a arról számol be, hogy nem talál megfelelő készségekkel rendelkező személyeket a növekedéshez és az innovációhoz;

| U. | mivel jelenleg a 20 és 64 év közötti népesség csaknem 23 %-a alacsony szintű végzettséggel rendelkezik (iskola előtti nevelés, alapfokú vagy alsó középfokú végzettség); mivel az alacsony szintű végzettséggel rendelkezők előtt kevesebb munkalehetőség áll nyitva, és jobban ki vannak téve annak is, hogy bizonytalan munkahelyen foglalkoztassák őket, továbbá a magas szintű képesítéssel rendelkezőkhöz képest kétszer nagyobb valószínűséggel tapasztalnak meg hosszú távú munkanélküliséget (27); |
| --- | --- |

U.

mivel jelenleg a 20 és 64 év közötti népesség csaknem 23 %-a alacsony szintű végzettséggel rendelkezik (iskola előtti nevelés, alapfokú vagy alsó középfokú végzettség); mivel az alacsony szintű végzettséggel rendelkezők előtt kevesebb munkalehetőség áll nyitva, és jobban ki vannak téve annak is, hogy bizonytalan munkahelyen foglalkoztassák őket, továbbá a magas szintű képesítéssel rendelkezőkhöz képest kétszer nagyobb valószínűséggel tapasztalnak meg hosszú távú munkanélküliséget (27);

| V. | mivel az alacsony képzettségű emberek nemcsak csökkent foglalkoztatási lehetőséggel rendelkeznek, hanem jobban ki vannak téve a tartós munkanélküliség veszélyének is, és nagyobb nehézséget okoz számukra, hogy hozzáférjenek a szolgáltatásokhoz és teljes körűen részt vegyenek a társadalomban; |
| --- | --- |

V.

mivel az alacsony képzettségű emberek nemcsak csökkent foglalkoztatási lehetőséggel rendelkeznek, hanem jobban ki vannak téve a tartós munkanélküliség veszélyének is, és nagyobb nehézséget okoz számukra, hogy hozzáférjenek a szolgáltatásokhoz és teljes körűen részt vegyenek a társadalomban;

| W. | mivel az egyének gyakran rendelkeznek olyan készségekkel, amelyeket nem azonosítanak, nem hasznosítanak vagy nem díjaznak megfelelőképpen; mivel a formális környezeten kívül – munkatapasztalat, önkéntesség, civil szerepvállalás vagy egyéb releváns tapasztalatok révén – megszerzett készségeket nem szükségszerűen rögzítik képesítésben vagy dokumentálják, és azokat ezért alulértékelik; |
| --- | --- |

W.

mivel az egyének gyakran rendelkeznek olyan készségekkel, amelyeket nem azonosítanak, nem hasznosítanak vagy nem díjaznak megfelelőképpen; mivel a formális környezeten kívül – munkatapasztalat, önkéntesség, civil szerepvállalás vagy egyéb releváns tapasztalatok révén – megszerzett készségeket nem szükségszerűen rögzítik képesítésben vagy dokumentálják, és azokat ezért alulértékelik;

| X. | mivel a kulturális és kreatív ágazatok hozzájárulnak a szociális jólléthez, az innovációhoz, a foglalkoztatáshoz, és ösztönzik az EU gazdasági fejlődését, miközben több mint 12 millió embert foglalkoztatnak az EU-ban, ami a gazdaság egészében foglalkoztatottak 7,5 %-a, továbbá az EU teljes bruttó hozzáadott értékének 5,3 %-ával és a magas színvonalú ágazatok által termelt névleges GDP további 4 %-ával járulnak hozzá a gazdasághoz (28); |
| --- | --- |

X.

mivel a kulturális és kreatív ágazatok hozzájárulnak a szociális jólléthez, az innovációhoz, a foglalkoztatáshoz, és ösztönzik az EU gazdasági fejlődését, miközben több mint 12 millió embert foglalkoztatnak az EU-ban, ami a gazdaság egészében foglalkoztatottak 7,5 %-a, továbbá az EU teljes bruttó hozzáadott értékének 5,3 %-ával és a magas színvonalú ágazatok által termelt névleges GDP további 4 %-ával járulnak hozzá a gazdasághoz (28);

| Y. | mivel a nők és a férfiak közötti egyenlőség a Szerződésekben foglalt uniós alapelv, és az EU célkitűzéseinek és felelősségeinek egyike; mivel továbbá az Unió egyik konkrétan meghatározott törekvése, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség elvét valamennyi tevékenysége során, így az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés terén is általánosan érvényesítse; |
| --- | --- |

Y.

mivel a nők és a férfiak közötti egyenlőség a Szerződésekben foglalt uniós alapelv, és az EU célkitűzéseinek és felelősségeinek egyike; mivel továbbá az Unió egyik konkrétan meghatározott törekvése, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség elvét valamennyi tevékenysége során, így az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés terén is általánosan érvényesítse;

| Z. | mivel az ifjúsági munkanélküliséggel összefüggésben a NEET- (foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő) fiatalokat tartják uniós szinten az egyik legsérülékenyebb csoportnak; mivel a nők átlagosan 1,4-szer nagyobb valószínűséggel (29) válnak NEET-fiatallá, mint a férfiak, ami ismét rávilágít a nemek közötti diszkrimináció és egyenlőség fiatal életkortól kezdődően jelentkező problémáira; |
| --- | --- |

Z.

mivel az ifjúsági munkanélküliséggel összefüggésben a NEET- (foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő) fiatalokat tartják uniós szinten az egyik legsérülékenyebb csoportnak; mivel a nők átlagosan 1,4-szer nagyobb valószínűséggel (29) válnak NEET-fiatallá, mint a férfiak, ami ismét rávilágít a nemek közötti diszkrimináció és egyenlőség fiatal életkortól kezdődően jelentkező problémáira;

| AA. | mivel az egyéni jólléthez és sikerhez fontosak a szociális és emocionális készségek, a kognitív készségekkel együtt; |
| --- | --- |

AA.

mivel az egyéni jólléthez és sikerhez fontosak a szociális és emocionális készségek, a kognitív készségekkel együtt;

| AB. | mivel a színvonalas formális, informális és nem formális oktatási, tanulási és szakképzési lehetőségekhez való hozzáférésnek minden életszakaszban, mindenkit megillető jognak kell lennie, hogy megszerezhetők legyenek a transzverzális készségek, például a számolni tudás, a digitális jártasság és a médiaműveltség, a kritikus gondolkodás, a szociális készségek, a nyelvtudás és a lényeges életvezetési készségek; mivel e tekintetben a munkavállalóknak szabadidőt kell engedélyezni a személyes fejlődésre és a továbbképzésre az egész életen át tartó tanulás jegyében; |
| --- | --- |

AB.

mivel a színvonalas formális, informális és nem formális oktatási, tanulási és szakképzési lehetőségekhez való hozzáférésnek minden életszakaszban, mindenkit megillető jognak kell lennie, hogy megszerezhetők legyenek a transzverzális készségek, például a számolni tudás, a digitális jártasság és a médiaműveltség, a kritikus gondolkodás, a szociális készségek, a nyelvtudás és a lényeges életvezetési készségek; mivel e tekintetben a munkavállalóknak szabadidőt kell engedélyezni a személyes fejlődésre és a továbbképzésre az egész életen át tartó tanulás jegyében;

| AC. | mivel alapvető, hogy a készségek ne csak a foglalkoztathatóság növelését célozzák, hanem növeljék a polgári részvételre való képességet és a demokratikus értékek és a tolerancia megbecsülését is, nem utolsósorban a radikalizálódás és mindenfajta intolerancia megelőzésének eszközeként; |
| --- | --- |

AC.

mivel alapvető, hogy a készségek ne csak a foglalkoztathatóság növelését célozzák, hanem növeljék a polgári részvételre való képességet és a demokratikus értékek és a tolerancia megbecsülését is, nem utolsósorban a radikalizálódás és mindenfajta intolerancia megelőzésének eszközeként;

| AD. | mivel a gyorsan változó, globalizáltabb és digitalizált világban kulcsfontosságúak a transzverzális és átültethető készségek, így például a szociális készségek, az interkulturális készségek, a digitális készségek, a problémamegoldás, a vállalkozó szellem és a kreatív gondolkodás; |
| --- | --- |

AD.

mivel a gyorsan változó, globalizáltabb és digitalizált világban kulcsfontosságúak a transzverzális és átültethető készségek, így például a szociális készségek, az interkulturális készségek, a digitális készségek, a problémamegoldás, a vállalkozó szellem és a kreatív gondolkodás;

| AE. | mivel a digitális átalakulás még mindig folyamatban van, és a társadalmi és munkaerőpiaci igények folyamatosan változnak; |
| --- | --- |

AE.

mivel a digitális átalakulás még mindig folyamatban van, és a társadalmi és munkaerőpiaci igények folyamatosan változnak;

| AF. | mivel a digitális felelősségvállalás és önbizalom az erős társadalmak építésének előfeltétele, és segíti az EU-n belüli egységet és integrációt; |
| --- | --- |

AF.

mivel a digitális felelősségvállalás és önbizalom az erős társadalmak építésének előfeltétele, és segíti az EU-n belüli egységet és integrációt;

| AG. | mivel napjainkban oktatási és képzési rendszereink jelentős digitális átalakulással néznek szembe, amely a tanítási és a tanulási folyamatokra is kihat; mivel a digitális készségek eredményes biztosítása alapvető annak biztosításához, hogy a munkaerő felkészüljön a jelenlegi és jövőbeli technológiai változásokra; |
| --- | --- |

AG.

mivel napjainkban oktatási és képzési rendszereink jelentős digitális átalakulással néznek szembe, amely a tanítási és a tanulási folyamatokra is kihat; mivel a digitális készségek eredményes biztosítása alapvető annak biztosításához, hogy a munkaerő felkészüljön a jelenlegi és jövőbeli technológiai változásokra;

| AH. | mivel annak ellenére, hogy a közelmúltban nőtt azoknak a száma, akik az EU-ban digitális oktatásban vagy képzésben vesznek részt, még mindig sok a tennivaló az európai gazdaságnak az új digitális korszakra való felkészítése, valamint az álláskeresők száma és a betöltetlen álláshelyek száma közötti rés megszüntetése terén; |
| --- | --- |

AH.

mivel annak ellenére, hogy a közelmúltban nőtt azoknak a száma, akik az EU-ban digitális oktatásban vagy képzésben vesznek részt, még mindig sok a tennivaló az európai gazdaságnak az új digitális korszakra való felkészítése, valamint az álláskeresők száma és a betöltetlen álláshelyek száma közötti rés megszüntetése terén;

| AI. | mivel az új digitális átalakulást be kell építeni az oktatási rendszerekbe annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is segítsenek az embereknek abban, hogy kritikussá, magabiztossá és önállóvá váljanak; ezt azonban a már tanított tantárgyakkal szimbiózisban kell tenni; |
| --- | --- |

AI.

mivel az új digitális átalakulást be kell építeni az oktatási rendszerekbe annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is segítsenek az embereknek abban, hogy kritikussá, magabiztossá és önállóvá váljanak; ezt azonban a már tanított tantárgyakkal szimbiózisban kell tenni;

| AJ. | mivel az időtálló készségfejlesztési programnak az európai társadalmak fokozódó digitalizálódásával és robotizálásával összefüggésben a szakmai írástudásról folyó tágabb gondolkodás részét kell képeznie; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az időtálló készségfejlesztési programnak az európai társadalmak fokozódó digitalizálódásával és robotizálásával összefüggésben a szakmai írástudásról folyó tágabb gondolkodás részét kell képeznie;

| AK. | mivel a nyelvi, digitális és vállalkozói készségek mellett különösen ki kell emelni a transzverzális kompetenciákat, így a polgári és szociális kompetenciákat és az állampolgári oktatást; |
| --- | --- |

AK.

mivel a nyelvi, digitális és vállalkozói készségek mellett különösen ki kell emelni a transzverzális kompetenciákat, így a polgári és szociális kompetenciákat és az állampolgári oktatást;

| AL. | mivel a vállalkozói készségeket tágabb összefüggésben kell értelmezni, a társadalmi fellépésekben való részvétel terén kezdeményező készségként és vállalkozói szemléletként, és ezért ezeket a készségfejlesztési programban tovább kell hangsúlyozni olyan életvezetési készségként, amely személyes és szakmai életükben is előnyt jelent az egyének számára, és emellett a közösségek számára is hasznos; |
| --- | --- |

AL.

mivel a vállalkozói készségeket tágabb összefüggésben kell értelmezni, a társadalmi fellépésekben való részvétel terén kezdeményező készségként és vállalkozói szemléletként, és ezért ezeket a készségfejlesztési programban tovább kell hangsúlyozni olyan életvezetési készségként, amely személyes és szakmai életükben is előnyt jelent az egyének számára, és emellett a közösségek számára is hasznos;

| AM. | mivel az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasági növekedés és a munkahelyek fiatalok számára való biztosításához az Európai Unióban elő kell mozdítani a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és matematika (STEM) terén való nagyobb mértékű jártasságot; |
| --- | --- |

AM.

mivel az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasági növekedés és a munkahelyek fiatalok számára való biztosításához az Európai Unióban elő kell mozdítani a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és matematika (STEM) terén való nagyobb mértékű jártasságot;

| AN. | mivel a STEM-szakemberek és kapcsolódó szakemberek iránti igény a jelen pillanattól 2025-ig várhatóan mintegy 8 %-kal nő, ami jóval meghaladja az összes foglalkozás átlagosan 3 %-os növekedési előrejelzését; mivel a STEM-hez kapcsolódó ágazatokban a foglalkoztatás várhatóan szintén mintegy 6,5 %-kal nő mostantól 2025-ig (30); |
| --- | --- |

AN.

mivel a STEM-szakemberek és kapcsolódó szakemberek iránti igény a jelen pillanattól 2025-ig várhatóan mintegy 8 %-kal nő, ami jóval meghaladja az összes foglalkozás átlagosan 3 %-os növekedési előrejelzését; mivel a STEM-hez kapcsolódó ágazatokban a foglalkoztatás várhatóan szintén mintegy 6,5 %-kal nő mostantól 2025-ig (30);

| AO. | mivel a szakképzésről (VET) kialakult rossz kép és annak gyenge vonzereje, amelyhez egyes országokban a szakképzés alacsony színvonala párosul, visszatartja a diákokat attól, hogy olyan ígéretes területeken és ágazatokban kezdjenek karriert, amelyekben munkaerőhiány van; |
| --- | --- |

AO.

mivel a szakképzésről (VET) kialakult rossz kép és annak gyenge vonzereje, amelyhez egyes országokban a szakképzés alacsony színvonala párosul, visszatartja a diákokat attól, hogy olyan ígéretes területeken és ágazatokban kezdjenek karriert, amelyekben munkaerőhiány van;

| AP. | mivel a készségekkel kapcsolatos problémák, különösen a készségek kereslete és kínálata közötti diszkrepancia és az álláslehetőségek kezelésekor figyelembe kell venni a vidéki területek előtt álló sajátos kihívásokat; |
| --- | --- |

AP.

mivel a készségekkel kapcsolatos problémák, különösen a készségek kereslete és kínálata közötti diszkrepancia és az álláslehetőségek kezelésekor figyelembe kell venni a vidéki területek előtt álló sajátos kihívásokat;

| AQ. | mivel a recesszió alatt Európában a környezetbarát ágazat volt a fő nettó munkahelyteremtők egyike, és azt a készségfejlesztési programban is tovább kell támogatni; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a recesszió alatt Európában a környezetbarát ágazat volt a fő nettó munkahelyteremtők egyike, és azt a készségfejlesztési programban is tovább kell támogatni;

| AR. | mivel az európai népesség elidősödésével nő az igény az egészségügyi szakemberek, a szociális gondozás és az egészségügyi szolgáltatások iránt; |
| --- | --- |

AR.

mivel az európai népesség elidősödésével nő az igény az egészségügyi szakemberek, a szociális gondozás és az egészségügyi szolgáltatások iránt;

| AS. | mivel a családok rendkívül fontos szerepet játszanak a gyermekek alapvető készségeinek elsajátításában; |
| --- | --- |

AS.

mivel a családok rendkívül fontos szerepet játszanak a gyermekek alapvető készségeinek elsajátításában;

Az életvitelhez és a munkához szükséges készségek fejlesztése

| 1. | üdvözli a Bizottság „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért” című, 2016 júniusában elfogadott közleményét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy az oktatás és a képzés tagállami hatáskörök, és hogy az EU csak támogathatja, összehangolhatja és kiegészítheti a tagállamok fellépéseit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy Európában paradigmaváltásra van szükség az oktatási ágazat céljait és működését illetően; egyetért az európai oktatási és képzési rendszerek gyorsan változó gazdasági, technológiai és társadalmi környezettel összhangban történő korszerűsítésének szükségességére, illetve a minden korban minőségi oktatáshoz való hozzáférésre helyezett hangsúllyal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy jóllehet a készségek iránti igények dinamikusak, a készségfejlesztési csomag elsősorban a munkaerőpiac azonnali igényeire összpontosít; kiemeli e tekintetben az Európai Szakképzésfejlesztési Központtal, a Cedefop-pal való szoros együttműködés fontosságát a készségigényre való felkészülés, egy páneurópai készségigény-előrejelzési eszköz kifejlesztése és az egész életen át tartó tanulás rendszereinek javítása érdekében, szem előtt tartva a munkaerőpiacon felmerülő új helyzetekhez való alkalmazkodást, illetve az egyéni alkalmazkodóképesség fejlesztését, az aktív állampolgárságot és a társadalmi befogadást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy oktatási és képzési programjaikban ne csak a foglalkoztathatósághoz szükséges készségek fejlesztésére, hanem azon készségek fejlesztésére is összpontosítsanak, amelyek tágabb értelemben lényegesek a társadalom számára, így például a transzverzális, átültethető és „puha” készségekre (pl. a vezetőképességre, a szociális és interkulturális kompetenciákra, a vezetési és vállalkozói készségekre és a pénzügyi műveltségre), és kezeljék prioritásként a szakoktatási és -képzési programok további fejlesztését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | szorgalmazza, hogy mindenkit minden életszakaszban illessen meg a tudásbővítés joga, hogy az alapvető, 21. századi készségeket megszerezhesse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felismeri az oktatás nemzetköziesedésének és annak az értékét, hogy egyre nagyobb számú diák és munkatárs vesz részt mobilitási programokban; e tekintetben hangsúlyozza az Erasmus + értékét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi továbbá, hogy a mobilitás számos tanulmány szerint konkrét szakmai készségekkel ruházza fel az embereket, úgy tranzverszális, mind átadható készségekkel, mint például a kritikus gondolkodás és vállalkozókészség, és jobb karrierlehetőségeket vetít előre; felismeri, hogy a tanulási célú mobilitásra szánt jelenlegi uniós költségvetés nem feltétlenül elegendő a tanulási célú mobilitásra vonatkozó 6 %-os cél 2020-ig történő eléréséhez; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bátorítja a tagállamokat az ágazatközi mobilitás lehetőségeinek további kiépítésére az összes iskola körében; hangsúlyozza, hogy a szakoktatási és szakképzési mobilitáshoz nagyobb támogatásra és előmozdításra van szükség, és a mobilitásának összefüggésében külön figyelmet kell szentelni a határokon átnyúló régiókra; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rámutat arra, hogy az oktatásnak és a képzésnek hozzá kell járulnia a fiatalok személyes fejlődéséhez és növekedéséhez annak érdekében, hogy proaktív és felelős, egy technológiailag fejlett és globalizált gazdaságban élni és dolgozni képes polgárokká tegye őket, és ellássa őket az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákkal, amelyeket a személyes kibontakozáshoz és fejlődéshez, az aktív polgári szerepvállaláshoz és a foglalkoztatáshoz szükséges tudás, készségek és hozzáállás együtteseként határoznak meg; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a kisgyermekkori nevelés és gondozás a készségfejlesztés kritikus fontosságú előfeltétele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a tagállamokat – megjegyezve, hogy az oktatás és gondoskodás felelőssége az övék – hogy javítsák a koragyermekkori nevelés és gondozás minőségét és elérhetőségét, és oldják meg a minden javadalmazási szinten minőségi, elérhető gyermekgondozást kínáló infrastruktúrák hiányának problémáját, továbbá fontolják meg a szegénységben és társadalmi kirekesztésben élő családok részére az ingyenes hozzáférést; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a kreativitás és az innováció mozgató tényezőkké válnak az EU gazdaságában, és azokat általánosan érvényesíteni kell a nemzeti és európai politikai stratégiákban; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli a készségfejlesztési program azon célkitűzését, hogy a szakoktatás és -képzés legyen a tanulók első választása, amelynek keresletvezéreltnek kell lennie, és a jövő munkakövetelményeihez kell kapcsolódnia a munkaadók tanmenetek tervezésében és lebonyolításában való részvételén keresztül; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ösztönzi a tagállamokat, hogy lépjenek túl a „megfelelő foglalkozás-specifikus készségek” előmozdításán, és összpontosítsanak az oktatásnak azokra a szempontjaira is, amelyek nagyobb mértékben a munkán alapulnak és gyakorlatiasabbak, és amelyek erősítik az innovativitást és a kreativitást, lehetővé teszik az emberek számára a kritikus gondolkodást, megértik a fenntarthatóság fogalmát, az olyan értékek megbecsülése mellett, mint az emberi méltóság, a szabadság, az alapvető jogok, a demokrácia, a tolerancia és a tisztelet, valamint a demokratikus folyamatban és a társadalmi életben nyitott gondolkodású polgárként való teljes körű részvételt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugyanakkor az a véleménye, hogy a program ambiciózus céljainak elérése érdekében holisztikus megközelítést kell elfogadni az oktatás és a készségfejlesztés tekintetében, amely a tanulót helyezi a folyamat középpontjába, valamint biztosítani kell az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó politikákba való elégséges befektetést; úgy véli továbbá, hogy az oktatáshoz, képzéshez való hozzáférésnek és a készségek megszerzésének mindenki számára elérhetőnek és megfizethetőnek kell lennie, és további erőfeszítésekre van szükség a legkiszolgáltatottabbak bevonásáért; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ösztönzi a tagállamokat, hogy az élethez szükséges készségekről folytatott gondolkodási folyamatba szorosabban vonják be a helyi körülményeket tapasztalatból ismerő civil társadalmat, szakértőket és családokat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ösztönzi a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a nemi sztereotípiák kezelésére is, mivel a nők adják a frissdiplomások 60 %-át; kiemeli, hogy ugyanakkor foglalkoztatottságuk aránya nem éri el a férfiakét, és sok ágazatban alulreprezentáltak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ösztönzi a tagállamokat, hogy jobban egyeztessék össze a készségeket a munkaerőpiac munkahelyeivel, és különösen vezessenek be jó minőségű tanulószerződéses gyakorlati képzést, amelyek segítenek az embereknek abban, hogy tanulmányi pályájuk során és később a munkaerőpiacon is rugalmasak lehessenek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri a duális oktatási (31) rendszerek értékét, de rámutat arra, hogy az egyik tagállamban használt rendszert nem lehet vakon lemásolni valamely másik tagállamban; ösztönzi a legjobb gyakorlatok modelljeinek cseréjét, amelyekbe a szociális partnereket is be kellene vonni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet e tekintetben arra, hogy fokozott együttműködésre van szükség a tagállamok között, hogy tanuljanak az alacsonyabb munkanélküliségi rátákhoz vezető legjobb gyakorlatokból, mint amilyen például a tanulószerződéses gyakorlati képzés és az egész életen át tartó tanulás; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a figyelmet az Európai Szakképzésfejlesztési Központ, a Cedefop szerepére, amely központ egyik legfontosabb feladata az, hogy elképzeléseik és tapasztalataik kicserélése érdekében összefogja a különböző tagállamok politikai vezetőit, szociális partnereit, kutatóit és szakembereit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a kultúra, a kreativitás és a művészetek az egész Európai Unióban jelentősen hozzájárulnak a személyes fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez, az innováció hordozói, ösztönzik a kohéziót, erősítik a kultúrák közötti kapcsolatokat, a kölcsönös megértést és az európai azonosságtudat, kultúra és értékek megőrzését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kulturális és kreatív ágazatban rejlő lehetőségek kibontakoztatása és maradéktalan kihasználása érdekében erősítsék a számára nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a migránsok, menekültek és menedékkérők jelenleg folyó érkezése az EU-ba egy, a harmadik országbeli polgárokkal szembeni, fenntartottabb megközelítést követel meg, amelybe beletartozik képességeik, hozzáértésük és tudásuk (amit láthatóvá kell tenni) felmérése, továbbá egy képességelismerési és -érvényesítési mechanizmus létrehozása is; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet, hogy az újonnan érkezettek új tudást és készségeket is hoznak magukkal, és felszólít olyan eszközök fejlesztésére, amelyek többnyelvű információk nyújtását szolgálják a formális, a nem formális és az informális tanulás, a szakképzés, a gyakornoki programok, illetve önkéntes tevékenységek terén elérhető lehetőségekről; meggyőződése, hogy fontos a kultúrák közötti párbeszéd erősítése, annak megkönnyítése érdekében, hogy a migránsok, menekültek és menedékkérők könnyebben bejuthassanak a munkaerőpiacra, és integrálódhassanak a társadalomba; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a Bizottságnak a harmadik országbeli állampolgárok készségeinek felmérését segítő eszközt illető javaslatait és reméli, hogy e törekvés tekintetében gyors lesz az előrehaladás; javasolja, hogy a migránsok készségeit illető megközelítésében az új európai készségfejlesztési program álljon összhangban a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési tervvel; hangsúlyozza, hogy a migránsok készségfejlesztését átfogóbb jelleggel kell megközelíteni, gondolva többek között a szociális vállalkozásokra, a polgári nevelésre és az informális tanulásra, valamint hogy nemcsak az átláthatóságra, összehasonlíthatóságra, illetve a migránsok készség- és képesítési profiljának korai kialakítására kell összpontosítani; |
| --- | --- |

26.

| 27. | szükségesnek tartja az elitelvándorlás összehangolt kezelését a rendelkezésre álló készségek felhasználásához szükséges megfelelő intézkedések meghatározása révén, annak érdekében, hogy megelőzzék a humán tőke elszegényedését a különböző európai országokban; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet arra, hogy a jelen oktatási kapacitásába való befektetés fogja meghatározni a jelen és a jövő munkahelyeinek minőségét, a munkavállalók képzettségét, a társadalmi jóllétet és a társadalomban való demokratikus részvételt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a tagállamokat, hogy az egészséget, a jólétet és a betegségekkel szembeni fellépést érintő egyedi készségek fejlesztésével nézzenek szembe a népesség elöregedésével; |
| --- | --- |

29.

Az oktatás szerepe a munkanélküliséggel, a társadalmi kirekesztéssel és a szegénységgel való megbirkózásban

| 30. | úgy véli, hogy az Európai Unió versenyképessége, gazdasági növekedése és társadalmi kohéziója nagymértékben függ az oktatási és képzési rendszerektől, amelyek megakadályozzák az emberek lemaradását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kitart amellett, hogy az oktatás és a szakképzés nemcsak a foglalkoztathatóság javításának, hanem az egyéni fejlődés, a társadalmi befogadás és kohézió, az aktív polgári szerepvállalás elősegítésének is kulcstényezője, és ezért úgy gondolja, hogy a színvonalas oktatáshoz való egyenlő hozzáférés és a készségekbe és kompetenciákba való megfelelő befektetés kritikus jelentőséggel bír a magas munkanélküliségi rátával és a társadalmi kirekesztéssel való megbirkózás szempontjából, különösen a legkiszolgáltatottabb és a leginkább hátrányos helyzetű csoportok (NEET-fiatalok, hosszú távon munkanélküliek, képzetlenek, menekültek és fogyatékosok) körében; emlékeztet arra, hogy e tekintetben rendkívül fontos a készségek iránti jövőbeli igények hiteles előrejelzése; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aggodalommal állapítja meg, hogy az oktatásba való befektetés még mindig nem megfelelő, és az oktatási költségvetések egymást követő csökkentései a leginkább a hátrányos szociális és gazdasági hátterű diákokat és felnőtteket sújtják; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2010 és 2014 között az Unió egészében 2,5 %-kal visszaestek az oktatási és képzési beruházások (32); hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az oktatás betöltse a munkanélküliség, a társadalmi kirekesztés és a szegénység kezelésében rá háruló szerepet, alapvetőek a megfelelő erőforrásokkal ellátott közoktatási rendszerek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiemeli, ahogyan azt az OECD állítja (33), hogy több képzett ember még demokratikusabb társadalomhoz és még fenntarthatóbb gazdasághoz járul hozzá, és kevésbé függ az állami támogatástól, valamint kevésbé sebezhető a gazdasági visszaesés által; ezért rámutat arra, hogy a minőségi oktatásba és az innovációba való befektetés nemcsak a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem szempontjából kulcsfontosságú, hanem ahhoz is, hogy az EU sikeresen vegye fel a versenyt a globális piacokon; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állítsák helyre a mindenkinek – és különösen a hátrányos helyzetű gyermekeknek – szóló kisgyermekkori nevelésbe, az alap- és középfokú oktatásba való állami befektetés legalább a válság előtti szintjét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rámutat, hogy a tanulási és képzési lehetőségekhez való hozzáférésnek minden életszakaszban mindenkit megillető jognak kell lennie, hogy megszerezhetők legyenek a transzverzális készségek, például a számolni tudás, a digitális jártasság és a médiaműveltség, a kritikus gondolkodás, a szociális készségek és egyéb lényeges életvezetési készségek; az a véleménye, hogy a készségfejlesztési menetrend a helyes irányba tett lépés, amely ösztönzi az egész életen át tartó tanulási politikák kritikus jelentőségére vonatkozó közös jövőkép melletti közös elkötelezettséget; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza a külső szervezetek és nem kormányzati szervezetek szerepét abban, hogy egyéb készségek és szociális kompetenciák elsajátítását biztosítsák a tanulóknak – például művészeti és kézműves tevékenységeket tanítsanak –, segítve a tanulók integrációját, környezetük jobb megismertetését, a tanulásban és az életvitelben a szolidaritás előmozdítását, valamint fokozva az egész osztály tanulási kompetenciáit; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat, hogy a fogyatékkal élőknek különleges szükségleteik vannak, ezért megfelelő támogatásra van szükségük a kompetenciák elsajátításához; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új európai készségfejlesztési program végrehajtásakor inkluzív megközelítést fogadjanak el oktatási és szakképzési politikáik tervezése során, többek között a tanítást támogató személyzet eszközével, illetve a képességekről, szakképzésről és finanszírozási lehetőségekről való tájékoztatás (illetve hozzáférés) minél több embercsoportnak való nyújtása révén, figyelembe véve a fogyatékosság típusainak széles skáláját; fenntartja, hogy – a munkaerőpiaci részvétel támogatásának szándékával – a vállalkozás sok fogyatékos személy esetében megvalósítható lehetőség; e tekintetben rámutat a fogyatékkal élők digitális készségeinek a javításában rejlő lehetőségre, akárcsak az elérhető technológia játszotta kulcsszerepre; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sajnálja, hogy jóllehet egyre inkább elismert, hogy milyen nagy lehetőséget hordoz a jó minőségű korai oktatás és gondozás a korai iskolaelhagyás visszaszorítására és a továbbtanulás szilárd megalapozására, a készségfejlesztési program mégis nélkülözi az oktatás korai szakaszaira előretekintő jövőképet; felhívja ezért a tagállamokat, hogy javítsák a kisgyermekkori nevelés és gondozás minőségét, szélesítsék az ezekhez való hozzáférést, valamint fogadjanak el a korai iskolaelhagyás visszaszorítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy különösen a kisgyermekkori nevelés és gondozás 2014-es minőségi kereteit (34) támogassák, és ismétli, hogy megfelelő programokat kell az alap- vagy középfokú oktatásból lemorzsolódó valamennyi fiatal számára lehetővé tenni, hogy új esélyt kapjanak; úgy véli, hogy kívánatos a középfokú tanulmányok befejezése; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rámutat arra, hogy az oktatásnak nemcsak a munkaerőpiaci igényekhez igazodó készségeket és kompetenciákat kellene biztosítania, hanem a fiatalok egyéni fejlődéséhez és kibontakozásához is hozzá kell járulnia, hogy proaktív és felelős polgárokká váljanak; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy ruházzanak be a társadalmi kihívásokra választ adó inkluzív oktatásba annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsák az egyenlő hozzáférést és az esélyegyenlőséget, ideértve a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező fiatalokat, valamint a kiszolgáltatott és hátrányos helyzetű csoportokat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy a munkaerőpiacon veszélyben lévő csoportok integrálása érdekében bővítsék a második esélyt kínáló oktatási és képzési lehetőségek körét; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az oktatásban tapasztalható egyenlőtlenségek és az élet során az embereket érő hátrányok csökkentésére irányuló, készségfejlesztéssel kapcsolatos bizottsági intézkedési javaslatokat, amelyek lehetővé teszik az európai polgárok számára a munkanélküliség elleni hathatós küzdelmet, valamint az európai versenyképesség és innováció biztosítását, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy az adminisztratív akadályok a szakemberek mobilitása, a képesítések elismerése és a szakmai képesítések tanítása tekintetében lassítják az e célok elérése felé tett előrehaladást; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ezért felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a belső piaci információs rendszer (IMI) megfelelően működjön, tegye lehetővé az adatok jobb cseréjét és – felesleges adminisztratív terhek létrehozása nélkül – fokozza az adminisztratív együttműködést a szakmai képesítések, valamint a másik tagállamban munkavállalást tervező képzett szakemberek számára előírt folyamatos szakmai fejlődésre vonatkozó követelmények elismerésére irányuló egyszerűbb és gyorsabb eljárások bevezetése, illetve bármilyen megkülönböztetés megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot és különösen a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a kiszolgáltatott helyzetben lévő polgárok készségfejlesztéshez való hozzáférését azáltal, hogy felmérik, szükség van-e konkrét eszközök, például helyi uniós információs központok létrehozására és a kulcskompetenciák keretén belül a hátrányos helyzetű csoportok igényeit figyelembe vevő egyedi mutatók kialakítására; |
| --- | --- |

45.

Az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek szélesítése

| 46. | hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulásnak a munkavállalók önfejlesztése tekintetében meglévő fontosságát, beleértve azt is, hogy követni tudják az állandóan változó munkakörülményeket (35) és annak fontosságát, hogy mindenki számára lehetőségeket teremtsenek a minden életkorban való tanulás kultúrájának Európában való előmozdítása érdekében; ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az egész életen át tartó tanulást és ruházzanak be abba, különösen azokban az országokban, ahol a részvételi arány a 15 %-os referenciaérték alatt van; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aggodalommal veszi tudomásul annak a 70 millió európainak az elfogadhatatlan helyzetét, akik nem rendelkeznek az alapvető készségekkel; üdvözli ezért a „kompetenciafejlesztési pályák” kezdeményezés létrehozását, és kitart azok gyors végrehajtása és nyomon követése mellett; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzenek egy folyamatos megközelítést a kompetenciafejlesztés, átképzés és egész életen át tartó tanulás terén, bevezetve az egyes tagállamok szükségleteihez igazodó, különféle programokat a kibővített hozzáférés és motiváció érdekében, mind a munkanélküliek, mind a foglalkoztatottak számára; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a „kompetenciafejlesztési pályák” keretében egyénileg értékelni kell a tanulási szükségleteket, jó minőségű oktatást kell felkínálni, és rendszeresen minősíteni kell a megszerzett készségeket és kompetenciákat, lehetővé téve azok egyszerű elismerését a munkaerőpiacon; rámutat a széles sávú internethez való széles körű hozzáférés biztosításának szükségességére, a digitális jártasság kialakulásának lehetővé tétele érdekében; sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Parlamentet nem vonták be a kezdeményezés kialakításába; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy az ágazati és a specifikus készségek fejlesztése az oktatást nyújtók, a foglalkoztatók és a szakszervezetek közös felelőssége, és ezért a tagállamoknak biztosítaniuk kell a szociális partnerek közötti szoros párbeszédet; kitart amellett, hogy a munkaerőpiac minden érintett szereplőjét be kell vonni a képzési folyamatba, a tervezésbe és a megvalósításba az emberek karrierjük során szükséges készségekkel való felvértezése érdekében, és azért, hogy a vállalkozások versenyképesek legyenek, egyidejűleg pedig fellendüljön a személyi fejlődés, a minőségi foglalkoztatás, a fejlődés és jobbak legyenek a karrierlehetőségek; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy összetett oktatási és képzési rendszereket kell kidolgozni, hogy különböző típusú készségekkel lássák el a tanulókat, amelyek a következők: alapvető készségek (írni-olvasni tudás, számolni tudás és digitális készségek); haladó generikus készségek (úgymint problémamegoldás, tanulás stb.); szakmai, műszaki, foglalkozásspecifikus vagy ágazatspecifikus készségek, valamint szociális és emocionális készségek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy az alacsony szintű képzettséggel rendelkező személyek sajátos szükségleteinek megismerése és a személyre szabott képzéssel való ellátásuk alapvető lépés az eredményesebb képzési programok kialakítása során; emlékeztet arra, hogy az eredményes oktatási programnak kritikus fontosságú elemei az összegyűjtött tapasztalatok és a változó körülmények fényében való reagálás képessége és az alkalmazkodóképesség; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kitart amellett, hogy egy ilyen kezdeményezés sikeréhez kulcsfontosságú, hogy a hátrányos helyzetű emberek, köztük a fogyatékkal élők, a tartósan munkanélküliek és az alulreprezentált csoportok, amelyek nem feltétlenül vannak tisztában a készségeik szintjének növelésével járó előnyökkel és az átképzési és kompetenciafejlesztési lehetőségekkel, tájékoztatást és útmutatást kapjanak; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak célzott intézkedést az eltartott családtagok gondozásával töltött időszak után a munkába visszatérő szülők átképzése és készségeinek érvényesítése terén; |
| --- | --- |

53.

| 54. | a tényleges munkaerőpiaci helyzetek és szükségletek kezelése érdekében kéri az összes érintett érdekelt fél tevékeny részvételét és párbeszédét, nemcsak nemzeti és európai, hanem helyi és regionális szinten is; |
| --- | --- |

54.

| 55. | emlékeztet arra, hogy az egész életen át tartó tanulást be kell építeni a foglalkozási írástudás tágabb kontextusába; |
| --- | --- |

55.

1.   
  Az oktatás és a foglalkoztatás közötti kapcsolatok erősítése

| 56. | emlékeztet arra, hogy a munkaerőpiaci készséghiány, illetve a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés megszüntetése, valamint a társadalmi mobilitás – köztük a szakképzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés – lehetőségeinek előmozdítása létfontosságú a fenntartható fejlődés, a társadalmi kohézió, a munkahelyteremtés, az innováció és a vállalkozó szellem szempontjából, különösen a kkv-k és a kézműipar számára; ezért arra buzdítja a tagállamokat, hogy a gazdasági igényeknek megfelelően mozdítsák elő a szakmai tanulást; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a szakmai előmenetelt, valamint az egész életen át tartó tanulást illetően személyre szabott és rugalmasabb megközelítésre kell törekedni a személyes karrier során (36), valamint méltányolja elsősorban az állami, de a magánszereplők e téren játszott szerepét is, egyetértve azzal, hogy az egyéni igényekre és preferenciákra szóló és az egyéni készségek értékelését és bővítését középpontba helyező tanácsadásnak az oktatási és a készségekre vonatkozó politikák alapvető részét kell képeznie már korai szakasztól kezdve; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel együtt dolgozzanak ki és vezessenek be olyan szakpolitikákat, amelyek biztosítják a tanulmányi és képzési szabadságot és a munkahelyi képzést; felhívja a tagállamokat, hogy valamennyi munkavállaló számára tegyék hozzáférhetővé a tanulást, a munkán belül vagy kívül, ideértve a fizetett tanulmányi szabadságot is, különösen a hátrányos helyzetben lévő munkavállalók számára, külön hangsúlyt helyezve a női munkavállalókra; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy a készségekre vonatkozó bármely szakpolitikának nemcsak figyelembe kell vennie a munkaerőpiac jelenleg folyó átalakulását, hanem biztosítania kell, hogy a készségek skálája kellően univerzális legyen ahhoz, hogy fejlődjön a munkavállalók tanulási képessége, és könnyebbé váljon a jövőbeli kihívásokhoz való alkalmazkodásuk; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy a készségfejlesztéssel kapcsolatos felelősségben osztozniuk kell az oktatási szolgáltatóknak és a munkaadóknak; kitart amellett, hogy az ipart/a munkaadókat be kell vonni a szükséges készségek biztosításába és az emberek képzésébe annak érdekében, hogy a vállalkozások versenyképesek legyenek, és egyidejűleg növekedjen az emberek önbizalma; |
| --- | --- |

60.

| 61. | megismétli, hogy a foglalkoztathatóság, az innováció és az aktív polgári szerepvállalás, ezen belül az „ökopolgárság” növelése érdekében az alapvető készségeknek kéz a kézben kell járniuk más kulcskompetenciákkal és attitűdökkel: a kreativitással, a természettudatossággal, a kezdeményezőkészséggel, az idegen nyelvi kompetenciákkal, a kritikus gondolkodással, többek között az elektronikus írástudás és a médiaműveltség révén, valamint a növekvő ágazatokat tükröző készségekkel; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza a megújuló energiaforrásokban rejlő hatalmas innovációs és foglalkoztatási lehetőséget és a nagyobb erőforrás- és energiahatékonyságra irányuló törekvést; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új európai készségfejlesztési program végrehajtásakor vegyék figyelembe az energiaügyi és környezeti kérdéseket az oktatási és foglalkoztatási lehetőségekre való tekintettel; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy mindenki részt vehessen a munkaerőpiacon, testre szabott támogatást kell bevezetni a munkahelyi képzésben részt vevő tanulók, a tanulószerződéses gyakorlati képzések résztvevői és a munkavállalók számára; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felismeri annak fontosságát, hogy előmozdítsák a munkaalapú, tanulási célú tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és gyakornoki időszakokat mint azon eszközök egyikét, amelyekkel tovább segíthető az egyének munkaerőpiaci beilleszkedése, azaz a generációk közötti hidak/kompetenciacsere létrehozása révén; |
| --- | --- |

64.

| 65. | megállapítja, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket, a szakmai gyakorlatokat és meghatározott készségekre irányuló képzéseket tartják a képzés legeredményesebb típusainak annak megelőzése szempontjából, hogy a fiatalok újra nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő státuszba kerüljenek; megállapítja, hogy rávilágítottak arra, hogy a szakképzés és az akadémiai oktatás és képzés duális rendszere csökkenti a NEET-csoport létszámát azáltal, hogy több fiatalnak teszi lehetővé, hogy az oktatásban/képzésben maradjon, és segíti őket abban, hogy foglalkoztathatóbbá váljanak és nagyobb valószínűséggel lépjenek tovább a foglalkoztatás/karrier útjára; hangsúlyozza, hogy a makrogazdasági elemzések tanúsága szerint a legjobb eredmények a duális oktatási és képzési rendszer és az aktív munkaerőpiaci politikák kombinálásával érhetők el; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak támogatást a munkaalapú, vállalaton belüli képzéshez és készségfejlesztéshez a kkv-k számára; |
| --- | --- |

66.

| 67. | konkrét intézkedések bevezetését kéri a fiatalok oktatásból a munkába való átállásának a megkönnyítése érdekében, jó minőségű gyakornoki programok, tanulószerződéses gyakorlati képzések vagy a fiatal vállalkozóknak szóló Erasmushoz hasonló határokon átívelő csereprogramok biztosítása révén, amelyek lehetőséget adnak a fiatalok számára arra, hogy a gyakorlatban kipróbálják tudásukat és tehetségüket, valamint – a felnőtt munkavállalók számára egyenlő, a nemzeti jogszabályok és gyakorlat által meghatározott – megfelelő szociális és gazdasági jogok és a foglalkoztatáshoz és szociális védelemhez való hozzáférés révén; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak különleges támogatást a kkv-k számára annak érdekében, hogy ezek a vállalkozások is képesek legyenek gyakornokokat és viszonossági alapú képzésben részt vevőket fogadni; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak olyan minőségi keretrendszert, amely nem teszi lehetővé a gyakornoki programok és tanulószerződéses gyakorlati képzések olcsó vagy ingyenes munkaerő szerzésére való felhasználását; rámutat arra, hogy a minőségi foglalkoztatás fejlesztése és a kizsákmányolás megelőzése terén fontos az alapvető munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabványok és jogok ismerete is; felhívja e célból a tagállamokat, hogy hozzanak létre a gyakornoki programokra és a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre vonatkozó nemzeti jogi minőségi kereteket, amelyek biztosítják különösen a foglalkoztatás védelmét és a megfelelő társadalombiztosítási fedezetet; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő, a tagállamokat pedig, hogy hagyják jóvá a tanulószerződéses gyakorlati képzések minőségi keretrendszerét (37); |
| --- | --- |

69.

| 70. | úgy véli, hogy a jövőbeli készségigények előrejelzéséhez a polgári társadalmat, különösen az ifjúsági és közösségi szervezeteket, a szociális partnereket és az oktatási és képzési szolgáltatókat, valamint a szakosodott támogató szolgálatokat minden szinten tevékenyen be kell vonni, különösen azon szakképzési programok kidolgozásába, megvalósításába és értékelésébe, amelyek zökkenőmentes átmenetet biztosítanak a formális oktatásból a munkaalapú tanulásba, valamint tisztességes foglalkoztatást biztosítanak; |
| --- | --- |

70.

| 71. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a képesítések tartalommal bírjanak a munkaadók számára, mégpedig a munkaerőpiaci szereplők képesítések kialakításába való bevonásával; |
| --- | --- |

71.

A nem formális és az informális tanulás kulcsfontosságú szerepe

| 72. | kitart a nem formális és informális tanulás érvényesítésének fontossága mellett a tanulók megszólítása és helyzetük megerősítése érdekében; felismeri, hogy ez különösen nyilvánvaló a kiszolgáltatott vagy hátrányos helyzetben lévő emberek, például az alacsonyan képzett munkavállalók és a menekültek esetében, akiknek elsőbbségi hozzáférést kell kapniuk az érvényesítési mechanizmusokhoz; |
| --- | --- |

72.

| 73. | sajnálja, hogy a munkaadók és a formális oktatási szolgáltatók nem ismerik el kellőképpen a nem formális és informális tanulás révén szerzett készségek, kompetenciák és tudás értékét és relevanciáját; hangsúlyozza e tekintetben, hogy munkálkodni kell annak érdekében, hogy áthidalják az érvényesítés ismeretének hiányát az érintett érdekelt felek körében; |
| --- | --- |

73.

| 74. | felismeri, hogy az uniós országok érvényesítési megközelítései közötti összehasonlíthatóság és koherencia hiánya, különösen a szakoktatás és -képzés esetében további akadályt jelent; elismeri továbbá, hogy a tényleges hozzáférés, az elismerés és a pénzügyi támogatás biztosítása ezek után is valódi kihívás, különösen a hátrányos helyzetű csoportok, például az alacsony szintű képzettséggel rendelkező felnőttek számára, akiknek az érvényesítéshez elsőbbségi hozzáférésre van szükségük; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hívják fel a figyelmet az érvényesítési lehetőségekre; üdvözli e tekintetben az utóbbi néhány évben a nem formális és az informális tanulás 2018-ig történő érvényesítéséről szóló tanácsi ajánlás végrehajtásával összefüggésben történt előrelépést; az a véleménye azonban, hogy az érvényesítés lehetővé tételéhez további erőfeszítésekre van szükség a vonatkozó jogi keretek és az átfogó érvényesítési stratégiák létrehozása terén; |
| --- | --- |

75.

| 76. | emlékeztet arra, hogy sok meglévő európai átláthatósági eszköz, így az európai képesítési keretrendszer (EKKR) és az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET) kidolgozására elszigetelten került sor; ahhoz, hogy az egyének jobban fel tudják mérni fejlődésüket és lehetőségeiket, és különböző környezetekben hasznosítsák a megszerzett tanulási eredményeket, a minőségbiztosítási rendszereknek jobb koordinációt és támogatást kell biztosítaniuk számukra és jobban be kell ágyazódniuk a nemzeti képesítési keretrendszerbe avégett, hogy bizalom alakuljon ki az ágazatok és a szereplők, többek között a munkáltatók körében; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kitart amellett, hogy újra a nem formális oktatás szerepére kell irányítani a figyelmet, amely kulcsfontosságú az emberek és különösen a kiszolgáltatottabb és hátrányos helyzetű emberek, köztük a különleges szükségletekkel rendelkezők és a fogyatékossággal élők, valamint az alacsonyan képzettek helyzetének megerősítéséhez, akiknek csak korlátozott lehetőségük van arra, hogy hozzáférjenek a formális oktatáshoz; úgy gondolja, hogy a nem formális oktatási szolgáltatók és a nem kormányzati szervezetek jó helyzetben vannak ahhoz, hogy elérjék a formális oktatási rendszeren kívül rekedt hátrányos helyzetű csoportokat, és ezeket e szerepükben jobban kell támogatni, biztosítandó, hogy a leginkább rászorulók előnyére váljon a készségfejlesztési program; |
| --- | --- |

77.

| 78. | elismeri az önkéntes munka fontosságát a foglalkoztathatóság növeléséhez és a szakmai képesítések megszerzéséhez szükséges tudás, tapasztalat és készségek megszerzésének egyik eszközeként; |
| --- | --- |

78.

| 79. | hangsúlyozza, hogy a nem formális tanulásnak, ezen belül az önkéntes munkának kulcsszerepet kell játszania a konvertibilis tudás, az interkulturális kompetenciák, az életvezetési készségek – így a csapatmunka, a kreativitás és a kezdeményező készség – fejlesztésének ösztönzésében, az önértékelés és a tanulási motiváció megerősítése mellett; |
| --- | --- |

79.

| 80. | hangsúlyozza továbbá az informális oktatási programok, művészeti és sporttevékenységek és a kultúrák közötti párbeszéd fontosságát, amelynek célja a polgárok aktív bevonása a társadalmi és demokratikus folyamatokba és a radikalizálódáshoz vezető propagandával szembeni fogékonyságuk csökkentése; kiemeli, hogy az informális és a nem formális környezet kulcsszerepet tölt be a munkaerőpiacról leginkább kirekesztett és kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek befogadásában; kéri ezzel kapcsolatosan, hogy a tagállamok teljeskörűen és időben hajtsák végre a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlást; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kiemeli a nem formális és az informális tanulás keretében végzett sporttevékenység révén megszerzett transzverzális készségek értékét, valamint a sport, a foglalkoztathatóság, az oktatás és a képzés közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

81.

| 82. | hangsúlyozza, hogy az informális és nem formális keretek is lehetőséget nyújtanak közös értékek – a szabadság, a tolerancia, a megkülönböztetésmentesség – aktív előmozdítására és a polgári szerepvállalással, a fenntarthatósággal és az emberi jogokkal, ezen belül a nők és a gyermekek jogaival kapcsolatos tanulásra; |
| --- | --- |

82.

| 83. | felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be az informális és nem formális képzés eredményeinek elismerésére szolgáló mechanizmusokat a kompetenciafejlesztési pályák sikerének biztosítása céljából és azon tagállamok bevált mechanizmusainak felhasználásával, ahol ezek az eszközök már rendelkezésre állnak (38); megállapítja e tekintetben az azon csoportoknak szóló politikai válaszadás fontosságát, amelyek a legtávolabb esnek a munkaerőpiactól; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kiemeli, hogy az informális és nem formális keretek, amelyeket a közösségi oktatásban és a fősodorbeli akadémiai és felnőttoktatásban alulreprezentált csoportokkal végzett munkában széles körben használnak, kulcsszerepet játszanak a marginalizálódott és kiszolgáltatott emberek befogadása szempontjából; megerősíti ezzel összefüggésben, hogy figyelembe kell venni a nők és lányok, a fogyatékossággal élők, az LMBTI-személyek, a migránsok és menekültek, valamint az etnikai kisebbségekhez tartozók szempontjait és szükségleteit; |
| --- | --- |

84.

| 85. | hangsúlyozza a pályaorientáció fontosságát az alacsony szintű képzettséggel rendelkező személyek támogatása során; megállapítja e tekintetben, hogy fontos a tagállamok állami és magán jellegű foglalkoztatási szolgálatainak kapacitása és minősége; |
| --- | --- |

85.

| 86. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg a készségek értékelésére vonatkozó közös eszközök bevezetését, az Europass keretrendszere nyomán; |
| --- | --- |

86.

| 87. | felhívja a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább érvényesítési rendszereiket, és növeljék az elérhető érvényesítési szolgáltatások ismertségét; ösztönzi a tagállamokat, hogy építsenek ki hozzáférhetőbb, vonzóbb és nyitottabb pályákat a továbbképzés irányába, pl. a szakmai továbbképzés révén; |
| --- | --- |

87.

A digitális, a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területére tartozó és a vállalkozói készségek előmozdítása

| 88. | felhívja a figyelmet arra, hogy a mai társadalomban az alapvető digitális készségek biztosítása a személyes és szakmai kiteljesedés elengedhetetlen előfeltétele, de az a véleménye, hogy további erőfeszítésekre van szükség az emberek konkrétabb digitális kompetenciákkal való felvértezése terén, hogy innovatív és kreatív módon legyenek képesek felhasználni a digitális technológiákat; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rámutat arra, hogy értékelni kell az új technológiáknak megfelelő kompetenciákat, és támogatni kell a megfelelő digitális készségek fejlesztését, amelyek a közepes piaci tőkeértékű vállalatok, a mikrovállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások területén juthatnak kifejezésre; különösen kiemeli, hogy a készségek fejlesztése a digitális korszakban gyors és a foglalkoztatás szempontjából potenciálisan destabilizáló változások keretében megy végbe; emiatt szükséges az egész életen át tartó tanulás, amely lépést tart a változásokkal; |
| --- | --- |

89.

| 90. | úgy gondolja, hogy a digitális tanulás és tanítás javítására tekintettel nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a STEM-oktatásnak; kiemeli a kreativitás és az innováció közötti szoros kapcsolatot, és ezért kéri, hogy a STEM-tanulási programba vegyék fel a művészeteket és a kreatív tanulást, továbbá úgy véli, hogy a lányokat és a fiatal nőket fiatal kortól kezdve ösztönözni kell arra, hogy STEM-tárgyakat tanuljanak; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kitart amellett, hogy az embereknek a megfelelő fejlett tudás, kompetenciák és ismeretek készletével való felvértezése érdekében, illetve annak biztosításáért, hogy az egyre inkább digitalizálódó gazdaságban az egyének és vállalatok számára szükséges digitális készségek egész sora fejlődjön ki, új technológiákat kell beépíteni a tanítási és tanulási folyamatba, az életkornak megfelelő ikt- és médiatantervek szükségességének kiemelése mellett, amelyek tiszteletben tartják a gyermekek fejlődését és jóllétét, és hangsúlyozzák mind a felelős felhasználás, mind a kritikus gondolkodás fontosságát; emlékeztet arra, hogy ösztönözni kell a lányokat és a fiatal nőket az ikt-val kapcsolatos tanulmányok folytatására; |
| --- | --- |

91.

| 92. | hangsúlyozza továbbá, hogy a digitális készségek stratégiáinak kidolgozásához és végrehajtásához együttműködőbb, összehangoltabb és célzottabb megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

92.

| 93. | e célból arra buzdítja a Bizottságot, hogy az európai keretprogramok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) keretében növelje az inkluzív, innovatív és gondolkodó európai társadalmak előmozdítására irányuló Horizont 2020 program finanszírozását, hogy valamennyi polgár, különösen pedig a bizonytalan társadalmi-gazdasági hátterű személyek, a távoli területeken élők, a fogyatékossággal élők, az idősek és a munkanélküliek teljes körűen részt vehessenek a társadalomban és a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

93.

| 94. | üdvözli a Bizottságnak azt a javaslatát, amelyben sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a digitális készségekre vonatkozó átfogó nemzeti stratégiákat, különös figyelemmel a digitális szakadék csökkentésére elsősorban az idősek körében; rámutat azonban arra, hogy ahhoz, hogy e stratégiák eredményesek legyenek, biztosítani kell az oktató személyzet egész életen át tartó tanulási lehetőségeit, illetve az oktatás valamennyi szintjén erős pedagógiai vezető szerepre és az egyes oktatási szintekhez szabott innovációra van szükség, amely az életkornak és a fejlettségnek megfelelő médiapedagógiára vonatkozó világos jövőképen, valamint a tanárok kezdeti és folyamatos továbbképzésén, illetve a bevált gyakorlatok megosztásán alapul; |
| --- | --- |

94.

| 95. | hangsúlyozza, hogy a médiaműveltség lehetővé teszi a polgárok számára, hogy kritikusan értelmezzék a média különböző formáit, bővítve és továbbfejlesztve ezáltal az úgynevezett digitális jártasság erőforrásait és távlatait; |
| --- | --- |

95.

| 96. | felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolai tanterven belül és a kulturális oktatási intézményekben erősítsék meg a médiaműveltség javítására irányuló erőfeszítéseiket, valamint nemzeti, regionális és helyi szinten dolgozzanak ki a formális, informális és nem formális oktatás és képzés valamennyi szintjét lefedő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

96.

| 97. | megismétli, hogy a digitális készségek készletének magában kell foglalnia a digitális jártasságot és a médiaműveltséget, valamint a kritikus és kreatív gondolkodást, annak érdekében, hogy a tanulók ne csak a technológiák felhasználóivá, hanem aktív alkotókká, újítókká és felelős polgárokká váljanak a digitalizált világban; |
| --- | --- |

97.

| 98. | felhívja a tagállamokat, hogy az oktatás minden szintjén biztosítsanak lehetőséget az ikt-képzésre és a digitális készségek és a médiaműveltség fejlesztésére; hangsúlyozza e tekintetben a nyitott oktatási segédanyagok fontosságát, amelyek biztosítják, hogy mindenki hozzáférjen az oktatáshoz; |
| --- | --- |

98.

| 99. | hangsúlyozza, hogy az oktatás és képzés valamennyi szintjébe és többféle tantárgyba be kell építeni a vállalkozói – ezen belül a szociális vállalkozási – ismeretek oktatásának elemeit, mivel azáltal, hogy a fiatalokban már korán erősítik a vállalkozói szellemet, növekszik a foglalkoztathatóság, hatékonyan felvehetik a küzdelmet az ifjúsági munkanélküliséggel, valamint ösztönözhetik a kreativitást, a kritikus gondolkodást és a helyi közösségeket építő, a szociális projektek felállításához szükséges vezetői készségeket; tovább hangsúlyozza ezzel összefüggésben a tapasztalatokból való tanulás fontosságát és a „pozitív kudarc” fogalmát; |
| --- | --- |

99.

| 100. | úgy véli, hogy a vállalkozásoktatásnak szociális dimenziót is magában kell foglalnia, mivel fellendíti a gazdaságot, a depriváció, a társadalmi kirekesztés és más társadalmi problémák egyidejű enyhítése mellett, és a szociálisabb, inkluzívabb és fenntarthatóbb gazdaságra törekedve olyan tárgyakkal is kell foglalkoznia, mint a tisztességes kereskedelem, a szociális vállalkozás és alternatív üzleti modellek, úgymint szövetkezetek; |
| --- | --- |

100.

| 101. | emlékeztet arra, hogy a kreatív iparágak a leginkább vállalkozó szellemű és a leggyorsabban növekvő iparágak között vannak, és hogy a kreatív oktatás több területen is felhasználható készségeket fejleszt, így a kreatív gondolkodásmódot, a problémamegoldó készséget, a csapatmunkát és a találékonyságot; elismeri, hogy a művészetek és a média különösen vonzóak a fiatalok számára; |
| --- | --- |

101.

| 102. | rámutat arra, hogy a vállalkozói készség megköveteli a transzverzális készségek, köztük például a kreativitás, a kritikai gondolkodásmód, a csapatmunka és a kezdeményezőkészség fejlesztését, amelyek hozzájárulnak a fiatalok személyes és szakmai fejlődéséhez, és megkönnyítik a munkaerőpiacra való átmenetüket; úgy véli ezért, hogy meg kell könnyíteni és ösztönözni kell a vállalkozók oktatási folyamatban való részvételét; |
| --- | --- |

102.

| 103. | a tudományos közösség, más oktatási és képzési intézmények és szereplők, szociális partnerek, valamint a munka világa közötti aktív párbeszédet, adatmegosztást és együttműködést sürget olyan oktatási programok kialakítása révén, amelyek hozzásegítik a fiatalokat a megkívánt készségek, kompetenciák és tudás megszerzéséhez; |
| --- | --- |

103.

A szakoktatás és -képzés korszerűsítése és a munkaalapú tanulás értékének az előtérbe helyezése

| 104. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre az oktatási és képzési szabadságra, valamint a munkahelyi szakképzésre és a többek között más tagállamokban is folytatott egész életen át tartó tanulásra vonatkozó szakpolitikákat; felhívja őket, hogy a munkán belüli és kívüli tanulást, beleértve a fizetett tanulási lehetőségeket, tegyék hozzáférhetővé minden munkavállaló számára, különös tekintettel a hátrányos helyzetű munkavállalókra, hangsúlyt helyezve a női munkavállalókra azokban az ágazatokban, ahol a nők strukturálisan alulreprezentáltak (39); |
| --- | --- |

104.

| 105. | ismét felhívja a figyelmet a szakoktatás és szakképzés (VET) fontosságára, mint olyan oktatási típuséra, amely nemcsak megnöveli a foglalkoztathatóságot és szabaddá teszi a szakmai képesítésekhez vezető utakat, hanem egyenlő esélyeket is teremt valamennyi polgár, köztük a szociálisan kiszolgáltatott és hátrányos helyzetű csoportok számára; |
| --- | --- |

105.

| 106. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a szakoktatásba és szakképzésbe való megfelelő befektetést, egy holisztikus és részvételen alapuló oktatási megközelítés keretében garantálják, hogy az relevánsabb legyen a tanulók, a munkaadók és a társadalom számára, és azt igazítsák hozzá a munkaerő-piaci igényekhez, egy részvételen alapuló, integrált és koordinált megközelítés által az oktatási rendszer szerves részévé téve azt, valamint e tekintetben biztosítsák a szakképzés magas szintű minősítési követelményeit és minőségbiztosítását; hangsúlyozza, hogy a szakoktatás és -képzés végzettjeinek a felsőoktatásba való sikeres átmenetének biztosítása érdekében szorosabb együttműködésre van szükség a szakoktatási és szakképzési rendszer szolgáltatói és a felsőoktatás szolgáltatói között; |
| --- | --- |

106.

| 107. | fontosnak tartja az akadémiai képzés és a szakképzés közötti jobb átjárhatóság előmozdítását; |
| --- | --- |

107.

| 108. | hangsúlyozza, hogy mind az oktatási rendszerben, mind a felnőttoktatásban erősíteni kell a pályaorientációs gyakorlatokat, és az egyes országok nagy hozzáadott értékkel és beruházási potenciállal rendelkező ágazataiban és szektoraiban igényelt készségek és kompetenciák irányába kell eltolni a hangsúlyt; |
| --- | --- |

108.

| 109. | üdvözli a Bizottságnak a szakképzés előmozdítására irányuló kezdeményezéseit; elismeri, hogy a szakképzési mobilitás még nem érte el teljes potenciálját; úgy véli, hogy a szakképzési intézményeknek juttatott további finanszírozás hozzájárulhat a szakoktatási és -képzési mobilitás növeléséhez, valamint a szakképzés minőségének, jelentőségének és inkluzív jellegének fokozásához; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kiemeli, hogy meg kell vizsgálni az ágazatközi mobilitás lehetőségét nemcsak a szakképzési tanári szakmában, hanem az összes iskola körében; |
| --- | --- |

110.

| 111. | fenntartja, hogy a szakképzés minőségét illetően a fő felelősség a tagállamokat és a regionális szintet terheli; felhívja a Bizottságot arra, hogy tegyen erőfeszítéseket a szakképzés előmozdítására és a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítésére; |
| --- | --- |

111.

| 112. | felhívja a tagállamokat, hogy megfelelő befektetéssel és képzett személyzettel „márkázza át” a szakképzést, megerősítve a munkaerőpiaccal, a munkaadókkal fennálló kapcsolatot, és megteremtve a szakképzés mint értékes oktatási és karrierpálya ismertségét; |
| --- | --- |

112.

| 113. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a szakképzés, valamint a szakképzési mobilitás vonzerejét és pozicionálják úgy azokat mint ígéretes szakmai előmenetelhez vezető fontos választást, annak biztosítása révén, hogy a fiatalok és családjaik hozzáférjenek a szakképzési lehetőségekre vonatkozó információkhoz, valamint annak biztosításával, hogy a szakképzési programokban mindenki részt vehessen és megvalósuljon a nemek közötti egyensúly és a megkülönböztetés |
| --- | --- |

113.

| 114. | felszólít konkrét célkitűzések megállapítására, mint például egy teljes körűen működőképes kreditátviteli rendszer megvalósítása és az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET) használata útján való elismerés; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat a korai iskolaelhagyás és a szakképzésből való korai kimaradás, valamint a NEET-fiatalok számának csökkentése céljából, hogy a középfokú oktatási intézmények és a vállalkozások közötti együttműködés révén dolgozzák ki és vessék össze az oktatás és a szakképzés közötti partnerségek terén szerzett legjobb tapasztalatokat; ajánlja, hogy erre középiskolák és vállalatok együttműködése keretében kerüljön sor, többek között tanulószerződéses gyakorlati képzésen keresztül, annak érdekében, hogy második esélyt kínáló képzési lehetőségeket teremtsenek, elérve a rendszerek nagyobb mértékű integrációját és a készségek jobb hozzáigazítását a valós igényekhez; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a jelenlegi és a jövőbeni strukturális munkaerőhiány leküzdése érdekében a helyi és regionális gazdasági szereplőkkel való koordináció mellett hozzanak létre duális oktatási rendszert és szakképzési rendszereket a bevált gyakorlatok cseréje nyomán és az egyes oktatási rendszerek sajátos jellegével összhangban; |
| --- | --- |

116.

| 117. | felhívja a tagállamokat, hogy tökéletesítsék a szakoktatásban és -képzésben részt vevő tanulók szakmai előmenetelének nyomon követésére szolgáló adatgyűjtést foglalkoztatási kilátásaik javítása érdekében, értékeljék a szakoktatás és -képzés minőségét és biztosítsanak tájékoztatást a tanulók pályaválasztásához; |
| --- | --- |

117.

| 118. | emlékeztet arra, hogy nagyobb mértékben kell támogatni a tanulók és a tanárok mobilitását; felhívja ezért a tagállamokat, hogy építsék be a mobilitási támogatást a nemzeti programjaikba, hogy segítsék ezáltal azt, hogy a fiatalok jelentős része profitálhasson a külföldi tapasztalatokból; |
| --- | --- |

118.

Tanárok és oktatók

| 119. | úgy véli, hogy a tanárok és az oktatók kulcsfontosságú szerepet játszanak a tanulók teljesítményét illetően; hangsúlyozza ezért, hogy valamennyi oktatási szektorban be kell fektetni a tanárok kezdeti és folyamatos szakmai fejlesztésébe, biztosítani kell a minőségi foglalkoztatást, és támogatni kell azt, és egész életen át tartó pályaorientációs szolgáltatásokat kell létrehozni, ami az egész Európai Unióban is folyamatos prioritás; |
| --- | --- |

119.

| 120. | hangsúlyozza, hogy a készségfejlesztési program megvalósításának előfeltétele lenne az összes tanár, mentor és szakoktató státuszának és továbbképzésének javítása, valamint hangsúlyozza, hogy például többek között megtartási politikák révén is további erőfeszítéseket kell tenni, hogy az oktatási rendszerben való munkavállalás vonzó legyen a fiatalok számára és a tanárok motiváltak legyenek a szakma berkeiben maradásra; megállapítja, hogy ez megköveteli a tanárok megbecsülését és értékelését, a vonzó díjazást és munkafeltételeket, a továbbképzéshez való jobb hozzáférést munkaidő alatt, különösen a digitális didaktika terén, valamint az oktatási intézményekben az erőszak és zaklatás elleni védekezésre és azok megelőzésére irányuló intézkedéseket; felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a nemek közötti egyenlőség nagyobb mértékű megvalósulását a tanári szakmában; hangsúlyozza, hogy az innovatív oktatási és tanulási gyakorlatok bővítése és a mobilitás előmozdítása és a bevált gyakorlatok cseréje lépés lehet e cél megvalósulása felé; |
| --- | --- |

120.

| 121. | emlékeztet arra, hogy egyes tagállamokban a tanárképzésre jelentős hatással volt a gazdasági és pénzügyi válság; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy befektessenek a tanárokba, szakoktatókba és nevelőkbe, és a technológiai és társadalmi fejlődéssel összhangban felvértezzék őket az új készségekkel és tanítási technikákkal; |
| --- | --- |

121.

| 122. | felszólítja a tagállamokat, hogy határozottan fektessenek be a tanárok egész életen át tartó nevelésébe, ideértve a külföldi gyakorlati tapasztalatszerzést, és hogy gondoskodjanak folyamatos szakmai fejlődésükről, illetve segítsék őket olyan új készségek megszerzésében, mint például az IKT-készségek, a vállalkozói készségek és az inkluzív oktatáshoz kapcsolódó készségek; e tekintetben hangsúlyozza, hogy minden oktatási személyzeti tag továbbképzésére megfelelő fizetett képzési napot kell biztosítani; |
| --- | --- |

122.

| 123. | hangsúlyozza, hogy a kkv-kkal szoros együttműködésben fejleszteni kell a szakképzésben dolgozó tanárok azon kompetenciáit, amelyek révén vállalkozói készségeket taníthatnak meg diákoknak; hangsúlyozza e tekintetben a rugalmas munkaerő-felvételi gyakorlatok előmozdítását (pl. iparban szerzett tapasztalattal rendelkező tanárok); |
| --- | --- |

123.

| 124. | javasolja a tagállamoknak, hogy gondoskodjanak olyan kezdeményezésekről, amelyek magas szintű kompetenciákkal rendelkező jelölteknek a tanári szakmába történő toborzására és az eredményes tanárok jutalmazására irányulnak; |
| --- | --- |

124.

Az új készségfejlesztési program végrehajtása: kihívások és ajánlások

| 125. | felhívja ezen túlmenően a Bizottságot, hogy szoros együttműködésben dolgozzon együtt a Cedefoppal, hogy jobban fel lehessen becsülni és fel lehessen készülni a készségek iránti jövőbeli igényekre és a készségeket jobban hozzá lehessen igazítani a munkaerőpiacon rendelkezésre álló állásokhoz; |
| --- | --- |

125.

| 126. | hangsúlyozza, hogy az új európai készségfejlesztési program kidolgozását, végrehajtását és nyomon követését valamennyi érdekelt féllel, ideértve a szociális partnereket, a civil társadalmi szervezeteket és a nem hivatalos oktatásszolgáltatókat, a foglalkoztatási szolgálatokat és a helyi hatóságokat, együttműködésben folytatni kell; felhívja a Bizottságot arra, hogy mozdítsa elő szélesebb körű partnerségek kialakítását ezekkel az érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

126.

| 127. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a kezdeményezés végrehajtása során helyezzenek nagy hangsúlyt a készségek fejlesztésében közvetlenül vagy közvetetten részt vevő különféle szervezetek, mint például minisztériumok, helyi hatóságok, munkaügyi és más hivatalok, oktatási és képzési intézmények, nem kormányzati szervezetek stb. koordinációjára; |
| --- | --- |

127.

| 128. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a szakképzés láthatóbbá tételét és minőségének és vonzerejének növelését; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy szabjanak meg további célértékeket a szakképzési programokon belül a munkaalapú tanulás ösztönzésére; |
| --- | --- |

128.

| 129. | felhív a fennálló szakadék felszámolása érdekében a szakoktatási és -képzési szolgáltatók és a felsőoktatási szolgáltatók közötti együttműködés fokozására a szakképzésben végzett hallgatók felsőoktatásba való sikeres átmenetének biztosítása céljából; e tekintetben javasolja, hogy tanulni kellene a hatékony duális oktatási rendszerekkel rendelkező különféle tagállamokban alkalmazott bevált gyakorlatokból; |
| --- | --- |

129.

| 130. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy összehangolt és integrált megközelítést alkalmazzanak a szociális, oktatási és foglalkoztatási politikák terén, hogy lehetővé váljon a szakképzés folyamatos adaptív fejlődése, és az erről a területről érkező személyek számára elérhetővé váljon a magasabb tanulmányi és képzési fokokra való áttérés; |
| --- | --- |

130.

| 131. | hangsúlyozza, hogy szükséges javítani a különféle képesítések megismerését és összehasonlíthatóságát a tagállamok körében; üdvözli az európai képesítési keretrendszer (EKKR) javasolt felülvizsgálatát és továbbfejlesztését és kéri a tagállamok és valamennyi érdekelt fél közötti együttműködés fokozását; kéri, hogy teremtsenek nagyobb konzisztenciát az Európai Unió képesítésekkel kapcsolatos eszközei között, nevezetesen az európai képesítési keretrendszer (EKKR), az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET) és a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete (EQAVET) között; |
| --- | --- |

131.

| 132. | felhívja a tagállamokat, hogy továbbra is összpontosítsanak arra, hogy állampolgáraik számára, minden korosztályban lehetőséget biztosítsanak digitális készségeik és kompetenciáik fejlesztésére, ugyanakkor mozdítsák elő a gazdaság és társadalom digitális átalakulását és a tanulás, a munkavégzés és az ügyintézés módjának átalakulását, valamint e változások társadalomra gyakorolt hatásait; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy vegyék tudomásul, hogy a Bizottság az e-készségekkel kapcsolatos uniós stratégia útján ezen átalakulás pozitív szempontjaira kíván összpontosítani; felhív a civil társadalomnak és a szociális partnereknek a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalícióba történő bevonásának folytatására; |
| --- | --- |

132.

| 133. | egyetért a készségekkel kapcsolatos ágazati együttműködés tervével, amelyet a Bizottság hat ágazatra irányuló kísérleti projektje keretében készített, és támogatja annak folytatását. |
| --- | --- |

133.

| 134. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is összpontosítsanak a digitális készségekre, különösen a gazdaság digitális átalakulására és a munkavégzés és az ügyintézés módjának átalakulására, és tudomásul veszi, hogy a Bizottság az e-készségekkel kapcsolatos uniós stratégia útján ezen átalakulás pozitív szempontjaira kíván összpontosítani; |
| --- | --- |

134.

| 135. | kéri a tagállamokat, hogy a vállalkozás – többek között a szociális vállalkozás – korai oktatását (40) tegyék a tanterv részévé annak érdekében, hogy állampolgáraikban egyéni vállalkozói szemlélet alakuljon ki mint a személyes fejlődést, az aktív állampolgárságot, a társadalmi befogadást és a foglalkoztathatóságot támogató kulcskompetencia; |
| --- | --- |

135.

| 136. | ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyenértékű kompetenciakereteket az olyan egyéb kulcskompetenciákra, mint például a pénzügyi tájékozottság kompetenciája, ugyanúgy mint a digitális és vállalkozói készségekre; |
| --- | --- |

136.

| 137. | véleménye szerint ahhoz, hogy a javasolt „kompetenciafejlesztési pályák” majd kézzelfogható hatáshoz vezessenek, fontos figyelembe venni a tanulságokat az ifjúsági garancia végrehajtásából; különösen arról van meggyőződve, hogy a kezdeményezésnek a gyorsabb végrehajtás biztosítására kell törekednie, a kapcsolódó szociális szolgáltatásokkal integrált megközelítést kell követnie, és elő kell segítenie a szociális partnerekkel, így például a szakszervezetekkel, a munkaadói szervezetekkel és más érdekelt felekkel való jobb együttműködést; |
| --- | --- |

137.

| 138. | úgy gondolja, hogy az emberek minimális készségkészlettel való felvértezése fontos, de nem elég, és kritikus jelentőséggel bír annak biztosítása, hogy minden egyént magas szintű készségek és kompetenciák elsajátítására ösztönözzenek, hogy jobban tudjon alkalmazkodni a jövőhöz, különösen a kiszolgáltatott csoportok esetében, amelyek ki vannak téve a bizonytalan foglalkoztatás kockázatának; |
| --- | --- |

138.

| 139. | sajnálja, hogy hiányoznak a javaslatok végrehajtásához elkülönített források, ami fontos akadálya lehet annak, hogy meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek nemzeti szinten tényleges hatást gyakorolnának, ugyanakkor az a véleménye, hogy a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy teljes mértékben kiaknázzák a program végrehajtásának támogatására rendelkezésre álló finanszírozási forrásokat, különösen az Európai Szociális Alapot; hangsúlyozza, hogy a javasolt finanszírozási források – nevezetesen az Európai Szociális Alap és az Erasmus+ – nemzeti szinten már el vannak kötelezve; felhívja a Bizottságot, hogy bátorítsa a tagállamokat a további befektetésre, és hogy ösztönözze a készségek fejlesztésére mint a humántőkébe való fontos – nem csupán társadalmi, hanem gazdasági megtérüléssel is járó – befektetésekre való költségfordítást; |
| --- | --- |

139.

| 140. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a digitális készségekkel kapcsolatos nemzeti stratégiák részeként bocsássanak rendelkezésre finanszírozást a jól felszerelt és a nem jól felszerelt oktatási és képzési intézmények között fennálló technológiai és digitális szakadék áthidalásához és támogassák a tanárok és oktatók technológiai továbbképzését annak érdekében, hogy lépést tudjanak tartani az egyre digitálisabbá váló jelenkori világgal; |
| --- | --- |

140.

| 141. | határozottan javasolja a digitális szakadék felszámolását és egyenlő lehetőségek biztosítását mindenki számára ahhoz, hogy hozzáférhessen a digitális technológiákhoz, valamint hogy elsajátítsa a digitális részvételhez szükséges kompetenciákat, attitűdöket és motivációt; |
| --- | --- |

141.

| 142. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat továbbá, hogy foglalkozzanak az olyan problémákkal is, mint például a tanulók alulteljesítése bizonyos tanulmányi területeken, az alacsony részvételi arány a felnőttképzésben, a korai iskolaelhagyás, a társadalmi befogadás, a polgári szerepvállalás, a nemek közötti szakadék és a végzett hallgatók foglalkoztathatósági arányai; |
| --- | --- |

142.

| 143. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a formális, nem formális és informális oktatási szolgáltatók, régiók és helyi hatóságok, munkáltatók és a civil társadalom közötti együttműködést, a szociális partnerekkel konzultálva, hogy az alacsonyan képzett emberek szélesebb csoportját tudják megszólítani annak érdekében, hogy jobban figyelembe lehessen venni sajátos szükségleteiket; |
| --- | --- |

143.

| 144. | kéri a nagyobb rugalmasság lehetővé tételét a tanulás területén, a helyszínekkel, a szolgáltatási és tanulási módszerekkel kapcsolatban, amelyek különféle tanulók megnyerését és igényeik kielégítését szolgálnák, megsokszorosítva következésképpen a tanulási lehetőségeket mindenki számára; |
| --- | --- |

144.

| 145. | üdvözli a kulcskompetenciák keretrendszerének javasolt felülvizsgálatát, amely értékes kiinduló pontként szolgál és a transzverzális készségek fejlesztése terén biztosítja a közös értelmezést, és felszólít az általa gyakorolt hatás nemzeti szinten – többek között a tantervekben és a tanárképzésben – történő megerősítésére; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a kulcskompetenciák keretrendszerének a nem formális és informális tanulás érvényesítéséről szóló 2012-es tanácsi ajánlással való összekapcsolásáról; |
| --- | --- |

145.

| 146. | üdvözli az európai képesítési keretrendszer tervezett felülvizsgálatát, amely valószínűleg hozzá fog járulni az Európai Unió különböző országaiban meglévő készségek és képesítések átláthatóságának javításához; hangsúlyozza, hogy egy ilyen eszköz elengedhetetlen a szakmai mobilitáshoz, különösen a határmenti övezetekben, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a nem formális és informális tanulás útján szerzett készségek, kompetenciák és ismeretek nagyobb fokú láthatóságát; |
| --- | --- |

146.

| 147. | kéri a tagállamokat, hogy alkalmazzanak széles körű megközelítést a kompetenciafejlesztési pályák megvalósítása során különféle olyan lehetőségeket biztosítva, amelyek figyelembe veszik a helyi, regionális és ágazati szinten fennálló konkrét szükségleteket (például interkulturális, polgári, ökológiai, nyelvi, egészségügyi, családi készségek), és amelyeknek túl kell mutatniuk az alapvető készségek megszerzését biztosító lehetőségeken; |
| --- | --- |

147.

| 148. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamok erőfeszítéseit kölcsönös tanulási tevékenységek és a bevált szakpolitikai gyakorlatok cseréje útján; |
| --- | --- |

148.

| 149. | üdvözli és bátorítja az Europass keretrendszer felülvizsgálatát, különösen pedig az Europass használatáról mint dokumentalapú eszközről a szolgáltatásalapú platformra való áttérést, illetve a tanulás és a készségek különféle típusai, különösen a formális oktatáson kívül szerzett készségek láthatóbbá tételére irányuló erőfeszítést; |
| --- | --- |

149.

| 150. | úgy véli, hogy a felülvizsgálatnak biztosítania kell, hogy a hátrányos helyzetű csoportok, például a fogyatékos személyek, az alacsony képzettségűek, az idősebb polgárok vagy a tartósan munkanélküli személyek kiaknázhassák az eszközök előnyeit, továbbá úgy véli, hogy döntő fontosságú biztosítani a fogyatékos személyek hozzáférését; |
| --- | --- |

150.

| 151. | úgy véli, hogy a nemek közötti, készségfejlesztéssel kapcsolatos különbségeknek jobban kell tükröződniük az új készségfejlesztési programban; |
| --- | --- |

151.

| 152. | üdvözli a végzett tanulók pályakövetési rendszere annak érdekében történő bevezetésére irányuló kezdeményezést, hogy a tantervek és a tanulási kínálat megtervezésére nagyobb mértékben bizonyítékokon alapuló és releváns megközelítést alkalmazzanak; kéri egy hasonló rendszer bevezetését a szakoktatásban és -képzésben végzett hallgatók nagyarányú nyomon követésére; |
| --- | --- |

152.

| 153. | kéri az Erasmus+ mobilitási program folyamatos és fokozott támogatását, amely inkluzív tanulási és képzési lehetőségeket kínál és mozdít elő a fiatalok, az oktatók, az önkéntesek, a szakmai gyakorlatukat végzők, a gyakornokok és a fiatal munkavállalók részére; |
| --- | --- |

153.

| 154. | felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze a nemzeti képesítési rendszereiket és javasolja az újonnan megjelenő szakmák változó igényeihez való igazításukat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a legkorszerűbb technológiákkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés megkönnyítésével a tagállamok támogassák a tanári szakmát, és e célból emlékeztet a Bizottság által kidolgozott eTwinning platformra; |
| --- | --- |

154.

| 155. | felhívja a Bizottságot, hogy hirdesse meg a felnőttkori tanulás európai évét, amely segíteni fog abban, hogy Európa-szerte felhívják a figyelmet a felnőttképzés és az aktív időskor értékére, és adjon elegendő időt annak európai és nemzeti szinten való előkészítésére; |
| --- | --- |

155.

| 156. | felhívja a Bizottságot, hogy szervezzen készségekkel foglalkozó éves európai fórumot annak érdekében, hogy képessé tegye az érintett hatóságokat, oktatási intézményeket, gyakornokokat, tanulókat, munkáltatókat és munkavállalókat a készségek előrejelzése, fejlesztése és érvényesítése terén bevált gyakorlatok cseréjére; |
| --- | --- |

156.

o

o o

| 157. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

157.

---

(1)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(2)  HL C 351. E, 2011.12.2., 29. o.

(3)  HL C 484., 2016.12.24., 1. o.

(4)  HL C 67., 2016.2.20., 1. o.

(5)  HL C 120., 2013.4.26., 1. o.

(6)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(7)  HL C 191., 2011.7.1., 1. o.

(8)  HL C 372., 2011.12.20., 1. o.

(9)  HL C 290., 2007.12.4., 1. o.

(10)  HL C 417., 2015.12.15., 36. o.

(11)  HL C 64., 2013.3.5., 5. o.

(12)  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0338.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0107.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0008.

(16)  HL C 265., 2017.8.11., 48. o.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0292.

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0321.

(19)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/hu/pdf

(21)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0005.

(22)  (ISBN: 978-92-79-26866-3), Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Befogadás Főigazgatósága; http://www.euricse.eu/wp-content/uploads/2015/03/social-economy-guide.pdf.

(23)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0411.

(24)  Európai Bizottság (2016b), az „Új európai készségfejlesztési programot” megalapozó gazdasági és analitikai szempontok (SWD(2016)0195).

(25)  Cedefop, a közeljövőben jelenik meg: EK, 2016.

(26)  http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/assisting-eu-countries-skills-matching

(27)  Lásd SWD(2016)0195.

(28)  „A kulturális és kreatív iparágak versenyképességének növelése a növekedés és a munkahelyek érdekében” című 2015-ös tanulmány.

(29)  Society at a Glance 2016 – OECD Social Indicators (Társadalmi áttekintés, 2016. OECD-mutatók).

(30)  Cedefop, Adatbázis a STEM erősödéséről, 2014. március.

(31)  A duális oktatási rendszer a vállalatoknál folyó tanulószerződéses gyakorlati képzést szakiskolában folyó szakoktatással egyesíti, egy kurzus keretében.

(32)  2016. évi Oktatási és Képzési Figyelő.

(33)  https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf

(34)  Eurofound (2015): Koragyermekkori gondozás: munkakörülmények, képzés és a szolgáltatások minősége – Rendszerezett áttekintés.

(35)  Lásd: elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0338.

(36)  Átlépés a tanulási eredmények irányába – Szakpolitikák és gyakorlat Európában – Cedefop.

(37)  Ennek kialakítására a Szakképzési Tanácsadó Bizottság 2016. december 2-án elfogadott, „A színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés és munkaalapú tanulás közös jövőképe” című véleménye alapján kerüljön sor.

(38)  A Tanács 2016. december 19-i ajánlása.

(39)  Lásd: elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0338.

(40)  Európai Bizottság/EACEA/Eurydice, 2016. Entrepreneurship Education at School in Europe (Vállalkozásoktatás Európa-szerte az iskolában).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. szeptember 12., kedd

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/154 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/154

---

P8_TA(2017)0317

Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i határozata a Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2063(IMM))

(2018/C 337/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Francia Köztársaság Igazságügyi Minisztériuma által 2017. április 14-én a párizsi regionális bíróság („pôle financier”) vizsgálóbírái által egy megnevezett személy parlamenti asszisztensi szerződése révén folyósított összegekkel kapcsolatos többek között hűtlen kezelés vádjával kapcsolatban folytatott vizsgálattal összefüggésben a párizsi fellebbviteli bíróság főügyészének kérelme alapján eljuttatott és 2017. április 26-án a plenáris ülésen bejelentett, Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel Francia Köztársaság Igazságügyi Minisztériuma által 2017. április 14-én a párizsi regionális bíróság („pôle financier”) vizsgálóbírái által egy megnevezett személy parlamenti asszisztensi szerződése révén folyósított összegekkel kapcsolatos többek között hűtlen kezelés vádjával kapcsolatban folytatott vizsgálattal összefüggésben a párizsi fellebbviteli bíróság főügyészének kérelme alapján eljuttatott és 2017. április 26-án a plenáris ülésen bejelentett, Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta a Marie-Christine Boutonnet-t helyettesítő Jean-François Jalkhot, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta a Marie-Christine Boutonnet-t helyettesítő Jean-François Jalkhot,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0259/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0259/2017),

| Α. | mivel a párizsi regionális bíróság vizsgálóbírái kérték Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogának felfüggesztését, hogy meghallgathassák őt egy bűncselekmény gyanújával kapcsolatban; |
| --- | --- |

Α.

mivel a párizsi regionális bíróság vizsgálóbírái kérték Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogának felfüggesztését, hogy meghallgathassák őt egy bűncselekmény gyanújával kapcsolatban;

| Β. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az európai parlamenti képviselők saját országuk területén az országuk parlamenti képviselőit megillető mentelmi jogot élveznek; |
| --- | --- |

Β.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az európai parlamenti képviselők saját országuk területén az országuk parlamenti képviselőit megillető mentelmi jogot élveznek;

| C. | mivel a francia alkotmány 26. cikke szerint „parlamenti képviselőt nem lehet letartóztatni súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény miatt, és nem lehet szabadságelvonással vagy a szabadság korlátozásával járó intézkedés alá vonni azon parlamenti kamara elnökségének engedélye nélkül, amelynek tagja. Nincs szükség ilyen engedélyre súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény elkövetésében való tettenérés, illetve jogerős ítélet esetében”; |
| --- | --- |

C.

mivel a francia alkotmány 26. cikke szerint „parlamenti képviselőt nem lehet letartóztatni súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény miatt, és nem lehet szabadságelvonással vagy a szabadság korlátozásával járó intézkedés alá vonni azon parlamenti kamara elnökségének engedélye nélkül, amelynek tagja. Nincs szükség ilyen engedélyre súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény elkövetésében való tettenérés, illetve jogerős ítélet esetében”;

| D. | mivel a vizsgálóbírák szerint az előzetes vizsgálat és a vizsgálat keretében folytatott nyomozás alapján felmerül, hogy az Európai Parlament által a Nemzeti Fronthoz tartozó európai parlamenti képviselők parlamenti asszisztenseinek egy részét illetően felvetett gyanú megalapozott lehet; |
| --- | --- |

D.

mivel a vizsgálóbírák szerint az előzetes vizsgálat és a vizsgálat keretében folytatott nyomozás alapján felmerül, hogy az Európai Parlament által a Nemzeti Fronthoz tartozó európai parlamenti képviselők parlamenti asszisztenseinek egy részét illetően felvetett gyanú megalapozott lehet;

| E. | mivel a Nemzeti Front 2015 februárjában közzétett létszámtervében a pártnak 15 európai parlamenti képviselője, 21 helyi képviselői asszisztense és 5 akkreditált parlamenti asszisztense szerepelt; mivel a parlamenti asszisztensek egy része a Nemzeti Front nanterre-i székházát jelölte meg munkahelyeként, olykor teljes munkaidőben; mivel a legtöbb parlamenti asszisztens munkaszerződése azonos, általános feladatokat jelölt meg, konkrétumok nélkül; |
| --- | --- |

E.

mivel a Nemzeti Front 2015 februárjában közzétett létszámtervében a pártnak 15 európai parlamenti képviselője, 21 helyi képviselői asszisztense és 5 akkreditált parlamenti asszisztense szerepelt; mivel a parlamenti asszisztensek egy része a Nemzeti Front nanterre-i székházát jelölte meg munkahelyeként, olykor teljes munkaidőben; mivel a legtöbb parlamenti asszisztens munkaszerződése azonos, általános feladatokat jelölt meg, konkrétumok nélkül;

| F. | mivel a nyomozás azt is megállapította, hogy három esetben kétséges, hogy az érintett asszisztensek valóban ténylegesen az Európai Parlamenthez kötődő tevékenységet végeztek-e:






  — | a Nemzeti Fronttal kötött két munkaszerződés közé ékelődő európai parlamenti asszisztensi munkaszerződések; |
| --- | --- | --- |

F.

mivel a nyomozás azt is megállapította, hogy három esetben kétséges, hogy az érintett asszisztensek valóban ténylegesen az Európai Parlamenthez kötődő tevékenységet végeztek-e:

—

a Nemzeti Fronttal kötött két munkaszerződés közé ékelődő európai parlamenti asszisztensi munkaszerződések;

| — | az Európai Parlamenttel kötött európai parlamenti asszisztensi munkaszerződések és a Nemzeti Fronttal kötött munkaszerződések egyidejű fennállása; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamenttel kötött európai parlamenti asszisztensi munkaszerződések és a Nemzeti Fronttal kötött munkaszerződések egyidejű fennállása;

| — | közvetlenül az európai parlamenti asszisztensi munkaszerződések által lefedett időszakot követő időszakra a Nemzeti Fronttal kötött munkaszerződések; |
| --- | --- |

—

közvetlenül az európai parlamenti asszisztensi munkaszerződések által lefedett időszakot követő időszakra a Nemzeti Fronttal kötött munkaszerződések;

| G. | mivel a Nemzeti Front székházában folytatott 2016. februári házkutatás során számos dokumentumot lefoglaltak a Nemzeti Front pénztárosának irodájában, amelyek tanúsítják, hogy a párt részéről fennállt a szándék, hogy „pénzt takarítson meg” azzal, hogy alkalmazottai bérét az Európai Parlamenten keresztül, parlamenti asszisztensi státuszuk útján fedezi; |
| --- | --- |

G.

mivel a Nemzeti Front székházában folytatott 2016. februári házkutatás során számos dokumentumot lefoglaltak a Nemzeti Front pénztárosának irodájában, amelyek tanúsítják, hogy a párt részéről fennállt a szándék, hogy „pénzt takarítson meg” azzal, hogy alkalmazottai bérét az Európai Parlamenten keresztül, parlamenti asszisztensi státuszuk útján fedezi;

| H. | mivel a vizsgálóbírák szerint szükség van Marie-Christine Boutonnet meghallgatására ahhoz, hogy magyarázatot adjon egy megnevezett parlamenti asszisztens szerződése címén felvett összegekről; mivel 2017. március 6-án az asszisztenst megvádolták 2014 szeptembere és 2015 februárja között elkövetett hűtlen kezelés leplezésével; mivel az asszisztens a két vizsgálóbíró általi kihallgatásakor a hallgatáshoz való jogára hivatkozott; |
| --- | --- |

H.

mivel a vizsgálóbírák szerint szükség van Marie-Christine Boutonnet meghallgatására ahhoz, hogy magyarázatot adjon egy megnevezett parlamenti asszisztens szerződése címén felvett összegekről; mivel 2017. március 6-án az asszisztenst megvádolták 2014 szeptembere és 2015 februárja között elkövetett hűtlen kezelés leplezésével; mivel az asszisztens a két vizsgálóbíró általi kihallgatásakor a hallgatáshoz való jogára hivatkozott;

| I. | mivel Marie-Christine Boutonnet elutasította, hogy eleget tegyen a nyomozók és a vizsgálóbírák idézéseinek, amelyek célja annak megállapítása, hogy megvádolható-e 2014 szeptembere és 2015 februárja között elkövetett hűtlen kezelés miatt; |
| --- | --- |

I.

mivel Marie-Christine Boutonnet elutasította, hogy eleget tegyen a nyomozók és a vizsgálóbírák idézéseinek, amelyek célja annak megállapítása, hogy megvádolható-e 2014 szeptembere és 2015 februárja között elkövetett hűtlen kezelés miatt;

| J. | mivel úgy tűnik, hogy azóta Marie-Christine Boutonnet-t a vizsgálóbírák meghallgatták Párizsban; |
| --- | --- |

J.

mivel úgy tűnik, hogy azóta Marie-Christine Boutonnet-t a vizsgálóbírák meghallgatták Párizsban;

| K. | mivel ennek ellenére helyénvaló az érintett képviselő mentelmi jogának felfüggesztése, mivel csak a Parlament jogosult egy képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére; |
| --- | --- |

K.

mivel ennek ellenére helyénvaló az érintett képviselő mentelmi jogának felfüggesztése, mivel csak a Parlament jogosult egy képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére;

| L. | mivel egyértelmű, hogy a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelemről dönteni kell, és nincs bizonyíték arra, hogy a fumus persecutionis esete állna fenn, különös tekintettel arra, hogy hasonló vádak alapján más képviselőcsoportokhoz tartozó és más nemzetiségű képviselőkkel szemben is folynak eljárások; |
| --- | --- |

L.

mivel egyértelmű, hogy a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelemről dönteni kell, és nincs bizonyíték arra, hogy a fumus persecutionis esete állna fenn, különös tekintettel arra, hogy hasonló vádak alapján más képviselőcsoportokhoz tartozó és más nemzetiségű képviselőkkel szemben is folynak eljárások;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Marie-Christine Boutonnet mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság illetékes hatóságának és Marie-Christine Boutonnet-nek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. szeptember 12., kedd

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/157 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/157

---

P8_TA(2017)0318

Simon Busuttil kinevezése az EUMSZ 255. cikke alapján létrehozott testületbe

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i határozata Simon Busuttilnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottságba történő kinevezésére irányuló javaslatról (2017/2132(INS))

(2018/C 337/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 255. cikkének második bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 255. cikkének második bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 120. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 120. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottsága javaslatára (B8-0503/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottsága javaslatára (B8-0503/2017),

| A. | mivel Simon Busuttil megfelel az EUMSZ 255. cikke második bekezdésében megállapított feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Simon Busuttil megfelel az EUMSZ 255. cikke második bekezdésében megállapított feltételeknek;

| 1. | javasolja Simon Busuttil bizottsági taggá történő kinevezését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bíróság elnökének. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/158 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/158

---

P8_TA(2017)0319

A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló, EU–Izland közötti megállapodás ***

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Izland közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11782/2016 – C8-0123/2017– 2016/0252(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 337/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11782/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11782/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió és Izland közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás tervezetére (12124/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Izland közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás tervezetére (12124/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0123/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0123/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0254/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0254/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Izland kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/159 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/159

---

P8_TA(2017)0320

A mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, EU–Izland közötti megállapodás ***

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 337/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12146/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12146/2016),

| — | tekintettel a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (12147/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (12147/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0129/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0129/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0256/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0256/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Izland kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/160 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/160

---

P8_TA(2017)0325

A belvízi hajózási és a közúti árufuvarozási ágazattal kapcsolatos elavult rendeletek hatályon kívül helyezése ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az 1101/89/EGK rendelet, a 2888/2000/EK rendelet és a 685/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0745), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0745),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0501/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0501/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 29-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2017. július 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2017. július 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0228/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0228/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 209., 2017.6.30., 58. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0368

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra a 2888/2000/EK rendelet és a 685/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az 1101/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1952 rendelettel.)

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/161

---

P8_TA(2017)0326

Az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0589),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0378/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0378/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. január 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. január 26-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2017. február 8-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2017. február 8-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0181/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0181/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 125., 2017.4.21., 69. o.

(2)  HL C 207., 2017.6.30., 87. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0287

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1953 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG EGYÜTTES NYILATKOZATA

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetért abban, hogy a „WiFi4EU” kezdeményezésnek méretezhetőnek kell lennie, és érdemi hatást kell gyakorolnia. E célból megállapítják, hogy amennyiben a CEF-nek a távközlési ágazatban való végrehajtására szánt pénzügyi keret 25 000 000 EUR-ról 50 000 000 EUR-ra történő emelése nem biztosítható teljes egészében, a Tanács az internetkapcsolat helyi közösségekben való előmozdításának megkönnyítése érdekében javaslatot tehet az említett pénzügyi kereten belüli átcsoportosításokra 120 000 000 EUR összegben.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/164

---

P8_TA(2017)0327

A földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0052), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0052),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0035/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az osztrák Szövetségi Tanács és a bolgár parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az osztrák Szövetségi Tanács és a bolgár parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 22-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0310/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0310/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 487., 2016.12.28., 70. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0030

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 12-én került elfogadásra a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1938 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA A RENDELET 16. CIKKÉVEL KAPCSOLATBAN

A Bizottság üdvözli a rendeletjavaslat 16. cikkében meghatározott együttműködési mechanizmusokat, amelyek fontos eszközként szolgálnak az Energiaközösség szerződő feleinek megelőző intézkedéseivel és vészhelyzeti terveivel való összhang biztosításához.

A Bizottság fontosnak tartja biztosítani, hogy az Energiaközösség szerződő felei ne hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek hátrányosan érinthetik az EU-ban és tagállamaiban az ellátásbiztonság helyzetét, és viszont.

Ezért a Bizottság – 2016. február 16-i eredeti javaslatának sérelme nélkül – kellő időben javaslatot fog tenni a Tanácsnak az EUMSZ 218. cikke szerinti, az Energiaközösségről szóló szerződés módosítására irányuló tárgyalásokra vonatkozó ajánlásra azzal a céllal, hogy olyan megfelelő jogi keret és mechanizmusok jöjjenek létre, amelyek lehetővé teszik a rendelet kiválasztott rendelkezéseinek és az energia területére vonatkozó uniós vívmányok más vonatkozó részeinek egyrészről az EU és tagállamai, másrészről az Energiaközösség szerződő felei közötti alkalmazását annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a földgázellátás biztonságával kapcsolatos megerősített keret hatékony végrehajtását.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/167

---

P8_TA(2017)0329

Az Európai Uniónak az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményéhez történő csatlakozása

Az Európai Parlament 2017. szeptember 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatról (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE))

(2018/C 337/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2016)0109),

| — | tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményére, amelyet 2011. május 11-én, Isztambulban nyitottak meg aláírásra (a továbbiakban az „Isztambuli Egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményére, amelyet 2011. május 11-én, Isztambulban nyitottak meg aláírásra (a továbbiakban az „Isztambuli Egyezmény”),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 8., 19., 157, 216. cikkére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 8., 19., 157, 216. cikkére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21., 23., 24., 25. és 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21., 23., 24., 25. és 26. cikkére,

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005), Peking+15 (2010) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005), Peking+15 (2010) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének jogi eszközeire az emberi jogok, különösen a nők jogai terén, mint például az ENSZ Alapokmánya, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciós kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezmény, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyve, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetések elleni egyezmény, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezmény és a visszaküldés tilalma, valamint a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének jogi eszközeire az emberi jogok, különösen a nők jogai terén, mint például az ENSZ Alapokmánya, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciós kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezmény, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyve, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetések elleni egyezmény, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezmény és a visszaküldés tilalma, valamint a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek az EU részes fele, ideértve az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága 2015. évi, Unióhoz intézett záró észrevételeire (UNCRPD), amelyek a fogyatékossággal élő nők és lányok erőszakkal szembeni védelmének egyik módjaként felhívják az Uniót az Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek az EU részes fele, ideértve az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága 2015. évi, Unióhoz intézett záró észrevételeire (UNCRPD), amelyek a fogyatékossággal élő nők és lányok erőszakkal szembeni védelmének egyik módjaként felhívják az Uniót az Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásra,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról szóló jelentésére, amely felhívja az Uniót az Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásra, ami újabb lépés lenne a fogyatékossággal élő nőkkel és lányokkal szembeni erőszak leküzdése felé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról szóló jelentésére, amely felhívja az Uniót az Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásra, ami újabb lépés lenne a fogyatékossággal élő nőkkel és lányokkal szembeni erőszak leküzdése felé,

| — | tekintettel az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága által a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek a fogyatékossággal élő nőkről és lányokról szóló 6. cikkre vonatkozóan 2016. augusztus 26-án elfogadott általános észrevételre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága által a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek a fogyatékossággal élő nőkről és lányokról szóló 6. cikkre vonatkozóan 2016. augusztus 26-án elfogadott általános észrevételre,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (1);

| — | tekintettel a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló 2009. november 26-i állásfoglalására (2), a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló 2011. április 5-i állásfoglalására (3), valamint az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölése és megelőzése témájával foglalkozó 57. ülésszakáról szóló, 2013. február 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló 2009. november 26-i állásfoglalására (2), a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló 2011. április 5-i állásfoglalására (3), valamint az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölése és megelőzése témájával foglalkozó 57. ülésszakáról szóló, 2013. február 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, a nők elleni erőszakról szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (5) és az európai hozzáadott értékére vonatkozó értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, a nők elleni erőszakról szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (5) és az európai hozzáadott értékére vonatkozó értékelésre,

| — | tekintettel az EU-nak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról szóló, 2016. november 24-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról szóló, 2016. november 24-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsa által 2011 márciusában elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsa által 2011 márciusában elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0278),

| — | tekintettel a lányok oktatás révén történő érvényesülésének Unión belüli támogatásáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lányok oktatás révén történő érvényesülésének Unión belüli támogatásáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU hármas elnökségének (Hollandia, Szlovákia és Málta) a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2015. december 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hármas elnökségének (Hollandia, Szlovákia és Málta) a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2015. december 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU irányelvre (8),

| — | tekintettel az európai védelmi határozatról szóló 2011. december 13-i 2011/99/EU irányelvre (9) és a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló, 2013. június 12-i 606/2013/EU rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai védelmi határozatról szóló 2011. december 13-i 2011/99/EU irányelvre (9) és a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló, 2013. június 12-i 606/2013/EU rendeletre (10),

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelvre (11) és a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU irányelvre (12) |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelvre (11) és a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU irányelvre (12)

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelvre, valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK irányelvre, amelyek meghatározzák a zaklatás és a szexuális zaklatás fogalmát, és elítélik azokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelvre, valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK irányelvre, amelyek meghatározzák a zaklatás és a szexuális zaklatás fogalmát, és elítélik azokat,

| — | tekintettel az EU Isztambuli Egyezményhez való lehetséges csatlakozására vonatkozó, 2015 októberében közzétett bizottsági ütemtervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Isztambuli Egyezményhez való lehetséges csatlakozására vonatkozó, 2015 októberében közzétett bizottsági ütemtervre,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa által 2016. november 16-án kiadott, az Isztambuli Egyezményben a nemi alapú erőszak fogalmával kapcsolatos harmadik negyedéves tevékenységi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa által 2016. november 16-án kiadott, az Isztambuli Egyezményben a nemi alapú erőszak fogalmával kapcsolatos harmadik negyedéves tevékenységi jelentésre,

| — | tekintettel az Uniónak a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló Isztambuli Egyezményhez való mielőbbi csatlakozására felhívó, az uniós elnökség, az Európai Bizottság és az Európai Parlament által kiadott, 2017. február 3-i együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló Isztambuli Egyezményhez való mielőbbi csatlakozására felhívó, az uniós elnökség, az Európai Bizottság és az Európai Parlament által kiadott, 2017. február 3-i együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015”című 2017. március 14-i állásfoglalására (13), valamint „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015”című 2017. március 14-i állásfoglalására (13), valamint „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztályának „Tudás és know-how: az önvédelem szerepe a nőkkel szembeni erőszak megelőzésében” című 2016. évi tanulmányára, különös tekintettel az önvédelmi képzésnek az Isztambuli Egyezmény 12. cikke végrehajtásához való hozzájárulására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztályának „Tudás és know-how: az önvédelem szerepe a nőkkel szembeni erőszak megelőzésében” című 2016. évi tanulmányára, különös tekintettel az önvédelmi képzésnek az Isztambuli Egyezmény 12. cikke végrehajtásához való hozzájárulására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 55. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 55. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság félidős jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0266/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság félidős jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0266/2017),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az EU egyik alapértéke; mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a Szerződésekben és az Alapjogi Chartában is rögzített alapvető jog, és azt a jogalkotásban, a gyakorlatban, az ítélkezési gyakorlatban és a mindennapi életben egyaránt maradéktalanul tiszteletben kell tartani, elő kell mozdítani és érvényre kell juttatni; mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutató szerint még egyetlen uniós országban sem valósult meg teljes mértékben a férfiak és nők közötti egyenlőség; mivel a nemi alapú erőszak a nemek közötti egyenlőtlenségek oka és következménye is egyben; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az EU egyik alapértéke; mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a Szerződésekben és az Alapjogi Chartában is rögzített alapvető jog, és azt a jogalkotásban, a gyakorlatban, az ítélkezési gyakorlatban és a mindennapi életben egyaránt maradéktalanul tiszteletben kell tartani, elő kell mozdítani és érvényre kell juttatni; mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutató szerint még egyetlen uniós országban sem valósult meg teljes mértékben a férfiak és nők közötti egyenlőség; mivel a nemi alapú erőszak a nemek közötti egyenlőtlenségek oka és következménye is egyben;

| B. | mivel a rabszolgaság és az emberkereskedelem modern formái, amelyek főként a nőket érintik, még mindig jelen vannak az Unióban; |
| --- | --- |

B.

mivel a rabszolgaság és az emberkereskedelem modern formái, amelyek főként a nőket érintik, még mindig jelen vannak az Unióban;

| C. | mivel a tagállamoknak el kell ismerniük, hogy ha megtörtént az erőszak, a társadalom nem teljesítette a védelem elsődleges kötelezettségét, és csak olyan reaktív jellegű intézkedésekre van lehetőség, mint az áldozatok kártalanítása és a bűncselekmények elkövetőivel szembeni eljárás; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamoknak el kell ismerniük, hogy ha megtörtént az erőszak, a társadalom nem teljesítette a védelem elsődleges kötelezettségét, és csak olyan reaktív jellegű intézkedésekre van lehetőség, mint az áldozatok kártalanítása és a bűncselekmények elkövetőivel szembeni eljárás;

| D. | mivel az Uniónak a tagállamokkal együttműködve minden szükséges intézkedést meg kell tennie minden nőnek és lánynak a köz- és magánszférában egyaránt fizikai vagy pszichológiai erőszak nélküli élethez való jogának előmozdítására és védelmére; |
| --- | --- |

D.

mivel az Uniónak a tagállamokkal együttműködve minden szükséges intézkedést meg kell tennie minden nőnek és lánynak a köz- és magánszférában egyaránt fizikai vagy pszichológiai erőszak nélküli élethez való jogának előmozdítására és védelmére;

| E. | mivel a nemi alapú erőszakot nem lehet félvállról venni, és nem lehet későbbre halasztható problémakörnek tekinteni, mivel csak az Unióban több mint 250 millió nőt és lányt érint, és ennélfogva növeli a félelmet és a polarizálódást, emellett hozzájárul a stresszhez és a mentális betegségekhez, tekintve, hogy a népesség felének biztonságát fenyegeti; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) becslései szerint a szexuális alapú erőszak az Unióban évente 226 milliárd eurós költséget jelent a társadalom számára; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemi alapú erőszakot nem lehet félvállról venni, és nem lehet későbbre halasztható problémakörnek tekinteni, mivel csak az Unióban több mint 250 millió nőt és lányt érint, és ennélfogva növeli a félelmet és a polarizálódást, emellett hozzájárul a stresszhez és a mentális betegségekhez, tekintve, hogy a népesség felének biztonságát fenyegeti; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) becslései szerint a szexuális alapú erőszak az Unióban évente 226 milliárd eurós költséget jelent a társadalom számára;

| F. | mivel a nők (15) elleni erőszak és a fizikai és pszichológiai, nemi alapú erőszak gyakori jelenség az Unión belül, és a megkülönböztetés szélsőséges formájának és az emberi jogok megsértésének kell tekinteni, amely a társadalom minden szintjén érinti a nőket, életkortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási vagy lakhely szerinti országtól függetlenül, és a nők és férfiak közötti egyenlőség egyik fő akadályát képezi, gazdasági és politikai értelemben egyaránt mivel további intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az erőszak női áldozatai bejelentsék, min estek át, és segítséget kérjenek, valamint annak biztosításához, hogy a szükségleteiknek megfelelő támogatást kapjanak, tájékoztassák őket a jogaikról, és legyen hozzáférésük az igazságszolgáltatáshoz az elkövetők elfogása érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel a nők (15) elleni erőszak és a fizikai és pszichológiai, nemi alapú erőszak gyakori jelenség az Unión belül, és a megkülönböztetés szélsőséges formájának és az emberi jogok megsértésének kell tekinteni, amely a társadalom minden szintjén érinti a nőket, életkortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási vagy lakhely szerinti országtól függetlenül, és a nők és férfiak közötti egyenlőség egyik fő akadályát képezi, gazdasági és politikai értelemben egyaránt mivel további intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az erőszak női áldozatai bejelentsék, min estek át, és segítséget kérjenek, valamint annak biztosításához, hogy a szükségleteiknek megfelelő támogatást kapjanak, tájékoztassák őket a jogaikról, és legyen hozzáférésük az igazságszolgáltatáshoz az elkövetők elfogása érdekében;

| G. | mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Nőkkel szembeni erőszak: az Unió egészére kiterjedő felmérés” című, 2014 márciusában megjelent jelentése rámutat arra, hogy az európai nők egyharmadát legalább egyszer érte felnőtt életében fizikai vagy szexuális erőszak, 20 %-a élt át internetes zaklatást, minden huszadik nőt megerőszakoltak, és a nők több mint egytizede szenvedett el erő alkalmazásával elkövetett szexuális erőszakot; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Nőkkel szembeni erőszak: az Unió egészére kiterjedő felmérés” című, 2014 márciusában megjelent jelentése rámutat arra, hogy az európai nők egyharmadát legalább egyszer érte felnőtt életében fizikai vagy szexuális erőszak, 20 %-a élt át internetes zaklatást, minden huszadik nőt megerőszakoltak, és a nők több mint egytizede szenvedett el erő alkalmazásával elkövetett szexuális erőszakot;

| H. | mivel minden tizedik nő élt át az új technológiák révén megvalósított szexuális zaklatást vagy zaklatást, és mivel a magasabb döntéshozatali pozíciókban lévő nők 75 %-ának kellett kiállnia szexuális zaklatást; mivel ez azt mutatja, hogy életkortól és az életben elfoglalt helytől függetlenül egyetlen nő vagy lány sincs biztonságban a szexuális alapú erőszakkal szemben; |
| --- | --- |

H.

mivel minden tizedik nő élt át az új technológiák révén megvalósított szexuális zaklatást vagy zaklatást, és mivel a magasabb döntéshozatali pozíciókban lévő nők 75 %-ának kellett kiállnia szexuális zaklatást; mivel ez azt mutatja, hogy életkortól és az életben elfoglalt helytől függetlenül egyetlen nő vagy lány sincs biztonságban a szexuális alapú erőszakkal szemben;

| I. | mivel intézkedéseket kell hozni a nemi alapú internetes erőszak erősödő jelenségének kezelése érdekében, ideértve a különösen fiatal nők és lányok, valamint LMBTI-személyek ellen elkövetett bántalmazást, zaklatást és megfélemlítést; |
| --- | --- |

I.

mivel intézkedéseket kell hozni a nemi alapú internetes erőszak erősödő jelenségének kezelése érdekében, ideértve a különösen fiatal nők és lányok, valamint LMBTI-személyek ellen elkövetett bántalmazást, zaklatást és megfélemlítést;

| J. | mivel az Unió polgárai és lakosai nem egyenlő mértékben védettek a nemi alapú erőszakkal szemben, minthogy nem létezik európai stratégia, sem jogalkotási aktus, és tagállamonként eltérő politikák és jogszabályok érvényesülnek többek között a bűncselekmények meghatározása és a jogszabályok hatálya tekintetében, ezért egyes csoportok jobban ki vannak szolgáltatva az ilyen erőszaknak; mivel az Unión belül különbségek vannak a tájékoztatás, a menedékhelyekhez való hozzáférés és azok biztosítása, a támogató szolgáltatások és a jogok terén; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió polgárai és lakosai nem egyenlő mértékben védettek a nemi alapú erőszakkal szemben, minthogy nem létezik európai stratégia, sem jogalkotási aktus, és tagállamonként eltérő politikák és jogszabályok érvényesülnek többek között a bűncselekmények meghatározása és a jogszabályok hatálya tekintetében, ezért egyes csoportok jobban ki vannak szolgáltatva az ilyen erőszaknak; mivel az Unión belül különbségek vannak a tájékoztatás, a menedékhelyekhez való hozzáférés és azok biztosítása, a támogató szolgáltatások és a jogok terén;

| K. | mivel a nőkkel szembeni erőszak kapcsolódik a hatalom nők és férfiak közötti nem egyenlő megoszlásához, a szexizmushoz és a nemi sztereotípiákhoz, amelyek a férfiak nőkkel szembeni dominanciájához és megkülönböztetéséhez vezettek, és megakadályozták a nők teljes körű kibontakozását; |
| --- | --- |

K.

mivel a nőkkel szembeni erőszak kapcsolódik a hatalom nők és férfiak közötti nem egyenlő megoszlásához, a szexizmushoz és a nemi sztereotípiákhoz, amelyek a férfiak nőkkel szembeni dominanciájához és megkülönböztetéséhez vezettek, és megakadályozták a nők teljes körű kibontakozását;

| L. | mivel a nőkkel szembeni erőszak hozzájárul a nemi alapú egyenlőtlenségek fennmaradásához azáltal, hogy akadályozza az áldozatok munkahelyhez jutását, ami negatívan hat a pénzügyi függetlenségükre és általában véve a gazdaságra; |
| --- | --- |

L.

mivel a nőkkel szembeni erőszak hozzájárul a nemi alapú egyenlőtlenségek fennmaradásához azáltal, hogy akadályozza az áldozatok munkahelyhez jutását, ami negatívan hat a pénzügyi függetlenségükre és általában véve a gazdaságra;

| M. | mivel a szexuális alapú erőszak nők általi be nem jelentésének egyik fontos tényezője az elkövetőtől való gazdasági függőségük; |
| --- | --- |

M.

mivel a szexuális alapú erőszak nők általi be nem jelentésének egyik fontos tényezője az elkövetőtől való gazdasági függőségük;

| N. | mivel a mélyszegénység növeli az erőszak és a kizsákmányolás egyéb formáinak kockázatát, amelyek gátolják a nők teljes körű részvételét az élet minden területén és a nemek közötti egyenlőség megvalósulását; |
| --- | --- |

N.

mivel a mélyszegénység növeli az erőszak és a kizsákmányolás egyéb formáinak kockázatát, amelyek gátolják a nők teljes körű részvételét az élet minden területén és a nemek közötti egyenlőség megvalósulását;

| O. | mivel többet kell tenni a nők politikai, gazdasági és társadalmi életben való részvételének elősegítése és ösztönzése érdekében, növelve a vezető beosztásban lévő nők láthatóságát, fellépve ezáltal a tárgyiasítással és a nemi alapú erőszak kultúrájával szemben; |
| --- | --- |

O.

mivel többet kell tenni a nők politikai, gazdasági és társadalmi életben való részvételének elősegítése és ösztönzése érdekében, növelve a vezető beosztásban lévő nők láthatóságát, fellépve ezáltal a tárgyiasítással és a nemi alapú erőszak kultúrájával szemben;

| P. | mivel az Isztambuli Egyezmény kimondja, hogy valamennyi rendelkezését, különösen az áldozatok jogainak védelmére irányuló intézkedéseket „biológiai nemen, társadalmi nemen, származáson, bőrszínen, nyelven, valláson, politikai vagy más véleményen, nemzeti vagy társadalmi származáson, nemzeti kisebbséghez való tartozáson, vagyonon, születésen, szexuális irányultságon, nemi identitáson, életkoron, egészségi állapoton, fogyatékosságon, családi állapoton, migráns vagy menekült jogálláson vagy más jogálláson alapuló megkülönböztetés nélkül biztosítani” kell; |
| --- | --- |

P.

mivel az Isztambuli Egyezmény kimondja, hogy valamennyi rendelkezését, különösen az áldozatok jogainak védelmére irányuló intézkedéseket „biológiai nemen, társadalmi nemen, származáson, bőrszínen, nyelven, valláson, politikai vagy más véleményen, nemzeti vagy társadalmi származáson, nemzeti kisebbséghez való tartozáson, vagyonon, születésen, szexuális irányultságon, nemi identitáson, életkoron, egészségi állapoton, fogyatékosságon, családi állapoton, migráns vagy menekült jogálláson vagy más jogálláson alapuló megkülönböztetés nélkül biztosítani” kell;

| Q. | mivel a fogyatékossággal élő nők 1,5–10-szer nagyobb valószínűséggel válnak nemi alapú erőszak áldozatává, és függőségi helyzetük miatt számukra még nehezebb jelenteni az erőszakot; mivel a fogyatékossággal élő nők nem egy homogén csoport, hanem különböző státuszú és sokféle helyzetben lévő, eltérő típusú fogyatékossággal rendelkező nőket foglal magában, ideértve a képességcsökkenéssel járó vagy képességcsökkenéssel nem járó fizikai, pszichoszociális, szellemi, illetve érzékszervi állapotokat; mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény előírja a részes államok számára olyan intézkedések meghozatalát, amelyek biztosítják a fogyatékossággal élő nők számára valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő élvezetét; |
| --- | --- |

Q.

mivel a fogyatékossággal élő nők 1,5–10-szer nagyobb valószínűséggel válnak nemi alapú erőszak áldozatává, és függőségi helyzetük miatt számukra még nehezebb jelenteni az erőszakot; mivel a fogyatékossággal élő nők nem egy homogén csoport, hanem különböző státuszú és sokféle helyzetben lévő, eltérő típusú fogyatékossággal rendelkező nőket foglal magában, ideértve a képességcsökkenéssel járó vagy képességcsökkenéssel nem járó fizikai, pszichoszociális, szellemi, illetve érzékszervi állapotokat; mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény előírja a részes államok számára olyan intézkedések meghozatalát, amelyek biztosítják a fogyatékossággal élő nők számára valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő élvezetét;

| R. | mivel a nők és lányok egyes csoportjai, köztük a migráns nők, a menekült és menedékkérő nők, a fogyatékossággal élő nők és lányok, az LBTI-nők és a roma nők többszörös megkülönböztetés veszélyének vannak kitéve, és ezért még inkább ki vannak szolgáltatva az erőszaknak a rasszizmussal, idegengyűlölettel, homofóbiával, transzfóbiával és interszexfóbiával, illetve életkoron, fogyatékosságon, etnikai származáson vagy vallási hovatartozáson alapuló megkülönböztetéssel párosuló szexista motivációk miatt; mivel az európai nők interszekcionális és többszörös megkülönböztetésekkel szembesülnek, ami meggátolja őket abban, hogy igazságszolgáltatáshoz, valamint támogató és védelmi szolgáltatásokhoz folyamodjanak, és éljenek alapvető jogaikkal; mivel a védelmi intézkedések végrehajtásakor egyedi támogató szolgáltatásokat kell biztosítani a nők számára; |
| --- | --- |

R.

mivel a nők és lányok egyes csoportjai, köztük a migráns nők, a menekült és menedékkérő nők, a fogyatékossággal élő nők és lányok, az LBTI-nők és a roma nők többszörös megkülönböztetés veszélyének vannak kitéve, és ezért még inkább ki vannak szolgáltatva az erőszaknak a rasszizmussal, idegengyűlölettel, homofóbiával, transzfóbiával és interszexfóbiával, illetve életkoron, fogyatékosságon, etnikai származáson vagy vallási hovatartozáson alapuló megkülönböztetéssel párosuló szexista motivációk miatt; mivel az európai nők interszekcionális és többszörös megkülönböztetésekkel szembesülnek, ami meggátolja őket abban, hogy igazságszolgáltatáshoz, valamint támogató és védelmi szolgáltatásokhoz folyamodjanak, és éljenek alapvető jogaikkal; mivel a védelmi intézkedések végrehajtásakor egyedi támogató szolgáltatásokat kell biztosítani a nők számára;

| S. | mivel a nők elleni erőszakot, köztük a kapcsolati erőszakot túlságosan gyakran tekintik magánügynek, és túl könnyedén tolerálják; mivel valójában az alapvető jogok szisztematikus megsértéséről és súlyos bűncselekményről van szó, amelyet mint olyat szankcionálni kell; mivel az elkövetőkkel szembeni eljárás és megfelelő ítélethozatal biztosításával, valamint az erőszakot átélt nők és lányok igazságszolgáltatási rendszer révén történő támogatásának és elismerésének szavatolásával véget kell vetni a büntetlenségnek annak érdekében, hogy – földrajzi származásuktól vagy társadalmi osztályuktól függetlenül – megszakadjon az erőszak áldozatává váló nők és lányok traumatizálódásának, hallgatásának és magányának ördögi köre; |
| --- | --- |

S.

mivel a nők elleni erőszakot, köztük a kapcsolati erőszakot túlságosan gyakran tekintik magánügynek, és túl könnyedén tolerálják; mivel valójában az alapvető jogok szisztematikus megsértéséről és súlyos bűncselekményről van szó, amelyet mint olyat szankcionálni kell; mivel az elkövetőkkel szembeni eljárás és megfelelő ítélethozatal biztosításával, valamint az erőszakot átélt nők és lányok igazságszolgáltatási rendszer révén történő támogatásának és elismerésének szavatolásával véget kell vetni a büntetlenségnek annak érdekében, hogy – földrajzi származásuktól vagy társadalmi osztályuktól függetlenül – megszakadjon az erőszak áldozatává váló nők és lányok traumatizálódásának, hallgatásának és magányának ördögi köre;

| T. | mivel a tagállamok között jelentős kulturális különbségek vannak a tekintetben, hogy mennyire valószínű, hogy a nők jelentsék az erőszakos közösülést vagy a szexuális bántalmazást, és mivel a hivatalos statisztikák inkább ezt a hajlandóságot tükrözik, mint az országban elkövetett erőszakos közösülések vagy szexuális bántalmazások tényleges számát; |
| --- | --- |

T.

mivel a tagállamok között jelentős kulturális különbségek vannak a tekintetben, hogy mennyire valószínű, hogy a nők jelentsék az erőszakos közösülést vagy a szexuális bántalmazást, és mivel a hivatalos statisztikák inkább ezt a hajlandóságot tükrözik, mint az országban elkövetett erőszakos közösülések vagy szexuális bántalmazások tényleges számát;

| U. | mivel a nőgyilkosságokat legtöbb esetben a férj, a volt férj, az élettárs vagy a volt élettárs követi el, aki nem fogadja el egy házasság vagy egy kapcsolat megszűnését; |
| --- | --- |

U.

mivel a nőgyilkosságokat legtöbb esetben a férj, a volt férj, az élettárs vagy a volt élettárs követi el, aki nem fogadja el egy házasság vagy egy kapcsolat megszűnését;

| V. | mivel a nemi alapú erőszak elkövetője gyakran egy, az áldozat által már ismert személy, és az áldozat sok esetben függőségi viszonyban van, ami növeli az erőszak jelentésével kapcsolatos félelmet; |
| --- | --- |

V.

mivel a nemi alapú erőszak elkövetője gyakran egy, az áldozat által már ismert személy, és az áldozat sok esetben függőségi viszonyban van, ami növeli az erőszak jelentésével kapcsolatos félelmet;

| W. | mivel a nőkkel szembeni erőszak valamennyi formájának egyik kiváltó okai a nemi sztereotípiák és a szexizmus, beleértve a szexista gyűlöletbeszédet, amelyek világszerte, offline és online, illetve a köz- és a magánszférában egyaránt előfordulnak; |
| --- | --- |

W.

mivel a nőkkel szembeni erőszak valamennyi formájának egyik kiváltó okai a nemi sztereotípiák és a szexizmus, beleértve a szexista gyűlöletbeszédet, amelyek világszerte, offline és online, illetve a köz- és a magánszférában egyaránt előfordulnak;

| X. | mivel a fizikai, a szexuális vagy a pszichológiai erőszak és bántalmazás súlyos hatással van az áldozatokra, ami testi, szexuális, érzelmi vagy lelki sérüléseket, illetve anyagi károkat okozhat; mivel ez hatással van családjukra és rokonaikra, valamint a társadalom egészére; mivel ahhoz, hogy egy gyermek áldozatnak minősüljön, nem kell, hogy közvetlenül érintse őt az erőszak, mivel a kapcsolati erőszak tanújaként is traumatizálódik; |
| --- | --- |

X.

mivel a fizikai, a szexuális vagy a pszichológiai erőszak és bántalmazás súlyos hatással van az áldozatokra, ami testi, szexuális, érzelmi vagy lelki sérüléseket, illetve anyagi károkat okozhat; mivel ez hatással van családjukra és rokonaikra, valamint a társadalom egészére; mivel ahhoz, hogy egy gyermek áldozatnak minősüljön, nem kell, hogy közvetlenül érintse őt az erőszak, mivel a kapcsolati erőszak tanújaként is traumatizálódik;

| Y. | mivel az Isztambuli Egyezmény 3. cikke világosan meghatározza, hogy a „nemi alapú erőszak”„olyan erőszak, amely női mivolta miatt irányul egy nő ellen, vagy amely aránytalanul érint a nőket”, a „nem” pedig „azok a társadalmilag kialakult szerepek, viselkedési formák, tevékenységek és jellegzetes tulajdonságok, amelyeket egy adott társadalom a nők és a férfiak tekintetében helyesnek tekint”; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Isztambuli Egyezmény 3. cikke világosan meghatározza, hogy a „nemi alapú erőszak”„olyan erőszak, amely női mivolta miatt irányul egy nő ellen, vagy amely aránytalanul érint a nőket”, a „nem” pedig „azok a társadalmilag kialakult szerepek, viselkedési formák, tevékenységek és jellegzetes tulajdonságok, amelyeket egy adott társadalom a nők és a férfiak tekintetében helyesnek tekint”;

| Z. | mivel a be nem jelentett esetek becsült számának csökkentése érdekében a tagállamoknak elegendő intézményt kell biztosítaniuk a nők számára ahhoz, hogy biztonságban érezzék magukat, és képesek legyenek jelenteni a nemi alapú erőszakot; |
| --- | --- |

Z.

mivel a be nem jelentett esetek becsült számának csökkentése érdekében a tagállamoknak elegendő intézményt kell biztosítaniuk a nők számára ahhoz, hogy biztonságban érezzék magukat, és képesek legyenek jelenteni a nemi alapú erőszakot;

| AA. | mivel csak az infrastrukturális, jogi, igazságügyi, kulturális, oktatási, szociális és egészségügyi intézkedéseket, valamint az áldozatok lakhatáshoz és munkahelyhez jutását elősegítő intézkedéseket – köztük az áldozatoknak menedékhely nyújtását – is magában foglaló jogalkotási és nem jogalkotási eszközöket kombináló szakpolitikák összessége, valamint a nők egyenlő részvétele a társadalmi minden területén csökkentheti jelentős mértékben a nők elleni erőszakot, a nemi alapú erőszakot és annak következményeit; mivel a civil társadalom, és különösen a női szervezetek nagyon jelentősen hozzájárulnak az erőszak valamennyi formájának megelőzéséhez és leküzdéséhez, és munkájukat el kell ismerni, valamint ösztönözni és támogatni kell, hogy ezáltal a lehető legjobban tudják azt elvégezni; |
| --- | --- |

AA.

mivel csak az infrastrukturális, jogi, igazságügyi, kulturális, oktatási, szociális és egészségügyi intézkedéseket, valamint az áldozatok lakhatáshoz és munkahelyhez jutását elősegítő intézkedéseket – köztük az áldozatoknak menedékhely nyújtását – is magában foglaló jogalkotási és nem jogalkotási eszközöket kombináló szakpolitikák összessége, valamint a nők egyenlő részvétele a társadalmi minden területén csökkentheti jelentős mértékben a nők elleni erőszakot, a nemi alapú erőszakot és annak következményeit; mivel a civil társadalom, és különösen a női szervezetek nagyon jelentősen hozzájárulnak az erőszak valamennyi formájának megelőzéséhez és leküzdéséhez, és munkájukat el kell ismerni, valamint ösztönözni és támogatni kell, hogy ezáltal a lehető legjobban tudják azt elvégezni;

| AB. | mivel a lányok és nők oktatása és képzése fontos európai érték, alapvető emberi jog és a lányok és nők társadalmi, kulturális és szakmai érvényesülésének, valamint az összes egyéb társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai jog gyakorlásának, illetve a későbbiekben a nők és lányok elleni erőszak megelőzésének alapvető eleme; |
| --- | --- |

AB.

mivel a lányok és nők oktatása és képzése fontos európai érték, alapvető emberi jog és a lányok és nők társadalmi, kulturális és szakmai érvényesülésének, valamint az összes egyéb társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai jog gyakorlásának, illetve a későbbiekben a nők és lányok elleni erőszak megelőzésének alapvető eleme;

| AC. | mivel csak az államok képesek egyetemes, kötelező és ingyenes oktatást nyújtani, ami előfeltétele annak, hogy biztosított legyen a nemek közötti esélyegyenlőség; |
| --- | --- |

AC.

mivel csak az államok képesek egyetemes, kötelező és ingyenes oktatást nyújtani, ami előfeltétele annak, hogy biztosított legyen a nemek közötti esélyegyenlőség;

| AD. | mivel az Isztambuli Egyezmény hangsúlyozza a mentalitás és a hozzáállás megváltoztatásának fontosságát a nemi alapú erőszak folytonosságának megtörésében; mivel e tekintetben valamennyi szinten és minden életkorú személy számára oktatásra van szükség a nők és férfiak közötti egyenlőség, a sztereotípiamentes nemi szerepek és a személyi sérthetetlenség tisztelete témájában; mivel az önvédelemre irányuló képzés az áldozattá válás és negatív hatásai csökkentésének egy hatékony eszköze, mivel megkérdőjelezi a nemi sztereotípiákat és elősegíti a nők és a lányok önrendelkezését; |
| --- | --- |

AD.

mivel az Isztambuli Egyezmény hangsúlyozza a mentalitás és a hozzáállás megváltoztatásának fontosságát a nemi alapú erőszak folytonosságának megtörésében; mivel e tekintetben valamennyi szinten és minden életkorú személy számára oktatásra van szükség a nők és férfiak közötti egyenlőség, a sztereotípiamentes nemi szerepek és a személyi sérthetetlenség tisztelete témájában; mivel az önvédelemre irányuló képzés az áldozattá válás és negatív hatásai csökkentésének egy hatékony eszköze, mivel megkérdőjelezi a nemi sztereotípiákat és elősegíti a nők és a lányok önrendelkezését;

| AE. | mivel valamennyi tagállam azonnali csatlakozása az Isztambuli Egyezményhez jelentős mértékben hozzájárulna egy integrált szakpolitika kialakításához és a nemzetközi együttműködés előmozdításához a nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

AE.

mivel valamennyi tagállam azonnali csatlakozása az Isztambuli Egyezményhez jelentős mértékben hozzájárulna egy integrált szakpolitika kialakításához és a nemzetközi együttműködés előmozdításához a nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelem területén;

| AF. | mivel az Uniónak a fenntartható fejlesztési célok megvalósítására irányuló globális erőfeszítések részeként munkálkodnia kell a szomszédságában és világszerte előforduló nemi alapú erőszakkal szembeni küzdelem előmozdításán, a szexuális erőszak háborús fegyverként történő felhasználására is kiterjedően; |
| --- | --- |

AF.

mivel az Uniónak a fenntartható fejlesztési célok megvalósítására irányuló globális erőfeszítések részeként munkálkodnia kell a szomszédságában és világszerte előforduló nemi alapú erőszakkal szembeni küzdelem előmozdításán, a szexuális erőszak háborús fegyverként történő felhasználására is kiterjedően;

| AG. | mivel az Isztambuli Egyezmény vegyes megállapodás, amely a tagállamok csatlakozásával párhuzamosan lehetővé teszi az Unió csatlakozását is; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Isztambuli Egyezmény vegyes megállapodás, amely a tagállamok csatlakozásával párhuzamosan lehetővé teszi az Unió csatlakozását is;

| AH. | mivel az egyezményt valamennyi tagállam aláírta, de csak tizennégy ratifikálta; mivel az Unió egyezményhez való csatlakozása nem mentesíti a tagállamokat a nemzeti ratifikálás alól; |
| --- | --- |

AH.

mivel az egyezményt valamennyi tagállam aláírta, de csak tizennégy ratifikálta; mivel az Unió egyezményhez való csatlakozása nem mentesíti a tagállamokat a nemzeti ratifikálás alól;

| AI. | mivel az Isztambuli Egyezmény ratifikálásához megfelelő érvényesítés és hatékony végrehajtás, illetve a kellő pénzügyi és humán erőforrások biztosítása is szükséges; |
| --- | --- |

AI.

mivel az Isztambuli Egyezmény ratifikálásához megfelelő érvényesítés és hatékony végrehajtás, illetve a kellő pénzügyi és humán erőforrások biztosítása is szükséges;

| 1. | üdvözli, hogy 2016. március 4-én a Bizottság azt javasolta, hogy az EU csatlakozzon az Isztambuli Egyezményhez, amely az első átfogó jogilag kötelező erejű eszköz a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak, köztük a kapcsolati erőszak (16) nemzetközi szinten való megelőzésére és felszámolására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az Unió Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásának 2017. június 13-i aláírását; sajnálja ugyanakkor, hogy a két területre, nevezetesen a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos kérdésekre, illetve a menedékjogra és a visszaküldés tilalmára való korlátozás jogbizonytalanságot szül az Unió csatlakozásának hatályát illetően, emellett aggodalomra ad okot az egyezmény végrehajtására nézve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elítéli a nők elleni erőszak minden formáját, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nők és lányok gyakran vannak kitéve családon belüli erőszaknak, szexuális zaklatásnak, lelki és fizikai erőszaknak, zaklatásnak, szexuális erőszaknak, nemi erőszaknak, kényszerházasságnak, a női nemi szervek megcsonkításának, kényszerabortusznak, kényszersterilizálásnak szexuális kizsákmányolásnak és emberkereskedelemnek, és az erőszak egyéb formáinak, ami emberi jogaik és méltóságuk súlyos megsértésének minősül; hangsúlyozza, hogy az Isztambuli Egyezmény előírja, hogy a kultúra, a szokás, a vallás vagy az úgynevezett „becsület” nem szolgálhat semmiféle, nőkkel szembeni erőszak indokaként; elítéli, hogy egyre több nő és lány válik nemi alapú erőszak áldozatává az interneten és a közösségi médiában; felhívja a tagállamokat, hogy fogadjanak el konkrét intézkedéseket ezen újfajta bűncselekmények – köztük a szexuális zsarolás, a becserkészés, a voyeurizmus és a bosszúpornó – kezelése és az áldozatok védelme érdekében, akik olykor öngyilkossághoz is vezető súlyos traumát élhetnek át; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan állítja, hogy a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatások, köztük a biztonságos és legális abortusz megtagadása a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak formájának minősül; megismétli annak fontosságát, hogy a nők és a lányok rendelkezhessenek testük és szexuális életük felett, felhív valamennyi tagállamot, hogy szavatolják az átfogó szexuális nevelést, valamint a nők családtervezéshez és a reproduktív és szexuális egészséggel kapcsolatos szolgáltatások teljes köréhez való gyors hozzáférését, beleértve a korszerű fogamzásgátlási módszereket és a biztonságos és legális abortuszt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat arra, hogy a kényszerterhesség a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. július 17-i Római Statútumának 7. cikke szerint emberiesség elleni bűncselekmény, és a nőkkel szembeni nemi alapú erőszak egy formájának minősül, amely a nők és a lányok emberi jogainak és méltóságának súlyos megsértését jelenti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Isztambuli Egyezmény holisztikus, átfogó és koordinált megközelítést követ, az áldozat jogait helyezve a középpontba, és a nők és lányok elleni erőszakkal és a nemi alapú, köztük a kapcsolati erőszakkal számos különböző szempontból foglalkozik, olyan eszközöket előírva, mint az erőszak megelőzése, a megkülönböztetés elleni küzdelem, a büntetlenség elleni büntetőjogi intézkedések, az áldozatok védelme és támogatása, a gyermekek védelme, a női menedékkérők és menekültek, az adatok jobb védelme, valamint a többek között nemzeti emberi jogi és esélyegyenlőségi szervekkel, civil társadalmi és nem kormányzati szervezetekkel együttműködésben megvalósított tudatosságnövelő kampányok vagy programok; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy az Isztambuli Egyezmény szilárd alapot kínál a nők elleni erőszakot előidéző, legitimizáló és fenntartó társadalmi struktúrák megváltoztatásához, valamint eszközöket nyújt az erre irányuló intézkedések bevezetéséhez; hangsúlyozza, hogy az egyezmény egyszerre foglalkozik a megelőzéssel, a védelemmel és a felelősségre vonással (háromszintű megközelítés), és átfogó és összehangolt megközelítést alkalmaz a kellő gondosság elvéből kiindulva, amelynek értelmében a részes államok pozitív kötelessége hatékonyan reagálni minden erőszakos cselekményre (az egyezmény 5. cikke); |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az Unió csatlakozása egységes európai jogi keretbe foglalja a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak megelőzését és leküzdését, valamint az Unió belső és külső politikáiban az áldozatok védelmét és támogatását, emellett biztosítja az egyezmény szempontjából jelentős uniós jogszabályok, programok és alapok megfelelőbb nyomon követését, értelmezését és végrehajtását, valamint összehasonlítható nemek szerint lebontott adatok jobb uniós szintű gyűjtését; úgy véli, hogy az egyezményhez való csatlakozás révén az Unió hatékonyabb globális szereplővé válik a nők jogainak területén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az alábbi ajánlásokat:






  a) | sürgessék a tagállamokat az Isztambuli Egyezmény ratifikálásával és végrehajtásával kapcsolatos tárgyalások felgyorsítására; határozottan ítéljék el az Isztambuli Egyezmény végrehajtása és a nőkkel szembeni erőszak leküzdése érdekében már megtett intézkedésektől való visszakozásra irányuló törekvéseket; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

sürgessék a tagállamokat az Isztambuli Egyezmény ratifikálásával és végrehajtásával kapcsolatos tárgyalások felgyorsítására; határozottan ítéljék el az Isztambuli Egyezmény végrehajtása és a nőkkel szembeni erőszak leküzdése érdekében már megtett intézkedésektől való visszakozásra irányuló törekvéseket;

| b) | kérjék a Bizottságot, hogy haladéktalanul és késlekedés nélkül kezdeményezzen konstruktív párbeszédet a Tanáccsal és a tagállamokkal, együttműködve az Európa Tanáccsal, válaszolva a tagállamok által kifejezett fenntartásokra, tiltakozásokra és aggodalmakra, tisztázva az Isztambuli Egyezmény eltérő, különösen a 3. cikk c) és d) pontjainak a „nemi alapú erőszak” és a „nem” definícióihoz kapcsolódó félrevezető értelmezéseit, az Európa Tanács emberi jogi biztosának általános megjegyzéseivel összhangban; |
| --- | --- |

b)

kérjék a Bizottságot, hogy haladéktalanul és késlekedés nélkül kezdeményezzen konstruktív párbeszédet a Tanáccsal és a tagállamokkal, együttműködve az Európa Tanáccsal, válaszolva a tagállamok által kifejezett fenntartásokra, tiltakozásokra és aggodalmakra, tisztázva az Isztambuli Egyezmény eltérő, különösen a 3. cikk c) és d) pontjainak a „nemi alapú erőszak” és a „nem” definícióihoz kapcsolódó félrevezető értelmezéseit, az Európa Tanács emberi jogi biztosának általános megjegyzéseivel összhangban;

| c) | teljes mértékben tájékoztassák a Parlamentet a tárgyalások kapcsolódó szempontjairól minden szakaszban, hogy az megfelelően gyakorolhassa a Szerződések által ráruházott jogait, az EUMSZ 218. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

c)

teljes mértékben tájékoztassák a Parlamentet a tárgyalások kapcsolódó szempontjairól minden szakaszban, hogy az megfelelően gyakorolhassa a Szerződések által ráruházott jogait, az EUMSZ 218. cikkének megfelelően;

| d) | annak ellenére, hogy az Unió aláírta az Isztambuli Egyezményhez való csatlakozást, biztosítsák a széles körű, korlátozás nélküli uniós csatlakozást; |
| --- | --- |

d)

annak ellenére, hogy az Unió aláírta az Isztambuli Egyezményhez való csatlakozást, biztosítsák a széles körű, korlátozás nélküli uniós csatlakozást;

| e) | gondoskodjanak róla, hogy a tagállamok végrehajtsák az Isztambuli Egyezményt, és biztosítsák a kellő pénzügyi és humán erőforrásokat, a nők elleni erőszak és a nemi alapú, köztük a kapcsolati erőszak megelőzésére és leküzdésére, a nők és a lányok önrendelkezésének elősegítésére, valamint az áldozatok védelmére, lehetővé téve a kártérítésüket, különös tekintettel az olyan térségekben élőkre, ahol nem léteznek vagy nagyon korlátozottak az áldozatvédelmi szolgáltatások; |
| --- | --- |

e)

gondoskodjanak róla, hogy a tagállamok végrehajtsák az Isztambuli Egyezményt, és biztosítsák a kellő pénzügyi és humán erőforrásokat, a nők elleni erőszak és a nemi alapú, köztük a kapcsolati erőszak megelőzésére és leküzdésére, a nők és a lányok önrendelkezésének elősegítésére, valamint az áldozatok védelmére, lehetővé téve a kártérítésüket, különös tekintettel az olyan térségekben élőkre, ahol nem léteznek vagy nagyon korlátozottak az áldozatvédelmi szolgáltatások;

| f) | kérjék fel a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan holisztikus uniós stratégiát a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak leküzdésére vonatkozóan, amely átfogó tervet tartalmaz a nemek közötti egyenlőtlenségek minden formájának leküzdéséhez, és integrálja a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló összes uniós erőfeszítést; |
| --- | --- |

f)

kérjék fel a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan holisztikus uniós stratégiát a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak leküzdésére vonatkozóan, amely átfogó tervet tartalmaz a nemek közötti egyenlőtlenségek minden formájának leküzdéséhez, és integrálja a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló összes uniós erőfeszítést;

| g) | nevezzenek ki uniós koordinátort, aki az Isztambuli Egyezmény Unió általi ratifikálását követően az Unió képviselőjeként jár el az Európa Tanácsnál felállított Részes Felek Bizottságában; a koordinátor felelne a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és leküzdésére irányuló politikák és intézkedések összehangolásáért, végrehajtásáért, nyomon követéséért és értékeléséért; |
| --- | --- |

g)

nevezzenek ki uniós koordinátort, aki az Isztambuli Egyezmény Unió általi ratifikálását követően az Unió képviselőjeként jár el az Európa Tanácsnál felállított Részes Felek Bizottságában; a koordinátor felelne a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és leküzdésére irányuló politikák és intézkedések összehangolásáért, végrehajtásáért, nyomon követéséért és értékeléséért;

| h) | biztosítsák, hogy az Unió Isztambuli Egyezményhez való csatlakozása után a Parlamentet teljes mértékben bevonják a nyomonkövetési folyamatba; mihamarabb jussanak megállapodásra az egyezmény végrehajtására az Unió és a tagállamai közötti együttműködésre vonatkozó magatartási kódexet illetően, bevonva más civil társadalmi szervezeteket, különösen a nőjogi szervezeteket; |
| --- | --- |

h)

biztosítsák, hogy az Unió Isztambuli Egyezményhez való csatlakozása után a Parlamentet teljes mértékben bevonják a nyomonkövetési folyamatba; mihamarabb jussanak megállapodásra az egyezmény végrehajtására az Unió és a tagállamai közötti együttműködésre vonatkozó magatartási kódexet illetően, bevonva más civil társadalmi szervezeteket, különösen a nőjogi szervezeteket;

| i) | sürgessék a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek gyakorlati iránymutatásokat az Isztambuli Egyezmény alkalmazására vonatkozóan, elősegítve annak zökkenőmentes végrehajtását és érvényre juttatását azokban a tagállamokban, amelyek már ratifikálták azt, valamint válaszoljanak azon országok aggályaira, amelyek még nem ratifikálták az egyezményt, és ösztönözzék őket a ratifikálásra; |
| --- | --- |

i)

sürgessék a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek gyakorlati iránymutatásokat az Isztambuli Egyezmény alkalmazására vonatkozóan, elősegítve annak zökkenőmentes végrehajtását és érvényre juttatását azokban a tagállamokban, amelyek már ratifikálták azt, valamint válaszoljanak azon országok aggályaira, amelyek még nem ratifikálták az egyezményt, és ösztönözzék őket a ratifikálásra;

| j) | biztosítsák az egyezmény hatálya alá tartozó valamennyi erőszakos eset áldozataival foglalkozó összes szakember megfelelő képzését, valamint biztosítsanak eljárásokat és iránymutatásokat a megkülönböztetés és az újbóli áldozattá válás megakadályozása érdekében az igazságszolgáltatási, orvosi és rendőrségi eljárások során; |
| --- | --- |

j)

biztosítsák az egyezmény hatálya alá tartozó valamennyi erőszakos eset áldozataival foglalkozó összes szakember megfelelő képzését, valamint biztosítsanak eljárásokat és iránymutatásokat a megkülönböztetés és az újbóli áldozattá válás megakadályozása érdekében az igazságszolgáltatási, orvosi és rendőrségi eljárások során;

| k) | biztosítsanak megelőző intézkedéseket a kiszolgáltatott személyek, mint például a fogyatékossággal élő nők, a női menekültek, a gyermek áldozatok, a várandós nők, az LBTI-nők, valamint a további támogatásra szorulók különleges igényeinek teljesítése céljából, ideértve a nemi alapú erőszak áldozataivá vált nők és gyermekeik számára célzott és könnyen hozzáférhető különleges támogatói szolgáltatások, valamint megfelelő egészségügyi ellátás és biztonságos lakhatás nyújtását is; |
| --- | --- |

k)

biztosítsanak megelőző intézkedéseket a kiszolgáltatott személyek, mint például a fogyatékossággal élő nők, a női menekültek, a gyermek áldozatok, a várandós nők, az LBTI-nők, valamint a további támogatásra szorulók különleges igényeinek teljesítése céljából, ideértve a nemi alapú erőszak áldozataivá vált nők és gyermekeik számára célzott és könnyen hozzáférhető különleges támogatói szolgáltatások, valamint megfelelő egészségügyi ellátás és biztonságos lakhatás nyújtását is;

| l) | a felügyeleti és láthatási jogok meghatározásakor vegyék figyelembe a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú, köztük a kapcsolati erőszak jelentős eseteit; az áldozatoknak nyújtott védelem és támogató szolgáltatások vonatkozásában pedig tartsák szem előtt a gyermek tanúk jogait és szükségleteit is; |
| --- | --- |

l)

a felügyeleti és láthatási jogok meghatározásakor vegyék figyelembe a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú, köztük a kapcsolati erőszak jelentős eseteit; az áldozatoknak nyújtott védelem és támogató szolgáltatások vonatkozásában pedig tartsák szem előtt a gyermek tanúk jogait és szükségleteit is;

| m) | aktívan mozdítsák elő a hozzáállás és a viselkedés megváltozását, és küzdjenek szexizmus és a sztereotípiákkal terhelt nemi szerepek ellen, többek között a nemi szempontból semleges nyelvhasználat előmozdításával, célzott erőfeszítésekkel a média ás a reklámok kulcsfontosságú szerepének figyelembevételével e téren és mindenki, köztük a férfiak és fiúk ösztönzésével, hogy játsszanak aktív szerepet az erőszak minden formájának megakadályozásában; felhívja ezért a tagállamokat, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre aktív politikákat a társadalmi befogadásra, a kultúrák közötti párbeszédre, a szexuális és kapcsolati oktatásra, az emberi jogi oktatásra és a megkülönböztetéssel szembeni fellépésre, valamint a bűnüldözés és az igazságügy területén dolgozó szakemberek számára biztosított, nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos képzésre irányulóan; ösztönözzék a tagállamokat, hogy az oktatási rendszereik célkitűzései között szerepeljen a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség akadályainak felszámolása és a nemek közötti teljes egyenlőség előmozdítása; |
| --- | --- |

m)

aktívan mozdítsák elő a hozzáállás és a viselkedés megváltozását, és küzdjenek szexizmus és a sztereotípiákkal terhelt nemi szerepek ellen, többek között a nemi szempontból semleges nyelvhasználat előmozdításával, célzott erőfeszítésekkel a média ás a reklámok kulcsfontosságú szerepének figyelembevételével e téren és mindenki, köztük a férfiak és fiúk ösztönzésével, hogy játsszanak aktív szerepet az erőszak minden formájának megakadályozásában; felhívja ezért a tagállamokat, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre aktív politikákat a társadalmi befogadásra, a kultúrák közötti párbeszédre, a szexuális és kapcsolati oktatásra, az emberi jogi oktatásra és a megkülönböztetéssel szembeni fellépésre, valamint a bűnüldözés és az igazságügy területén dolgozó szakemberek számára biztosított, nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos képzésre irányulóan; ösztönözzék a tagállamokat, hogy az oktatási rendszereik célkitűzései között szerepeljen a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség akadályainak felszámolása és a nemek közötti teljes egyenlőség előmozdítása;

| n) | ösztönözzék a tagállamokat az erőszak minden formájától mentes társadalmak kialakítását célzó politikák végrehajtására, valamint az Isztambuli Egyezmény ilyen irányú alkalmazására; |
| --- | --- |

n)

ösztönözzék a tagállamokat az erőszak minden formájától mentes társadalmak kialakítását célzó politikák végrehajtására, valamint az Isztambuli Egyezmény ilyen irányú alkalmazására;

| o) | biztosítsák, hogy az erőszakkal szembeni proaktív intézkedések során elismerjék a nemi alapú jelleget, amennyiben az elkövetők abszolút többsége férfi; ösztönözzék a tagállamokat, hogy e probléma kezelése érdekében alkalmazzanak tényeken alapuló erőszakcsökkentési stratégiákat; |
| --- | --- |

o)

biztosítsák, hogy az erőszakkal szembeni proaktív intézkedések során elismerjék a nemi alapú jelleget, amennyiben az elkövetők abszolút többsége férfi; ösztönözzék a tagállamokat, hogy e probléma kezelése érdekében alkalmazzanak tényeken alapuló erőszakcsökkentési stratégiákat;

| p) | tegyék meg az Isztambuli Egyezmény migrációra és menekültügyre vonatkozó 60. és 61. cikkeinek megfelelően a szükséges intézkedéseket, figyelembe véve azt a tényt, hogy a migráns nők és lányok, akár rendelkeznek a megfelelő dokumentumokkal, akár nem, valamint a menedékkérő nők a köz- és a magánszférában egyaránt jogosultak erőszaktól mentes életet élni, és ők különösen ki vannak szolgáltatva a nemi alapú erőszaknak, emlékeztetve, hogy a nemi alapú erőszakot az üldözés egy formájaként lehet elismerni, és hogy az áldozatok ezért igénybe vehetik a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezmény által nyújtott védelmet; biztosítsák, hogy a tagállamok tartsák tiszteletben a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítést az összes menekültügyi és befogadási eljárás során, és tartsák be a visszaküldés tilalmának elvét; |
| --- | --- |

p)

tegyék meg az Isztambuli Egyezmény migrációra és menekültügyre vonatkozó 60. és 61. cikkeinek megfelelően a szükséges intézkedéseket, figyelembe véve azt a tényt, hogy a migráns nők és lányok, akár rendelkeznek a megfelelő dokumentumokkal, akár nem, valamint a menedékkérő nők a köz- és a magánszférában egyaránt jogosultak erőszaktól mentes életet élni, és ők különösen ki vannak szolgáltatva a nemi alapú erőszaknak, emlékeztetve, hogy a nemi alapú erőszakot az üldözés egy formájaként lehet elismerni, és hogy az áldozatok ezért igénybe vehetik a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezmény által nyújtott védelmet; biztosítsák, hogy a tagállamok tartsák tiszteletben a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítést az összes menekültügyi és befogadási eljárás során, és tartsák be a visszaküldés tilalmának elvét;

| q) | mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést mint a nemi alapú erőszak megelőzésének és leküzdésének egyik eszközét a vonatkozó szakpolitikai területeken, valamint biztosítsanak erőforrásokat és finanszírozást az erőszak áldozatainak és túlélőinek igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséhez; |
| --- | --- |

q)

mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést mint a nemi alapú erőszak megelőzésének és leküzdésének egyik eszközét a vonatkozó szakpolitikai területeken, valamint biztosítsanak erőforrásokat és finanszírozást az erőszak áldozatainak és túlélőinek igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséhez;

| r) | javítsák az Isztambuli Egyezmény hatálya alá tartozó minden fajta erőszak eseteiről szóló kapcsolódó, nemek szerint lebontott adatok – köztük az elkövetők életkora, valamint az elkövető és az áldozat közötti viszony szerint lebontott adatok – gyűjtését és előmozdítását, az EIGE Intézettel együttműködésben, az adatbázisok és az adatelemzések összehasonlítását lehetővé tevő közös módszertan kidolgozása céljából, biztosítva a probléma jobb megértését, valamint a figyelemfelhívás, illetve a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú megelőzésére és az ellene való küzdelemre tett tagállami fellépések értékelése és javítása céljából; |
| --- | --- |

r)

javítsák az Isztambuli Egyezmény hatálya alá tartozó minden fajta erőszak eseteiről szóló kapcsolódó, nemek szerint lebontott adatok – köztük az elkövetők életkora, valamint az elkövető és az áldozat közötti viszony szerint lebontott adatok – gyűjtését és előmozdítását, az EIGE Intézettel együttműködésben, az adatbázisok és az adatelemzések összehasonlítását lehetővé tevő közös módszertan kidolgozása céljából, biztosítva a probléma jobb megértését, valamint a figyelemfelhívás, illetve a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú megelőzésére és az ellene való küzdelemre tett tagállami fellépések értékelése és javítása céljából;

| 10. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a nőkkel szembeni erőszak leküzdését célzó intézkedések hatékonyabbak legyenek, a nemi alapú gazdasági egyenlőtlenségek kezelésére és a nők gazdasági önállóságának előmozdítására irányuló fellépéseknek kell kísérniük őket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogi aktust a tagállamok támogatására a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak valamennyi formájának megelőzésében és megbüntetésében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Tanácsot arra, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak (és a nemi alapú erőszak egyéb formái) is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmények közé tartozik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló jelenleg hatályos uniós kerethatározatot, annak érdekében, hogy az a szexizmust, az előítéletes bűncselekményeket, valamint a szexuális irányultságon, a nemi identitáson és a nemi jellemzőkön alapuló gyűlöletre való uszítást is magában foglalja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az európai védelmi határozatról szóló 2011/99/EU irányelvet, a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló 606/2013/EU rendeletet és az áldozatok védelméről szóló 2012/29/EU irányelvet, valamint az emberkereskedelem megelőzéséről szóló 2011/36/EU irányelvet és a gyermekek szexuális bántalmazása és szexuális kizsákmányolása elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelvet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy (a jelenlegi Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete mentén) állítson fel európai megfigyelőközpontot a nemi alapú erőszak nyomon követésére; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja az észt soros elnökséget, hogy gyorsítsa fel az Isztambuli Egyezmény ratifikálását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  HL C 407., 2016.11.4., 2. o.

(2)  HL C 285. E, 2010.10.21., 53. o.

(3)  HL C 296. E, 2012.10.2., 26. o.

(4)  HL C 24., 2016.1.22., 8. o.

(5)  HL C 285., 2017.8.29., 2. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0451.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0312.

(8)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(9)  HL L 338., 2011.12.21., 2. o.

(10)  HL L 181., 2013.6.29., 4. o.

(11)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(12)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0073.

(14)  HL C 316., 2016.8.30., 2. o.

(15)  Az Isztambuli Egyezmény összefüggésében a „nők” kifejezés magában foglalja a 18 éven aluli lányokat (3. cikk).

(16)  A fogalommeghatározásokat lásd az Isztambuli Egyezmény 3. cikkében.

---

2017. szeptember 13., szerda

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/176 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/176

---

P8_TA(2017)0331

Felhatalmazáson alapuló rendelettel szembeni kifogás mellőzése: a közvetlen irányítás keretébe tartozó források az Európai Tengerügyi és Halászati Alapban

Az Európai Parlament határozata az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetlen irányítás keretébe tartozó forrásoknak az integrált tengerpolitika és a közös halászati politika célkitűzései közötti elosztása tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. június 12-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))

(2018/C 337/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)03881), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)03881),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 1-jei levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 1-jei levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. szeptember 5-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. szeptember 5-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (4) bekezdésére és 126. cikke (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (4) bekezdésére és 126. cikke (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Halászati Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. szeptember 12-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. szeptember 12-én járt le – nem érkezett kifogás,

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 149., 2014.5.20., 1. o.

(2)  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/177 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/177

---

P8_TA(2017)0332

Európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás ***

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói (*1) Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság között európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 337/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15654/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15654/2016),

| — | tekintettel az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói (*1) Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia, valamint a Szerb Köztársaság között európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat tervezetére (08823/2/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és tagállamai és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói (*1) Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia, valamint a Szerb Köztársaság között európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat tervezetére (08823/2/2006),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0098/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0098/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0260/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A8-0260/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, és az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Igazgatási Missziójának. |
| --- | --- |

2.

---

(*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244 (1999) sz. határozatával és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/178 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/178

---

P8_TA(2017)0333

Az akriloil-fentanil ellenőrzési intézkedéseknek való alávetése *

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamid (akriloil-fentanil) ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 337/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (08858/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (08858/2017),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0179/2017),

| — | tekintettel az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0284/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0284/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 127., 2005.5.20., 32. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/179

---

P8_TA(2017)0335

Az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD))

(2018/C 337/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0540 – C8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0540 – C8-0199/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0280/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0280/2017),

| 1. | megjegyzi, hogy a határozat az Európai Unió Szolidaritási Alapjának eddigi legnagyobb egyösszegű igénybevételét jelenti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy az előleg a 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által módosított 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkében meghatározott maximális küszöbértéke gyakran előfordulhat hogy nem jelent elegendő segítséget a „jelentős természeti katasztrófának” minősített katasztrófák esetében; hangsúlyozza, hogy ezekre az első pénzügyi hozzájárulásokra magasabb küszöbértéket szükséges megfontolni annak érdekében, hogy hatékonyan és gyorsan lehessen reagálni az ilyen minősítésű katasztrófák által okozott károkra; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a döntést, amely kifejezi az Unió szolidaritását a természeti katasztrófák által sújtott uniós polgárokkal és régiókkal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 661/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 189., 2014.6.27., 143. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2017/1599 határozattal.)

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/181 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/181

---

P8_TA(2017)0336

A 4/2017. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételére irányuló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezet

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó 4/2017. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételére irányuló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD))

(2018/C 337/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. június 26-án elfogadott, 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0541), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. június 26-án elfogadott, 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0541),

| — | tekintettel a Tanács által 2017. szeptember 4-én elfogadott és a Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (11813/2017 – C8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2017. szeptember 4-én elfogadott és a Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (11813/2017 – C8-0304/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0281/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0281/2017),

| A. | mivel a 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 1 196 797 579 EUR összegű igénybevételére irányul, amelynek célja, hogy támogatást nyújtsanak Olaszország részére a 2016 augusztusa és 2017 januárja között Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria régiót ért földrengések miatt; |
| --- | --- |

A.

mivel a 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 1 196 797 579 EUR összegű igénybevételére irányul, amelynek célja, hogy támogatást nyújtsanak Olaszország részére a 2016 augusztusa és 2017 januárja között Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria régiót ért földrengések miatt;

| B. | mivel erre a kérelemre előleg formájában már folyósítottak 30 000 000 EUR-t az unió 2016. évi költségvetéséből; |
| --- | --- |

B.

mivel erre a kérelemre előleg formájában már folyósítottak 30 000 000 EUR-t az unió 2016. évi költségvetéséből;

| C. | mivel ez az EUSZA eddigi legmagasabb összegű igénybevétele; |
| --- | --- |

C.

mivel ez az EUSZA eddigi legmagasabb összegű igénybevétele;

| D. | mivel a 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy e költségvetési kiigazítás hivatalosan is bekerüljön a 2017. évi uniós költségvetésbe; |
| --- | --- |

D.

mivel a 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy e költségvetési kiigazítás hivatalosan is bekerüljön a 2017. évi uniós költségvetésbe;

| E. | mivel emiatt a Bizottság javasolja a 2017. évi költségvetés módosítását és a 13 06 01. költségvetési jogcím (Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak egyaránt 1 166 797 579 EUR-val történő megemelését; |
| --- | --- |

E.

mivel emiatt a Bizottság javasolja a 2017. évi költségvetés módosítását és a 13 06 01. költségvetési jogcím (Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak egyaránt 1 166 797 579 EUR-val történő megemelését;

| F. | mivel az EUSZA igénybevételére rendelkezésre álló összeg jelenleg 293 971 080 EUR-val kevesebb a javasolt összegnél, a Bizottság azt javasolja, hogy a különbséget a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 2018-ban rendelkezésre álló éves összegből fedezzék; mivel ilyen lépésre eddig még soha nem került sor; |
| --- | --- |

F.

mivel az EUSZA igénybevételére rendelkezésre álló összeg jelenleg 293 971 080 EUR-val kevesebb a javasolt összegnél, a Bizottság azt javasolja, hogy a különbséget a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 2018-ban rendelkezésre álló éves összegből fedezzék; mivel ilyen lépésre eddig még soha nem került sor;

| G. | mivel az EUSZA a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott egyedi eszköz, és a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a többéves pénzügyi keret felső határai felett kell szerepeltetni a költségvetésben; |
| --- | --- |

G.

mivel az EUSZA a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott egyedi eszköz, és a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a többéves pénzügyi keret felső határai felett kell szerepeltetni a költségvetésben;

| H. | mivel a Bizottság azt javasolja, hogy a 2017. évi költségvetésben teljes mértékben csoportosítsák át a szükséges kifizetési előirányzatokat, és töltsék fel az 1/2017. sz. költségvetés-módosításban aktivált negatív tartalékot (70 402 434 EUR) a strukturális alapok 2007 és 2013 közötti programjának költségvetési sorairól; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság azt javasolja, hogy a 2017. évi költségvetésben teljes mértékben csoportosítsák át a szükséges kifizetési előirányzatokat, és töltsék fel az 1/2017. sz. költségvetés-módosításban aktivált negatív tartalékot (70 402 434 EUR) a strukturális alapok 2007 és 2013 közötti programjának költségvetési sorairól;

| 1. | hangsúlyozza az e természeti katasztrófák által sújtott régióknak szánt pénzügyi segítség EUSZA-n keresztül történő sürgős felszabadításának szükségességét; megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló uniós eszközök közötti szinergia megteremtése rendkívül fontos annak biztosításához, hogy az erőforrásokat hatékonyan használják fel a helyreállítás és az egyéb szükséges intézkedések során; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóváhagyja a 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 4/2017. sz. költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 51., 2017.2.28.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/183 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/183

---

P8_TA(2017)0337

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2017/002/FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD))

(2018/C 337/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0322 – C8-0193/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0322 – C8-0193/2017),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (a továbbiakban: 2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (a továbbiakban: 2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0278/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0278/2017),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által a munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által a munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani;

| C. | mivel Finnország az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján a NACE Rev 2. rendszer szerinti 62. gazdasági ágazatban (Számítógépes programozás, szaktanácsadás és egyéb szolgáltatások) működő Microsoft Mobile Oy vállalatnál valamint 11 beszállítónál és továbbfeldolgozó vállalatnál történt, 1 248 főt érintő finnországi elbocsátásokat követően EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból pénzügyi hozzájárulás igénybevétele iránt; |
| --- | --- |

C.

mivel Finnország az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján a NACE Rev 2. rendszer szerinti 62. gazdasági ágazatban (Számítógépes programozás, szaktanácsadás és egyéb szolgáltatások) működő Microsoft Mobile Oy vállalatnál valamint 11 beszállítónál és továbbfeldolgozó vállalatnál történt, 1 248 főt érintő finnországi elbocsátásokat követően EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból pénzügyi hozzájárulás igénybevétele iránt;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 3 520 080 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami az 5 559 300 EUR-t kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy Finnország 2017. február 1-jén nyújtotta be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság – miután Finnországtól kiegészítő információkat kapott – 2017. június 21-én fejezte be; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy a Microsoft megvásárolta a Nokia mobiltelefon-ágazatát, és a Microsoft Mobile Oy-t 2014-ben alapították; megjegyzi, hogy a Microsoft Mobile Oy átvette a Nokia mintegy 4 700 munkavállaló Finnországban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy Microsoft Mobile Oy-nál az elbocsátás fő oka a mobiltelefon-ágazatban tapasztalható világméretű verseny és ennek következtében a Microsoft Mobile Oy és annak Windows-alapú operációs rendszere piaci részesedésének visszaesése; megjegyzi, hogy a piacon való visszaszorulás annak ellenére történt, hogy a Microsoft Mobile Oy új mobil eszközöket dobott piacra és befektetett a formatervezésbe, az alkotórészekbe és a marketingbe is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálattal veszi tudomásul azokat a kihívásokat, amelyekkel az uniós mobiltelefon-gyártók szembesülnek; úgy véli, hogy megfelelő támogatást kell biztosítani az érintett munkavállalók átképzéséhez annak érdekében, hogy e munkavállalók könnyebben találjanak munkát a kapcsolódó vagy a fejlődő ipari ágazatokban; |
| --- | --- |

5.

| 6. | arra a következtetésre jut, hogy az elbocsátások a mobilkészülék-gyártás alacsony bérköltségű országokba való áthelyezéséhez köthetők; megjegyzi, hogy az okostelefon-gyártás versenyéből az USA-ban és Ázsiában székhellyel rendelkező, Android vagy iOS operációs rendszereket használó gyártók kerültek ki győztesen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri, hogy az elektronikai és szoftverágazatba tartozó cégek nagyarányú elbocsátásokat hajtottak végre az érintett régiókban (Helsinki-Uusimaa, Länsi-Suomi és Etelä-Suomi), és hogy Länsi-Suomi és Etelä-Suomi régióban magas a regionális munkanélküliségi ráta (a gazdaságilag aktív népesség 14,6, illetve 17,5 %-a); megjegyzi, hogy az EGAA-hozzájárulásra jogosult 1 248 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 1 000 fő veszi igénybe az intézkedéseket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy a célzott kedvezményezettek 92,5 %-a 30 és 54 év közötti, és az elbocsátott munkavállalók közül sokan magasan képzettek; megjegyzi, hogy mindhárom régióban jelentősen növekedett a munkanélküliségi ráta a magasan képzettek körében; aggodalmát fejezi ki a jelentős szaktudással rendelkező és magasan képzett munkavállalók – akiknek a foglalkoztatási kilátásaik egyébként hagyományosan jók – már most is nehéz munkanélküliségi helyzete miatt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy Finnország hatféle intézkedést tervez: i. tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedéseket, ii. foglalkoztatási és üzleti szolgáltatásokat, iii. képzést, iv. vállalkozásindítási támogatásokat, v. fizetési támogatásokat és vi. az utazási és szállásköltségek megtérítését; megállapítja, hogy ezek a fellépések aktív munkaerőpiaci intézkedések; megállapítja, hogy kellő forrásokat rendeltek az ellenőrzési és beszámolási tevékenységekhez; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott csomag 26,74 %-át teszik ki, az EGAA-rendeletben meghatározott, legfeljebb 35 %-os korlát alatt maradnak, és hogy ezen intézkedéseket ahhoz a feltételhez kötik, hogy a célzott kedvezményezettek aktívan keressenek munkát vagy vegyenek részt képzési tevékenységekben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza az EGAA által támogatott aktív munkaerőpiaci intézkedések fontosságát; megjegyzi, hogy a korábbi EGAA-ügyek során az elbocsátott munkavállalók számára biztosított személyes szolgáltatások rendkívül hasznosnak bizonyultak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy a külföldi állásajánlatok finnországi munkakeresők felé való közvetítése érdekében igénybe veszik az EURES-hálózatot; üdvözli, hogy a finn hatóságok a szabad mozgáshoz való joguk teljes körű kihasználására buzdítják az elbocsátott munkavállalókat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tudomásul veszi, hogy az EGAA által finanszírozott képzési intézkedések kiegészítik majd a vállalat által létrehozott, a volt munkavállalókat az informatikai ágazatban és más ágazatokban működő kisvállalkozások indításához hozzásegítő alap által finanszírozott intézkedéseket; üdvözli ezt a kezdeményezést; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a finn hatóságok már 2016. július 12-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás iránti kérelmet megelőzően elkezdték nyújtani a célzott kedvezményezettek számára a személyre szabott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | örvendetesnek tartja, hogy konzultációkra került sor az érdekelt felekkel, többek között az érintett régiók Gazdaságfejlesztési Központjainak (ELY központok), Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalainak, valamint a Microsoft, a Technology Industries of Finland, a Trade Union Pro, a Union of Professional Engineers in Finland és a Finn Innovációs Finanszírozási Ügynökség képviselőivel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet arra, hogy az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri, hogy a jelenlegi kérelem a Nokia visszaeséséből adódó korábbi finn kérelmek sorába illeszkedik (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft és EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems); |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy jelenleg is folyamatban van egy EGAA-beavatkozás (EGF/2016/001 FI/Microsoft), amely a Microsofttól korábban elbocsátott munkavállalók támogatását célozza meg; kiemeli, hogy a jelenlegi javaslattal célzott kedvezményezettek nem egyeznek meg az említett ügy kedvezményezettjeivel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok biztosítékot nyújtottak arra, hogy a javasolt intézkedésekre más uniós alapból vagy pénzügyi eszközből nem folyósítanak pénzügyi támogatást, megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére, továbbá hogy az intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott fellépéseket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; nyugtázza, hogy Finnország megerősítette, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem fogja helyettesíteni ezen intézkedéseket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az EGAA-ügyekkel kapcsolatos dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

22.

| 23. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

24.

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 referenciaszámú kérelme alapján)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2017/1600 határozattal.)

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/187

---

P8_TA(2017)0338

Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere (EU ETS): A légi közlekedési tevékenységekre vonatkozó hatály jelenlegi korlátozásainak folytatása és egy globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásának előkészítése ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-án elfogadott módosításai a 2003/87/EK irányelvnek a légi közlekedési tevékenységekre vonatkozó hatály jelenlegi korlátozásainak folytatása és egy globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásának előkészítése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/35)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A környezetvédelem az Unió előtt álló egyik legjelentősebb kihívás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A környezetvédelem az Unió előtt álló egyik legjelentősebb kihívás.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az Európai Tanács 2014. október 23–24-én azt a kötelező célt tűzte ki, hogy az európai uniós gazdaság teljes egészének üvegházhatásúgáz-kibocsátásában 2030-ig 1990-hez képest legalább 40 % saját csökkentést kell elérni. A Tanács 2015. március 6-i ülésén hivatalosan jóváhagyta, hogy ez a vállalás képezze az Unió és a tagállamok tervezett nemzeti vállalását a Párizsi Megállapodás keretében. Az Európai Tanács 2014. októberi következtetései azt irányozzák elő, hogy ezt a célt az Uniónak együttesen, a lehető legköltséghatékonyabb módon kell teljesítenie, továbbá hogy ennek érdekében az EU ETS-be tartozó ágazatokban és az EU ETS-en kívüli ágazatokban 2030-ra 2005-höz képest 43 %-os, illetve 30 %-os csökkentést kell elérni. Valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia e kibocsátáscsökkentés megvalósításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az Európai Tanács 2014. október 23–24-én azt a kötelező célt tűzte ki, hogy az európai uniós gazdaság teljes egészének üvegházhatásúgáz-kibocsátásában 2030-ig 1990-hez képest legalább 40 % saját csökkentést kell elérni. A Tanács 2015. március 6-i ülésén hivatalosan jóváhagyta, hogy ez a vállalás képezze az Unió és a tagállamok tervezett nemzeti vállalását a Párizsi Megállapodás keretében. Az Európai Tanács 2014. októberi következtetései azt irányozzák elő, hogy ezt a célt az Uniónak együttesen, a lehető legköltséghatékonyabb módon kell teljesítenie, továbbá hogy ennek érdekében az EU ETS-be tartozó ágazatokban és az EU ETS-en kívüli ágazatokban 2030-ra 2005-höz képest 43 %-os, illetve 30 %-os csökkentést kell elérni. Valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia e kibocsátáscsökkentés megvalósításához.

| (3) | Az Európai Tanács 2014. október 23–24-én azt a kötelező célt tűzte ki, hogy az európai uniós gazdaság teljes egészének üvegházhatásúgáz-kibocsátásában 2030-ig 1990-hez képest legalább 40 % saját csökkentést kell elérni. A Tanács 2015. március 6-i ülésén hivatalosan jóváhagyta, hogy ez a vállalás képezze az Unió és a tagállamok tervezett nemzeti vállalását a Párizsi Megállapodás keretében. Az Európai Tanács 2014. októberi következtetései azt irányozzák elő, hogy ezt a célt az Uniónak együttesen, a lehető legköltséghatékonyabb módon kell teljesítenie, továbbá hogy ennek érdekében az EU ETS-be tartozó ágazatokban és az EU ETS-en kívüli ágazatokban 2030-ra 2005-höz képest 43 %-os, illetve 30 %-os csökkentést kell elérni. Valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia e kibocsátáscsökkentés megvalósításához
  , és ennek érdekében a Bizottságnak többek között az alacsony kibocsátású mobilitással kapcsolatos bevált gyakorlatok és levont tanulságok tagállamok közötti cseréjét lehetővé tevő platformot kell biztosítania
  . |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 2014. október 23–24-én azt a kötelező célt tűzte ki, hogy az európai uniós gazdaság teljes egészének üvegházhatásúgáz-kibocsátásában 2030-ig 1990-hez képest legalább 40 % saját csökkentést kell elérni. A Tanács 2015. március 6-i ülésén hivatalosan jóváhagyta, hogy ez a vállalás képezze az Unió és a tagállamok tervezett nemzeti vállalását a Párizsi Megállapodás keretében. Az Európai Tanács 2014. októberi következtetései azt irányozzák elő, hogy ezt a célt az Uniónak együttesen, a lehető legköltséghatékonyabb módon kell teljesítenie, továbbá hogy ennek érdekében az EU ETS-be tartozó ágazatokban és az EU ETS-en kívüli ágazatokban 2030-ra 2005-höz képest 43 %-os, illetve 30 %-os csökkentést kell elérni. Valamennyi gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia e kibocsátáscsökkentés megvalósításához
  , és ennek érdekében a Bizottságnak többek között az alacsony kibocsátású mobilitással kapcsolatos bevált gyakorlatok és levont tanulságok tagállamok közötti cseréjét lehetővé tevő platformot kell biztosítania
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Egy jól működő, megreformált uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és a piac stabilizálását szolgáló fokozott eszköztár lesznek a 40 %-os kibocsátáscsökkentési cél elérését szolgáló fő uniós eszközök, amelyeket 2020-tól kezdődően egy lineáris tényező és térítésmentes kiosztás egészít majd ki. Az árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek részarányát százalékos adatként kellene kifejezni a jogalkotási aktusban annak érdekében, hogy javuljon a beruházási döntésekkel kapcsolatos tervezési biztonság, növekedjen az átláthatóság, minimálisra csökkenjen a kibocsátásáthelyezés, továbbá egyszerűbbé és érthetőbbé váljon az egész rendszer. Ezeknek a rendelkezéseknek összhangban kell állniuk az Unió éghajlati célkitűzéseivel és a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásaival, továbbá illeszkedniük kell a 2018-as támogató párbeszédhez, a 2023-as első globális értékeléshez és az ezt követően ötévente sorra kerülő későbbi globális értékelésekhez, amelyek célja az egymást követő nemzeti hozzájárulások megalapozása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Egy jól működő, megreformált uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és a piac stabilizálását szolgáló fokozott eszköztár lesznek a 40 %-os kibocsátáscsökkentési cél elérését szolgáló fő uniós eszközök, amelyeket 2020-tól kezdődően egy lineáris tényező és térítésmentes kiosztás egészít majd ki. Az árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek részarányát százalékos adatként kellene kifejezni a jogalkotási aktusban annak érdekében, hogy javuljon a beruházási döntésekkel kapcsolatos tervezési biztonság, növekedjen az átláthatóság, minimálisra csökkenjen a kibocsátásáthelyezés, továbbá egyszerűbbé és érthetőbbé váljon az egész rendszer. Ezeknek a rendelkezéseknek összhangban kell állniuk az Unió éghajlati célkitűzéseivel és a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalásaival, továbbá illeszkedniük kell a 2018-as támogató párbeszédhez, a 2023-as első globális értékeléshez és az ezt követően ötévente sorra kerülő későbbi globális értékelésekhez, amelyek célja az egymást követő nemzeti hozzájárulások megalapozása.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az unió és tagállamai 1997 óta arra törekednek, hogy előmozdítsák a légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséről szóló nemzetközi megállapodást, és 2008 óta olyan jogszabályokkal rendelkeznek, amelyek a 2005 óta működő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren (EU ETS) keresztül korlátozzák a légi közlekedésből származó éghajlatváltozási hatásokat. A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében tett előrelépések előmozdítása érdekében az Unió az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén található repülőterek közötti repülésekből származó kibocsátásokra vonatkozó megfelelési kötelezettségek korlátozása érdekében két alkalommal fogadott el határidőhöz kötött eltéréseket az EU ETS-hez képest, egyenlő bánásmódot biztosítva a légijármű-üzemeltetők útvonalain azok székhelyétől függetlenül. Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerétől (EU ETS) való legutóbbi eltérés, az Európai Parlament és Tanács 421/2014/EU rendelete, 2013 és 2016 között az EGT-n belüli repülésekre korlátozta a megfelelési kötelezettségeket, és a rendszer hatályának esetleges megváltoztatását helyezte kilátásba az EGT-n kívüli repülőterekre és onnan történő tevékenységek tekintetében, 2017. január 1-jétől kezdődően – az említett rendeletben előírt felülvizsgálatot követően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az unió és tagállamai 1997 óta arra törekednek, hogy előmozdítsák a légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséről szóló nemzetközi megállapodást, és 2008 óta olyan jogszabályokkal rendelkeznek, amelyek a 2005 óta működő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren (EU ETS) keresztül korlátozzák a légi közlekedésből származó éghajlatváltozási hatásokat. A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében tett előrelépések előmozdítása érdekében az Unió az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén található repülőterek közötti repülésekből származó kibocsátásokra vonatkozó megfelelési kötelezettségek korlátozása érdekében két alkalommal fogadott el határidőhöz kötött eltéréseket az EU ETS-hez képest, egyenlő bánásmódot biztosítva a légijármű-üzemeltetők útvonalain azok székhelyétől függetlenül. Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerétől (EU ETS) való legutóbbi eltérés, az Európai Parlament és Tanács 421/2014/EU rendelete, 2013 és 2016 között az EGT-n belüli repülésekre korlátozta a megfelelési kötelezettségeket, és a rendszer hatályának esetleges megváltoztatását helyezte kilátásba az EGT-n kívüli repülőterekre és onnan történő tevékenységek tekintetében, 2017. január 1-jétől kezdődően – az említett rendeletben előírt felülvizsgálatot követően.

| (4) | Az unió és tagállamai 1997 óta arra törekednek, hogy előmozdítsák a légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséről szóló nemzetközi megállapodást, és 2008 óta olyan jogszabályokkal rendelkeznek, amelyek a 2005 óta működő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren (EU ETS) keresztül korlátozzák a légi közlekedésből származó éghajlatváltozási hatásokat.
  Az Európai Unió Bírósága 2011. december 21-i ítéletében

   (1a)

  úgy határozott, hogy az EGT-n kívüli légi járatok EU ETS-be való beillesztése nem sérti a nemzetközi jogot. Ezenkívül 2004 és 2008 óta a tagállamok újfent elkötelezték magukat az egységes európai égbolt megvalósítása mellett, tekintettel a légi forgalom következő években várható fokozódására. A légiforgalmi szolgáltatás terén elérendő előrelépés érdekében a SESAR („Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatási program) végrehajtását fel kell gyorsítani, és az innovatív technológiákat támogatni kell a Tiszta Égbolt projekt keretében. A globális piaci alapú intézkedés Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) révén történő bevezetésének elő kell segítenie a légi közlekedésből származó kibocsátások terén elért további előrelépést.
   A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében tett előrelépések előmozdítása érdekében az Unió az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén található repülőterek közötti repülésekből származó kibocsátásokra vonatkozó megfelelési kötelezettségek korlátozása érdekében két alkalommal fogadott el határidőhöz kötött eltéréseket az EU ETs-hez képest, egyenlő bánásmódot biztosítva a légijármű-üzemeltetők útvonalain azok székhelyétől függetlenül. Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerétől (EU ETS) való legutóbbi eltérés, az Európai Parlament és Tanács 421/2014/EU rendelete, 2013 és 2016 között az EGT-n belüli repülésekre korlátozta a megfelelési kötelezettségeket, és a rendszer hatályának esetleges megváltoztatását helyezte kilátásba az EGT-n kívüli repülőterekre és onnan történő tevékenységek tekintetében, 2017. január 1-jétől kezdődően – az említett rendeletben előírt felülvizsgálatot követően. |
| --- | --- |

(4)

Az unió és tagállamai 1997 óta arra törekednek, hogy előmozdítsák a légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséről szóló nemzetközi megállapodást, és 2008 óta olyan jogszabályokkal rendelkeznek, amelyek a 2005 óta működő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren (EU ETS) keresztül korlátozzák a légi közlekedésből származó éghajlatváltozási hatásokat.
  Az Európai Unió Bírósága 2011. december 21-i ítéletében

   (1a)

  úgy határozott, hogy az EGT-n kívüli légi járatok EU ETS-be való beillesztése nem sérti a nemzetközi jogot. Ezenkívül 2004 és 2008 óta a tagállamok újfent elkötelezték magukat az egységes európai égbolt megvalósítása mellett, tekintettel a légi forgalom következő években várható fokozódására. A légiforgalmi szolgáltatás terén elérendő előrelépés érdekében a SESAR („Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatási program) végrehajtását fel kell gyorsítani, és az innovatív technológiákat támogatni kell a Tiszta Égbolt projekt keretében. A globális piaci alapú intézkedés Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) révén történő bevezetésének elő kell segítenie a légi közlekedésből származó kibocsátások terén elért további előrelépést.
   A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében tett előrelépések előmozdítása érdekében az Unió az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén található repülőterek közötti repülésekből származó kibocsátásokra vonatkozó megfelelési kötelezettségek korlátozása érdekében két alkalommal fogadott el határidőhöz kötött eltéréseket az EU ETs-hez képest, egyenlő bánásmódot biztosítva a légijármű-üzemeltetők útvonalain azok székhelyétől függetlenül. Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerétől (EU ETS) való legutóbbi eltérés, az Európai Parlament és Tanács 421/2014/EU rendelete, 2013 és 2016 között az EGT-n belüli repülésekre korlátozta a megfelelési kötelezettségeket, és a rendszer hatályának esetleges megváltoztatását helyezte kilátásba az EGT-n kívüli repülőterekre és onnan történő tevékenységek tekintetében, 2017. január 1-jétől kezdődően – az említett rendeletben előírt felülvizsgálatot követően.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A 2016 októberében az ICAO 39. közgyűlésén a 2020. évi szint feletti, a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások ellentételezését szolgáló globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásáról elfogadott határozat fényében
  indokolt a meglévő eltérés meghosszabbítása, amíg
  a globális
  piaci alapú intézkedés tervezett elemei és
  végrehajtása
  terén nem születnek további eredmények. E tekintetben
  2018-ra tervezik a szabványok és ajánlott gyakorlatok ICAO általi elfogadását
  az említett határozat kiegészítése és a globális rendszer végrehajtása érdekében
  . A gyakorlatba történő konkrét átültetéséhez azonban szükség lesz az ICAO részes feleinek nemzeti szintű fellépésére. Az ICAO-nak is ki kell alakítania irányítási rendszerét, beleértve a nyilvántartási rendszert is. Ebben az összefüggésben
  – az ICAO-rendszer végrehajtásának felülvizsgálatára is figyelemmel –
  indokolt meghosszabbítani a harmadik országokból érkező és oda irányuló repülésekre vonatkozó EU ETS-kötelezettségeket érintő jelenlegi eltérést, az ICAO lendületének megtartása és az ICAO-rendszer gyakorlatba történő átültetésének elősegítése érdekében. Az eltérés meghosszabbításának eredményeképp, az árverés útján értékesítendő, és – a különleges tartalék terhére is – térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek összegének meg kell felelnie a 2016. évi szintnek, és arányosnak kell lennie a leadási kötelezettség csökkentésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A 2016 októberében az ICAO 39. közgyűlésén a 2020. évi szint feletti, a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások ellentételezését szolgáló globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásáról elfogadott határozat fényében
  indokolt a meglévő eltérés meghosszabbítása, amíg
  a globális
  piaci alapú intézkedés tervezett elemei és
  végrehajtása
  terén nem születnek további eredmények. E tekintetben
  2018-ra tervezik a szabványok és ajánlott gyakorlatok ICAO általi elfogadását
  az említett határozat kiegészítése és a globális rendszer végrehajtása érdekében
  . A gyakorlatba történő konkrét átültetéséhez azonban szükség lesz az ICAO részes feleinek nemzeti szintű fellépésére. Az ICAO-nak is ki kell alakítania irányítási rendszerét, beleértve a nyilvántartási rendszert is. Ebben az összefüggésben
  – az ICAO-rendszer végrehajtásának felülvizsgálatára is figyelemmel –
  indokolt meghosszabbítani a harmadik országokból érkező és oda irányuló repülésekre vonatkozó EU ETS-kötelezettségeket érintő jelenlegi eltérést, az ICAO lendületének megtartása és az ICAO-rendszer gyakorlatba történő átültetésének elősegítése érdekében. Az eltérés meghosszabbításának eredményeképp, az árverés útján értékesítendő, és – a különleges tartalék terhére is – térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek összegének meg kell felelnie a 2016. évi szintnek, és arányosnak kell lennie a leadási kötelezettség csökkentésével.

| (5) | A 2016 októberében az ICAO 39. közgyűlésén a 2020. évi szint feletti, a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások ellentételezését szolgáló globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásáról elfogadott határozat fényében
  az említett határozat kiegészítése és
  a globális
  rendszer
  végrehajtása
  érdekében
  2018-ra tervezik a szabványok és ajánlott gyakorlatok ICAO általi elfogadását. A gyakorlatba történő konkrét átültetéséhez azonban szükség lesz az ICAO részes feleinek nemzeti szintű fellépésére. Az ICAO-nak is ki kell alakítania irányítási rendszerét, beleértve a nyilvántartási rendszert is. Ebben az összefüggésben indokolt
  2021-ig
  meghosszabbítani a harmadik országokból érkező és oda irányuló repülésekre vonatkozó EU ETS-kötelezettségeket érintő jelenlegi eltérést, az ICAO lendületének megtartása és az ICAO-rendszer gyakorlatba történő átültetésének elősegítése érdekében. Az eltérés meghosszabbításának eredményeképp, az árverés útján értékesítendő, és – a különleges tartalék terhére is – térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek összegének meg kell felelnie a 2016. évi szintnek, és arányosnak kell lennie a leadási kötelezettség csökkentésével. |
| --- | --- |

(5)

A 2016 októberében az ICAO 39. közgyűlésén a 2020. évi szint feletti, a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások ellentételezését szolgáló globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásáról elfogadott határozat fényében
  az említett határozat kiegészítése és
  a globális
  rendszer
  végrehajtása
  érdekében
  2018-ra tervezik a szabványok és ajánlott gyakorlatok ICAO általi elfogadását. A gyakorlatba történő konkrét átültetéséhez azonban szükség lesz az ICAO részes feleinek nemzeti szintű fellépésére. Az ICAO-nak is ki kell alakítania irányítási rendszerét, beleértve a nyilvántartási rendszert is. Ebben az összefüggésben indokolt
  2021-ig
  meghosszabbítani a harmadik országokból érkező és oda irányuló repülésekre vonatkozó EU ETS-kötelezettségeket érintő jelenlegi eltérést, az ICAO lendületének megtartása és az ICAO-rendszer gyakorlatba történő átültetésének elősegítése érdekében. Az eltérés meghosszabbításának eredményeképp, az árverés útján értékesítendő, és – a különleges tartalék terhére is – térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek összegének meg kell felelnie a 2016. évi szintnek, és arányosnak kell lennie a leadási kötelezettség csökkentésével.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A kibocsátási egységek 50 %-át 2021. január 1-től árverésre kell bocsátani, és a kiosztott kibocsátási egységek teljes számára alkalmazni kell a 2003/87/EK irányelv 9. cikke szerinti lineáris csökkentési tényezőt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A kibocsátási egységek 50 %-át 2021. január 1-től árverésre kell bocsátani, és a kiosztott kibocsátási egységek teljes számára alkalmazni kell a 2003/87/EK irányelv 9. cikke szerinti lineáris csökkentési tényezőt.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | A kibocsátási egységek árverésre bocsátásából származó bevételeket, vagy e bevételek értékével megegyező összeget az Unióban és harmadik országokban bekövetkező éghajlatváltozás kezelésére, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az Unióban és harmadik országokban – különösen a fejlődő országokban – az éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodásra, a hatások enyhítésére és az alkalmazkodásra vonatkozó, többek között a repüléstechnika, a légi közlekedés és a fenntartható, alternatív légi közlekedési üzemanyagok területén folyó kutatás és fejlesztés finanszírozására, az alacsony kibocsátású közlekedésen keresztüli kibocsátáscsökkentésre, valamint az EU ETS igazgatási költségeinek fedezésére kell fordítani. Külön figyelmet kell fordítani azokra a tagállamokra, amelyek e bevételeket a 9. kutatási keretprogramba tartozó kutatási és innovációs programok vagy kezdeményezések társfinanszírozására fordítják. A kibocsátási egységek a 2003/87/EK irányelv szerinti elárverezéséből származó bevételek felhasználásának átláthatósága alapvető szerepet tölt be az uniós kötelezettségvállalások megerősítésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A kibocsátási egységek árverésre bocsátásából származó bevételeket, vagy e bevételek értékével megegyező összeget az Unióban és harmadik országokban bekövetkező éghajlatváltozás kezelésére, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az Unióban és harmadik országokban – különösen a fejlődő országokban – az éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodásra, a hatások enyhítésére és az alkalmazkodásra vonatkozó, többek között a repüléstechnika, a légi közlekedés és a fenntartható, alternatív légi közlekedési üzemanyagok területén folyó kutatás és fejlesztés finanszírozására, az alacsony kibocsátású közlekedésen keresztüli kibocsátáscsökkentésre, valamint az EU ETS igazgatási költségeinek fedezésére kell fordítani. Külön figyelmet kell fordítani azokra a tagállamokra, amelyek e bevételeket a 9. kutatási keretprogramba tartozó kutatási és innovációs programok vagy kezdeményezések társfinanszírozására fordítják. A kibocsátási egységek a 2003/87/EK irányelv szerinti elárverezéséből származó bevételek felhasználásának átláthatósága alapvető szerepet tölt be az uniós kötelezettségvállalások megerősítésében.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5c) | A globális piaci alapú intézkedés szerinti kibocsátásellentételezések csak az egyik elemét jelentik az ICAO azon nem kötelező erejű cél elérésére irányuló intézkedéscsomagjának, hogy 2020-tól megvalósuljon a szén-dioxid-semleges növekedés (CNG 2020), és ezt a repülőgépvázak és meghajtási technológiák terén tett előrelépésnek kell kísérnie. A kutatási stratégiák és programok, például a Tiszta Égbolt közös technológiai kezdeményezés, a Galileo, a SESAR és a Horizont 2020 folyamatos finanszírozása kulcsfontosságú a műszaki innovációhoz és az üzemeltetési fejlesztésekhez annak érdekében, hogy meg lehessen haladni a CNG 2020-at és az egész ágazatra vetítve abszolút értékben csökkenteni lehessen a kibocsátást. Ezenkívül fontos, hogy azokat az uniós jogszabályokat – mint például az egységes európai égbolt –, amelyek célja az európai légtér széttöredezettségének és ennek következtében a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás növekedésének megelőzése, késedelem nélkül és maradéktalanul hajtsák végre a tagállamok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

A globális piaci alapú intézkedés szerinti kibocsátásellentételezések csak az egyik elemét jelentik az ICAO azon nem kötelező erejű cél elérésére irányuló intézkedéscsomagjának, hogy 2020-tól megvalósuljon a szén-dioxid-semleges növekedés (CNG 2020), és ezt a repülőgépvázak és meghajtási technológiák terén tett előrelépésnek kell kísérnie. A kutatási stratégiák és programok, például a Tiszta Égbolt közös technológiai kezdeményezés, a Galileo, a SESAR és a Horizont 2020 folyamatos finanszírozása kulcsfontosságú a műszaki innovációhoz és az üzemeltetési fejlesztésekhez annak érdekében, hogy meg lehessen haladni a CNG 2020-at és az egész ágazatra vetítve abszolút értékben csökkenteni lehessen a kibocsátást. Ezenkívül fontos, hogy azokat az uniós jogszabályokat – mint például az egységes európai égbolt –, amelyek célja az európai légtér széttöredezettségének és ennek következtében a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás növekedésének megelőzése, késedelem nélkül és maradéktalanul hajtsák végre a tagállamok.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Tekintettel arra, hogy a globális piaci alapú intézkedés kulcsfontosságú elemeinek kidolgozása még várat magára, és hogy a végrehajtás
  az
  államok és
  a
  régiók saját jogszabályaitól függ,
  indokoltnak tűnik, hogy amint egyértelműbbé válik
  az
  ICAO által
  a 
  globális piaci alapú intézkedés végrehajtására elfogadott jogi eszközök jellege és tartalma
  ,
  az intézkedés bevezetése előtt felülvizsgálatra kerüljön sor, és a Bizottság jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  Az
  említett jelentésnek figyelembe kell vennie az
  ICAO által elfogadott
  szabványokat vagy egyéb eszközöket,
  a harmadik országok által a globális piaci alapú intézkedés
  – 2021-től kezdődő
  kibocsátásokra alkalmazandó – végrehajtása érdekében tett
  lépéseket
  , valamint az egyéb releváns nemzetközi
  fejleményeket
  (például az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye, valamint a szén-dioxid-piacról és -könyvelésről szóló Párizsi Megállapodás szerinti szabályok). Az
  említett jelentésnek
  meg kell vizsgálnia, hogy az EU ETS felülvizsgálata révén hogyan lehet ezeket az eszközöket az uniós
  jogba átültetni
  .
  Ennek során adott esetben
  figyelembe kell
  venni
  az EGT-n belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is. Az említett jelentést adott esetben ki kell egészíteni egy olyan, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló javaslattal, amely biztosítja, hogy a légi közlekedés hozzájáruljon az Unió 2030-as, az egész gazdaságra kiterjedő csökkentési kötelezettségvállalásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Tekintettel arra, hogy a globális piaci alapú intézkedés kulcsfontosságú elemeinek kidolgozása még várat magára, és hogy a végrehajtás
  az
  államok és
  a
  régiók saját jogszabályaitól függ,
  indokoltnak tűnik, hogy amint egyértelműbbé válik
  az
  ICAO által
  a 
  globális piaci alapú intézkedés végrehajtására elfogadott jogi eszközök jellege és tartalma
  ,
  az intézkedés bevezetése előtt felülvizsgálatra kerüljön sor, és a Bizottság jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  Az
  említett jelentésnek figyelembe kell vennie az
  ICAO által elfogadott
  szabványokat vagy egyéb eszközöket,
  a harmadik országok által a globális piaci alapú intézkedés
  – 2021-től kezdődő
  kibocsátásokra alkalmazandó – végrehajtása érdekében tett
  lépéseket
  , valamint az egyéb releváns nemzetközi
  fejleményeket
  (például az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye, valamint a szén-dioxid-piacról és -könyvelésről szóló Párizsi Megállapodás szerinti szabályok). Az
  említett jelentésnek
  meg kell vizsgálnia, hogy az EU ETS felülvizsgálata révén hogyan lehet ezeket az eszközöket az uniós
  jogba átültetni
  .
  Ennek során adott esetben
  figyelembe kell
  venni
  az EGT-n belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is. Az említett jelentést adott esetben ki kell egészíteni egy olyan, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló javaslattal, amely biztosítja, hogy a légi közlekedés hozzájáruljon az Unió 2030-as, az egész gazdaságra kiterjedő csökkentési kötelezettségvállalásához.

| (6) | Tekintettel arra, hogy a globális piaci alapú intézkedés kulcsfontosságú elemeinek kidolgozása még várat magára, és hogy a végrehajtás
  a részt vevő
  államok és régiók saját jogszabályaitól függ,
  a Bizottságnak rendszeresen jelentést kell tennie
  az
  Európai Parlamentnek és
  a 
  Tanácsnak az ICAO-tárgyalások haladásáról, különösen az
  ICAO által elfogadott
  releváns eszközökről
  , a harmadik országok által a globális piaci alapú intézkedés
  2021 és 2035 közötti
  kibocsátásokra alkalmazandó végrehajtása érdekében tett
  lépésekről,
  az
  annak érdekében tett erőfeszítésekről, hogy nagyra törő és kötelező érvényű intézkedések szülessenek
  a 
  légi közlekedési ágazat hosszú távú célkitűzésének elérése, vagyis a repülésből eredő szén-dioxid-kibocsátás 2005-ös szintjének 2050-ig a felére történő csökkentése céljából
  , valamint az egyéb releváns nemzetközi
  fejleményekről
  (például az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye, valamint a szén-dioxid-piacról és -könyvelésről szóló Párizsi Megállapodás szerinti szabályok).
  Amint egyértelművé válik
  az
  ICAO-eszközök jellege és tartalma, és még az ICAO globális piaci alapú intézkedésének elindítása előtt a Bizottságnak jelentést kell benyújtania, és abban
  meg kell vizsgálnia, hogy az EU ETS felülvizsgálata révén hogyan lehet ezeket az eszközöket
  végrehajtani, valamint
  az uniós
  joggal összhangba hozni
  .
  A jelentésnek továbbá megfelelő módon
  figyelembe kell
  vennie
  az EGT-n belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is. Az említett jelentést adott esetben ki kell egészíteni egy olyan, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló javaslattal, amely biztosítja, hogy a légi közlekedés hozzájáruljon az Unió 2030-as, az egész gazdaságra kiterjedő csökkentési kötelezettségvállalásához. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel arra, hogy a globális piaci alapú intézkedés kulcsfontosságú elemeinek kidolgozása még várat magára, és hogy a végrehajtás
  a részt vevő
  államok és régiók saját jogszabályaitól függ,
  a Bizottságnak rendszeresen jelentést kell tennie
  az
  Európai Parlamentnek és
  a 
  Tanácsnak az ICAO-tárgyalások haladásáról, különösen az
  ICAO által elfogadott
  releváns eszközökről
  , a harmadik országok által a globális piaci alapú intézkedés
  2021 és 2035 közötti
  kibocsátásokra alkalmazandó végrehajtása érdekében tett
  lépésekről,
  az
  annak érdekében tett erőfeszítésekről, hogy nagyra törő és kötelező érvényű intézkedések szülessenek
  a 
  légi közlekedési ágazat hosszú távú célkitűzésének elérése, vagyis a repülésből eredő szén-dioxid-kibocsátás 2005-ös szintjének 2050-ig a felére történő csökkentése céljából
  , valamint az egyéb releváns nemzetközi
  fejleményekről
  (például az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye, valamint a szén-dioxid-piacról és -könyvelésről szóló Párizsi Megállapodás szerinti szabályok).
  Amint egyértelművé válik
  az
  ICAO-eszközök jellege és tartalma, és még az ICAO globális piaci alapú intézkedésének elindítása előtt a Bizottságnak jelentést kell benyújtania, és abban
  meg kell vizsgálnia, hogy az EU ETS felülvizsgálata révén hogyan lehet ezeket az eszközöket
  végrehajtani, valamint
  az uniós
  joggal összhangba hozni
  .
  A jelentésnek továbbá megfelelő módon
  figyelembe kell
  vennie
  az EGT-n belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is. Az említett jelentést adott esetben ki kell egészíteni egy olyan, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló javaslattal, amely biztosítja, hogy a légi közlekedés hozzájáruljon az Unió 2030-as, az egész gazdaságra kiterjedő csökkentési kötelezettségvállalásához.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A meglévő és a jövőbeli uniós belső éghajlati normák tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és a 2003/87/EK irányelv 28b. cikkében említett felülvizsgálat sérelme nélkül, a CORSIA-t az EU ETS-en keresztül kell az uniós jogban végrehajtani és azzal összhangba hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A meglévő és a jövőbeli uniós belső éghajlati normák tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és a 2003/87/EK irányelv 28b. cikkében említett felülvizsgálat sérelme nélkül, a CORSIA-t az EU ETS-en keresztül kell az uniós jogban végrehajtani és azzal összhangba hozni.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Számos olyan jogalkotási aktust fogadtak el uniós szinten, amelynek célja az európai légtér széttöredezettségének megelőzése a légi forgalom áramlásának és a légtérhasználat ellenőrzésének fokozása, és ezáltal a kibocsátások csökkentése érdekében. Az Unión belül a CORSIA rendszert az ICAO úgynevezett „intézkedéscsomagja” részének kell tekinteni, csakúgy mint az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok tagállamok általi teljes végrehajtását, az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatást (SESAR), a GNSS-rendszer műholdas navigáció céljára való felhasználását és az olyan közös technológiai kezdeményezéseket, mint az I. és II. Tiszta Égbolt. A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a globális piaci alapú intézkedés végrehajtására irányuló, a tagállamok által az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére tett lépésekről is, így többek között az 525/2013/EU rendelet 17. cikkével összhangban a tagállamok által a bevételek felhasználására vonatkozóan benyújtott információkról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Számos olyan jogalkotási aktust fogadtak el uniós szinten, amelynek célja az európai légtér széttöredezettségének megelőzése a légi forgalom áramlásának és a légtérhasználat ellenőrzésének fokozása, és ezáltal a kibocsátások csökkentése érdekében. Az Unión belül a CORSIA rendszert az ICAO úgynevezett „intézkedéscsomagja” részének kell tekinteni, csakúgy mint az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok tagállamok általi teljes végrehajtását, az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatást (SESAR), a GNSS-rendszer műholdas navigáció céljára való felhasználását és az olyan közös technológiai kezdeményezéseket, mint az I. és II. Tiszta Égbolt. A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a globális piaci alapú intézkedés végrehajtására irányuló, a tagállamok által az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére tett lépésekről is, így többek között az 525/2013/EU rendelet 17. cikkével összhangban a tagállamok által a bevételek felhasználására vonatkozóan benyújtott információkról.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

6 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6c) | Annak ellenére, hogy az ICAO-tanácsnak még el kell fogadnia a globális piaci alapú ICAO-intézkedés technikai szabályait, fontos, hogy a szabályozó hatóságok és a légijármű-üzemeltetők mihamarabb információkat kapjanak a nyomonkövetési, jelentési és ellenőrzési követelményekről, valamint az ICAO-rendszer keretében megengedett kibocsátási egységekről annak érdekében, hogy könnyebben fel tudjanak készülni az ICAO-rendszer végrehajtására és a szén-dioxid-kibocsátás 2019. január 1-től történő nyomon követésére. A nyomonkövetési, jelentési és ellenőrzési követelmények szigorúságának foka összhangban kell, hogy legyen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 601/2012/EU bizottsági rendelet szerinti nyomon követésére és jelentésére vonatkozó követelményekkel, továbbá biztosítania kell, hogy a benyújtott kibocsátási jelentéseket a 600/2012/EU bizottsági rendeletnek megfelelően ellenőrzik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6c)

Annak ellenére, hogy az ICAO-tanácsnak még el kell fogadnia a globális piaci alapú ICAO-intézkedés technikai szabályait, fontos, hogy a szabályozó hatóságok és a légijármű-üzemeltetők mihamarabb információkat kapjanak a nyomonkövetési, jelentési és ellenőrzési követelményekről, valamint az ICAO-rendszer keretében megengedett kibocsátási egységekről annak érdekében, hogy könnyebben fel tudjanak készülni az ICAO-rendszer végrehajtására és a szén-dioxid-kibocsátás 2019. január 1-től történő nyomon követésére. A nyomonkövetési, jelentési és ellenőrzési követelmények szigorúságának foka összhangban kell, hogy legyen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 601/2012/EU bizottsági rendelet szerinti nyomon követésére és jelentésére vonatkozó követelményekkel, továbbá biztosítania kell, hogy a benyújtott kibocsátási jelentéseket a 600/2012/EU bizottsági rendeletnek megfelelően ellenőrzik.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

6 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6d) | El kell ugyan ismerni az ICAO keretében végzett technikai munka bizalmas jellegét, ugyanakkor fontos az is, hogy az ICAO tagállamai, a légijármű-üzemeltetők és a civil társadalom továbbra is részt vehessen az ICAO által a globális piaci alapú intézkedés végrehajtása érdekében végzett munkában, és hogy az ICAO valamennyi érintett féllel kapcsolatba tudjon lépni, és megfelelő időben értesíteni tudja őket az elért haladásról és a meghozott döntésekről. Ennek érdekében szükség lehet az ICAO Légiközlekedési Környezetvédelmi Bizottsága tagjaira és megfigyelőire érvényes titoktartási előírások felülvizsgálatára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6d)

El kell ugyan ismerni az ICAO keretében végzett technikai munka bizalmas jellegét, ugyanakkor fontos az is, hogy az ICAO tagállamai, a légijármű-üzemeltetők és a civil társadalom továbbra is részt vehessen az ICAO által a globális piaci alapú intézkedés végrehajtása érdekében végzett munkában, és hogy az ICAO valamennyi érintett féllel kapcsolatba tudjon lépni, és megfelelő időben értesíteni tudja őket az elért haladásról és a meghozott döntésekről. Ennek érdekében szükség lehet az ICAO Légiközlekedési Környezetvédelmi Bizottsága tagjaira és megfigyelőire érvényes titoktartási előírások felülvizsgálatára.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Annak érdekében, hogy egy jogalkotási aktus bizonyos nem alapvető elemeinek kiegészítése vagy módosítása céljából általános hatályú nem jogalkotási aktusokat fogadjanak el, a Szerződés 290. cikkével összhangban indokolt átruházni a Bizottságra az ICAO keretében kidolgozás alatt lévő globális piaci alapú intézkedés céljából a légijármű-üzemeltetőkre alkalmazandó kibocsátások megfelelő nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó intézkedések elfogadását biztosító jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson,
  többek között
  szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik számára biztosítani kell, hogy rendszeresen részt vehessenek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Annak érdekében, hogy egy jogalkotási aktus bizonyos nem alapvető elemeinek kiegészítése vagy módosítása céljából általános hatályú nem jogalkotási aktusokat fogadjanak el, a Szerződés 290. cikkével összhangban indokolt átruházni a Bizottságra az ICAO keretében kidolgozás alatt lévő globális piaci alapú intézkedés céljából a légijármű-üzemeltetőkre alkalmazandó kibocsátások megfelelő nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó intézkedések elfogadását biztosító jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson,
  többek között
  szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik számára biztosítani kell, hogy rendszeresen részt vehessenek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (7) | Annak érdekében, hogy egy jogalkotási aktus bizonyos nem alapvető elemeinek kiegészítése vagy módosítása céljából általános hatályú nem jogalkotási aktusokat fogadjanak el, a Szerződés 290. cikkével összhangban indokolt átruházni a Bizottságra az ICAO keretében kidolgozás alatt lévő globális piaci alapú intézkedés céljából a légijármű-üzemeltetőkre alkalmazandó kibocsátások megfelelő nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó intézkedések elfogadását biztosító jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson,
  különösen
  szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik számára biztosítani kell, hogy rendszeresen részt vehessenek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein
  a döntéshozatali folyamat átláthatóbbá és hatékonyabbá tétele érdekében
  . |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy egy jogalkotási aktus bizonyos nem alapvető elemeinek kiegészítése vagy módosítása céljából általános hatályú nem jogalkotási aktusokat fogadjanak el, a Szerződés 290. cikkével összhangban indokolt átruházni a Bizottságra az ICAO keretében kidolgozás alatt lévő globális piaci alapú intézkedés céljából a légijármű-üzemeltetőkre alkalmazandó kibocsátások megfelelő nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó intézkedések elfogadását biztosító jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson,
  különösen
  szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik számára biztosítani kell, hogy rendszeresen részt vehessenek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein
  a döntéshozatali folyamat átláthatóbbá és hatékonyabbá tétele érdekében
  .

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Azt kell hosszú távú célul kitűzni, hogy az ICAO-rendszer második szakaszában 2024-től létrejöjjön egy egységes globális rendszer a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében, ám ha az ICAO globális piaci alapú intézkedése elégtelennek bizonyulna az Unió éghajlati célkitűzéseinek eléréséhez és a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások teljesítéséhez, akkor a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló egyéb lehetőségeket is meg kell vizsgálni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Azt kell hosszú távú célul kitűzni, hogy az ICAO-rendszer második szakaszában 2024-től létrejöjjön egy egységes globális rendszer a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében, ám ha az ICAO globális piaci alapú intézkedése elégtelennek bizonyulna az Unió éghajlati célkitűzéseinek eléréséhez és a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások teljesítéséhez, akkor a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló egyéb lehetőségeket is meg kell vizsgálni.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | A légi közlekedés nitrogén-oxidok, vízpára, valamint szulfát- és koromrészecskék nagy magasságon történő kibocsátása révén is hatást gyakorol az éghajlatra. Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület becslése szerint a légi közlekedés által kifejtett teljes éghajlati hatás jelenleg 2–4-szer magasabb, mint az általa korábban okozott szén-dioxid-kibocsátások jelentette hatás önmagában. A tudományos előrelépés függvényében a légi közlekedés által kifejtett valamennyi hatással a lehető legnagyobb mértékben kell foglalkozni. Ezért támogatni kell a (kondenzcsíkként is ismert) kondenzációs csíkok kialakulásával, ezek pehelyfelhővé alakulásával, továbbá a szulfát aeroszolok, a korom, a vízpára-kondenzcsíkok és a pehelyfelhők kisebb közvetlen hatásaival, valamint a hatékony enyhítő intézkedésekkel, köztük operatív és technikai intézkedésekkel kapcsolatos kutatásokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

A légi közlekedés nitrogén-oxidok, vízpára, valamint szulfát- és koromrészecskék nagy magasságon történő kibocsátása révén is hatást gyakorol az éghajlatra. Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület becslése szerint a légi közlekedés által kifejtett teljes éghajlati hatás jelenleg 2–4-szer magasabb, mint az általa korábban okozott szén-dioxid-kibocsátások jelentette hatás önmagában. A tudományos előrelépés függvényében a légi közlekedés által kifejtett valamennyi hatással a lehető legnagyobb mértékben kell foglalkozni. Ezért támogatni kell a (kondenzcsíkként is ismert) kondenzációs csíkok kialakulásával, ezek pehelyfelhővé alakulásával, továbbá a szulfát aeroszolok, a korom, a vízpára-kondenzcsíkok és a pehelyfelhők kisebb közvetlen hatásaival, valamint a hatékony enyhítő intézkedésekkel, köztük operatív és technikai intézkedésekkel kapcsolatos kutatásokat is.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Elismert tény, hogy a légi közlekedésből származó, az éghajlatot károsító kibocsátások nem csupán a szén-dioxid tekintetében fejtenek ki hatásokat. A 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  2008-ban tartalmazott egy kötelezettségvállalást Bizottság részéről, hogy megfelelő javaslatot nyújt be a nitrogén-oxidok vonatkozásában. A Bizottságnak a technikai és politikai nehézségek ellenére fel kell gyorsítania az e téren végzett munkát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Elismert tény, hogy a légi közlekedésből származó, az éghajlatot károsító kibocsátások nem csupán a szén-dioxid tekintetében fejtenek ki hatásokat. A 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  2008-ban tartalmazott egy kötelezettségvállalást Bizottság részéről, hogy megfelelő javaslatot nyújt be a nitrogén-oxidok vonatkozásában. A Bizottságnak a technikai és politikai nehézségek ellenére fel kell gyorsítania az e téren végzett munkát.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

2003/87/EK irányelv

3 c cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | A 3c. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó kibocsátási egységek teljes mennyiségének 2021-ben a 2014. január 1-től2016. december 31-ig tartó időszakra kiosztott átlagos mennyiségnél 10 %-kal alacsonyabbnak kell lennie, majd évente ugyanolyan mértékben csökkennie kell, mint az EU ETS a 9. cikk második albekezdése szerinti felső határának annak érdekében, hogy a légi közlekedési ágazatra vonatkozó határértéket 2030-ra nagyobb összhangba lehessen hozni az EU ETS többi ágazatával.




  Az Európai Gazdasági Térségen (EGT) kívüli országokban található repülőterekre irányuló és onnan induló légi közlekedési tevékenységek esetében a 2021-től kiosztandó kibocsátási egységek mennyisége kiigazítható az ICAO 2021-től végrehajtandó, a nemzetközi légi közlekedésből származó, a 2020. évi szint feletti kibocsátások ellentételezését szolgáló globális piaci alapú intézkedésének figyelembevételével.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1.

„(3a)
     
  A légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó kibocsátási egységek teljes mennyiségének 2021-ben a 2014. január 1-től2016. december 31-ig tartó időszakra kiosztott átlagos mennyiségnél 10 %-kal alacsonyabbnak kell lennie, majd évente ugyanolyan mértékben csökkennie kell, mint az EU ETS a 9. cikk második albekezdése szerinti felső határának annak érdekében, hogy a légi közlekedési ágazatra vonatkozó határértéket 2030-ra nagyobb összhangba lehessen hozni az EU ETS többi ágazatával.

Az Európai Gazdasági Térségen (EGT) kívüli országokban található repülőterekre irányuló és onnan induló légi közlekedési tevékenységek esetében a 2021-től kiosztandó kibocsátási egységek mennyisége kiigazítható az ICAO 2021-től végrehajtandó, a nemzetközi légi közlekedésből származó, a 2020. évi szint feletti kibocsátások ellentételezését szolgáló globális piaci alapú intézkedésének figyelembevételével.”

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

2003/87/EK irányelv

3 d cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1a. | A 3d. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1a.

-1a.

A 3d. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   
  2013
  . január 1-jétől kezdődően az egységek
  15
  %-a kerül árverésre. Ez a százalékarány ezen irányelv általános felülvizsgálata keretében növelhető.”

„(2)   
  2021. január 1-jétől kezdődően az egységek
  50 %-a kerül árverésre. Ez a százalékarány ezen irányelv általános felülvizsgálata keretében növelhető.”

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 b pont (új)

2003/87/EK irányelv

3 d cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1b. | A 3d. cikk (3) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1b.

-1b.

A 3d. cikk (3) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Rendeletet kell elfogadni
  az e cikk (1) és (2) bekezdésével vagy a 3f. cikk (8) bekezdésével összhangban nem
  ingyenesen
  kiutalandó
  légiközlekedési
  kibocsátási egységek tagállamok által történő árverésére vonatkozó részletes rendelkezések
  meghatározásáról.
  Az egyes tagállamok által árverésen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek száma arányos a tagállamnak a 14. cikk (3) bekezdése szerint bejelentett és a 15. cikk szerint hitelesített, a valamennyi tagállamra vonatkozóan a referenciaévre légi közlekedésnek tulajdonított összes kibocsátási egységekben való részesedésével. A 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakra 2010 a referenciaév, a 3c. cikkben említett minden ezt követő időszakra pedig az a naptári év, amely 24 hónappal az árveréssel érintett időszak kezdete előtt véget ér.”

„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a [23]. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítésére
  az e cikk (1) és (2) bekezdésével vagy a 3f. cikk (8) bekezdésével összhangban nem
  térítésmentesen
  kiutalandó kibocsátási egységek tagállamok által történő árverésére vonatkozó részletes rendelkezések
  meghatározása révén.
  Az egyes tagállamok által árverésen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek száma arányos a tagállamnak a 14. cikk (3) bekezdése szerint bejelentett és a 15. cikk szerint hitelesített, a valamennyi tagállamra vonatkozóan a referenciaévre légi közlekedésnek tulajdonított összes kibocsátási egységekben való részesedésével. A 3c. cikk (1) bekezdésében említett időszakra 2010 a referenciaév, a 3c. cikkben említett minden ezt követő időszakra pedig az a naptári év, amely 24 hónappal az árveréssel érintett időszak kezdete előtt véget ér.”

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 c pont (új)

2003/87/EK irányelv

3 d cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1c. | A 3d. cikk (3) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1c.

-1c.

A 3d. cikk (3) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni.

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 d pont (új)

2003/87/EK irányelv

3 d cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1d. | A 3d. cikk (4) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1d.

-1d.

A 3d. cikk (4) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A légi közlekedés kibocsátási egységeinek elárverezéséből származó
  bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak. A bevételeket
  az Unióban és harmadik országokban bekövetkező éghajlatváltozás kezelésére, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az EU-ban és harmadik országokban az éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodásra, az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó, beleértve különösen a repüléstechnika és légi közlekedés területén folyó kutatás és fejlesztés finanszírozására, az alacsony kibocsátású közlekedésen keresztüli kibocsátáscsökkentésre,
  valamint a közösségi
  rendszer igazgatási költségeinek fedezésére kell fordítani. Az árverésekből származó bevételeket
  különösen
  a globális energiahatékonysági és megújulóenergia-alaphoz történő hozzájárulások, továbbá az erdők pusztulásának elkerülése érdekében tett intézkedések finanszírozására
  kell felhasználni
  .”

bevételek felhasználásáról a tagállamok határoznak. A bevételeket

valamint a közösségi

különösen

kell felhasználni

„A légi közlekedés kibocsátási egységeinek elárverezéséből származó
  valamennyi bevételt
  az Unióban és harmadik országokban bekövetkező éghajlatváltozás kezelésére, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az EU-ban és harmadik országokban az éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodásra, az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó, beleértve különösen a repüléstechnika és légi közlekedés területén folyó kutatás és fejlesztés finanszírozására, az alacsony kibocsátású közlekedésen keresztüli kibocsátáscsökkentésre,
  az uniós
  rendszer igazgatási költségeinek fedezésére
  , valamint a légi közlekedési ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló olyan kutatási és közös projektek finanszírozására
  kell fordítani
  , mint a SESAR közös vállalkozás és a Tiszta Égbolt közös technológiai kezdeményezések, illetve bármely olyan kezdeményezés, amely lehetővé teszi a GNSS széles körű elterjesztését a műholdas navigációban, valamint az interoperábilis képességek kialakítását valamennyi tagállamban, különösen azokét, amelyek fejlesztik a légi navigációs infrastruktúrákat, a légi navigációs szolgáltatások nyújtását és a légtér használatát
  . Az árverésekből származó bevételeket a globális energiahatékonysági és megújulóenergia-alaphoz történő hozzájárulások, továbbá az erdők pusztulásának elkerülése érdekében tett intézkedések finanszírozására
  is fel lehet használni. Külön figyelmet kell fordítani azokra a tagállamokra, amelyek a bevételeket a 9. kutatási keretprogramba tartozó kutatási és innovációs programok társfinanszírozására fordítják. A kibocsátási egységek ezen irányelv szerinti elárverezéséből származó bevételek felhasználásának átláthatósága alapvető szerepet tölt be az uniós kötelezettségvállalások megerősítésében.”

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 e pont (új)

2003/87/EK irányelv

12 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1e. | A 12. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1e.

-1e.

A 12. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy minden létesítmény üzemeltetője minden
  év
  április 30-ig
  átadjon
  annyi egységet
  – a II. fejezet szerint kiosztott egységek kivételével –
  , amennyi az előző naptári évben az adott létesítményből származó és a 15. cikknek megfelelően ellenőrzött teljes kibocsátása, illetve, hogy ezeket az egységeket azt követően törlik.

„(3)   A tagállamok biztosítják, hogy minden létesítmény üzemeltetője minden
  évben legkésőbb
  április 30-ig
  átadjon
  annyi egységet, amennyi az előző naptári évben az adott létesítményből származó és a 15. cikknek megfelelően ellenőrzött teljes kibocsátása, illetve, hogy ezeket az egységeket azt követően törlik.”

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 f pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 f pont (új)

2003/87/EK irányelv

12 cikk – - 3a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1f) | A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki a (3a) bekezdés előtt: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(-1f)

(-1f)

A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki a (3a) bekezdés előtt:

(-3a)
     
  Az EU ETS környezeti integritásának védelme érdekében az EU ETS-ben a légi közlekedési szolgáltatók és más üzemeltetők nem használhatnak egy olyan tagállam által 2018. január 1-je után kibocsátott egységeket, amely tekintetében elévültek a légi közlekedési szolgáltatókra és más üzemeltetőkre vonatkozó kötelezettségek. Ezt a bekezdést a 19. cikkben említett jogi aktus hajtja végre.”

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 g pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 g pont (új)

2003/87/EK irányelv

21 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1 g. | A 21. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1 g.

-1 g.

A 21. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett jelentés a 18b. cikkben említett együttműködés révén rendelkezésre bocsátott adatok felhasználásával listát tartalmaz az ezen irányelv követelményeinek hatálya alá tartozó olyan légijármű-üzemeltetőkről, amelyek nem nyitottak kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék számlát.”

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – i pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – i pont

2003/87/EK irányelv

28 a cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 2013. január 1-jétől az egyes naptári években végrehajtott, az EGT-n kívüli országokban található repülőterekre irányuló vagy onnan kiinduló repülések valamennyi kibocsátása vonatkozásában – ami a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a 2013. január 1-jétől az egyes naptári években végrehajtott, az EGT-n kívüli országokban található repülőterekre irányuló vagy onnan kiinduló repülések valamennyi kibocsátása vonatkozásában – ami a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi;

| a) | a 2013. január 1-jétől
  a 2020. december 31-ig
  az egyes naptári években végrehajtott, az EGT-n kívüli országokban található repülőterekre irányuló vagy onnan kiinduló repülések valamennyi kibocsátása vonatkozásában – ami a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi; |
| --- | --- |

a)

a 2013. január 1-jétől
  a 2020. december 31-ig
  az egyes naptári években végrehajtott, az EGT-n kívüli országokban található repülőterekre irányuló vagy onnan kiinduló repülések valamennyi kibocsátása vonatkozásában – ami a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi;

a 2020. december 31-ig

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – i pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – i pont

2003/87/EK irányelv

28 a cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikke szerinti valamely legkülső régióban található repülőtér és az EGT valamely más régiójában található repülőtér közötti, 2013. január 1-jétől az egyes naptári években végrehajtott repülésekből származó valamennyi kibocsátás – ami a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikke szerinti valamely legkülső régióban található repülőtér és az EGT valamely más régiójában található repülőtér közötti, 2013. január 1-jétől az egyes naptári években végrehajtott repülésekből származó valamennyi kibocsátás – ami a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi.

| b) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikke szerinti valamely legkülső régióban található repülőtér és az EGT valamely más régiójában található repülőtér közötti, 2013. január 1-jétől
  2020. december 31-ig
  az egyes naptári években végrehajtott repülésekből származó valamennyi kibocsátás – ami a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi. |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikke szerinti valamely legkülső régióban található repülőtér és az EGT valamely más régiójában található repülőtér közötti, 2013. január 1-jétől
  2020. december 31-ig
  az egyes naptári években végrehajtott repülésekből származó valamennyi kibocsátás – ami a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi.

2020. december 31-ig

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – i a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont – i a pont (új)

2003/87/EK irányelv

28 a cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | a szöveg a következő ponttal egészül ki:










  „ba) | az EGT-n belül található repülőterek közötti, és az e bekezdés a) vagy b) pontjában említett járatok valamely EGT-n belül található repülőtérre történő átirányítása miatt 2017. január 1-jétől az egyes naptári években végrehajtott repülésekből származó valamennyi kibocsátás, amely a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia.

ia.

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„ba)

„ba)

az EGT-n belül található repülőterek közötti, és az e bekezdés a) vagy b) pontjában említett járatok valamely EGT-n belül található repülőtérre történő átirányítása miatt 2017. január 1-jétől az egyes naptári években végrehajtott repülésekből származó valamennyi kibocsátás, amely a 28b. cikkben említett felülvizsgálat tárgyát képezi.”

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – i pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – i pont

2003/87/EK irányelv

28 a cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2017. január 1-jétől a 3d–3f. cikktől eltérve, és a 28b. cikkben említett felülvizsgálatot követő módosítások hatálybalépéséig a légijármű-üzemeltetők számára minden évben a 2016. évinek megfelelő számú kibocsátási egységet kell kiadni. 2021-től a kibocsátási egységek számára a 9. cikkben foglalt lineáris tényezőt kell alkalmazni. | 2017. január 1-jétől
  2020. december 31-ig
  a 3d–3f. cikktől eltérve, és a 28b. cikkben említett felülvizsgálatot követő módosítások hatálybalépéséig a légijármű-üzemeltetők számára minden évben a 2016. évinek megfelelő számú kibocsátási egységet kell kiadni. 2021-től a kibocsátási egységek számára a 9. cikkben foglalt lineáris tényezőt kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2017. január 1-jétől a 3d–3f. cikktől eltérve, és a 28b. cikkben említett felülvizsgálatot követő módosítások hatálybalépéséig a légijármű-üzemeltetők számára minden évben a 2016. évinek megfelelő számú kibocsátási egységet kell kiadni. 2021-től a kibocsátási egységek számára a 9. cikkben foglalt lineáris tényezőt kell alkalmazni.

2017. január 1-jétől
  2020. december 31-ig
  a 3d–3f. cikktől eltérve, és a 28b. cikkben említett felülvizsgálatot követő módosítások hatálybalépéséig a légijármű-üzemeltetők számára minden évben a 2016. évinek megfelelő számú kibocsátási egységet kell kiadni. 2021-től a kibocsátási egységek számára a 9. cikkben foglalt lineáris tényezőt kell alkalmazni.

2020. december 31-ig

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – ii pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – ii pont

2003/87/EK irányelv

28 a cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a harmadik
  albekezdést el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a harmadik
  albekezdést el kell hagyni.

albekezdést el kell hagyni.

| ii. | a harmadik
  albekezdés helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

ii.

a harmadik
  albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A 2017. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakban folytatott tevékenység vonatkozásában a tagállamok az egyes légijármű-üzemeltetőknek kiosztott légi közlekedési kibocsátási egységek számát 2018. szeptember 1-ig közzéteszik.”

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – c pont

2003/87/EK irányelv

28 a cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A 3d. cikk (3) bekezdésétől eltérve az egyes tagállamok által a 2013. január 1-jétől árverésre bocsátandó kibocsátási egységek mennyiségét csökkenteni kell oly módon, hogy ez a mennyiség megfeleljen az adott tagállam légi közlekedésnek tulajdonított, azon repülésekből származó kibocsátásainak, amelyekre nem terjednek ki az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti eltérések. | (4)   A 3d. cikk (3) bekezdésétől eltérve az egyes tagállamok által a 2013. január 1-jétől
  2020. december 31-ig tartó időszak vonatkozásában
  árverésre bocsátandó kibocsátási egységek mennyiségét csökkenteni kell oly módon, hogy ez a mennyiség megfeleljen az adott tagállam légi közlekedésnek tulajdonított, azon repülésekből származó kibocsátásainak, amelyekre nem terjednek ki az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti eltérések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A 3d. cikk (3) bekezdésétől eltérve az egyes tagállamok által a 2013. január 1-jétől árverésre bocsátandó kibocsátási egységek mennyiségét csökkenteni kell oly módon, hogy ez a mennyiség megfeleljen az adott tagállam légi közlekedésnek tulajdonított, azon repülésekből származó kibocsátásainak, amelyekre nem terjednek ki az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti eltérések.

(4)   A 3d. cikk (3) bekezdésétől eltérve az egyes tagállamok által a 2013. január 1-jétől
  2020. december 31-ig tartó időszak vonatkozásában
  árverésre bocsátandó kibocsátási egységek mennyiségét csökkenteni kell oly módon, hogy ez a mennyiség megfeleljen az adott tagállam légi közlekedésnek tulajdonított, azon repülésekből származó kibocsátásainak, amelyekre nem terjednek ki az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti eltérések.

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – d a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – d a pont (új)

2003/87/EK irányelv

28 a cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a (8) bekezdést el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a (8) bekezdést el kell hagyni.

a (8) bekezdést el kell hagyni.

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2003/87/EK irányelv

28 b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2021
  -tól
  kezdődően a kibocsátásokra alkalmazandó globális piaci alapú intézkedés végrehajtásával kapcsolatos ICAO-szabványokról vagy más jogi eszközökről és harmadik országok által tett intézkedésekről, valamint egyéb releváns nemzetközi fejleményekről. | (1)   A Bizottság
  2019. január 1-jén, majd azt követően évente
  jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2021
  -től
  kezdődően a kibocsátásokra alkalmazandó globális piaci alapú intézkedés végrehajtásával kapcsolatos ICAO-szabványokról
  és ajánlott gyakorlatokról (SARP-ok), az ICAO-tanács által a globális piaci alapú intézkedésre vonatkozóan jóváhagyott ajánlásokról
  vagy más jogi eszközökről és harmadik országok által tett
  hazai
  intézkedésekről,
  a harmadik országok által megfogalmazott fenntartások következményeiről,
  valamint egyéb releváns nemzetközi fejleményekről.
  A Bizottság ezenkívül rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a globális kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról és az ICAO szabványalkotási eljárásainak megfelelően az ajánlott gyakorlatokkal kapcsolatos fejleményekről. A Bizottság az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének globális értékelésével összhangban jelentést tesz az arra irányuló erőfeszítésekről, hogy a légi közlekedési ágazat azon hosszú távú célkitűzése, hogy a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás 2050-ig a 2005-ös szint felére csökkenjen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2021
  -tól
  kezdődően a kibocsátásokra alkalmazandó globális piaci alapú intézkedés végrehajtásával kapcsolatos ICAO-szabványokról vagy más jogi eszközökről és harmadik országok által tett intézkedésekről, valamint egyéb releváns nemzetközi fejleményekről.

(1)   A Bizottság
  2019. január 1-jén, majd azt követően évente
  jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2021
  -től
  kezdődően a kibocsátásokra alkalmazandó globális piaci alapú intézkedés végrehajtásával kapcsolatos ICAO-szabványokról
  és ajánlott gyakorlatokról (SARP-ok), az ICAO-tanács által a globális piaci alapú intézkedésre vonatkozóan jóváhagyott ajánlásokról
  vagy más jogi eszközökről és harmadik országok által tett
  hazai
  intézkedésekről,
  a harmadik országok által megfogalmazott fenntartások következményeiről,
  valamint egyéb releváns nemzetközi fejleményekről.
  A Bizottság ezenkívül rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a globális kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról és az ICAO szabványalkotási eljárásainak megfelelően az ajánlott gyakorlatokkal kapcsolatos fejleményekről. A Bizottság az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének globális értékelésével összhangban jelentést tesz az arra irányuló erőfeszítésekről, hogy a légi közlekedési ágazat azon hosszú távú célkitűzése, hogy a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás 2050-ig a 2005-ös szint felére csökkenjen.

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2003/87/EK irányelv

28 b cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  jelentésnek meg kell vizsgálnia
  , hogy ezen irányelv felülvizsgálata révén
  milyen módon lehetne
  az említett ICAO-eszközöket az uniós
  jog részévé tenni
  . A jelentés adott esetben az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is figyelembe veszi. | (2)   A
  Bizottság 2020. március 1-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az említett ICAO-eszközök és opciók megfelelőségéről annak érdekében
  , hogy ezen irányelv felülvizsgálata révén
  végre lehessen hajtani
  az említett ICAO-eszközöket az uniós
  jogban
  . A jelentés adott esetben az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is figyelembe veszi.
  A jelentésnek ezenkívül meg kell vizsgálnia a globális piaci alapú intézkedés célkitűzését és általános környezeti integritását, többek között a Párizsi Megállapodás értelmében megfogalmazott célokkal kapcsolatos általános célkitűzését, a részvétel szintjét, a végrehajthatóságot, az átláthatóságot, az előírások megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, a nyilvánosság részvételének folyamatait, a kibocsátáskompenzációs egységek minőségét, a kibocsátások figyelemmel kísérését, az ezekről való jelentéstételt és a kibocsátások ellenőrzését, a nyilvántartásokat, az elszámoltathatóságot, valamint a bioüzemanyagok használatára vonatkozó szabályokat. Ezen túlmenően a jelentésnek azt is megfontolás tárgyává kell tennie, hogy felül kell-e vizsgálni a 28c. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktust. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A
  jelentésnek meg kell vizsgálnia
  , hogy ezen irányelv felülvizsgálata révén
  milyen módon lehetne
  az említett ICAO-eszközöket az uniós
  jog részévé tenni
  . A jelentés adott esetben az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is figyelembe veszi.

(2)   A
  Bizottság 2020. március 1-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az említett ICAO-eszközök és opciók megfelelőségéről annak érdekében
  , hogy ezen irányelv felülvizsgálata révén
  végre lehessen hajtani
  az említett ICAO-eszközöket az uniós
  jogban
  . A jelentés adott esetben az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is figyelembe veszi.
  A jelentésnek ezenkívül meg kell vizsgálnia a globális piaci alapú intézkedés célkitűzését és általános környezeti integritását, többek között a Párizsi Megállapodás értelmében megfogalmazott célokkal kapcsolatos általános célkitűzését, a részvétel szintjét, a végrehajthatóságot, az átláthatóságot, az előírások megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, a nyilvánosság részvételének folyamatait, a kibocsátáskompenzációs egységek minőségét, a kibocsátások figyelemmel kísérését, az ezekről való jelentéstételt és a kibocsátások ellenőrzését, a nyilvántartásokat, az elszámoltathatóságot, valamint a bioüzemanyagok használatára vonatkozó szabályokat. Ezen túlmenően a jelentésnek azt is megfontolás tárgyává kell tennie, hogy felül kell-e vizsgálni a 28c. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2003/87/EK irányelv

28 b cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  A
  jelentést adott esetben ki
  lehet egészíteni
  az uniós gazdaság egészére vonatkozó, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó 2030-as kötelezettségvállalással összhangban lévő, a 28a. cikkben foglalt eltérések módosítására, törlésére, meghosszabbítására vagy felváltására irányuló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló
  javaslatokkal
  . | (3)   
  Az e cikk (2) bekezdésében említett jelentéshez
  adott esetben
  csatolni kell
  az uniós gazdaság egészére vonatkozó, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó 2030-as kötelezettségvállalással összhangban lévő, a 28a. cikkben foglalt eltérések módosítására, törlésére, meghosszabbítására vagy felváltására irányuló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló
  javaslatokat annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az uniós éghajlati fellépések teljes körű környezeti integritását és hatékonyságát, és még CORSIA indulása előtt ki lehessen küszöbölni minden félreérthető elemet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  A
  jelentést adott esetben ki
  lehet egészíteni
  az uniós gazdaság egészére vonatkozó, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó 2030-as kötelezettségvállalással összhangban lévő, a 28a. cikkben foglalt eltérések módosítására, törlésére, meghosszabbítására vagy felváltására irányuló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló
  javaslatokkal
  .

(3)   
  Az e cikk (2) bekezdésében említett jelentéshez
  adott esetben
  csatolni kell
  az uniós gazdaság egészére vonatkozó, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését célzó 2030-as kötelezettségvállalással összhangban lévő, a 28a. cikkben foglalt eltérések módosítására, törlésére, meghosszabbítására vagy felváltására irányuló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló
  javaslatokat annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az uniós éghajlati fellépések teljes körű környezeti integritását és hatékonyságát, és még CORSIA indulása előtt ki lehessen küszöbölni minden félreérthető elemet
  .

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2003/87/EK irányelv

28 c cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság az ICAO keretében kidolgozásra kerülő globális piaci alapú intézkedés végrehajtása céljából alkalmazandó kibocsátások megfelelő nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket fogad el. Ezek a rendelkezések
  ugyanazon elveken alapulnak, mint
  a 14. cikk (1) bekezdésében említett
  rendelet
  , és biztosítják, hogy a benyújtott kibocsátási jelentéseket a 15. cikk szerint hitelesítsék. | (1)   A Bizottság az ICAO keretében kidolgozásra kerülő globális piaci alapú intézkedés végrehajtása céljából alkalmazandó kibocsátások megfelelő nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket fogad el. Ezek a rendelkezések
  teljes mértékben összhangban kell, hogy legyenek
  a 14. cikk (1) bekezdésében említett
  rendeletben foglalt elvekkel
  , és biztosítják, hogy a benyújtott kibocsátási jelentéseket a 15. cikk szerint hitelesítsék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság az ICAO keretében kidolgozásra kerülő globális piaci alapú intézkedés végrehajtása céljából alkalmazandó kibocsátások megfelelő nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket fogad el. Ezek a rendelkezések
  ugyanazon elveken alapulnak, mint
  a 14. cikk (1) bekezdésében említett
  rendelet
  , és biztosítják, hogy a benyújtott kibocsátási jelentéseket a 15. cikk szerint hitelesítsék.

(1)   A Bizottság az ICAO keretében kidolgozásra kerülő globális piaci alapú intézkedés végrehajtása céljából alkalmazandó kibocsátások megfelelő nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket fogad el. Ezek a rendelkezések
  teljes mértékben összhangban kell, hogy legyenek
  a 14. cikk (1) bekezdésében említett
  rendeletben foglalt elvekkel
  , és biztosítják, hogy a benyújtott kibocsátási jelentéseket a 15. cikk szerint hitelesítsék.

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2003/87/EK irányelv

30 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  A Bizottság legkésőbb 2020. január 1-ig naprakész elemzést mutat be a légi közlekedés nem szén-dioxiddal kapcsolatos hatásairól, amelyhez adott esetben jogalkotási javaslatot csatol arról, hogy e hatásokat miként lehet a legmegfelelőbben kezelni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  A Bizottság legkésőbb 2020. január 1-ig naprakész elemzést mutat be a légi közlekedés nem szén-dioxiddal kapcsolatos hatásairól, amelyhez adott esetben jogalkotási javaslatot csatol arról, hogy e hatásokat miként lehet a legmegfelelőbben kezelni.”

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0258/2017).

1

(1a)  
  A Bíróság 2011. december 21-i ítélete, Air Transport Association of America és társai kontra Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

1a

A Bíróság 2011. december 21-i ítélete, Air Transport Association of America és társai kontra Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/101/EK irányelve (2008. november 19.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról (HL L 8., 2009.1.13., 3. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/101/EK irányelve (2008. november 19.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról (HL L 8., 2009.1.13., 3. o.).

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/206

---

P8_TA(2017)0339

A földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztése ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-án elfogadott módosításai a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításához (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/36)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Figyelembe kell venni az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek, a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvet jegyzőkönyvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Figyelembe kell venni az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek, a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvet jegyzőkönyvét.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

-1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1a) | Figyelembe kell venni az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvet jegyzőkönyvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1a)

Figyelembe kell venni az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvet jegyzőkönyvét.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A
  Bizottság
  2016.
  június 10
  -én
  javaslatot terjesztett elő annak érdekében
  ,
  hogy
  az Európai
  Unió megerősítse
  a Párizsi
  Megállapodást
  . E 
  jogalkotási javaslat
  az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) Titkárságának 2015. március 6-án az Unió és a tagállamok vonatkozásában bejelentett tervezett nemzeti csökkentési kötelezettségvállalásban
  megerősített
  , az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő vállalása
  teljesítését szolgálja
  . (10) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A
  Bizottság
  2016.
  június 10
  -én
  javaslatot terjesztett elő annak érdekében
  ,
  hogy
  az Európai
  Unió megerősítse
  a Párizsi
  Megállapodást
  . E 
  jogalkotási javaslat
  az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) Titkárságának 2015. március 6-án az Unió és a tagállamok vonatkozásában bejelentett tervezett nemzeti csökkentési kötelezettségvállalásban
  megerősített
  , az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő vállalása
  teljesítését szolgálja
  . (10)

| (3) | A
  Tanács az Unió nevében
  2016.
  október 5
  -én
  erősítette meg a Párizsi Megállapodást
  ,
  miután 2016. október 4-én
  az Európai
  Parlament ehhez megadta egyetértését.
   A Párizsi
  Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba
  . E 
  tekintetben a rendelet
  az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) Titkárságának 2015. március 6-án az Unió és a tagállamok vonatkozásában bejelentett tervezett nemzeti csökkentési kötelezettségvállalásban meghatározott, az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő vállalása teljesítésének részét képezi. (10)

  Az Uniónak továbbra is jó példával kell elöl járnia, és a Párizsi Megállapodás célkitűzése szerinti szintekre kell növelnie éghajlattal kapcsolatos erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

(3)

A
  Tanács az Unió nevében
  2016.
  október 5
  -én
  erősítette meg a Párizsi Megállapodást
  ,
  miután 2016. október 4-én
  az Európai
  Parlament ehhez megadta egyetértését.
   A Párizsi
  Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba
  . E 
  tekintetben a rendelet
  az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) Titkárságának 2015. március 6-án az Unió és a tagállamok vonatkozásában bejelentett tervezett nemzeti csökkentési kötelezettségvállalásban meghatározott, az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő vállalása teljesítésének részét képezi. (10)

  Az Uniónak továbbra is jó példával kell elöl járnia, és a Párizsi Megállapodás célkitűzése szerinti szintekre kell növelnie éghajlattal kapcsolatos erőfeszítéseit.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A Párizsi Megállapodás egyebek mellett egy olyan hosszú távú célkitűzést is meghatároz, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 oC fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5  oC fokra korlátozódjon.
  E cél
  elérése érdekében a 
  megállapodás
  részes
  feleinek
  egymást követő nemzeti hozzájárulásokat kell kidolgozniuk, közzétenniük és fenntartaniuk. A Párizsi Megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést váltja fel, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik. A Párizsi Megállapodás továbbá felszólít az üvegházhatású gázok forrásokból való emberi eredetű kibocsátása és nyelők általi elnyelése közötti egyensúly elérésére az évszázad második felében, és felkéri a részes feleket, hogy hozzanak intézkedéseket az üvegházhatású gázok nyelői és tározói, többek között az erdők megóvása és – adott esetben – továbbfejlesztése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A Párizsi Megállapodás egyebek mellett egy olyan hosszú távú célkitűzést is meghatároz, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 oC fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5  oC fokra korlátozódjon.
  E cél
  elérése érdekében a 
  megállapodás
  részes
  feleinek
  egymást követő nemzeti hozzájárulásokat kell kidolgozniuk, közzétenniük és fenntartaniuk. A Párizsi Megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést váltja fel, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik. A Párizsi Megállapodás továbbá felszólít az üvegházhatású gázok forrásokból való emberi eredetű kibocsátása és nyelők általi elnyelése közötti egyensúly elérésére az évszázad második felében, és felkéri a részes feleket, hogy hozzanak intézkedéseket az üvegházhatású gázok nyelői és tározói, többek között az erdők megóvása és – adott esetben – továbbfejlesztése érdekében.

| (4) | A Párizsi Megállapodás egyebek mellett egy olyan hosszú távú célkitűzést is meghatároz, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 oC fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5  oC fokra korlátozódjon
  , amihez az szükséges, hogy a világ a negatív kibocsátási szintek korszakába lépjen, amelynek során az erdők, a mezőgazdasági területek és a vizes élőhelyek, többek között a tőzegláp központi szerepet fognak játszani
  .
  A Párizsi Megállapodás az éghajlatváltozás fenyegetésére adott világszintű válasz erősítésére is törekszik a fenntartható fejlődéssel és a szegénység megszüntetésére irányuló törekvésekkel összhangban, többek között az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének növelésével, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésével és az üvegházhatású gázok alacsony szintű kibocsátásának támogatásával, az élelmiszer-termelés veszélyeztetése nélkül. A Párizsi Megállapodásban a részes felek felismerik az élelmezésbiztonság védelmének és az éhezés felszámolásának alapvető elsődlegességét, különösen az élelmiszer-termelő rendszerek különleges kiszolgáltatottságát az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben. A Párizsi Megállapodás céljának
  elérése érdekében a 
  részes feleknek fokozniuk kell az éghajlatváltozás enyhítésére és a globális felmelegedés korlátozására irányuló közös erőfeszítéseiket. A
  részes
  feleknek
  egymást követő nemzeti hozzájárulásokat kell kidolgozniuk, közzétenniük és fenntartaniuk. A Párizsi Megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést váltja fel, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik. A Párizsi Megállapodás továbbá felszólít az üvegházhatású gázok forrásokból való emberi eredetű kibocsátása és nyelők általi elnyelése közötti egyensúly elérésére az évszázad második felében, és felkéri a részes feleket, hogy hozzanak intézkedéseket az üvegházhatású gázok nyelői és tározói, többek között az erdők megóvása és – adott esetben – továbbfejlesztése érdekében.
  A Párizsi Megállapodásban a részes felek azt is elismerik, hogy az alkalmazkodási fellépésnek teljesen átlátható megközelítést kell követnie, figyelembe véve az ökoszisztémákat, és annak a legjobb tudományos ismereteken kell alapulnia. |
| --- | --- |

(4)

A Párizsi Megállapodás egyebek mellett egy olyan hosszú távú célkitűzést is meghatároz, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 oC fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5  oC fokra korlátozódjon
  , amihez az szükséges, hogy a világ a negatív kibocsátási szintek korszakába lépjen, amelynek során az erdők, a mezőgazdasági területek és a vizes élőhelyek, többek között a tőzegláp központi szerepet fognak játszani
  .
  A Párizsi Megállapodás az éghajlatváltozás fenyegetésére adott világszintű válasz erősítésére is törekszik a fenntartható fejlődéssel és a szegénység megszüntetésére irányuló törekvésekkel összhangban, többek között az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének növelésével, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésével és az üvegházhatású gázok alacsony szintű kibocsátásának támogatásával, az élelmiszer-termelés veszélyeztetése nélkül. A Párizsi Megállapodásban a részes felek felismerik az élelmezésbiztonság védelmének és az éhezés felszámolásának alapvető elsődlegességét, különösen az élelmiszer-termelő rendszerek különleges kiszolgáltatottságát az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben. A Párizsi Megállapodás céljának
  elérése érdekében a 
  részes feleknek fokozniuk kell az éghajlatváltozás enyhítésére és a globális felmelegedés korlátozására irányuló közös erőfeszítéseiket. A
  részes
  feleknek
  egymást követő nemzeti hozzájárulásokat kell kidolgozniuk, közzétenniük és fenntartaniuk. A Párizsi Megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést váltja fel, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik. A Párizsi Megállapodás továbbá felszólít az üvegházhatású gázok forrásokból való emberi eredetű kibocsátása és nyelők általi elnyelése közötti egyensúly elérésére az évszázad második felében, és felkéri a részes feleket, hogy hozzanak intézkedéseket az üvegházhatású gázok nyelői és tározói, többek között az erdők megóvása és – adott esetben – továbbfejlesztése érdekében.
  A Párizsi Megállapodásban a részes felek azt is elismerik, hogy az alkalmazkodási fellépésnek teljesen átlátható megközelítést kell követnie, figyelembe véve az ökoszisztémákat, és annak a legjobb tudományos ismereteken kell alapulnia.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Lényeges az erdők fenntartható kezelése a fenntartható erdőgazdálkodásnak az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia folyamatának keretében kialakított elveivel összhangban. Ez a folyamat a fenntartható erdőgazdálkodást úgy határozza meg, mint az erdők és fás területek oly módon és oly mértékben megvalósuló kezelése és hasznosítása, amely fenntartja azok biológiai sokféleségét, termelékenységét, megújulási képességét, vitalitását, valamint azon képességüket, hogy jelenleg és a jövőben fontos ökológiai, gazdasági és szociális funkciót töltsenek be helyi, nemzeti és globális szinten anélkül, hogy más ökoszisztémákat károsítanának. Ez a gazdálkodás ezzel összefüggésben szükségessé teszi az erdőtelepítés szerepének elismerését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Lényeges az erdők fenntartható kezelése a fenntartható erdőgazdálkodásnak az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia folyamatának keretében kialakított elveivel összhangban. Ez a folyamat a fenntartható erdőgazdálkodást úgy határozza meg, mint az erdők és fás területek oly módon és oly mértékben megvalósuló kezelése és hasznosítása, amely fenntartja azok biológiai sokféleségét, termelékenységét, megújulási képességét, vitalitását, valamint azon képességüket, hogy jelenleg és a jövőben fontos ökológiai, gazdasági és szociális funkciót töltsenek be helyi, nemzeti és globális szinten anélkül, hogy más ökoszisztémákat károsítanának. Ez a gazdálkodás ezzel összefüggésben szükségessé teszi az erdőtelepítés szerepének elismerését is.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | A Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez szükséges negatív kibocsátási szintek elérése érdekében a földhasználattal, a földhasználat-megváltoztatással és az erdőgazdálkodással (a továbbiakban: LULUCF) kapcsolatos számviteli rendszernek átfogónak kell lennie. Mivel a LULUCF-hoz kapcsolódó elnyelés visszafordítható, azt külön pillérként kell kezelni az uniós éghajlat-politikai keretben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

A Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez szükséges negatív kibocsátási szintek elérése érdekében a földhasználattal, a földhasználat-megváltoztatással és az erdőgazdálkodással (a továbbiakban: LULUCF) kapcsolatos számviteli rendszernek átfogónak kell lennie. Mivel a LULUCF-hoz kapcsolódó elnyelés visszafordítható, azt külön pillérként kell kezelni az uniós éghajlat-politikai keretben.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az Európai Tanács 2014. október 23–24-i ülése szintén elismerte egyrészt azt, hogy az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése tekintetében kisebb potenciállal rendelkező mezőgazdasági és földhasználati ágazatban többféle célkitűzés is van, másrészt pedig azt, hogy az Unió élelmezésbiztonsággal és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzései között koherenciát kell biztosítani. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehet ösztönözni az élelmiszer-termelés fenntartható növelését úgy, hogy közben az ágazat – például erdőtelepítés révén – hozzájárul az üvegházhatású gázok kibocsátásának mérsékléséhez és az üvegházhatású gázok megkötéséhez is, továbbá hogy amint a technikai feltételek engedik, de 2020-ig mindenképpen dolgozzon ki stratégiát, amely a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást (LULUCF) bevonja az üvegházhatású gázok kibocsátása hatásának mérséklését célzó, 2030-ig szóló keretbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az Európai Tanács 2014. október 23–24-i ülése szintén elismerte egyrészt azt, hogy az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése tekintetében kisebb potenciállal rendelkező mezőgazdasági és földhasználati ágazatban többféle célkitűzés is van, másrészt pedig azt, hogy az Unió élelmezésbiztonsággal és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzései között koherenciát kell biztosítani. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehet ösztönözni az élelmiszer-termelés fenntartható növelését úgy, hogy közben az ágazat – például erdőtelepítés révén – hozzájárul az üvegházhatású gázok kibocsátásának mérsékléséhez és az üvegházhatású gázok megkötéséhez is, továbbá hogy amint a technikai feltételek engedik, de 2020-ig mindenképpen dolgozzon ki stratégiát, amely a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást (LULUCF) bevonja az üvegházhatású gázok kibocsátása hatásának mérséklését célzó, 2030-ig szóló keretbe.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. október 23–24-i ülése szintén elismerte egyrészt azt, hogy az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése tekintetében kisebb potenciállal rendelkező mezőgazdasági és földhasználati ágazatban többféle célkitűzés is van, másrészt pedig azt, hogy az Unió élelmezésbiztonsággal és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzései között koherenciát kell biztosítani.
  Ezen túlmenően a mezőgazdasági és erdőgazdálkodási ágazatban a technológiai megoldások megvalósítása hozzájárul a termelés növeléséhez és a környezeti lábnyom csökkentéséhez.
  Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehet ösztönözni az élelmiszer-termelés fenntartható növelését úgy, hogy közben az ágazat – például erdőtelepítés révén – hozzájárul az üvegházhatású gázok kibocsátásának mérsékléséhez és az üvegházhatású gázok megkötéséhez is, továbbá hogy amint a technikai feltételek engedik, de 2020-ig mindenképpen dolgozzon ki stratégiát, amely a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást (LULUCF) bevonja az üvegházhatású gázok kibocsátása hatásának mérséklését célzó, 2030-ig szóló keretbe. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. október 23–24-i ülése szintén elismerte egyrészt azt, hogy az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése tekintetében kisebb potenciállal rendelkező mezőgazdasági és földhasználati ágazatban többféle célkitűzés is van, másrészt pedig azt, hogy az Unió élelmezésbiztonsággal és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzései között koherenciát kell biztosítani.
  Ezen túlmenően a mezőgazdasági és erdőgazdálkodási ágazatban a technológiai megoldások megvalósítása hozzájárul a termelés növeléséhez és a környezeti lábnyom csökkentéséhez.
  Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehet ösztönözni az élelmiszer-termelés fenntartható növelését úgy, hogy közben az ágazat – például erdőtelepítés révén – hozzájárul az üvegházhatású gázok kibocsátásának mérsékléséhez és az üvegházhatású gázok megkötéséhez is, továbbá hogy amint a technikai feltételek engedik, de 2020-ig mindenképpen dolgozzon ki stratégiát, amely a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást (LULUCF) bevonja az üvegházhatású gázok kibocsátása hatásának mérséklését célzó, 2030-ig szóló keretbe.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A LULUCF-ágazat több módon is
  hozzájárulhat
  az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen a kibocsátás csökkentése, valamint a nyelők és a szénkészlet megtartása és megerősítése révén. Annak érdekében, hogy a szénmegkötés növelését célzó intézkedések hatékonyak legyenek, alapvető fontosságú a széntárolók hosszú távú stabilitása és alkalmazkodóképessége. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A LULUCF-ágazat több módon is
  hozzájárulhat
  az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen a kibocsátás csökkentése, valamint a nyelők és a szénkészlet megtartása és megerősítése révén. Annak érdekében, hogy a szénmegkötés növelését célzó intézkedések hatékonyak legyenek, alapvető fontosságú a széntárolók hosszú távú stabilitása és alkalmazkodóképessége.

| (6) | A LULUCF-ágazat
  erőteljesen ki van téve az éghajlatváltozás következményeinek, és arra nagyon érzékeny. Az ágazat ugyanakkor hatalmas potenciális lehetőségekkel rendelkezik ahhoz, hogy hosszú távon éghajlati előnyöket biztosítson, és jelentősen hozzájáruljon a hosszú távú uniós és nemzetközi éghajlat-politikai célkitűzések megvalósításához. A LULUCF-ágazat
  több módon is
  hozzájárul
  az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen a kibocsátás csökkentése, valamint a nyelők és a szénkészlet megtartása és megerősítése révén.
  Az ágazat biológiai anyagokat is termel, amelyek bizonyos mértékben képesek a fosszilis vagy magas szén-dioxid-kibocsátású anyagoknak az erdőkből származó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású megújuló biomasszával való helyettesítésére. Az ilyen helyettesítés során figyelembe kell venni ezen anyagok teljes életciklusát a nyersanyag előállításától kezdve a feldolgozási és gyártási szakaszokig. A biogazdaság többek között az anyagok helyettesítése – például az építőiparban – és a bioenergia révén fontos szerepet játszik a fosszilis energiahordozóktól mentes gazdaságra való átállásban.
  Annak érdekében, hogy a szénmegkötés növelését célzó intézkedések hatékonyak legyenek
  és összhangban legyenek a Párizsi Megállapodással
  , alapvető fontosságú a 
  fenntartható erdő- és erőforrásgazdálkodás és a
  széntárolók hosszú távú stabilitása és alkalmazkodóképessége.
  Mivel a LULUCF-ágazatot hosszú időkeretek jellemzik, a fenntartható beruházások jövőbeli biztosítása érdekében hosszú távú stratégiákra van szükség. |
| --- | --- |

(6)

A LULUCF-ágazat
  erőteljesen ki van téve az éghajlatváltozás következményeinek, és arra nagyon érzékeny. Az ágazat ugyanakkor hatalmas potenciális lehetőségekkel rendelkezik ahhoz, hogy hosszú távon éghajlati előnyöket biztosítson, és jelentősen hozzájáruljon a hosszú távú uniós és nemzetközi éghajlat-politikai célkitűzések megvalósításához. A LULUCF-ágazat
  több módon is
  hozzájárul
  az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen a kibocsátás csökkentése, valamint a nyelők és a szénkészlet megtartása és megerősítése révén.
  Az ágazat biológiai anyagokat is termel, amelyek bizonyos mértékben képesek a fosszilis vagy magas szén-dioxid-kibocsátású anyagoknak az erdőkből származó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású megújuló biomasszával való helyettesítésére. Az ilyen helyettesítés során figyelembe kell venni ezen anyagok teljes életciklusát a nyersanyag előállításától kezdve a feldolgozási és gyártási szakaszokig. A biogazdaság többek között az anyagok helyettesítése – például az építőiparban – és a bioenergia révén fontos szerepet játszik a fosszilis energiahordozóktól mentes gazdaságra való átállásban.
  Annak érdekében, hogy a szénmegkötés növelését célzó intézkedések hatékonyak legyenek
  és összhangban legyenek a Párizsi Megállapodással
  , alapvető fontosságú a 
  fenntartható erdő- és erőforrásgazdálkodás és a
  széntárolók hosszú távú stabilitása és alkalmazkodóképessége.
  Mivel a LULUCF-ágazatot hosszú időkeretek jellemzik, a fenntartható beruházások jövőbeli biztosítása érdekében hosszú távú stratégiákra van szükség.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az Uniónak globális vezetővé kell válnia a földhasználati ágazat fenntartható, korszerű és innovatív gyakorlataira, technikáira és ötleteire irányuló kutatások és beruházások előmozdításában és exportjában, illetve a zöld technológiák terjesztésében, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése és az élelmiszer-termelés megőrzése érdekében, így mutatva példát az Unió nemzetközi partnereinek, többek között a fejlődő országoknak. Ezzel összefüggésben erősíteni kell a magánszektorbeli szereplőkkel, különösen a kis- és középvállalatokkal folytatott hatékony együttműködést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Az Uniónak globális vezetővé kell válnia a földhasználati ágazat fenntartható, korszerű és innovatív gyakorlataira, technikáira és ötleteire irányuló kutatások és beruházások előmozdításában és exportjában, illetve a zöld technológiák terjesztésében, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése és az élelmiszer-termelés megőrzése érdekében, így mutatva példát az Unió nemzetközi partnereinek, többek között a fejlődő országoknak. Ezzel összefüggésben erősíteni kell a magánszektorbeli szereplőkkel, különösen a kis- és középvállalatokkal folytatott hatékony együttműködést.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Az éghajlatváltozással foglalkozó kutatások finanszírozásának előtérbe helyezése erősítené a LULUCF-ágazat szerepét az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésében és az ahhoz való alkalmazkodásban. Különösen az EU 2021–2028 közötti kutatási és innovációs programjának erősítése a LULUCF-ágazatban többek között hozzájárulna a tudományos és helyi közösségek körében az ágazat teljesítményével kapcsolatos ismeretek elmélyítéséhez és terjesztéséhez, a fenntartható innováció meggyorsításához, a digitális korszakba való átmenet támogatásához, a képzés és az oktatás modernizálásához, az ágazat ellenálló képességének erősítéséhez és a biológiai sokféleség és az emberi tevékenységek nyomon követéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Az éghajlatváltozással foglalkozó kutatások finanszírozásának előtérbe helyezése erősítené a LULUCF-ágazat szerepét az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésében és az ahhoz való alkalmazkodásban. Különösen az EU 2021–2028 közötti kutatási és innovációs programjának erősítése a LULUCF-ágazatban többek között hozzájárulna a tudományos és helyi közösségek körében az ágazat teljesítményével kapcsolatos ismeretek elmélyítéséhez és terjesztéséhez, a fenntartható innováció meggyorsításához, a digitális korszakba való átmenet támogatásához, a képzés és az oktatás modernizálásához, az ágazat ellenálló képességének erősítéséhez és a biológiai sokféleség és az emberi tevékenységek nyomon követéséhez.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

6 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6c) | Az erdőkben tárolt szén-dioxid pontosabb elszámolása és az ökoszisztéma nettó szénegyensúlyának pontosabb kiszámítása érdekében fokozni kell a száradék, különösen a gazdálkodás alatt nem álló és a gazdálkodás alatt álló erdőterületeken található, felszín feletti durva fatörmelék és az elföldelt száradék szerepével kapcsolatos kutatást. Kevés bizonyíték áll rendelkezésre, de azok arra utalnak, hogy a száradék nagy széntárolót alkothat, és a területen maradó száradék többek között jelentős szerepet játszhat a biológiai sokféleség tekintetében, és azt is el kell ismerni, hogy fontos szerepet tölthet be az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló stratégiában. Ez a tény fontos, tekintettel arra, hogy az erdőgazdálkodás előnyben részesítheti például a száradék energetikai célú felszedését, és a megfelelő mérsékléssel és alkalmazkodással kapcsolatos döntésnek információkon és tudományos bizonyítékokon kell alapulnia. A 2017–2020-as időszakra forrásokat kell elkülöníteni az említett kutatás számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6c)

Az erdőkben tárolt szén-dioxid pontosabb elszámolása és az ökoszisztéma nettó szénegyensúlyának pontosabb kiszámítása érdekében fokozni kell a száradék, különösen a gazdálkodás alatt nem álló és a gazdálkodás alatt álló erdőterületeken található, felszín feletti durva fatörmelék és az elföldelt száradék szerepével kapcsolatos kutatást. Kevés bizonyíték áll rendelkezésre, de azok arra utalnak, hogy a száradék nagy széntárolót alkothat, és a területen maradó száradék többek között jelentős szerepet játszhat a biológiai sokféleség tekintetében, és azt is el kell ismerni, hogy fontos szerepet tölthet be az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló stratégiában. Ez a tény fontos, tekintettel arra, hogy az erdőgazdálkodás előnyben részesítheti például a száradék energetikai célú felszedését, és a megfelelő mérsékléssel és alkalmazkodással kapcsolatos döntésnek információkon és tudományos bizonyítékokon kell alapulnia. A 2017–2020-as időszakra forrásokat kell elkülöníteni az említett kutatás számára.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

6 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6d) | Az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival kapcsolatban az Unió kötelezettségeket vállalt, amelyeket csak megfelelő erdőgazdálkodással, valamint az erdőirtás elkerülését és visszafordítását és az újraerdősítés előmozdítását célzó kötelezettségvállalással lehet teljesíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6d)

Az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival kapcsolatban az Unió kötelezettségeket vállalt, amelyeket csak megfelelő erdőgazdálkodással, valamint az erdőirtás elkerülését és visszafordítását és az újraerdősítés előmozdítását célzó kötelezettségvállalással lehet teljesíteni.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

6 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6e) | Biztosítani kell a trópusi erdőirtás holisztikus megközelítését, figyelembe véve az erdőirtás valamennyi előidéző tényezőjét, és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére irányuló tárgyalások során a Bizottság által tett nyilatkozatban foglalt azon célkitűzést, hogy legkésőbb 2030-ra megálljon a Föld erdővel borított területeinek visszaszorulása, és 2020-ra a jelenlegi szinthez képest legalább 50 %-kal csökkenjen a bruttó trópusi erdőirtás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6e)

Biztosítani kell a trópusi erdőirtás holisztikus megközelítését, figyelembe véve az erdőirtás valamennyi előidéző tényezőjét, és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére irányuló tárgyalások során a Bizottság által tett nyilatkozatban foglalt azon célkitűzést, hogy legkésőbb 2030-ra megálljon a Föld erdővel borított területeinek visszaszorulása, és 2020-ra a jelenlegi szinthez képest legalább 50 %-kal csökkenjen a bruttó trópusi erdőirtás.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

6 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6f) | Az erdőgazdálkodást és az erdészetet felelősséggel kell végezni, hogy az valóban hozzá tudjon járulni az országok gazdasági fejlődéséhez, életképes gazdasági lehetőségeket biztosítva a mezőgazdasági termelők számára, feltéve, hogy érzékeny ökoszisztémával rendelkező területen nem történik erdőirtás, tőzeglápokra nem telepítenek ültetvényeket, az ültetvényeket a káros környezeti és társadalmi következmények minimalizálása érdekében modern agroökológiai technikákkal művelik meg, illetve tiszteletben tartják a földdel kapcsolatos jogokat, az őslakos közösségek jogait, valamint az emberi jogokat és a munkavállalók jogait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6f)

Az erdőgazdálkodást és az erdészetet felelősséggel kell végezni, hogy az valóban hozzá tudjon járulni az országok gazdasági fejlődéséhez, életképes gazdasági lehetőségeket biztosítva a mezőgazdasági termelők számára, feltéve, hogy érzékeny ökoszisztémával rendelkező területen nem történik erdőirtás, tőzeglápokra nem telepítenek ültetvényeket, az ültetvényeket a káros környezeti és társadalmi következmények minimalizálása érdekében modern agroökológiai technikákkal művelik meg, illetve tiszteletben tartják a földdel kapcsolatos jogokat, az őslakos közösségek jogait, valamint az emberi jogokat és a munkavállalók jogait.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

6 g preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6 g) | A korszerű és fenntartható gazdálkodási gyakorlatok jelentősen hozzájárulhatnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez a LULUCF-ágazatban. Elő kell mozdítani innovatív gyakorlatok kialakulását, valamint azt, hogy a földtulajdonosok korszerű gazdálkodási gyakorlatokat alkalmazzanak, mint például a precíziós mezőgazdaságot, a precíziós erdészetet és a mezőgazdasági digitalizálást. A geoinformációk és földmegfigyelés segítségével végzett nyomon követés, valamint a bevált gyakorlatok megosztása segíthet a tagállamoknak céljaik elérésében, ezért ezeket ösztönözni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6 g)

A korszerű és fenntartható gazdálkodási gyakorlatok jelentősen hozzájárulhatnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez a LULUCF-ágazatban. Elő kell mozdítani innovatív gyakorlatok kialakulását, valamint azt, hogy a földtulajdonosok korszerű gazdálkodási gyakorlatokat alkalmazzanak, mint például a precíziós mezőgazdaságot, a precíziós erdészetet és a mezőgazdasági digitalizálást. A geoinformációk és földmegfigyelés segítségével végzett nyomon követés, valamint a bevált gyakorlatok megosztása segíthet a tagállamoknak céljaik elérésében, ezért ezeket ösztönözni kell.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

6 h preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6h) | Az agroökológia elősegíti a lineáris élelmiszerrendszerekről a körforgásos rendszerekre való átállást, amelyek hasonlítanak a természetes körforgásra és csökkenthetnék az élelmiszerek és a mezőgazdaság szén- és ökológiai lábnyomát. Fontos az agroökológia és az agrárerdészet előmozdítása, tekintettel az éghajlatváltozás mérsékléséhez való hozzájárulásukra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6h)

Az agroökológia elősegíti a lineáris élelmiszerrendszerekről a körforgásos rendszerekre való átállást, amelyek hasonlítanak a természetes körforgásra és csökkenthetnék az élelmiszerek és a mezőgazdaság szén- és ökológiai lábnyomát. Fontos az agroökológia és az agrárerdészet előmozdítása, tekintettel az éghajlatváltozás mérsékléséhez való hozzájárulásukra.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az 529/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (11) első lépésként meghatározta az üvegházhatású gázoknak a LULUCF-ágazathoz kapcsolódó kibocsátására és elnyelésére alkalmazandó elszámolási szabályokat, és ezáltal hozzájárult a LULUCF-ágazatnak az uniós kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásba való bevonását célzó szakpolitika kidolgozásához. E rendeletnek célszerű a meglévő elszámolási szabályokon alapulnia, és azokat a 2021–2030-as időszak tekintetében naprakésszé tennie és javítania. Helyénvaló megállapítani a tagállamoknak az említett elszámolási szabályok végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az annak biztosítására vonatkozó kötelezettséget, hogy a LULUCF-ágazat összességében ne idézzen elő nettó kibocsátást. E rendelet magánfelek számára nem írhat elő elszámolási vagy jelentéstételi kötelezettségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az 529/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (11) első lépésként meghatározta az üvegházhatású gázoknak a LULUCF-ágazathoz kapcsolódó kibocsátására és elnyelésére alkalmazandó elszámolási szabályokat, és ezáltal hozzájárult a LULUCF-ágazatnak az uniós kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásba való bevonását célzó szakpolitika kidolgozásához. E rendeletnek célszerű a meglévő elszámolási szabályokon alapulnia, és azokat a 2021–2030-as időszak tekintetében naprakésszé tennie és javítania. Helyénvaló megállapítani a tagállamoknak az említett elszámolási szabályok végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az annak biztosítására vonatkozó kötelezettséget, hogy a LULUCF-ágazat összességében ne idézzen elő nettó kibocsátást. E rendelet magánfelek számára nem írhat elő elszámolási vagy jelentéstételi kötelezettségeket.

| (7) | Az 529/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (11) első lépésként meghatározta az üvegházhatású gázoknak a LULUCF-ágazathoz kapcsolódó kibocsátására és elnyelésére alkalmazandó elszámolási szabályokat, és ezáltal hozzájárult a LULUCF-ágazatnak az uniós kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásba való bevonását célzó szakpolitika kidolgozásához. E rendeletnek célszerű a meglévő elszámolási szabályokon alapulnia, és azokat a 2021–2030-as időszak tekintetében naprakésszé tennie és javítania. Helyénvaló
  minden körülmények között
  megállapítani a tagállamoknak az említett elszámolási szabályok végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az annak biztosítására vonatkozó kötelezettséget, hogy a LULUCF-ágazat összességében ne idézzen elő nettó kibocsátást. E rendelet magánfelek
  , többek között mezőgazdasági termelők és erdőgazdálkodók
  számára nem írhat elő elszámolási vagy jelentéstételi kötelezettségeket
  , és az ilyen kötelezettségeket a tagállamoknak is kerülniük kell e rendelet végrehajtása során
  . |
| --- | --- |

(7)

Az 529/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (11) első lépésként meghatározta az üvegházhatású gázoknak a LULUCF-ágazathoz kapcsolódó kibocsátására és elnyelésére alkalmazandó elszámolási szabályokat, és ezáltal hozzájárult a LULUCF-ágazatnak az uniós kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásba való bevonását célzó szakpolitika kidolgozásához. E rendeletnek célszerű a meglévő elszámolási szabályokon alapulnia, és azokat a 2021–2030-as időszak tekintetében naprakésszé tennie és javítania. Helyénvaló
  minden körülmények között
  megállapítani a tagállamoknak az említett elszámolási szabályok végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az annak biztosítására vonatkozó kötelezettséget, hogy a LULUCF-ágazat összességében ne idézzen elő nettó kibocsátást. E rendelet magánfelek
  , többek között mezőgazdasági termelők és erdőgazdálkodók
  számára nem írhat elő elszámolási vagy jelentéstételi kötelezettségeket
  , és az ilyen kötelezettségeket a tagállamoknak is kerülniük kell e rendelet végrehajtása során
  .

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A mezőgazdaság és a földhasználat olyan ágazat, amely közvetlen és jelentős hatással van az Unió biológiai sokféleségére és ökoszisztéma-szolgáltatásaira. Ezért az ezen ágazatokat érintő szakpolitikák fontos célkitűzése, hogy biztosítsák az Unió biológiai sokféleséget érintő célkitűzéseivel való koherenciát. Emellett más uniós szakpolitikák is léteznek, amelyek ösztönözhetik a jogszabályi előírásokon és az általános bevált gyakorlaton túlmutató, az éghajlatváltozáshoz történő valódi alkalmazkodáshoz és annak mérsékléséhez, valamint a szénelnyelők fenntartásához mint közjavak biztosításához hozzájáruló gyakorlatokat. Intézkedéseket kell tenni az erdőkben és mezőgazdasági területeken végzett átfogó és fenntartható gazdálkodásra irányuló, mérséklési és alkalmazkodási megközelítésekkel kapcsolatos tevékenységek végrehajtása és támogatása érdekében. A CO2-től eltérő kibocsátások csökkentésére irányuló elismerten korlátozott lehetőségei ellenére a mezőgazdaságnak méltányos részt kell vállalnia az éghajlatváltozás mérséklésében. Ez többek között a talaj szerves széntartalmának növelése érdekében történő jobb növénytermesztéssel valósítható meg. A tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítania kell a KAP és az e rendelet közötti koherenciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A mezőgazdaság és a földhasználat olyan ágazat, amely közvetlen és jelentős hatással van az Unió biológiai sokféleségére és ökoszisztéma-szolgáltatásaira. Ezért az ezen ágazatokat érintő szakpolitikák fontos célkitűzése, hogy biztosítsák az Unió biológiai sokféleséget érintő célkitűzéseivel való koherenciát. Emellett más uniós szakpolitikák is léteznek, amelyek ösztönözhetik a jogszabályi előírásokon és az általános bevált gyakorlaton túlmutató, az éghajlatváltozáshoz történő valódi alkalmazkodáshoz és annak mérsékléséhez, valamint a szénelnyelők fenntartásához mint közjavak biztosításához hozzájáruló gyakorlatokat. Intézkedéseket kell tenni az erdőkben és mezőgazdasági területeken végzett átfogó és fenntartható gazdálkodásra irányuló, mérséklési és alkalmazkodási megközelítésekkel kapcsolatos tevékenységek végrehajtása és támogatása érdekében. A CO2-től eltérő kibocsátások csökkentésére irányuló elismerten korlátozott lehetőségei ellenére a mezőgazdaságnak méltányos részt kell vállalnia az éghajlatváltozás mérséklésében. Ez többek között a talaj szerves széntartalmának növelése érdekében történő jobb növénytermesztéssel valósítható meg. A tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítania kell a KAP és az e rendelet közötti koherenciát.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | A vizes élőhelyek a leghatékonyabb ökoszisztémák a CO2-tárolás tekintetében. A vizes élőhelyek pusztulása az Unióban ezért nemcsak a biológiai sokféleség szempontjából probléma, hanem jelentős éghajlatvédelmi probléma is. Ezzel szemben a vizes élőhelyek védelme és helyreállítása fokozhatná a megőrzésre irányuló erőfeszítéseket és csökkenthetné az üvegházhatásúgáz-kibocsátást a LULUCF-ágazatban. Ezzel összefüggésben figyelembe kell venni az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület 2006-os iránymutatásainak 2019-ben elkészülő frissítését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

A vizes élőhelyek a leghatékonyabb ökoszisztémák a CO2-tárolás tekintetében. A vizes élőhelyek pusztulása az Unióban ezért nemcsak a biológiai sokféleség szempontjából probléma, hanem jelentős éghajlatvédelmi probléma is. Ezzel szemben a vizes élőhelyek védelme és helyreállítása fokozhatná a megőrzésre irányuló erőfeszítéseket és csökkenthetné az üvegházhatásúgáz-kibocsátást a LULUCF-ágazatban. Ezzel összefüggésben figyelembe kell venni az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület 2006-os iránymutatásainak 2019-ben elkészülő frissítését is.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által az üvegházhatású gázok kibocsátásának nemzeti jegyzékei tekintetében 2006-ban kiadott iránymutatásnak (IPCC-iránymutatás) megfelelően a kibocsátás és az elnyelés pontos elszámolásának meghatározása céljából az 525/2013/EU rendelet alkalmazásában földhasználati kategóriákra és a földhasználati kategóriák közötti változásra vonatkozóan évente bejelentett értékeket helyénvaló használni, ami biztosítja az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti megközelítésmódok összehangolását. A másik földhasználati kategóriára változott területeket az IPCC-iránymutatás szerinti 20 éves alapértelmezett érték lejártáig helyénvaló a szóban forgó kategóriába való átalakítás alatt lévő területnek tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által az üvegházhatású gázok kibocsátásának nemzeti jegyzékei tekintetében 2006-ban kiadott iránymutatásnak (IPCC-iránymutatás) megfelelően a kibocsátás és az elnyelés pontos elszámolásának meghatározása céljából az 525/2013/EU rendelet alkalmazásában földhasználati kategóriákra és a földhasználati kategóriák közötti változásra vonatkozóan évente bejelentett értékeket helyénvaló használni, ami biztosítja az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti megközelítésmódok összehangolását. A másik földhasználati kategóriára változott területeket az IPCC-iránymutatás szerinti 20 éves alapértelmezett érték lejártáig helyénvaló a szóban forgó kategóriába való átalakítás alatt lévő területnek tekinteni.

| (8) | Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által az üvegházhatású gázok kibocsátásának nemzeti jegyzékei tekintetében 2006-ban kiadott iránymutatásnak (IPCC-iránymutatás) megfelelően a kibocsátás és az elnyelés pontos elszámolásának meghatározása céljából az 525/2013/EU rendelet alkalmazásában földhasználati kategóriákra és a földhasználati kategóriák közötti változásra vonatkozóan évente bejelentett értékeket helyénvaló használni, ami biztosítja az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti megközelítésmódok összehangolását. A másik földhasználati kategóriára változott területeket az IPCC-iránymutatás szerinti 20 éves alapértelmezett érték lejártáig helyénvaló a szóban forgó kategóriába való átalakítás alatt lévő területnek tekinteni.
  Tekintettel arra, hogy az Unió az éghajlatváltozás elleni küzdelem élén jár, a tagállamok csak az „erdősített terület” kategória esetében – és akkor is csupán rendkívül korlátozott, az IPCC iránymutatása szerint indokolt körülmények között – térhetnek el az alapértelmezett értéktől. Az eltérés lehetősége figyelembe veszi a tagállamok eltérő természeti és ökológiai körülményeit, és így erdőterületeik eltérő jellegét. |
| --- | --- |

(8)

Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által az üvegházhatású gázok kibocsátásának nemzeti jegyzékei tekintetében 2006-ban kiadott iránymutatásnak (IPCC-iránymutatás) megfelelően a kibocsátás és az elnyelés pontos elszámolásának meghatározása céljából az 525/2013/EU rendelet alkalmazásában földhasználati kategóriákra és a földhasználati kategóriák közötti változásra vonatkozóan évente bejelentett értékeket helyénvaló használni, ami biztosítja az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti megközelítésmódok összehangolását. A másik földhasználati kategóriára változott területeket az IPCC-iránymutatás szerinti 20 éves alapértelmezett érték lejártáig helyénvaló a szóban forgó kategóriába való átalakítás alatt lévő területnek tekinteni.
  Tekintettel arra, hogy az Unió az éghajlatváltozás elleni küzdelem élén jár, a tagállamok csak az „erdősített terület” kategória esetében – és akkor is csupán rendkívül korlátozott, az IPCC iránymutatása szerint indokolt körülmények között – térhetnek el az alapértelmezett értéktől. Az eltérés lehetősége figyelembe veszi a tagállamok eltérő természeti és ökológiai körülményeit, és így erdőterületeik eltérő jellegét.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az erdőterületekhez kapcsolódó kibocsátás és elnyelés különböző természeti körülményektől, az erdők korosztályszerkezetétől, valamint a múltbeli és a jelenlegi erdőgazdálkodási gyakorlattól is függ. A referenciaév alkalmazása nem teszi lehetővé e tényezők, valamint az azok eredményeképpen a kibocsátásra és az elnyelésre kifejtett ciklikus hatások vagy a kibocsátás és az elnyelés évenkénti ingadozásainak figyelembevételét. A vonatkozó elszámolási szabályokban ehelyett indokolt olyan referenciaszintek használatáról rendelkezni,
  amelyekkel kizárhatóak
  a természeti és az országspecifikus tényezők hatásai. Az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti nemzetközi felülvizsgálat hiányában az e kategóriára vonatkozó
  elszámolás átláthatósága
  és minőségének javítása érdekében
  létre kell hozni egy felülvizsgálati eljárást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az erdőterületekhez kapcsolódó kibocsátás és elnyelés különböző természeti körülményektől, az erdők korosztályszerkezetétől, valamint a múltbeli és a jelenlegi erdőgazdálkodási gyakorlattól is függ. A referenciaév alkalmazása nem teszi lehetővé e tényezők, valamint az azok eredményeképpen a kibocsátásra és az elnyelésre kifejtett ciklikus hatások vagy a kibocsátás és az elnyelés évenkénti ingadozásainak figyelembevételét. A vonatkozó elszámolási szabályokban ehelyett indokolt olyan referenciaszintek használatáról rendelkezni,
  amelyekkel kizárhatóak
  a természeti és az országspecifikus tényezők hatásai. Az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti nemzetközi felülvizsgálat hiányában az e kategóriára vonatkozó
  elszámolás átláthatósága
  és minőségének javítása érdekében
  létre kell hozni egy felülvizsgálati eljárást
  .

| (9) | Az erdőterületekhez kapcsolódó kibocsátás és elnyelés különböző természeti körülményektől, az erdők korosztályszerkezetétől, valamint a múltbeli és a jelenlegi erdőgazdálkodási gyakorlattól is függ
  , amelyek terén lényeges eltérések tapasztalhatók a tagállamok között
  . A referenciaév alkalmazása nem teszi lehetővé e tényezők, valamint az azok eredményeképpen a kibocsátásra és az elnyelésre kifejtett ciklikus hatások vagy a kibocsátás és az elnyelés évenkénti ingadozásainak figyelembevételét. A vonatkozó elszámolási szabályokban ehelyett indokolt olyan referenciaszintek használatáról rendelkezni,
  amelyek segítségével kezelhetők
  a természeti és az országspecifikus tényezők hatásai
  , mint például az erdőgazdálkodás megvalósíthatatlansága Horvátországban területének megszállása, a horvát függetlenségi háború, valamint a háborús és háborút követő körülmények miatt. A vonatkozó elszámolási szabályoknak rendelkezniük kell a koherenciáról és a Forest Europe (az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia) fenntartható erdőgazdálkodásra alkalmazandó követelményeiről
  . Az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti nemzetközi felülvizsgálat hiányában
  egy átlátható eljárást kell létrehozni a tagállamok számára
  az e kategóriára vonatkozó
  ellenőrizhetőség fejlesztése
  és
  az elszámolás
  minőségének javítása érdekében. |
| --- | --- |

(9)

Az erdőterületekhez kapcsolódó kibocsátás és elnyelés különböző természeti körülményektől, az erdők korosztályszerkezetétől, valamint a múltbeli és a jelenlegi erdőgazdálkodási gyakorlattól is függ
  , amelyek terén lényeges eltérések tapasztalhatók a tagállamok között
  . A referenciaév alkalmazása nem teszi lehetővé e tényezők, valamint az azok eredményeképpen a kibocsátásra és az elnyelésre kifejtett ciklikus hatások vagy a kibocsátás és az elnyelés évenkénti ingadozásainak figyelembevételét. A vonatkozó elszámolási szabályokban ehelyett indokolt olyan referenciaszintek használatáról rendelkezni,
  amelyek segítségével kezelhetők
  a természeti és az országspecifikus tényezők hatásai
  , mint például az erdőgazdálkodás megvalósíthatatlansága Horvátországban területének megszállása, a horvát függetlenségi háború, valamint a háborús és háborút követő körülmények miatt. A vonatkozó elszámolási szabályoknak rendelkezniük kell a koherenciáról és a Forest Europe (az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia) fenntartható erdőgazdálkodásra alkalmazandó követelményeiről
  . Az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti nemzetközi felülvizsgálat hiányában
  egy átlátható eljárást kell létrehozni a tagállamok számára
  az e kategóriára vonatkozó
  ellenőrizhetőség fejlesztése
  és
  az elszámolás
  minőségének javítása érdekében.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A LULUCF-ágazatban a faipari termékekből eredő kibocsátások helyettesíthetik az ETS-en belüli és a közös kötelezettségvállalásban részt vevő ágazatok kibocsátásait, és e rendelet ezt kiemelheti és számításba veheti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A LULUCF-ágazatban a faipari termékekből eredő kibocsátások helyettesíthetik az ETS-en belüli és a közös kötelezettségvállalásban részt vevő ágazatok kibocsátásait, és e rendelet ezt kiemelheti és számításba veheti.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy
  a C(2016)3301 bizottsági határozottal összhangban
  a nemzeti erdőgazdálkodási tervek felülvizsgálata során igénybe veszi
  szakértői felülvizsgáló
  csoport közreműködését, célszerű, hogy
  az UNFCCC keretében végzett szakértői felülvizsgálatok bevált módszereire és tapasztalataira
  támaszkodjon
  , különös tekintettel a nemzeti szakértők részvételére és az ajánlásokra, valamint kielégítő számú tagállami szakértőt
  válasszon ki
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy
  a C(2016)3301 bizottsági határozottal összhangban
  a nemzeti erdőgazdálkodási tervek felülvizsgálata során igénybe veszi
  szakértői felülvizsgáló
  csoport közreműködését, célszerű, hogy
  az UNFCCC keretében végzett szakértői felülvizsgálatok bevált módszereire és tapasztalataira
  támaszkodjon
  , különös tekintettel a nemzeti szakértők részvételére és az ajánlásokra, valamint kielégítő számú tagállami szakértőt
  válasszon ki
  .

| (10) | A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek felülvizsgálata céljából
  a C(2016)3301 bizottsági határozattal összhangban
  szakértői felülvizsgáló csoportot kell felállítani. A
  szakértői felülvizsgáló
  csoportnak
  az UNFCCC keretében végzett szakértői felülvizsgálatok bevált módszereire és tapasztalataira
  kell támaszkodnia
  , különös tekintettel a nemzeti szakértők részvételére és az ajánlásokra, valamint
  tagjai közé
  kielégítő számú tagállami szakértőt
  kell kiválasztani. A szakértői felülvizsgáló csoportnak konzultálnia kell a 89/367/EGK tanácsi határozattal létrehozott Erdészeti Állandó Bizottsággal, valamint az érintett felekkel és a civil társadalommal a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

(10)

A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek felülvizsgálata céljából
  a C(2016)3301 bizottsági határozattal összhangban
  szakértői felülvizsgáló csoportot kell felállítani. A
  szakértői felülvizsgáló
  csoportnak
  az UNFCCC keretében végzett szakértői felülvizsgálatok bevált módszereire és tapasztalataira
  kell támaszkodnia
  , különös tekintettel a nemzeti szakértők részvételére és az ajánlásokra, valamint
  tagjai közé
  kielégítő számú tagállami szakértőt
  kell kiválasztani. A szakértői felülvizsgáló csoportnak konzultálnia kell a 89/367/EGK tanácsi határozattal létrehozott Erdészeti Állandó Bizottsággal, valamint az érintett felekkel és a civil társadalommal a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek felülvizsgálatáról.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A faipari termékek fenntarthatóbb felhasználásával jelentősen korlátozható az üvegházhatású gázok légkörbe való kibocsátása, és fokozható azok légkörből való elnyelése. Az elszámolási szabályokban a tartós faipari termékek
  használatára való ösztönzés
  érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok pontosan rögzítsék elszámolásukban a faipari termékek készletének változásait azok bekövetkeztekor. A Bizottságnak helyénvaló útmutatást nyújtania a faipari termékek elszámolásával kapcsolatos módszertani kérdésekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A faipari termékek fenntarthatóbb felhasználásával jelentősen korlátozható az üvegházhatású gázok légkörbe való kibocsátása, és fokozható azok légkörből való elnyelése. Az elszámolási szabályokban a tartós faipari termékek
  használatára való ösztönzés
  érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok pontosan rögzítsék elszámolásukban a faipari termékek készletének változásait azok bekövetkeztekor. A Bizottságnak helyénvaló útmutatást nyújtania a faipari termékek elszámolásával kapcsolatos módszertani kérdésekben.

| (12) | A faipari termékek fenntarthatóbb felhasználásával jelentősen korlátozható az üvegházhatású gázok légkörbe való kibocsátása
  a helyettesítő hatások miatt (figyelembe véve más ágazatok energia- és CO2-intenzitását, például a cementgyártás az összes CO2-kibocsátás körülbelül 8 %-át teszi ki)
  , és fokozható azok légkörből való elnyelése. Az elszámolási szabályokban a tartós faipari termékek
  használatának elismerése és ösztönzése
  érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok pontosan rögzítsék elszámolásukban a faipari termékek készletének változásait azok bekövetkeztekor
  , a faipari termékek energetikai célokra való felhasználása helyett. A kedvező helyettesítő hatás további előmozdítása és figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén több terméket kell bevonnia a faipari termékekre vonatkozó számítások körébe.
   A Bizottságnak helyénvaló útmutatást nyújtania a faipari termékek elszámolásával kapcsolatos módszertani kérdésekben. |
| --- | --- |

(12)

A faipari termékek fenntarthatóbb felhasználásával jelentősen korlátozható az üvegházhatású gázok légkörbe való kibocsátása
  a helyettesítő hatások miatt (figyelembe véve más ágazatok energia- és CO2-intenzitását, például a cementgyártás az összes CO2-kibocsátás körülbelül 8 %-át teszi ki)
  , és fokozható azok légkörből való elnyelése. Az elszámolási szabályokban a tartós faipari termékek
  használatának elismerése és ösztönzése
  érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok pontosan rögzítsék elszámolásukban a faipari termékek készletének változásait azok bekövetkeztekor
  , a faipari termékek energetikai célokra való felhasználása helyett. A kedvező helyettesítő hatás további előmozdítása és figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén több terméket kell bevonnia a faipari termékekre vonatkozó számítások körébe.
   A Bizottságnak helyénvaló útmutatást nyújtania a faipari termékek elszámolásával kapcsolatos módszertani kérdésekben.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A természetes bolygatás – például erdőtüzek, rovarkárok és betegségek, szélsőséges időjárási viszonyok és geológiai események –, amelyek a tagállamoktól függetlenül következnek be, és amelyeket a tagállamok érdemben nem befolyásolhatnak, a LULUCF-ágazatban ideiglenes jellegű üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz vezethetnek, illetve a korábbi elnyelési folyamatok visszafordulását eredményezhetik. Mivel az elnyelési folyamatok visszafordulását gazdálkodási (például a fakitermeléssel és a faültetéssel kapcsolatos) döntések is okozhatják, e rendeletnek gondoskodnia kell arról, hogy az elnyelés emberi beavatkozás hatására való visszafordulása mindig pontosan megjelenjen a LULUCF-ágazatra vonatkozó elszámolásokban. Indokolt továbbá, hogy a rendelet korlátozott mértékben lehetőséget biztosítson a tagállamok számára ahhoz, hogy LULUCF-nyilvántartásukból kizárhassák az olyan bolygatásból eredő kibocsátást, amelyre nincs ráhatásuk. Az elszámolásból való kizárás lehetőségével azonban oly módon kell élniük a tagállamoknak, hogy az ne vezessen az elszámolt mennyiségek indokolatlan csökkentéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A természetes bolygatás – például erdőtüzek, rovarkárok és betegségek, szélsőséges időjárási viszonyok és geológiai események –, amelyek a tagállamoktól függetlenül következnek be, és amelyeket a tagállamok érdemben nem befolyásolhatnak, a LULUCF-ágazatban ideiglenes jellegű üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz vezethetnek, illetve a korábbi elnyelési folyamatok visszafordulását eredményezhetik. Mivel az elnyelési folyamatok visszafordulását gazdálkodási (például a fakitermeléssel és a faültetéssel kapcsolatos) döntések is okozhatják, e rendeletnek gondoskodnia kell arról, hogy az elnyelés emberi beavatkozás hatására való visszafordulása mindig pontosan megjelenjen a LULUCF-ágazatra vonatkozó elszámolásokban. Indokolt továbbá, hogy a rendelet korlátozott mértékben lehetőséget biztosítson a tagállamok számára ahhoz, hogy LULUCF-nyilvántartásukból kizárhassák az olyan bolygatásból eredő kibocsátást, amelyre nincs ráhatásuk. Az elszámolásból való kizárás lehetőségével azonban oly módon kell élniük a tagállamoknak, hogy az ne vezessen az elszámolt mennyiségek indokolatlan csökkentéséhez.

| (13) | A természetes bolygatás – például erdőtüzek, rovarkárok és betegségek, szélsőséges időjárási viszonyok és geológiai események –, amelyek a tagállamoktól függetlenül következnek be, és amelyeket a tagállamok érdemben nem befolyásolhatnak, a LULUCF-ágazatban ideiglenes jellegű üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz vezethetnek, illetve a korábbi elnyelési folyamatok visszafordulását eredményezhetik. Mivel az elnyelési folyamatok visszafordulását gazdálkodási (például a fakitermeléssel és a faültetéssel kapcsolatos) döntések is okozhatják, e rendeletnek gondoskodnia kell arról, hogy az elnyelés emberi beavatkozás hatására való visszafordulása mindig pontosan megjelenjen a LULUCF-ágazatra vonatkozó elszámolásokban.
  A tagállamokat a természetes bolygatással kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében bátorítani kell a megelőző intézkedésekbe, például a fenntartható gazdálkodási gyakorlatokba való befektetésekre, ezáltal elkerülve az erdei szénelnyelésre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat.
  Indokolt továbbá, hogy a rendelet korlátozott mértékben lehetőséget biztosítson a tagállamok számára ahhoz, hogy LULUCF-nyilvántartásukból kizárhassák az olyan bolygatásból eredő kibocsátást, amelyre nincs ráhatásuk. Az elszámolásból való kizárás lehetőségével azonban oly módon kell élniük a tagállamoknak, hogy az ne vezessen az elszámolt mennyiségek indokolatlan csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(13)

A természetes bolygatás – például erdőtüzek, rovarkárok és betegségek, szélsőséges időjárási viszonyok és geológiai események –, amelyek a tagállamoktól függetlenül következnek be, és amelyeket a tagállamok érdemben nem befolyásolhatnak, a LULUCF-ágazatban ideiglenes jellegű üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz vezethetnek, illetve a korábbi elnyelési folyamatok visszafordulását eredményezhetik. Mivel az elnyelési folyamatok visszafordulását gazdálkodási (például a fakitermeléssel és a faültetéssel kapcsolatos) döntések is okozhatják, e rendeletnek gondoskodnia kell arról, hogy az elnyelés emberi beavatkozás hatására való visszafordulása mindig pontosan megjelenjen a LULUCF-ágazatra vonatkozó elszámolásokban.
  A tagállamokat a természetes bolygatással kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében bátorítani kell a megelőző intézkedésekbe, például a fenntartható gazdálkodási gyakorlatokba való befektetésekre, ezáltal elkerülve az erdei szénelnyelésre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat.
  Indokolt továbbá, hogy a rendelet korlátozott mértékben lehetőséget biztosítson a tagállamok számára ahhoz, hogy LULUCF-nyilvántartásukból kizárhassák az olyan bolygatásból eredő kibocsátást, amelyre nincs ráhatásuk. Az elszámolásból való kizárás lehetőségével azonban oly módon kell élniük a tagállamoknak, hogy az ne vezessen az elszámolt mennyiségek indokolatlan csökkentéséhez.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy nemzeti preferenciáiktól függően választhassák meg a LULUCF-ágazatra vonatkozó kötelezettségvállalás teljesítése szempontjából megfelelő nemzeti politikáikat, beleértve azt a lehetőséget is, hogy az egyik földhasználati kategóriához kapcsolódó kibocsátásokat egy másik földhasználati kategóriához kapcsolódó elnyelésekkel ellentételezzék. Lehetővé kell tenni továbbá a számukra, hogy a 2021–2030-as időszak során halmozhassák a nettó elnyeléseket. A tagállamok közötti kereskedést a megfelelést segítő kiegészítő lehetőségként továbbra is célszerű fenntartani. A Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka gyakorlatának megfelelően lehetővé kell tenni a tagállamok számára azt is, hogy a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló [] rendelet szerinti túlteljesítésüket felhasználhassák annak érdekében, hogy megfeleljenek az e rendelet szerinti kötelezettségvállalásaiknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy nemzeti preferenciáiktól függően választhassák meg a LULUCF-ágazatra vonatkozó kötelezettségvállalás teljesítése szempontjából megfelelő nemzeti politikáikat, beleértve azt a lehetőséget is, hogy az egyik földhasználati kategóriához kapcsolódó kibocsátásokat egy másik földhasználati kategóriához kapcsolódó elnyelésekkel ellentételezzék. Lehetővé kell tenni továbbá a számukra, hogy a 2021–2030-as időszak során halmozhassák a nettó elnyeléseket. A tagállamok közötti kereskedést a megfelelést segítő kiegészítő lehetőségként továbbra is célszerű fenntartani. A Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka gyakorlatának megfelelően lehetővé kell tenni a tagállamok számára azt is, hogy a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló [] rendelet szerinti túlteljesítésüket felhasználhassák annak érdekében, hogy megfeleljenek az e rendelet szerinti kötelezettségvállalásaiknak.

| (14) | A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy nemzeti preferenciáiktól függően választhassák meg a LULUCF-ágazatra vonatkozó kötelezettségvállalás teljesítése szempontjából megfelelő nemzeti politikáikat, beleértve azt a lehetőséget is, hogy az egyik földhasználati kategóriához kapcsolódó kibocsátásokat egy másik földhasználati kategóriához kapcsolódó elnyelésekkel ellentételezzék. Lehetővé kell tenni továbbá a számukra, hogy a 2021–2030-as időszak során halmozhassák a nettó elnyeléseket. A tagállamok közötti kereskedést a megfelelést segítő kiegészítő lehetőségként továbbra is célszerű fenntartani. A Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka gyakorlatának megfelelően lehetővé kell tenni a tagállamok számára azt is, hogy a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló [] rendelet szerinti túlteljesítésüket felhasználhassák annak érdekében, hogy megfeleljenek az e rendelet szerinti kötelezettségvállalásaiknak
  anélkül, hogy veszélyeztetnék az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó uniós célok általános vállalási szintjét
  .
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy legfeljebb 280 millió tonna erejéig felhasználhassák a „kiirtott erdőterület”, „erdősített terület”, „gazdálkodás alatt álló szántóterület”, „gazdálkodás alatt álló gyepterület”, adott esetben „gazdálkodás alatt álló vizes élőhely”, valamint a 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves tagállami üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló (EU) [2017/...] rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tárgyát képező „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategóriák együtteséből származó teljes nettó elnyelést is annak érdekében, hogy eleget tegyenek az (EU) [2017/...] rendelet szerinti kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy nemzeti preferenciáiktól függően választhassák meg a LULUCF-ágazatra vonatkozó kötelezettségvállalás teljesítése szempontjából megfelelő nemzeti politikáikat, beleértve azt a lehetőséget is, hogy az egyik földhasználati kategóriához kapcsolódó kibocsátásokat egy másik földhasználati kategóriához kapcsolódó elnyelésekkel ellentételezzék. Lehetővé kell tenni továbbá a számukra, hogy a 2021–2030-as időszak során halmozhassák a nettó elnyeléseket. A tagállamok közötti kereskedést a megfelelést segítő kiegészítő lehetőségként továbbra is célszerű fenntartani. A Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka gyakorlatának megfelelően lehetővé kell tenni a tagállamok számára azt is, hogy a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló [] rendelet szerinti túlteljesítésüket felhasználhassák annak érdekében, hogy megfeleljenek az e rendelet szerinti kötelezettségvállalásaiknak
  anélkül, hogy veszélyeztetnék az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó uniós célok általános vállalási szintjét
  .
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy legfeljebb 280 millió tonna erejéig felhasználhassák a „kiirtott erdőterület”, „erdősített terület”, „gazdálkodás alatt álló szántóterület”, „gazdálkodás alatt álló gyepterület”, adott esetben „gazdálkodás alatt álló vizes élőhely”, valamint a 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves tagállami üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló (EU) [2017/...] rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tárgyát képező „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategóriák együtteséből származó teljes nettó elnyelést is annak érdekében, hogy eleget tegyenek az (EU) [2017/...] rendelet szerinti kötelezettségeiknek.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -elnyelés, valamint a tagállamok kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozó értékeléshez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, e rendelettel bejelentési követelményeket kell az 525/2013/EU rendeletbe belefoglalni, valamint az e rendelet szerinti megfelelés-ellenőrzéseknek figyelembe kell venniük ezeket a bejelentéseket. Az 525/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. A szóban forgó rendelkezéseket tovább lehet egyszerűsíteni a Bizottság
  munkaprogramja szerint
  2016
  végére előirányzott javaslat tárgyát képező
  , az energiaunió
  integrált irányításával összefüggő releváns módosítások
  figyelembevétele céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -elnyelés, valamint a tagállamok kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozó értékeléshez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, e rendelettel bejelentési követelményeket kell az 525/2013/EU rendeletbe belefoglalni, valamint az e rendelet szerinti megfelelés-ellenőrzéseknek figyelembe kell venniük ezeket a bejelentéseket. Az 525/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. A szóban forgó rendelkezéseket tovább lehet egyszerűsíteni a Bizottság
  munkaprogramja szerint
  2016
  végére előirányzott javaslat tárgyát képező
  , az energiaunió
  integrált irányításával összefüggő releváns módosítások
  figyelembevétele céljából.

| (15) | Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -elnyelés, valamint a tagállamok kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozó értékeléshez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, e rendelettel bejelentési követelményeket kell az 525/2013/EU rendeletbe belefoglalni, valamint az e rendelet szerinti megfelelés-ellenőrzéseknek figyelembe kell venniük ezeket a bejelentéseket. Az 525/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. A szóban forgó rendelkezéseket tovább lehet egyszerűsíteni a Bizottság
  által
  2016.
  november 30-án


  előterjesztett
  , az energiaunió
  irányításáról szóló rendeletre irányuló javaslat minden módosításának
  figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -elnyelés, valamint a tagállamok kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozó értékeléshez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, e rendelettel bejelentési követelményeket kell az 525/2013/EU rendeletbe belefoglalni, valamint az e rendelet szerinti megfelelés-ellenőrzéseknek figyelembe kell venniük ezeket a bejelentéseket. Az 525/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. A szóban forgó rendelkezéseket tovább lehet egyszerűsíteni a Bizottság
  által
  2016.
  november 30-án


  előterjesztett
  , az energiaunió
  irányításáról szóló rendeletre irányuló javaslat minden módosításának
  figyelembevétele céljából.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Az Unió és tagállamai az UNFCCC alapján kötelesek arra, hogy – a Felek Konferenciája által jóváhagyott összehasonlítható módszerek felhasználásával – kidolgozzák, rendszeresen frissítsék, közzétegyék és a Felek Konferenciája számára jelentsék az üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásaira és elnyelőnkénti eltávolítására vonatkozó nemzeti jegyzékeket. Az üvegházhatásúgáz-jegyzékek alapvető fontosságúak a dekarbonizáció kiterjesztése végrehajtásának nyomon követésében és az éghajlati jogszabályok betartásának értékelésében. A tagállamok nemzeti nyilvántartások létrehozására és kezelésére vonatkozó kötelezettségeit az energiaunió irányításáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat állapítja meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Az Unió és tagállamai az UNFCCC alapján kötelesek arra, hogy – a Felek Konferenciája által jóváhagyott összehasonlítható módszerek felhasználásával – kidolgozzák, rendszeresen frissítsék, közzétegyék és a Felek Konferenciája számára jelentsék az üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásaira és elnyelőnkénti eltávolítására vonatkozó nemzeti jegyzékeket. Az üvegházhatásúgáz-jegyzékek alapvető fontosságúak a dekarbonizáció kiterjesztése végrehajtásának nyomon követésében és az éghajlati jogszabályok betartásának értékelésében. A tagállamok nemzeti nyilvántartások létrehozására és kezelésére vonatkozó kötelezettségeit az energiaunió irányításáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat állapítja meg.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az adatgyűjtés és a módszertani fejlesztés megkönnyítése érdekében gondoskodni kell arról, hogy a földhasználat nyilvántartása és bejelentése az egyes földterületek földrajzi nyomon követésével, a tagállami és uniós adatgyűjtési rendszereknek megfelelően történjék. Az adatgyűjtés során a lehető legjobban ki kell használni a meglévő uniós és tagállami programokat és felméréseket, többek között a LUCAS földhasználati és földfelszín-borítottsági összeírást, valamint az Unió Föld-megfigyelési programját (Kopernikusz). Az adatgazdálkodásnak, többek között a bejelentett adatok újrafelhasználását és terjesztését célzó adatmegosztásnak meg kell felelnie az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az adatgyűjtés és a módszertani fejlesztés megkönnyítése érdekében gondoskodni kell arról, hogy a földhasználat nyilvántartása és bejelentése az egyes földterületek földrajzi nyomon követésével, a tagállami és uniós adatgyűjtési rendszereknek megfelelően történjék. Az adatgyűjtés során a lehető legjobban ki kell használni a meglévő uniós és tagállami programokat és felméréseket, többek között a LUCAS földhasználati és földfelszín-borítottsági összeírást, valamint az Unió Föld-megfigyelési programját (Kopernikusz). Az adatgazdálkodásnak, többek között a bejelentett adatok újrafelhasználását és terjesztését célzó adatmegosztásnak meg kell felelnie az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek.

| (17) | Az adatgyűjtés és a módszertani fejlesztés megkönnyítése érdekében gondoskodni kell arról, hogy a földhasználat nyilvántartása és bejelentése az egyes földterületek földrajzi nyomon követésével,
  kifejezetten
  a tagállami és uniós adatgyűjtési rendszereknek megfelelően történjék. Az adatgyűjtés során a lehető legjobban ki kell használni a meglévő uniós és tagállami programokat és felméréseket, többek között a LUCAS földhasználati és földfelszín-borítottsági összeírást, valamint az Unió Föld-megfigyelési programját (Kopernikusz)
  , különösen a Sentinel-2 révén és az európai navigációs műholdrendszereket (Galileo és EGNOS), amelyekkel támogatni lehet a földhasználat megfigyelését
  . Az adatgazdálkodásnak, többek között a bejelentett adatok újrafelhasználását és terjesztését célzó adatmegosztásnak meg kell felelnie az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(17)

Az adatgyűjtés és a módszertani fejlesztés megkönnyítése érdekében gondoskodni kell arról, hogy a földhasználat nyilvántartása és bejelentése az egyes földterületek földrajzi nyomon követésével,
  kifejezetten
  a tagállami és uniós adatgyűjtési rendszereknek megfelelően történjék. Az adatgyűjtés során a lehető legjobban ki kell használni a meglévő uniós és tagállami programokat és felméréseket, többek között a LUCAS földhasználati és földfelszín-borítottsági összeírást, valamint az Unió Föld-megfigyelési programját (Kopernikusz)
  , különösen a Sentinel-2 révén és az európai navigációs műholdrendszereket (Galileo és EGNOS), amelyekkel támogatni lehet a földhasználat megfigyelését
  . Az adatgazdálkodásnak, többek között a bejelentett adatok újrafelhasználását és terjesztését célzó adatmegosztásnak meg kell felelnie az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseinek.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Annak érdekében, hogy megfelelő módon elszámolhatók legyenek az e rendeletből fakadó ügyletek, ideértve a rugalmassági mechanizmusok igénybevételével és a megfelelés nyomon követésével kapcsolatosakat is, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások, az értékek és az üvegházhatású gázokat és széntárolókat tartalmazó felsorolások technikai kiigazítására, a referenciaszintek naprakésszé tételére, az ügyletek elszámolására, valamint a 
  módszertan
  és a tájékoztatási kötelezettségek felülvizsgálatára vonatkozóan. Ezeknek az intézkedéseknek figyelembe kell venniük az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet rendelkezéseit. A szükséges rendelkezéseket egyetlen olyan jogi aktusba indokolt foglalni, amely a 2003/87/EK irányelvvel, az 525/2013/EU rendelettel, a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló [] rendelettel és az e rendelettel kapcsolatos elszámolási tárgyú rendelkezéseket egyaránt tartalmazni fogja. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy ezekre a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik számára biztosítani kell, hogy rendszeresen részt vehessenek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Annak érdekében, hogy megfelelő módon elszámolhatók legyenek az e rendeletből fakadó ügyletek, ideértve a rugalmassági mechanizmusok igénybevételével és a megfelelés nyomon követésével kapcsolatosakat is, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások, az értékek és az üvegházhatású gázokat és széntárolókat tartalmazó felsorolások technikai kiigazítására, a referenciaszintek naprakésszé tételére, az ügyletek elszámolására, valamint a 
  módszertan
  és a tájékoztatási kötelezettségek felülvizsgálatára vonatkozóan. Ezeknek az intézkedéseknek figyelembe kell venniük az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet rendelkezéseit. A szükséges rendelkezéseket egyetlen olyan jogi aktusba indokolt foglalni, amely a 2003/87/EK irányelvvel, az 525/2013/EU rendelettel, a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló [] rendelettel és az e rendelettel kapcsolatos elszámolási tárgyú rendelkezéseket egyaránt tartalmazni fogja. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy ezekre a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik számára biztosítani kell, hogy rendszeresen részt vehessenek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (18) | Annak érdekében, hogy megfelelő módon elszámolhatók legyenek az e rendeletből fakadó ügyletek, ideértve a rugalmassági mechanizmusok igénybevételével és a megfelelés nyomon követésével kapcsolatosakat is, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások, az értékek és az üvegházhatású gázokat és széntárolókat tartalmazó felsorolások technikai kiigazítására, a referenciaszintek naprakésszé tételére, az ügyletek elszámolására, valamint a 
  módszertannak a legújabb IPCC-iránymutatások, többek között az IPCC vizes élőhelyekkel kapcsolatos nemzeti üvegházhatásúgáz-jegyzékekre vonatkozó 2013-as kiegészítő iránymutatása
  és
  az UNFCCC-iránymutatás alapján történő felülvizsgálatára, továbbá
  a tájékoztatási kötelezettségek felülvizsgálatára vonatkozóan. Ezeknek az intézkedéseknek figyelembe kell venniük az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet rendelkezéseit. A szükséges rendelkezéseket egyetlen olyan jogi aktusba indokolt foglalni, amely a 2003/87/EK irányelvvel, az 525/2013/EU rendelettel, a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló
  (EU) .../...
  rendelettel és az e rendelettel kapcsolatos elszámolási tárgyú rendelkezéseket egyaránt tartalmazni fogja. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy ezekre a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik számára biztosítani kell, hogy rendszeresen részt vehessenek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy megfelelő módon elszámolhatók legyenek az e rendeletből fakadó ügyletek, ideértve a rugalmassági mechanizmusok igénybevételével és a megfelelés nyomon követésével kapcsolatosakat is, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások, az értékek és az üvegházhatású gázokat és széntárolókat tartalmazó felsorolások technikai kiigazítására, a referenciaszintek naprakésszé tételére, az ügyletek elszámolására, valamint a 
  módszertannak a legújabb IPCC-iránymutatások, többek között az IPCC vizes élőhelyekkel kapcsolatos nemzeti üvegházhatásúgáz-jegyzékekre vonatkozó 2013-as kiegészítő iránymutatása
  és
  az UNFCCC-iránymutatás alapján történő felülvizsgálatára, továbbá
  a tájékoztatási kötelezettségek felülvizsgálatára vonatkozóan. Ezeknek az intézkedéseknek figyelembe kell venniük az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet rendelkezéseit. A szükséges rendelkezéseket egyetlen olyan jogi aktusba indokolt foglalni, amely a 2003/87/EK irányelvvel, az 525/2013/EU rendelettel, a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló
  (EU) .../...
  rendelettel és az e rendelettel kapcsolatos elszámolási tárgyú rendelkezéseket egyaránt tartalmazni fogja. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy ezekre a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik számára biztosítani kell, hogy rendszeresen részt vehessenek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | E rendeletet 2024-től fogva ötévente felül kell vizsgálni, és ennek keretében értékelni kell végrehajtását. A felülvizsgálat során figyelembe vehetők a Párizsi Megállapodással kapcsolatos globális értékelés eredményei is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

E rendeletet 2024-től fogva ötévente felül kell vizsgálni, és ennek keretében értékelni kell végrehajtását. A felülvizsgálat során figyelembe vehetők a Párizsi Megállapodással kapcsolatos globális értékelés eredményei is.

| (19) | A Bizottságnak a 2018-ban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerint összehívandó egyeztető párbeszéd megtartásától számított hat hónapon belül közleményt kell közzétennie, amelyben értékeli, hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel.
  E rendeletet 2024-től fogva ötévente felül kell vizsgálni, és ennek keretében értékelni kell végrehajtását. A felülvizsgálat során figyelembe vehetők a Párizsi Megállapodással kapcsolatos globális értékelés eredményei is. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak a 2018-ban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerint összehívandó egyeztető párbeszéd megtartásától számított hat hónapon belül közleményt kell közzétennie, amelyben értékeli, hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel.
  E rendeletet 2024-től fogva ötévente felül kell vizsgálni, és ennek keretében értékelni kell végrehajtását. A felülvizsgálat során figyelembe vehetők a Párizsi Megállapodással kapcsolatos globális értékelés eredményei is.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E rendelet nem állapít meg semmilyen elszámolási vagy jelentéstételi kötelezettséget magánfelek, így többek között mezőgazdasági termelők és erdészek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet nem állapít meg semmilyen elszámolási vagy jelentéstételi kötelezettséget magánfelek, így többek között mezőgazdasági termelők és erdészek számára.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ez a rendelet hozzájárul ahhoz, hogy az Unió elérje a Párizsi Megállapodás célkitűzéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet hozzájárul ahhoz, hogy az Unió elérje a Párizsi Megállapodás célkitűzéseit.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | 2026-tól kezdve gazdálkodás alatt álló vizes élőhely: a vizes élőhelynek maradó vizes élőhelyként, beépített területből és egyéb földterületből átalakított vizes élőhelyként, valamint vizes élőhelyből átalakított beépített területként és egyéb földterületként bejelentett földhasználat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

2026-tól kezdve gazdálkodás alatt álló vizes élőhely: a vizes élőhelynek maradó vizes élőhelyként, beépített területből és egyéb földterületből átalakított vizes élőhelyként, valamint vizes élőhelyből átalakított beépített területként és egyéb földterületként bejelentett földhasználat.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállam úgy dönthet, hogy a 
  vizes előhelynek maradó vizes élőhelyként, beépített területből és egyéb földterületből átalakított vizes élőhelyként, valamint vizes élőhelyből átalakított beépített területként és egyéb földterületként bejelentett földhasználatként meghatározott
  gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 4. cikk szerinti kötelezettségvállalása hatálya alá vonja. Amennyiben a tagállam él ezzel a lehetőséggel, a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátásokat és elnyeléseket e rendeletnek megfelelően kell elszámolnia. | (2)   A
  2021–2025-ös időszakban a
  tagállam úgy dönthet, hogy a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 4. cikk szerinti kötelezettségvállalása hatálya alá vonja. Amennyiben a tagállam él ezzel a lehetőséggel, a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátásokat és elnyeléseket e rendeletnek megfelelően kell elszámolnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállam úgy dönthet, hogy a 
  vizes előhelynek maradó vizes élőhelyként, beépített területből és egyéb földterületből átalakított vizes élőhelyként, valamint vizes élőhelyből átalakított beépített területként és egyéb földterületként bejelentett földhasználatként meghatározott
  gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 4. cikk szerinti kötelezettségvállalása hatálya alá vonja. Amennyiben a tagállam él ezzel a lehetőséggel, a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátásokat és elnyeléseket e rendeletnek megfelelően kell elszámolnia.

(2)   A
  2021–2025-ös időszakban a
  tagállam úgy dönthet, hogy a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 4. cikk szerinti kötelezettségvállalása hatálya alá vonja. Amennyiben a tagállam él ezzel a lehetőséggel, a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátásokat és elnyeléseket e rendeletnek megfelelően kell elszámolnia.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | „az erdőkre vonatkozó referenciaszint” a tagállam területén a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakban a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó nettó kibocsátás vagy elnyelés becsült éves átlaga; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

„az erdőkre vonatkozó referenciaszint” a tagállam területén a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakban a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó nettó kibocsátás vagy elnyelés becsült éves átlaga;

„az erdőkre vonatkozó referenciaszint” a tagállam területén a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakban a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó nettó kibocsátás vagy elnyelés becsült éves átlaga;

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 2030 utáni időszakra a tagállamok törekednek elnyelésük olyan mértékű növelésére, hogy az meghaladja a kibocsátásukat. A Bizottság javaslatot tesz a 2030 utáni célokat meghatározó keretre, amely tartalmazza ezt a megnövelt elnyelést, összhangban az Unió hosszú távú éghajlati célkitűzéseivel és a Párizsi Megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásaival. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2030 utáni időszakra a tagállamok törekednek elnyelésük olyan mértékű növelésére, hogy az meghaladja a kibocsátásukat. A Bizottság javaslatot tesz a 2030 utáni célokat meghatározó keretre, amely tartalmazza ezt a megnövelt elnyelést, összhangban az Unió hosszú távú éghajlati célkitűzéseivel és a Párizsi Megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásaival.

A 2030 utáni időszakra a tagállamok törekednek elnyelésük olyan mértékű növelésére, hogy az meghaladja a kibocsátásukat. A Bizottság javaslatot tesz a 2030 utáni célokat meghatározó keretre, amely tartalmazza ezt a megnövelt elnyelést, összhangban az Unió hosszú távú éghajlati célkitűzéseivel és a Párizsi Megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásaival.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok elszámolást készítenek és vezetnek, amelyben pontosan rögzítik a 2. cikkben említett területelszámolási kategóriákhoz kapcsolódó kibocsátást és elnyelést. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy elszámolásuk és az e rendelet alapján szolgáltatott más adatok pontosak, teljesek, következetesek, összevethetők és átláthatók legyenek. A tagállamok pozitív előjellel (+) jelzik a kibocsátást, negatív előjellel (–) pedig az elnyelést. | (1)   A tagállamok elszámolást készítenek és vezetnek, amelyben pontosan rögzítik a 2. cikkben említett területelszámolási kategóriákhoz kapcsolódó kibocsátást és elnyelést
  az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás szervei által a 2021–2030-as időszakra vonatkozóan elfogadott jelentéstételi iránymutatásnak megfelelően
  . A tagállamok gondoskodnak arról, hogy elszámolásuk és az e rendelet alapján szolgáltatott más adatok pontosak, teljesek, következetesek, összevethetők és átláthatók legyenek. A tagállamok pozitív előjellel (+) jelzik a kibocsátást, negatív előjellel (–) pedig az elnyelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok elszámolást készítenek és vezetnek, amelyben pontosan rögzítik a 2. cikkben említett területelszámolási kategóriákhoz kapcsolódó kibocsátást és elnyelést. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy elszámolásuk és az e rendelet alapján szolgáltatott más adatok pontosak, teljesek, következetesek, összevethetők és átláthatók legyenek. A tagállamok pozitív előjellel (+) jelzik a kibocsátást, negatív előjellel (–) pedig az elnyelést.

(1)   A tagállamok elszámolást készítenek és vezetnek, amelyben pontosan rögzítik a 2. cikkben említett területelszámolási kategóriákhoz kapcsolódó kibocsátást és elnyelést
  az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás szervei által a 2021–2030-as időszakra vonatkozóan elfogadott jelentéstételi iránymutatásnak megfelelően
  . A tagállamok gondoskodnak arról, hogy elszámolásuk és az e rendelet alapján szolgáltatott más adatok pontosak, teljesek, következetesek, összevethetők és átláthatók legyenek. A tagállamok pozitív előjellel (+) jelzik a kibocsátást, negatív előjellel (–) pedig az elnyelést.

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok elszámolásukban minden területelszámolási kategória tekintetében rögzítik az I. melléklet B. pontjában felsorolt széntárolók szénkészletében bekövetkező változásokat. Amennyiben egy adott, a felszín feletti biomasszától és a gazdálkodás alatt álló erdőterületek
  fairpari
  termékeitől eltérő széntároló nem forrás, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy elszámolásukba nem foglalják bele a széntároló szénkészletében bekövetkező változásokat. | (4)   A tagállamok elszámolásukban minden területelszámolási kategória tekintetében rögzítik az I. melléklet B. pontjában felsorolt széntárolók szénkészletében bekövetkező változásokat. Amennyiben egy adott, a felszín feletti biomasszától
  , a gazdálkodás alatt álló erdőterületeken található száradéktól (a felszín feletti és az elföldelt száradéktól)
  és a gazdálkodás alatt álló erdőterületek
  faipari
  termékeitől eltérő széntároló nem forrás, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy elszámolásukba nem foglalják bele a széntároló szénkészletében bekövetkező változásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok elszámolásukban minden területelszámolási kategória tekintetében rögzítik az I. melléklet B. pontjában felsorolt széntárolók szénkészletében bekövetkező változásokat. Amennyiben egy adott, a felszín feletti biomasszától és a gazdálkodás alatt álló erdőterületek
  fairpari
  termékeitől eltérő széntároló nem forrás, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy elszámolásukba nem foglalják bele a széntároló szénkészletében bekövetkező változásokat.

(4)   A tagállamok elszámolásukban minden területelszámolási kategória tekintetében rögzítik az I. melléklet B. pontjában felsorolt széntárolók szénkészletében bekövetkező változásokat. Amennyiben egy adott, a felszín feletti biomasszától
  , a gazdálkodás alatt álló erdőterületeken található száradéktól (a felszín feletti és az elföldelt száradéktól)
  és a gazdálkodás alatt álló erdőterületek
  faipari
  termékeitől eltérő széntároló nem forrás, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy elszámolásukba nem foglalják bele a széntároló szénkészletében bekövetkező változásokat.

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott alapértelmezett érték alkalmazására vonatkozó követelménytől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a szántóterületet, a gyepterületet, a vizes élőhelyet, a beépített területet és az egyéb földterületet az erdőterületté átalakított szóban forgó területre vonatkozó kategóriából az átalakítás időpontját követő 30 év lejártával teszik át az erdőterületnek maradó erdőterületre vonatkozó kategóriába. | (2)   Az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott alapértelmezett érték alkalmazására vonatkozó követelménytől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a szántóterületet, a gyepterületet, a vizes élőhelyet, a beépített területet és az egyéb földterületet az erdőterületté átalakított szóban forgó területre vonatkozó kategóriából az átalakítás időpontját követő 30 év lejártával teszik át az erdőterületnek maradó erdőterületre vonatkozó kategóriába
  , amennyiben ez az IPCC-iránymutatások alapján megfelelően indokolt
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott alapértelmezett érték alkalmazására vonatkozó követelménytől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a szántóterületet, a gyepterületet, a vizes élőhelyet, a beépített területet és az egyéb földterületet az erdőterületté átalakított szóban forgó területre vonatkozó kategóriából az átalakítás időpontját követő 30 év lejártával teszik át az erdőterületnek maradó erdőterületre vonatkozó kategóriába.

(2)   Az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott alapértelmezett érték alkalmazására vonatkozó követelménytől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a szántóterületet, a gyepterületet, a vizes élőhelyet, a beépített területet és az egyéb földterületet az erdőterületté átalakított szóban forgó területre vonatkozó kategóriából az átalakítás időpontját követő 30 év lejártával teszik át az erdőterületnek maradó erdőterületre vonatkozó kategóriába
  , amennyiben ez az IPCC-iránymutatások alapján megfelelően indokolt
  .

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A 2017–2030-as időszakban a vizes élőhelyeken – többek között tőzeges területeken –, a Natura 2000 hálózatban és a 92/43/EGK irányelv I. mellékletében felsorolt élőhelyeken, különösen természetes és féltermészetes gyepeken, dagadólápokon, átmeneti lápokon és rétlápokon és egyéb vizes élőhelyen – többek között tőzeges területen – sorra kerülő erdőtelepítési intézkedések az alkalmazott bruttó-nettó elszámolási szabályok alapján nem szerepelhetnek a tagállam nemzeti elszámolásában. Az ilyen területek elszámolására – adott esetben – az erdőterületre vonatkozó kategóriához kapcsolódó elnyelés vagy kibocsátás vonatkozásában csak az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően gazdálkodás alatt álló erdőterületté való átalakításukat követően kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A 2017–2030-as időszakban a vizes élőhelyeken – többek között tőzeges területeken –, a Natura 2000 hálózatban és a 92/43/EGK irányelv I. mellékletében felsorolt élőhelyeken, különösen természetes és féltermészetes gyepeken, dagadólápokon, átmeneti lápokon és rétlápokon és egyéb vizes élőhelyen – többek között tőzeges területen – sorra kerülő erdőtelepítési intézkedések az alkalmazott bruttó-nettó elszámolási szabályok alapján nem szerepelhetnek a tagállam nemzeti elszámolásában. Az ilyen területek elszámolására – adott esetben – az erdőterületre vonatkozó kategóriához kapcsolódó elnyelés vagy kibocsátás vonatkozásában csak az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően gazdálkodás alatt álló erdőterületté való átalakításukat követően kerül sor.

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a tagállam úgy dönt, hogy a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalása hatálya alá vonja, döntéséről
  a 2021–2025-ös időszak tekintetében
  2020
  . december 31-ig


  , a 2026–2030-as időszak tekintetében pedig


  2025
  . december 31-ig értesíti a Bizottságot. | (3)   Amennyiben a tagállam úgy dönt, hogy a 
  2021–2025-ös időszakban a
  gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalása hatálya alá vonja, döntéséről 2020. december 31-ig értesíti a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a tagállam úgy dönt, hogy a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalása hatálya alá vonja, döntéséről
  a 2021–2025-ös időszak tekintetében
  2020
  . december 31-ig


  , a 2026–2030-as időszak tekintetében pedig


  2025
  . december 31-ig értesíti a Bizottságot.

(3)   Amennyiben a tagállam úgy dönt, hogy a 
  2021–2025-ös időszakban a
  gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalása hatálya alá vonja, döntéséről 2020. december 31-ig értesíti a Bizottságot.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  Azok a
  tagállamok
  , amelyek úgy döntöttek, hogy a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalásuk hatálya alá vonják,
  elszámolják a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják
  a 2021–2025-ös és/vagy
  a 2026–2030-as időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják a 2005–2007-es referencia-időszakban a tagállam gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó átlagos éves kibocsátásának és elnyelésének ötszörösét. | (4)   
  A
  tagállamok elszámolják a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2026–2030-as időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják a 2005–2007-es referencia-időszakban a tagállam gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó átlagos éves kibocsátásának és elnyelésének ötszörösét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  Azok a
  tagállamok
  , amelyek úgy döntöttek, hogy a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyet a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalásuk hatálya alá vonják,
  elszámolják a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják
  a 2021–2025-ös és/vagy
  a 2026–2030-as időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják a 2005–2007-es referencia-időszakban a tagállam gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó átlagos éves kibocsátásának és elnyelésének ötszörösét.

(4)   
  A
  tagállamok elszámolják a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2026–2030-as időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják a 2005–2007-es referencia-időszakban a tagállam gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó átlagos éves kibocsátásának és elnyelésének ötszörösét.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

7 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Azok a tagállamok, amelyek úgy döntöttek, hogy a 2021–2025-ös időszakban a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyeket a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalásuk hatálya alá vonják, elszámolják a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2021–2025-ös időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják a 2005–2007-es referencia-időszakban a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó átlagos éves tagállami kibocsátás és elnyelés ötszörösét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azok a tagállamok, amelyek úgy döntöttek, hogy a 2021–2025-ös időszakban a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyeket a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalásuk hatálya alá vonják, elszámolják a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2021–2025-ös időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják a 2005–2007-es referencia-időszakban a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó átlagos éves tagállami kibocsátás és elnyelés ötszörösét.

Azok a tagállamok, amelyek úgy döntöttek, hogy a 2021–2025-ös időszakban a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyeket a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalásuk hatálya alá vonják, elszámolják a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2021–2025-ös időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják a 2005–2007-es referencia-időszakban a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó átlagos éves tagállami kibocsátás és elnyelés ötszörösét.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 a bekezdés (új)

7 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Mindazonáltal a 2021–2025-ös időszakban azok a tagállamok, amelyek nem döntöttek úgy, hogy a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyeket a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalásuk hatálya alá vonják, kötelesek jelentést tenni a Bizottságnak a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátásról és elnyelésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Mindazonáltal a 2021–2025-ös időszakban azok a tagállamok, amelyek nem döntöttek úgy, hogy a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyeket a 2. cikknek megfelelően kötelezettségvállalásuk hatálya alá vonják, kötelesek jelentést tenni a Bizottságnak a gazdálkodás alatt álló vizes élőhelyhez kapcsolódó kibocsátásról és elnyelésről.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok elszámolják a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják az erdőkre vonatkozó referenciaszintjük ötszörösét.
  Az erdőkre vonatkozó referenciaszint a tagállam területén a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakban a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó nettó kibocsátás vagy elnyelés becsült éves átlaga. | (1)   A tagállamok elszámolják a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják az erdőkre vonatkozó referenciaszintjük ötszörösét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok elszámolják a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják az erdőkre vonatkozó referenciaszintjük ötszörösét.
  Az erdőkre vonatkozó referenciaszint a tagállam területén a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakban a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó nettó kibocsátás vagy elnyelés becsült éves átlaga.

(1)   A tagállamok elszámolják a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó kibocsátást és elnyelést; ebből a célból kiszámolják a 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszakra eső kibocsátást és elnyelést, amelyből kivonják az erdőkre vonatkozó referenciaszintjük ötszörösét.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerinti számítás eredménye az erdőkre vonatkozó referenciaszinthez képest negatív, az érintett tagállam a gazdálkodás alatt álló erdőterületekre vonatkozó elszámolásába belefoglal a tagállam III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó kibocsátásának legfeljebb 3,5 százaléka ötszörösének megfelelő nettó összelnyelést. | (2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerinti számítás eredménye az erdőkre vonatkozó referenciaszinthez képest negatív, az érintett tagállam a gazdálkodás alatt álló erdőterületekre vonatkozó elszámolásába belefoglal a tagállam III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó kibocsátásának legfeljebb 3,5 százaléka ötszörösének megfelelő nettó összelnyelést.
  A tagállamok az e bekezdés második, harmadik és negyedik albekezdésében meghatározott feltételek szerint ehhez a 3,5  %-hoz hozzáadhatják a gazdálkodás alatt álló erdőterületekre vonatkozó elszámolásban a falemezhez, a fűrészáruhoz és a száradékhoz kapcsolódó nettó elnyelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerinti számítás eredménye az erdőkre vonatkozó referenciaszinthez képest negatív, az érintett tagállam a gazdálkodás alatt álló erdőterületekre vonatkozó elszámolásába belefoglal a tagállam III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó kibocsátásának legfeljebb 3,5 százaléka ötszörösének megfelelő nettó összelnyelést.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés szerinti számítás eredménye az erdőkre vonatkozó referenciaszinthez képest negatív, az érintett tagállam a gazdálkodás alatt álló erdőterületekre vonatkozó elszámolásába belefoglal a tagállam III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó kibocsátásának legfeljebb 3,5 százaléka ötszörösének megfelelő nettó összelnyelést.
  A tagállamok az e bekezdés második, harmadik és negyedik albekezdésében meghatározott feltételek szerint ehhez a 3,5  %-hoz hozzáadhatják a gazdálkodás alatt álló erdőterületekre vonatkozó elszámolásban a falemezhez, a fűrészáruhoz és a száradékhoz kapcsolódó nettó elnyelést.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

8 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 9. cikk b) pontjában említett falemezhez és a 9. cikk c) pontjában említett fűrészáruhoz kapcsolódó nettó elnyelés a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolás nettó elnyelésén kívül és azon felül külön elszámolható a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás legfeljebb 3 %-a ötszörösének megfelelő mértékig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 9. cikk b) pontjában említett falemezhez és a 9. cikk c) pontjában említett fűrészáruhoz kapcsolódó nettó elnyelés a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolás nettó elnyelésén kívül és azon felül külön elszámolható a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás legfeljebb 3 %-a ötszörösének megfelelő mértékig.

A 9. cikk b) pontjában említett falemezhez és a 9. cikk c) pontjában említett fűrészáruhoz kapcsolódó nettó elnyelés a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolás nettó elnyelésén kívül és azon felül külön elszámolható a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás legfeljebb 3 %-a ötszörösének megfelelő mértékig.

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

8 cikk – 2 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A száradék széntároló-kategóriájához kapcsolódó nettó elnyelés a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolás nettó elnyelésén kívül és azon felül külön elszámolható a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás legfeljebb 3 %-a ötszörösének megfelelő mértékig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A száradék széntároló-kategóriájához kapcsolódó nettó elnyelés a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolás nettó elnyelésén kívül és azon felül külön elszámolható a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás legfeljebb 3 %-a ötszörösének megfelelő mértékig.

A száradék széntároló-kategóriájához kapcsolódó nettó elnyelés a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolás nettó elnyelésén kívül és azon felül külön elszámolható a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás legfeljebb 3 %-a ötszörösének megfelelő mértékig.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 1 c albekezdés (új)

8 cikk – 2 bekezdés – 1 c albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az első albekezdésben szereplő nettó elnyelések 3,5  %-a és a falemezekből, fűrészárukból és száradékból származó, a gazdálkodás alatt álló erőterület elszámolásában szereplő nettó elnyelések együtt nem haladhatják meg a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás 7 %-ának ötszörösét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdésben szereplő nettó elnyelések 3,5  %-a és a falemezekből, fűrészárukból és száradékból származó, a gazdálkodás alatt álló erőterület elszámolásában szereplő nettó elnyelések együtt nem haladhatják meg a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás 7 %-ának ötszörösét.

Az első albekezdésben szereplő nettó elnyelések 3,5  %-a és a falemezekből, fűrészárukból és száradékból származó, a gazdálkodás alatt álló erőterület elszámolásában szereplő nettó elnyelések együtt nem haladhatják meg a III. mellékletben meghatározott referenciaévre vagy referencia-időszakra vonatkozó tagállami kibocsátás 7 %-ának ötszörösét.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

8 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási terv tartalmazza a IV. melléklet B. pontjában felsorolt összes elemet, valamint az erdőkre vonatkozó
  javasolt
  új, évi CO2-egyenértékben kifejezett referenciaszintet, amely a jelenlegi, a tagállami erdőkre vonatkozóan erdőtípusonként és életkor-kategóriánként az
  1990
  és
  2009
  közötti időszakban dokumentált erdőgazdálkodási gyakorlat és
  intenzitás
  fenntartásán alapul. | A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási terv tartalmazza a IV. melléklet B. pontjában felsorolt összes elemet, valamint az erdőkre vonatkozó új, évi CO2-egyenértékben kifejezett referenciaszintet, amely a jelenlegi, a tagállami erdőkre vonatkozóan erdőtípusonként és életkor-kategóriánként a 
  2000
  és
  2012
  közötti időszakban dokumentált
  , a rendelkezésre álló legjobb adatoknak megfelelő
  erdőgazdálkodási gyakorlat fenntartásán alapul. |
| | A kitermelés tagállam általi, fenntartható erdőgazdálkodási gyakorlatokon és az erdőkre vonatkozó referenciaszintek benyújtásának napjáig elfogadott nemzeti politikákon alapuló növelésének tiszteletben kell tartania az alábbi feltételeket: |
| | a) | a gazdálkodás alatt álló erdőterület megmarad üvegházhatásúgáz-nyelőként; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási terv tartalmazza a IV. melléklet B. pontjában felsorolt összes elemet, valamint az erdőkre vonatkozó
  javasolt
  új, évi CO2-egyenértékben kifejezett referenciaszintet, amely a jelenlegi, a tagállami erdőkre vonatkozóan erdőtípusonként és életkor-kategóriánként az
  1990
  és
  2009
  közötti időszakban dokumentált erdőgazdálkodási gyakorlat és
  intenzitás
  fenntartásán alapul.

javasolt

1990

2009

intenzitás

A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási terv tartalmazza a IV. melléklet B. pontjában felsorolt összes elemet, valamint az erdőkre vonatkozó új, évi CO2-egyenértékben kifejezett referenciaszintet, amely a jelenlegi, a tagállami erdőkre vonatkozóan erdőtípusonként és életkor-kategóriánként a 
  2000
  és
  2012
  közötti időszakban dokumentált
  , a rendelkezésre álló legjobb adatoknak megfelelő
  erdőgazdálkodási gyakorlat fenntartásán alapul.

2

2000

2012

, a rendelkezésre álló legjobb adatoknak megfelelő

A kitermelés tagállam általi, fenntartható erdőgazdálkodási gyakorlatokon és az erdőkre vonatkozó referenciaszintek benyújtásának napjáig elfogadott nemzeti politikákon alapuló növelésének tiszteletben kell tartania az alábbi feltételeket:

A kitermelés tagállam általi, fenntartható erdőgazdálkodási gyakorlatokon és az erdőkre vonatkozó referenciaszintek benyújtásának napjáig elfogadott nemzeti politikákon alapuló növelésének tiszteletben kell tartania az alábbi feltételeket:

a)

a)

a gazdálkodás alatt álló erdőterület megmarad üvegházhatásúgáz-nyelőként; valamint

a gazdálkodás alatt álló erdőterület megmarad üvegházhatásúgáz-nyelőként; valamint

| b) | hosszú távú kibocsátási stratégiában felvázolják az üvegházhatásúgáz-nyelők és tározók fenntartásának vagy növelésének módjait, a Párizsi Megállapodás 4. cikkének 1. bekezdésében meghatározott azon célkitűzés teljesítése érdekében, hogy a jelen század második felében egyensúly jöjjön létre az üvegházhatású gázok emberi eredetű forrásokból való kibocsátásai és a nyelők általi eltávolításai között. |
| --- | --- |

b)

b)

hosszú távú kibocsátási stratégiában felvázolják az üvegházhatásúgáz-nyelők és tározók fenntartásának vagy növelésének módjait, a Párizsi Megállapodás 4. cikkének 1. bekezdésében meghatározott azon célkitűzés teljesítése érdekében, hogy a jelen század második felében egyensúly jöjjön létre az üvegházhatású gázok emberi eredetű forrásokból való kibocsátásai és a nyelők általi eltávolításai között.

hosszú távú kibocsátási stratégiában felvázolják az üvegházhatásúgáz-nyelők és tározók fenntartásának vagy növelésének módjait, a Párizsi Megállapodás 4. cikkének 1. bekezdésében meghatározott azon célkitűzés teljesítése érdekében, hogy a jelen század második felében egyensúly jöjjön létre az üvegházhatású gázok emberi eredetű forrásokból való kibocsátásai és a nyelők általi eltávolításai között.

A Bizottság a 2000–2012-es referencia-időszaktól való eltérést engedélyezhet az adott tagállam indokolással ellátott kérelme alapján, amely alátámasztja, hogy az eltérés az adatok rendelkezésre állásával kapcsolatos okból, például az erdőnyilvántartás ütemezése miatt feltétlenül szükséges.

A Bizottság a 2000–2012-es referencia-időszaktól való eltérést engedélyezhet az adott tagállam indokolással ellátott kérelme alapján, amely alátámasztja, hogy az eltérés az adatok rendelkezésre állásával kapcsolatos okból, például az erdőnyilvántartás ütemezése miatt feltétlenül szükséges.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

8 cikk – 3 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A második albekezdéstől eltérve Horvátország esetében az erdőkre vonatkozó referenciaszint kiszámításakor figyelembe lehet venni az ország területe egy részének 1991 és 1998 közötti megszállását, illetve a háborúnak és utóhatásainak következményeit az ország területén folytatott erdőgazdálkodási gyakorlatokra nézve, kizárva a politikák által az erdők elnyelésének alakulására gyakorolt hatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A második albekezdéstől eltérve Horvátország esetében az erdőkre vonatkozó referenciaszint kiszámításakor figyelembe lehet venni az ország területe egy részének 1991 és 1998 közötti megszállását, illetve a háborúnak és utóhatásainak következményeit az ország területén folytatott erdőgazdálkodási gyakorlatokra nézve, kizárva a politikák által az erdők elnyelésének alakulására gyakorolt hatást.

A második albekezdéstől eltérve Horvátország esetében az erdőkre vonatkozó referenciaszint kiszámításakor figyelembe lehet venni az ország területe egy részének 1991 és 1998 közötti megszállását, illetve a háborúnak és utóhatásainak következményeit az ország területén folytatott erdőgazdálkodási gyakorlatokra nézve, kizárva a politikák által az erdők elnyelésének alakulására gyakorolt hatást.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

8 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervet nyilvánosságra kell hozni, és nyilvános konzultációra kell bocsátani. | A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervet nyilvánosságra kell hozni,
  többek között az interneten történő közzététel útján,
  és nyilvános konzultációra kell bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervet nyilvánosságra kell hozni, és nyilvános konzultációra kell bocsátani.

A nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervet nyilvánosságra kell hozni,
  többek között az interneten történő közzététel útján,
  és nyilvános konzultációra kell bocsátani.

többek között az interneten történő közzététel útján,

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés

8 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell az összhangot a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervben az erdőkre vonatkozó referenciaszint meghatározásához, valamint a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó adatok bejelentésével összefüggésben használt módszerek és adatok között. A tagállamok legkésőbb a 2021–2025-ös vagy a 2026–2030-as időszak végéig benyújtják a Bizottságnak referenciaszintjük technikai kiigazítását, ha ez szükséges a következetesség biztosításához. | (4)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell az összhangot a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervben az erdőkre vonatkozó referenciaszint meghatározásához, valamint a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó adatok bejelentésével összefüggésben használt módszerek és adatok között.
  Az adatoknak a földhasználatra és az erdők állapotára vonatkozó legfrissebb ellenőrzött elszámolásból kell származniuk.
   A tagállamok legkésőbb a 2021–2025-ös vagy a 2026–2030-as időszak végéig benyújtják a Bizottságnak referenciaszintjük technikai kiigazítását, ha ez szükséges a következetesség biztosításához
  , valamint az annak meghatározása idején hatályban lévő fenntartható erdőgazdálkodási politika pozitív eredményeiről való beszámoláshoz
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell az összhangot a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervben az erdőkre vonatkozó referenciaszint meghatározásához, valamint a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó adatok bejelentésével összefüggésben használt módszerek és adatok között. A tagállamok legkésőbb a 2021–2025-ös vagy a 2026–2030-as időszak végéig benyújtják a Bizottságnak referenciaszintjük technikai kiigazítását, ha ez szükséges a következetesség biztosításához.

(4)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell az összhangot a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervben az erdőkre vonatkozó referenciaszint meghatározásához, valamint a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó adatok bejelentésével összefüggésben használt módszerek és adatok között.
  Az adatoknak a földhasználatra és az erdők állapotára vonatkozó legfrissebb ellenőrzött elszámolásból kell származniuk.
   A tagállamok legkésőbb a 2021–2025-ös vagy a 2026–2030-as időszak végéig benyújtják a Bizottságnak referenciaszintjük technikai kiigazítását, ha ez szükséges a következetesség biztosításához
  , valamint az annak meghatározása idején hatályban lévő fenntartható erdőgazdálkodási politika pozitív eredményeiről való beszámoláshoz
  .

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés

8 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság felülvizsgálja a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási terveket és a technikai kiigazításokat, és megvizsgálja, hogy az erdőkre
  vonatkozó javasolt
  új vagy kiigazított referenciaszintek meghatározása milyen mértékben felel meg
  a
  (3) és a (4)
  bekezdésben
  , valamint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott elveknek és követelményeknek.
  Amennyiben a
  (3) és a (4)
  bekezdésben
  , valamint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott
  elveknek
  és
  követelményeknek való megfelelés azt szükségesség teszi,
  a Bizottság
  újraszámíthatja az erdőkre vonatkozó javasolt új vagy kiigazított referenciaszinteket
  . | (5)   A
  C(2016)3301 bizottsági határozottal összhangban szakértői felülvizsgáló csoportot kell felállítani a
  Bizottság
  és a tagállamok képviselőinek részvételével, az Erdészeti Állandó Bizottsággal és az erdészettel és parafával foglalkozó társadalmi párbeszédben részt vevő csoporttal konzultálva, azzal a feladattal, hogy
  felülvizsgálja a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási terveket és a technikai kiigazításokat, és megvizsgálja, hogy az erdőkre
  vonatkozóan a tagállamok által meghatározott
  új vagy kiigazított referenciaszintek meghatározása milyen mértékben felel meg
  az e cikk
  (3) és a (4)
  bekezdésében
  , valamint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott elveknek és követelményeknek.
  A Bizottság csak abban az esetben számíthatja újra az új vagy kiigazított referenciaszinteket, ha az e cikk
  (3) és a (4)
  bekezdésében
  , valamint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott
  elveket
  és
  követelményeket nem tartották tiszteletben. A Bizottság összefoglaló jelentést állít össze és nyilvánosan elérhetővé teszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság felülvizsgálja a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási terveket és a technikai kiigazításokat, és megvizsgálja, hogy az erdőkre
  vonatkozó javasolt
  új vagy kiigazított referenciaszintek meghatározása milyen mértékben felel meg
  a
  (3) és a (4)
  bekezdésben
  , valamint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott elveknek és követelményeknek.
  Amennyiben a
  (3) és a (4)
  bekezdésben
  , valamint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott
  elveknek
  és
  követelményeknek való megfelelés azt szükségesség teszi,
  a Bizottság
  újraszámíthatja az erdőkre vonatkozó javasolt új vagy kiigazított referenciaszinteket
  .

(5)   A
  C(2016)3301 bizottsági határozottal összhangban szakértői felülvizsgáló csoportot kell felállítani a
  Bizottság
  és a tagállamok képviselőinek részvételével, az Erdészeti Állandó Bizottsággal és az erdészettel és parafával foglalkozó társadalmi párbeszédben részt vevő csoporttal konzultálva, azzal a feladattal, hogy
  felülvizsgálja a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási terveket és a technikai kiigazításokat, és megvizsgálja, hogy az erdőkre
  vonatkozóan a tagállamok által meghatározott
  új vagy kiigazított referenciaszintek meghatározása milyen mértékben felel meg
  az e cikk
  (3) és a (4)
  bekezdésében
  , valamint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott elveknek és követelményeknek.
  A Bizottság csak abban az esetben számíthatja újra az új vagy kiigazított referenciaszinteket, ha az e cikk
  (3) és a (4)
  bekezdésében
  , valamint az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott
  elveket
  és
  követelményeket nem tartották tiszteletben. A Bizottság összefoglaló jelentést állít össze és nyilvánosan elérhetővé teszi.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

8 cikk – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok minden kért adatot és információt megadnak a Bizottságnak az első albekezdésben említett felülvizsgálat és értékelés elvégzéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok minden kért adatot és információt megadnak a Bizottságnak az első albekezdésben említett felülvizsgálat és értékelés elvégzéséhez.

A tagállamok minden kért adatot és információt megadnak a Bizottságnak az első albekezdésben említett felülvizsgálat és értékelés elvégzéséhez.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 6 bekezdés

8 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a II. mellékletnek az (5)
  bekezdés
  alapján elvégzett felülvizsgálat alapján történő módosítása céljából, hogy a benyújtott nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek és technikai kiigazítások, valamint a felülvizsgálat keretében végzett újraszámítások alapján naprakésszé tegye az erdőkre vonatkozó tagállami referenciaszinteket. A felhatalmazáson alapuló jogi
  aktus
  hatálybalépéséig a 2021–2025-ös és/vagy a 2026–2030-as időszakra továbbra is a II. mellékletben megállapított, erdőkre vonatkozó tagállami referenciaszintek alkalmazandók. | (6)   A Bizottság a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a II. mellékletnek az
  e cikk
  (5)
  bekezdése
  alapján
  a szakértői felülvizsgáló csoport által
  elvégzett felülvizsgálat
  és értékelés
  alapján történő módosítása céljából, hogy a benyújtott nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek és technikai kiigazítások, valamint a felülvizsgálat keretében végzett újraszámítások alapján naprakésszé tegye az erdőkre vonatkozó tagállami referenciaszinteket. |
| | A felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok
  hatálybalépéséig a 2021–2025-ös és/vagy a 2026–2030-as időszakra továbbra is a II. mellékletben megállapított, erdőre vonatkozó tagállami referenciaszintek alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a II. mellékletnek az (5)
  bekezdés
  alapján elvégzett felülvizsgálat alapján történő módosítása céljából, hogy a benyújtott nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek és technikai kiigazítások, valamint a felülvizsgálat keretében végzett újraszámítások alapján naprakésszé tegye az erdőkre vonatkozó tagállami referenciaszinteket. A felhatalmazáson alapuló jogi
  aktus
  hatálybalépéséig a 2021–2025-ös és/vagy a 2026–2030-as időszakra továbbra is a II. mellékletben megállapított, erdőkre vonatkozó tagállami referenciaszintek alkalmazandók.

(6)   A Bizottság a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a II. mellékletnek az
  e cikk
  (5)
  bekezdése
  alapján
  a szakértői felülvizsgáló csoport által
  elvégzett felülvizsgálat
  és értékelés
  alapján történő módosítása céljából, hogy a benyújtott nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek és technikai kiigazítások, valamint a felülvizsgálat keretében végzett újraszámítások alapján naprakésszé tegye az erdőkre vonatkozó tagállami referenciaszinteket.

A felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok
  hatálybalépéséig a 2021–2025-ös és/vagy a 2026–2030-as időszakra továbbra is a II. mellékletben megállapított, erdőre vonatkozó tagállami referenciaszintek alkalmazandók.

aktusok

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el e rendelet módosítása céljából, amelyben az IPCC-iránymutatások alapján és a környezeti integritás biztosítása mellett naprakésszé teszi a faipari termékek kategóriát, azokat további szénmegkötő hatással rendelkező termékekkel kiegészítve, továbbá amelyben a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából naprakésszé teszi az V. mellékletben meghatározott alapértelmezett felezésiidő-értékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el e rendelet módosítása céljából, amelyben az IPCC-iránymutatások alapján és a környezeti integritás biztosítása mellett naprakésszé teszi a faipari termékek kategóriát, azokat további szénmegkötő hatással rendelkező termékekkel kiegészítve, továbbá amelyben a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából naprakésszé teszi az V. mellékletben meghatározott alapértelmezett felezésiidő-értékeket.

A Bizottság a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el e rendelet módosítása céljából, amelyben az IPCC-iránymutatások alapján és a környezeti integritás biztosítása mellett naprakésszé teszi a faipari termékek kategóriát, azokat további szénmegkötő hatással rendelkező termékekkel kiegészítve, továbbá amelyben a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából naprakésszé teszi az V. mellékletben meghatározott alapértelmezett felezésiidő-értékeket.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszak végén a tagállamok kizárhatják
  az erdősített területre és
  a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolásukból az üvegházhatású gázok természetes bolygatásból eredő, a természetes bolygatás által a 2001 és 2020 közötti időszakon belül okozott kibocsátásoknak az e cikknek és a VI. mellékletnek megfelelően számított, a statisztikailag kiugró értékeket figyelmen kívül hagyó átlagos szintjét (
  „héttérszint”
  ) meghaladó kibocsátását. | (1)   A 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszak végén a tagállamok kizárhatják a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolásukból az üvegházhatású gázok természetes bolygatásból eredő, a természetes bolygatás által a 2001 és 2020 közötti időszakon belül okozott kibocsátásoknak az e cikknek és a VI. mellékletnek megfelelően számított, a statisztikailag kiugró értékeket figyelmen kívül hagyó átlagos szintjét (
  „háttérszint”
  ) meghaladó kibocsátását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszak végén a tagállamok kizárhatják
  az erdősített területre és
  a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolásukból az üvegházhatású gázok természetes bolygatásból eredő, a természetes bolygatás által a 2001 és 2020 közötti időszakon belül okozott kibocsátásoknak az e cikknek és a VI. mellékletnek megfelelően számított, a statisztikailag kiugró értékeket figyelmen kívül hagyó átlagos szintjét (
  „héttérszint”
  ) meghaladó kibocsátását.

(1)   A 2021–2025-ös és a 2026–2030-as időszak végén a tagállamok kizárhatják a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó elszámolásukból az üvegházhatású gázok természetes bolygatásból eredő, a természetes bolygatás által a 2001 és 2020 közötti időszakon belül okozott kibocsátásoknak az e cikknek és a VI. mellékletnek megfelelően számított, a statisztikailag kiugró értékeket figyelmen kívül hagyó átlagos szintjét (
  „háttérszint”
  ) meghaladó kibocsátását.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Az e cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmus értékelését szerepeltetni kell a 15. cikkben említett jelentésben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Az e cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmus értékelését szerepeltetni kell a 15. cikkben említett jelentésben.

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk




  A Bizottság 2027-ben és 2032-ben jelentést tesz az Unióban a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó kibocsátások és elnyelések összesített egyenlegéről az 1990 és 2009 közötti időszak alatti kibocsátások és elnyelések átlagértékéhez viszonyítva. Amennyiben az összesített egyenleg negatív, a Bizottság javaslatot tesz a megfelelő mennyiségnek az (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  szerinti tagállami kibocsátási jogosultságokból való törlésére és kompenzálására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a. cikk

A Bizottság 2027-ben és 2032-ben jelentést tesz az Unióban a gazdálkodás alatt álló erdőterülethez kapcsolódó kibocsátások és elnyelések összesített egyenlegéről az 1990 és 2009 közötti időszak alatti kibocsátások és elnyelések átlagértékéhez viszonyítva. Amennyiben az összesített egyenleg negatív, a Bizottság javaslatot tesz a megfelelő mennyiségnek az (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  szerinti tagállami kibocsátási jogosultságokból való törlésére és kompenzálására.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 3., az 5., a 8., a 10. és a 13. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól, [a hatálybalépés napja]-án/-én kezdődő hatállyal. | (2)   A Bizottságnak a 3., az 5., a 8.,
  a 9.,
  a 10. és a 13. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól, [a hatálybalépés napja]-án/-én kezdődő hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 3., az 5., a 8., a 10. és a 13. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól, [a hatálybalépés napja]-án/-én kezdődő hatállyal.

(2)   A Bizottságnak a 3., az 5., a 8.,
  a 9.,
  a 10. és a 13. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól, [a hatálybalépés napja]-án/-én kezdődő hatállyal.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – - 1 bekezdés (új)

15 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság a 2018-ban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerinti egyeztető párbeszéd megtartásától számított hat hónapon belül közleményt tesz közzé, amelyben értékeli, hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a 2018-ban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerinti egyeztető párbeszéd megtartásától számított hat hónapon belül közleményt tesz közzé, amelyben értékeli, hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel.

A Bizottság a 2018-ban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerinti egyeztető párbeszéd megtartásától számított hat hónapon belül közleményt tesz közzé, amelyben értékeli, hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság 2024. február 28-ig, majd azt követően ötévente jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy az e rendeletben foglalt szabályozás mennyiben járult hozzá az EU átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez
  , és indokolt esetben
  jogalkotási javaslatokat is
  előterjeszthet
  . | A Bizottság 2024. február 28-ig, majd azt követően ötévente jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy az e rendeletben foglalt szabályozás mennyiben járult hozzá az EU átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez
  . A jelentésekhez a Bizottság szükség szerint
  jogalkotási javaslatokat is
  kell csatolni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság 2024. február 28-ig, majd azt követően ötévente jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy az e rendeletben foglalt szabályozás mennyiben járult hozzá az EU átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez
  , és indokolt esetben
  jogalkotási javaslatokat is
  előterjeszthet
  .

, és indokolt esetben

előterjeszthet

A Bizottság 2024. február 28-ig, majd azt követően ötévente jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy az e rendeletben foglalt szabályozás mennyiben járult hozzá az EU átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez
  . A jelentésekhez a Bizottság szükség szerint
  jogalkotási javaslatokat is
  kell csatolni
  .

. A jelentésekhez a Bizottság szükség szerint

kell csatolni

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0262/2017).

1

(10)  http://www4.unfccc
  int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx
  .

10

int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

(10)  http://www4.unfccc.
  int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU
  .

10

int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU

(11)  A Európai Parlament és a Tanács
  2013. május 21-i
  529/2013/EU határozata az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-változtatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és elnyelésére vonatkozó elszámolási szabályokról és az e tevékenységekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkról (HL L 165., 2013.6.18., 80. o.).

11

2013. május 21-i

(11)  A Európai Parlament és a Tanács 529/2013/EU határozata
  (2013. május 21.)
  az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-változtatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és elnyelésére vonatkozó elszámolási szabályokról és az e tevékenységekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkról (HL L 165., 2013.6.18., 80. o.).

11

(2013. május 21.)

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete (...) a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L ..., ..., ... o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete (...) a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L ..., ..., ... o.).

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/237 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/237

---

P8_TA(2017)0340

A harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátuma ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0434), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0434),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0247/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0247/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0065/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0065/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0198

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 13-án került elfogadásra a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1954 rendelettel.)

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/238 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/238

---

P8_TA(2017)0343

3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet: az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetési forrásai; az ACER és a SESAR2 létszámterve

Az Európai Parlament 2017. szeptember 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetéről: az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetési forrásainak növelése az ifjúsági munkanélküliségnek az Európai Unió egészében történő csökkentése, valamint az ACER decentralizált ügynökség és a SESAR2 közös vállalkozás személyzeti létszámtervének aktualizálása érdekében (11812/2017– C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD))

(2018/C 337/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,






  — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el véglegesen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el véglegesen,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című 5/2017. számú számvevőszéki különjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című 5/2017. számú számvevőszéki különjelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. május 30-án elfogadott, 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0288), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. május 30-án elfogadott, 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0288),

| — | tekintettel a Tanács által 2017. szeptember 4-én elfogadott és a Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (11812/2017 – C8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2017. szeptember 4-én elfogadott és a Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (11812/2017 – C8-0303/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0282/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0282/2017),

| A. | mivel az Európai Parlament és a Tanács a 2017. évi költségvetésre vonatkozó megállapodása értelmében a 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet 500 millió EUR összegű további kötelezettségvállalási előirányzatot kíván beállítani a költségvetésbe az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre, valamint az ACER decentralizált ügynökség és a SESAR2 közös vállalkozás létszámtervének módosítására, anélkül, hogy a teljes költségvetés vagy az álláshelyek teljes száma változna; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament és a Tanács a 2017. évi költségvetésre vonatkozó megállapodása értelmében a 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet 500 millió EUR összegű további kötelezettségvállalási előirányzatot kíván beállítani a költségvetésbe az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre, valamint az ACER decentralizált ügynökség és a SESAR2 közös vállalkozás létszámtervének módosítására, anélkül, hogy a teljes költségvetés vagy az álláshelyek teljes száma változna;

| B. | mivel az Európai Parlament és a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2017-ben tegyen javaslatot arra irányuló költségvetés-módosításra, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból 2017-ben 500 millió EUR-t biztosítsanak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára, amint a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 6. cikkében előírt technikai kiigazításokat elfogadják; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament és a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy 2017-ben tegyen javaslatot arra irányuló költségvetés-módosításra, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból 2017-ben 500 millió EUR-t biztosítsanak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára, amint a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 6. cikkében előírt technikai kiigazításokat elfogadják;

| C. | mivel a technikai kiigazításokat követően a Bizottság javasolja az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének módosítását, azaz az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó 04 02 64-es tétel összegének megemelését; |
| --- | --- |

C.

mivel a technikai kiigazításokat követően a Bizottság javasolja az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének módosítását, azaz az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó 04 02 64-es tétel összegének megemelését;

| D. | mivel a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében az Európai Parlament és a Tanács megállapodott abban, hogy 1,2 milliárd EUR-val növelik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2017 és 2020 közötti időszakra vonatkozó előirányzatait, és mivel az Európai Parlament a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatára vonatkozó állásfoglalásában rámutatott, hogy a felső korlát politikai jellegű, annak jogi kihatása nincs; |
| --- | --- |

D.

mivel a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében az Európai Parlament és a Tanács megállapodott abban, hogy 1,2 milliárd EUR-val növelik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2017 és 2020 közötti időszakra vonatkozó előirányzatait, és mivel az Európai Parlament a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatára vonatkozó állásfoglalásában rámutatott, hogy a felső korlát politikai jellegű, annak jogi kihatása nincs;

| E. | mivel a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottság nyilatkozatában azt is kiemelte, hogy fontolóra kell venni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előirányzatainak az elfogadott 1,2 milliárd EUR összegen túlmenő növelését úgy, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 14. cikkének megfelelően igénybe veszik a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék alatt rendelkezésre álló összeget; |
| --- | --- |

E.

mivel a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottság nyilatkozatában azt is kiemelte, hogy fontolóra kell venni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előirányzatainak az elfogadott 1,2 milliárd EUR összegen túlmenő növelését úgy, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 14. cikkének megfelelően igénybe veszik a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék alatt rendelkezésre álló összeget;

| F. | mivel a 2017. évi átsorolási előfeltételek mind az ACER decentralizált ügynökség, mind a SESAR2 közös vállalkozás esetében teljesülnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2017. évi átsorolási előfeltételek mind az ACER decentralizált ügynökség, mind a SESAR2 közös vállalkozás esetében teljesülnek;

| 1. | hangsúlyozza
  , hogy az
  ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés nem tudta megoldani a fiatalok munkanélküliségének problémáját; ezért úgy véli
  ,
  hogy nincs ok
  az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés kiegészítő finanszírozására;
  hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatási és szociálpolitikai kezdeményezéseknek elsősorban a tagállamokból kell kiindulniuk, amelyeknek ezért képeseknek kell lenniük az adó- és monetáris politikáik nyújtotta eszközök teljes mértékű kihasználására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálatosnak tartja, hogy késés ált be az Unió 2017. évi költségvetésének az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előirányzatainak növelését célzó, a 2017. évi költségvetési eljárás során elfogadott módosításában, mivel a Tanács blokkolta, illetve későn fogadta el a többéves pénzügyi keret felülvizsgált változatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetet, annak a Bizottság által benyújtott formájában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a vonatkozó operatív programok gyors átütemezését annak biztosítása érdekében, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés további 500 millió EUR összegű keretét teljes mértékben és hatékonyan fel lehessen használni 2017 végéig; felszólítja ezen túlmenően a tagállamokat, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előnyeinek maximális kihasználása érdekében a programok kialakítását megelőzően mérjék fel a hiányosságokat, és végezzenek piaci elemzést; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi az ACER decentralizált ügynökség és a SESAR 2 közös vállalkozás személyzeti létszámtervének módosítását; megjegyzi, hogy ezek a módosítások nem változtatják meg az álláshelyek teljes számát, és hogy a létszámterv a szervezet éves költségvetésének keretein belül finanszírozható; egyetért azzal, hogy a SESAR2 AD15-ös álláshelyének átsorolása személyhez kötött, és a jelenlegi ügyvezető igazgató megbízatásának lejártát követően megszűnik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jóváhagyja a 3/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 3/2017. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 51., 2017.2.28.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

---

2017. szeptember 14., csütörtök

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/240 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/240

---

P8_TA(2017)0347

A termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés követelményei ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-én elfogadott módosításai a termékekhez és szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférés követelményeire vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/39)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 a bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 26. cikkére, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 26. cikkére,

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Ezen irányelv célja, hogy a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén és bizonyos
  hozzáférhető
  termékek szolgáltatások szabad mozgásának akadályait felszámolva hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez, és ezáltal növelje
  a hozzáférhető
  termékek és szolgáltatások választékát a belső piacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Ezen irányelv célja, hogy a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén és bizonyos
  hozzáférhető
  termékek szolgáltatások szabad mozgásának akadályait felszámolva hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez, és ezáltal növelje
  a hozzáférhető
  termékek és szolgáltatások választékát a belső piacon.

| (1) | Ezen irányelv célja, hogy a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén és bizonyos
  akadálymentes
  termékek
  és
  szolgáltatások szabad mozgásának akadályait felszámolva hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez, és ezáltal növelje
  egyes akadálymentes
  termékek és szolgáltatások választékát a belső piacon
  , továbbá javítsa a rájuk vonatkozó információk hozzáférhetőségét és gyakorlati hasznosíthatóságát
  . |
| --- | --- |

(1)

Ezen irányelv célja, hogy a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén és bizonyos
  akadálymentes
  termékek
  és
  szolgáltatások szabad mozgásának akadályait felszámolva hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez, és ezáltal növelje
  egyes akadálymentes
  termékek és szolgáltatások választékát a belső piacon
  , továbbá javítsa a rájuk vonatkozó információk hozzáférhetőségét és gyakorlati hasznosíthatóságát
  .

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A hozzáférhető
  termékek és szolgáltatások
  iránti
  kereslet
  magas
  és az
  Európai
  Unió népességének elöregedésével a 
  fogyatékossággal élő és/vagy
  funkcióképességükben korlátozott személyek számának jelentős növekedésére számíthatunk. Az olyan környezet, ahol a termékek és szolgáltatások akadálymentesen hozzáférhetőek, a társadalmat befogadóbbá teszi és
  elősegíti
  a független
  életvitelt
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A hozzáférhető
  termékek és szolgáltatások
  iránti
  kereslet
  magas
  és az
  Európai
  Unió népességének elöregedésével a 
  fogyatékossággal élő és/vagy
  funkcióképességükben korlátozott személyek számának jelentős növekedésére számíthatunk. Az olyan környezet, ahol a termékek és szolgáltatások akadálymentesen hozzáférhetőek, a társadalmat befogadóbbá teszi és
  elősegíti
  a független
  életvitelt
  .

| (2) | Az akadálymentes
  termékek és szolgáltatások
  iránt nagy a
  kereslet, és az Unió népességének elöregedésével a funkcióképességükben korlátozott személyek
  , többek között az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének („az egyezmény”) 1. cikke értelmében fogyatékossággal élő személyek
  számának jelentős növekedésére számíthatunk. Az olyan környezet, ahol a termékek és szolgáltatások akadálymentesen hozzáférhetőek, a társadalmat befogadóbbá teszi
  , és
  a független
  életvitel előfeltétele
  . |
| --- | --- |

(2)

Az akadálymentes
  termékek és szolgáltatások
  iránt nagy a
  kereslet, és az Unió népességének elöregedésével a funkcióképességükben korlátozott személyek
  , többek között az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének („az egyezmény”) 1. cikke értelmében fogyatékossággal élő személyek
  számának jelentős növekedésére számíthatunk. Az olyan környezet, ahol a termékek és szolgáltatások akadálymentesen hozzáférhetőek, a társadalmat befogadóbbá teszi
  , és
  a független
  életvitel előfeltétele
  .

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A termékekben, eszközökben, készülékekben és szolgáltatásokban biztosítani kell az „egyetemes hozzáférhetőség”, a „mindenki számára történő tervezés” és a „nemi szempontok” figyelembevételét, hogy azokat a fogyatékossággal élő személyek általánosan használni tudják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A termékekben, eszközökben, készülékekben és szolgáltatásokban biztosítani kell az „egyetemes hozzáférhetőség”, a „mindenki számára történő tervezés” és a „nemi szempontok” figyelembevételét, hogy azokat a fogyatékossággal élő személyek általánosan használni tudják.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A tagállamokban a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára
  a
  termékek és szolgáltatások
  hozzáférhetőségével
  kapcsolatban elfogadott nemzeti jogszabályok és közigazgatási intézkedések közötti különbségek akadályozzák
  az ilyen termékek és szolgáltatások
  szabad mozgását és torzítják a tényleges versenyt a belső piacon. Az ilyen akadályok érzékenyen érintik a gazdasági szereplőket, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A tagállamokban a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára
  a
  termékek és szolgáltatások
  hozzáférhetőségével
  kapcsolatban elfogadott nemzeti jogszabályok és közigazgatási intézkedések közötti különbségek akadályozzák
  az ilyen termékek és szolgáltatások
  szabad mozgását és torzítják a tényleges versenyt a belső piacon. Az ilyen akadályok érzékenyen érintik a gazdasági szereplőket, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k).

| (3) | A tagállamokban a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára
  egyes
  termékek és szolgáltatások
  akadálymentesítésével
  kapcsolatban elfogadott nemzeti jogszabályok és közigazgatási intézkedések közötti különbségek akadályozzák
  azok
  szabad mozgását és torzítják a tényleges versenyt a belső piacon.
  Más termékek esetében az egyezmény hatálybalépése miatt valószínűleg nőni fognak e különbségek.
  Az ilyen akadályok érzékenyen érintik a gazdasági szereplőket, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k). |
| --- | --- |

(3)

A tagállamokban a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára
  egyes
  termékek és szolgáltatások
  akadálymentesítésével
  kapcsolatban elfogadott nemzeti jogszabályok és közigazgatási intézkedések közötti különbségek akadályozzák
  azok
  szabad mozgását és torzítják a tényleges versenyt a belső piacon.
  Más termékek esetében az egyezmény hatálybalépése miatt valószínűleg nőni fognak e különbségek.
  Az ilyen akadályok érzékenyen érintik a gazdasági szereplőket, különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k).

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A hozzáférhető
  termékek fogyasztói és
  a hozzáférhető
  szolgáltatások igénybevevői
  az ellátási vállalkozások
  közötti verseny korlátozottsága miatt magas árakkal néznek szembe. Az egységes nemzeti szabályozás hiánya csökkenti a társadalmi és technológiai fejlődésre adott válaszokkal kapcsolatos, nemzeti és nemzetközi szakmai partnerek közötti tapasztalatcsere lehetséges előnyeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A hozzáférhető
  termékek fogyasztói és
  a hozzáférhető
  szolgáltatások igénybevevői
  az ellátási vállalkozások
  közötti verseny korlátozottsága miatt magas árakkal néznek szembe. Az egységes nemzeti szabályozás hiánya csökkenti a társadalmi és technológiai fejlődésre adott válaszokkal kapcsolatos, nemzeti és nemzetközi szakmai partnerek közötti tapasztalatcsere lehetséges előnyeit.

| (5) | Az akadálymentes
  termékek
  , így a támogató technológiák
  fogyasztói és
  az akadálymentes
  szolgáltatások igénybevevői
  a beszállítók
  közötti verseny korlátozottsága miatt magas árakkal néznek szembe. Az egységes nemzeti szabályozás hiánya csökkenti a társadalmi és technológiai fejlődésre adott válaszokkal kapcsolatos, nemzeti és nemzetközi szakmai partnerek közötti tapasztalatcsere lehetséges előnyeit. |
| --- | --- |

(5)

Az akadálymentes
  termékek
  , így a támogató technológiák
  fogyasztói és
  az akadálymentes
  szolgáltatások igénybevevői
  a beszállítók
  közötti verseny korlátozottsága miatt magas árakkal néznek szembe. Az egységes nemzeti szabályozás hiánya csökkenti a társadalmi és technológiai fejlődésre adott válaszokkal kapcsolatos, nemzeti és nemzetközi szakmai partnerek közötti tapasztalatcsere lehetséges előnyeit.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A hozzáférhető
  termékek és szolgáltatások piaca széttagoltságának megszüntetéséhez, a méretgazdaságosság eléréséhez, a határokon átnyúló kereskedelem ösztönzéséhez, valamint ahhoz, hogy a gazdasági szereplők erőforrásaikat az innovációra összpontosíthassák a sokféle jogi
  követelménynek való megfelelés
  helyett
  az Unió egész területén, és a belső piac megfelelő működéséhez
  a nemzeti intézkedések uniós szintű közelítésére van szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A hozzáférhető
  termékek és szolgáltatások piaca széttagoltságának megszüntetéséhez, a méretgazdaságosság eléréséhez, a határokon átnyúló kereskedelem ösztönzéséhez, valamint ahhoz, hogy a gazdasági szereplők erőforrásaikat az innovációra összpontosíthassák a sokféle jogi
  követelménynek való megfelelés
  helyett
  az Unió egész területén, és a belső piac megfelelő működéséhez
  a nemzeti intézkedések uniós szintű közelítésére van szükség.

| (6) | A
  belső piac megfelelő működéséhez, valamint az akadálymentes
  termékek és szolgáltatások piaca széttagoltságának megszüntetéséhez, a méretgazdaságosság eléréséhez, a határokon átnyúló kereskedelem,
  a termékek és szolgáltatások szabad mozgása, a személyek, köztük a fogyatékossággal élők szabad mozgása
  ösztönzéséhez, valamint ahhoz, hogy a gazdasági szereplők erőforrásaikat az innovációra összpontosíthassák a sokféle jogi
  követelményből adódó költségek fedezése
  helyett, a nemzeti intézkedések uniós szintű közelítésére van szükség. |
| --- | --- |

(6)

A
  belső piac megfelelő működéséhez, valamint az akadálymentes
  termékek és szolgáltatások piaca széttagoltságának megszüntetéséhez, a méretgazdaságosság eléréséhez, a határokon átnyúló kereskedelem,
  a termékek és szolgáltatások szabad mozgása, a személyek, köztük a fogyatékossággal élők szabad mozgása
  ösztönzéséhez, valamint ahhoz, hogy a gazdasági szereplők erőforrásaikat az innovációra összpontosíthassák a sokféle jogi
  követelményből adódó költségek fedezése
  helyett, a nemzeti intézkedések uniós szintű közelítésére van szükség.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. cikke szerint politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió küzd a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés ellen. Az EUMSZ 19. cikke felhatalmazza az Uniót, hogy az ilyen megkülönböztetés leküzdésére jogi aktusokat fogadjon el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. cikke szerint politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió küzd a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés ellen. Az EUMSZ 19. cikke felhatalmazza az Uniót, hogy az ilyen megkülönböztetés leküzdésére jogi aktusokat fogadjon el.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Az irányelv kiváltképpen a fogyatékossággal élő személyek önállósága, társadalmi és foglalkozási beilleszkedése, valamint a közösség életében való részvétele biztosítását célzó intézkedésekhez való jogosultságának maradéktalan tiszteletben tartását célozza és az Európai Unió Alapjogi Chartája 26. cikkének alkalmazását ösztönzi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Az irányelv kiváltképpen a fogyatékossággal élő személyek önállósága, társadalmi és foglalkozási beilleszkedése, valamint a közösség életében való részvétele biztosítását célzó intézkedésekhez való jogosultságának maradéktalan tiszteletben tartását célozza és az Európai Unió Alapjogi Chartája 26. cikkének alkalmazását ösztönzi.

| (9) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Az irányelv kiváltképpen a fogyatékossággal élő személyek
  és az idősek
  önállósága, társadalmi és foglalkozási beilleszkedése, valamint a közösség életében való részvétele biztosítását célzó intézkedésekhez való jogosultságának maradéktalan tiszteletben tartását célozza és az Európai Unió Alapjogi Chartája
  21., 25. és
  26. cikkének alkalmazását ösztönzi. |
| --- | --- |

(9)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Az irányelv kiváltképpen a fogyatékossággal élő személyek
  és az idősek
  önállósága, társadalmi és foglalkozási beilleszkedése, valamint a közösség életében való részvétele biztosítását célzó intézkedésekhez való jogosultságának maradéktalan tiszteletben tartását célozza és az Európai Unió Alapjogi Chartája
  21., 25. és
  26. cikkének alkalmazását ösztönzi.

Módosítás 250

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A termékek és szolgáltatások akadálymentesítése nem csak a fogyatékos személyek életét fogja jobbá tenni, hanem az állandó vagy időszakos jelleggel funkcióképességükben egyéb módon korlátozott személyekét, például az idősekét, a terhes nőkét és a csomagokkal utazó emberekét is. Ezért alapvető fontosságú, hogy ez az irányelv magában foglalja a fogyatékos személyeket, valamint az állandó vagy időszakos jelleggel funkcióképességükben korlátozott személyeket is, hogy valós előnyöket és független életet biztosítson a társadalom szélesebb köre számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A termékek és szolgáltatások akadálymentesítése nem csak a fogyatékos személyek életét fogja jobbá tenni, hanem az állandó vagy időszakos jelleggel funkcióképességükben egyéb módon korlátozott személyekét, például az idősekét, a terhes nőkét és a csomagokkal utazó emberekét is. Ezért alapvető fontosságú, hogy ez az irányelv magában foglalja a fogyatékos személyeket, valamint az állandó vagy időszakos jelleggel funkcióképességükben korlátozott személyeket is, hogy valós előnyöket és független életet biztosítson a társadalom szélesebb köre számára.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

9 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9b) | A fogyatékosság előfordulása az Unióban a nők körében gyakoribb, mint a férfiak körében. A fogyatékossággal élő nők a megkülönböztetés számos formájával szembesülnek és komoly akadályokkal kell szembenézniük alapvető jogaik és szabadságjogaik érvényesítésekor. Ide tartozik a fizikai, érzelmi, szexuális, gazdasági és intézményi erőszak. Ide tartozik továbbá az oktatáshoz és a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén alkalmazott megkülönböztetés is, ami társadalmi elszigetelődéshez és lelki traumákhoz vezethet. A nők aránytalan mértékben érintettek a fogyatékosság tekintetében a fogyatékossággal élő családtagjaik gondozóiként is, és gyakrabban szembesülnek kapcsolaton alapuló megkülönböztetéssel, mint a férfiak. A fentiek miatt fel kell lépni a fogyatékossággal élő, illetve fogyatékossággal élő gyermekeket nevelő nőkkel szembeni egyenlő bánásmód érdekében, és a pozitív intézkedések és politikák e téren alapvető emberi jognak és etikai kötelezettségnek minősülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9b)

A fogyatékosság előfordulása az Unióban a nők körében gyakoribb, mint a férfiak körében. A fogyatékossággal élő nők a megkülönböztetés számos formájával szembesülnek és komoly akadályokkal kell szembenézniük alapvető jogaik és szabadságjogaik érvényesítésekor. Ide tartozik a fizikai, érzelmi, szexuális, gazdasági és intézményi erőszak. Ide tartozik továbbá az oktatáshoz és a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén alkalmazott megkülönböztetés is, ami társadalmi elszigetelődéshez és lelki traumákhoz vezethet. A nők aránytalan mértékben érintettek a fogyatékosság tekintetében a fogyatékossággal élő családtagjaik gondozóiként is, és gyakrabban szembesülnek kapcsolaton alapuló megkülönböztetéssel, mint a férfiak. A fentiek miatt fel kell lépni a fogyatékossággal élő, illetve fogyatékossággal élő gyermekeket nevelő nőkkel szembeni egyenlő bánásmód érdekében, és a pozitív intézkedések és politikák e téren alapvető emberi jognak és etikai kötelezettségnek minősülnek.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A digitális egységes piaci stratégia célja, hogy az összekapcsolt digitális egységes piac létrehozásával fenntartható gazdasági és társadalmi előnyöket nyújtson. Az uniós fogyasztók még mindig nem élhetnek az egységes piac által kínált árak és választék előnyeivel, mivel a határon átnyúló tranzakciók továbbra is korlátozottak. A szétaprózódottság miatt a határokon átnyúló e-kereskedelem iránti igény is mérsékeltebb. Összehangolt cselekvésre lesz szükség továbbá annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élők hozzáférést nyerjenek valamennyi új elektronikus tartalomhoz. Ezért a digitális egységes piacon harmonizálni kell
  a hozzáférhetőségi
  követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy – képességeitől függetlenül – valamennyi uniós polgár élvezhesse annak előnyeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A digitális egységes piaci stratégia célja, hogy az összekapcsolt digitális egységes piac létrehozásával fenntartható gazdasági és társadalmi előnyöket nyújtson. Az uniós fogyasztók még mindig nem élhetnek az egységes piac által kínált árak és választék előnyeivel, mivel a határon átnyúló tranzakciók továbbra is korlátozottak. A szétaprózódottság miatt a határokon átnyúló e-kereskedelem iránti igény is mérsékeltebb. Összehangolt cselekvésre lesz szükség továbbá annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élők hozzáférést nyerjenek valamennyi új elektronikus tartalomhoz. Ezért a digitális egységes piacon harmonizálni kell
  a hozzáférhetőségi
  követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy – képességeitől függetlenül – valamennyi uniós polgár élvezhesse annak előnyeit.

| (10) | A digitális egységes piaci stratégia célja, hogy az összekapcsolt digitális egységes piac létrehozásával fenntartható gazdasági és társadalmi előnyöket nyújtson
  a kereskedelem elősegítése és a foglalkoztatás Unión belüli növelése révén
  . Az uniós fogyasztók még mindig nem élhetnek az egységes piac által kínált árak és választék előnyeivel, mivel a határon átnyúló tranzakciók továbbra is korlátozottak. A szétaprózódottság miatt a határokon átnyúló e-kereskedelem iránti igény is mérsékeltebb. Összehangolt cselekvésre lesz szükség továbbá annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élők hozzáférést nyerjenek valamennyi új elektronikus tartalomhoz. Ezért a digitális egységes piacon harmonizálni kell
  az akadálymentesítési
  követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy – képességeitől függetlenül – valamennyi uniós polgár élvezhesse annak előnyeit. |
| --- | --- |

(10)

A digitális egységes piaci stratégia célja, hogy az összekapcsolt digitális egységes piac létrehozásával fenntartható gazdasági és társadalmi előnyöket nyújtson
  a kereskedelem elősegítése és a foglalkoztatás Unión belüli növelése révén
  . Az uniós fogyasztók még mindig nem élhetnek az egységes piac által kínált árak és választék előnyeivel, mivel a határon átnyúló tranzakciók továbbra is korlátozottak. A szétaprózódottság miatt a határokon átnyúló e-kereskedelem iránti igény is mérsékeltebb. Összehangolt cselekvésre lesz szükség továbbá annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élők hozzáférést nyerjenek valamennyi új elektronikus tartalomhoz. Ezért a digitális egységes piacon harmonizálni kell
  az akadálymentesítési
  követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy – képességeitől függetlenül – valamennyi uniós polgár élvezhesse annak előnyeit.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az egyezmény 4. cikke felhívja a részes államokat, hogy valósítsanak meg vagy segítsenek elő kutatásokat és fejlesztéseket a fogyatékossággal élő személyek számára alkalmas új technológiák – többek között információs és kommunikációs technológiák –, a mozgást segítő eszközök, készülékek és támogató technológiák elérhetőségének és használatának előmozdítására. Az egyezmény arra is felszólít, hogy biztosítsanak prioritást a megfizethető technológiáknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Az egyezmény 4. cikke felhívja a részes államokat, hogy valósítsanak meg vagy segítsenek elő kutatásokat és fejlesztéseket a fogyatékossággal élő személyek számára alkalmas új technológiák – többek között információs és kommunikációs technológiák –, a mozgást segítő eszközök, készülékek és támogató technológiák elérhetőségének és használatának előmozdítására. Az egyezmény arra is felszólít, hogy biztosítsanak prioritást a megfizethető technológiáknak.

Módosítás 232

Irányelvre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12b) | A vasúti közlekedési ágazatban az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  és az 1300/2014/EU bizottsági rendelet

   (1 ter)

  kifejezetten hivatkozik az egyezmény 9. cikkében meghatározott akadálymentesítési követelményekre, és végrehajtják azokat. Ennek megfelelően a vasúti közlekedési ágazatban a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyek számára biztosított akadálymentességet ezen eszközök szabályozzák. Az egyrészt az (EU) 2016/797 irányelv és az 1300/2014/EU bizottsági rendelet, másrészt az ezen irányelv közötti összhang biztosítása érdekében a csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírások jövőbeli felülvizsgálata során figyelembe kell venni az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagból eredő akadálymentesítési követelményeket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12b)

A vasúti közlekedési ágazatban az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  és az 1300/2014/EU bizottsági rendelet

   (1 ter)

  kifejezetten hivatkozik az egyezmény 9. cikkében meghatározott akadálymentesítési követelményekre, és végrehajtják azokat. Ennek megfelelően a vasúti közlekedési ágazatban a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyek számára biztosított akadálymentességet ezen eszközök szabályozzák. Az egyrészt az (EU) 2016/797 irányelv és az 1300/2014/EU bizottsági rendelet, másrészt az ezen irányelv közötti összhang biztosítása érdekében a csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírások jövőbeli felülvizsgálata során figyelembe kell venni az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagból eredő akadálymentesítési követelményeket is.

Módosítás 233

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az egyezmény
  hatályba lépésével
  a tagállamok jogrendjében a termékek és szolgáltatások
  hozzáférhetőségével
  kapcsolatban további nemzeti jogszabályok elfogadására lesz szükség, amelyek Uniós fellépés hiányában tovább növelnék a nemzeti rendelkezések közötti különbségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az egyezmény
  hatályba lépésével
  a tagállamok jogrendjében a termékek és szolgáltatások
  hozzáférhetőségével
  kapcsolatban további nemzeti jogszabályok elfogadására lesz szükség, amelyek Uniós fellépés hiányában tovább növelnék a nemzeti rendelkezések közötti különbségeket.

| (13) | Az egyezmény
  hatálybalépésével
  a tagállamok jogrendjében a termékek és szolgáltatások
  , valamint az áruk és szolgáltatások értékesítésével összefüggő épített környezet akadálymentességével
  kapcsolatban további nemzeti jogszabályok elfogadására lesz szükség, amelyek Uniós fellépés hiányában tovább növelnék a nemzeti rendelkezések közötti különbségeket. |
| --- | --- |

(13)

Az egyezmény
  hatálybalépésével
  a tagállamok jogrendjében a termékek és szolgáltatások
  , valamint az áruk és szolgáltatások értékesítésével összefüggő épített környezet akadálymentességével
  kapcsolatban további nemzeti jogszabályok elfogadására lesz szükség, amelyek Uniós fellépés hiányában tovább növelnék a nemzeti rendelkezések közötti különbségeket.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Az ezen irányelvben meghatározott követelményeken túl erőfeszítéseket kell tenni a légi, közúti, vasúti és belvízi személyszállítási közszolgáltatásokat használó utasok jogairól szóló uniós jogszabályok végrehajtása és betartása érdekében is. Ezen erőfeszítéseknek – az akadálymentes hozzáférhetőség előmozdítása érdekében – az intermodális aspektusokra, így az infrastruktúrára és a járművekre kell összpontosítaniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Az ezen irányelvben meghatározott követelményeken túl erőfeszítéseket kell tenni a légi, közúti, vasúti és belvízi személyszállítási közszolgáltatásokat használó utasok jogairól szóló uniós jogszabályok végrehajtása és betartása érdekében is. Ezen erőfeszítéseknek – az akadálymentes hozzáférhetőség előmozdítása érdekében – az intermodális aspektusokra, így az infrastruktúrára és a járművekre kell összpontosítaniuk.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | A Bizottságnak ösztönöznie kell a városi hatóságokat, hogy fenntartható városi mobilitási terveikbe építsék be a városi közlekedési szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférést, és hogy rendszeresen tegyék közzé a bevált gyakorlatok listáját a városi tömegközlekedéshez és mobilitáshoz való akadálymentes hozzáférés vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

A Bizottságnak ösztönöznie kell a városi hatóságokat, hogy fenntartható városi mobilitási terveikbe építsék be a városi közlekedési szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférést, és hogy rendszeresen tegyék közzé a bevált gyakorlatok listáját a városi tömegközlekedéshez és mobilitáshoz való akadálymentes hozzáférés vonatkozásában.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című bizottsági közlemény (33) az akadálymentességet az egyezménnyel összhangban a nyolc cselekvési
  területének
  egyikeként határozza meg, és a termékek és szolgáltatások akadálymentességének biztosítását tűzi ki célul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című bizottsági közlemény (33) az akadálymentességet az egyezménnyel összhangban a nyolc cselekvési
  területének
  egyikeként határozza meg, és a termékek és szolgáltatások akadálymentességének biztosítását tűzi ki célul.

| (15) | Az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című
  2010. november 15-i
  bizottsági közlemény az akadálymentességet az egyezménnyel összhangban
  a társadalomban való részvétel alapfeltételeként és
  a nyolc cselekvési
  terület
  egyikeként határozza meg, és a termékek és szolgáltatások akadálymentességének biztosítását tűzi ki célul. |
| --- | --- |

(15)

Az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című
  2010. november 15-i
  bizottsági közlemény az akadálymentességet az egyezménnyel összhangban
  a társadalomban való részvétel alapfeltételeként és
  a nyolc cselekvési
  terület
  egyikeként határozza meg, és a termékek és szolgáltatások akadálymentességének biztosítását tűzi ki célul.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az irányelv hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások egy szűrési folyamat eredményeként kerültek kiválasztásra, amelyet azokat a 
  – funkcióképességükben korlátozott, ideértve
  a fogyatékossággal élő
  és az idős
  személyek számára jelentőséggel bíró – termékeket és szolgáltatásokat meghatározó hatásvizsgálat elkészítése során végeztek, amelyekre vonatkozóan a tagállamok eltérő nemzeti
  hozzáférhetőségi
  követelményeket fogadtak el vagy fognak várhatóan elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az irányelv hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások egy szűrési folyamat eredményeként kerültek kiválasztásra, amelyet azokat a 
  – funkcióképességükben korlátozott, ideértve
  a fogyatékossággal élő
  és az idős
  személyek számára jelentőséggel bíró – termékeket és szolgáltatásokat meghatározó hatásvizsgálat elkészítése során végeztek, amelyekre vonatkozóan a tagállamok eltérő nemzeti
  hozzáférhetőségi
  követelményeket fogadtak el vagy fognak várhatóan elfogadni.

| (16) | Az irányelv hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások egy szűrési folyamat eredményeként kerültek kiválasztásra, amelyet azokat a fogyatékossággal élő személyek számára jelentőséggel bíró termékeket és szolgáltatásokat meghatározó hatásvizsgálat elkészítése során végeztek, amelyekre vonatkozóan a tagállamok eltérő nemzeti
  akadálymentesítési
  követelményeket fogadtak el vagy fognak várhatóan elfogadni. |
| --- | --- |

(16)

Az irányelv hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások egy szűrési folyamat eredményeként kerültek kiválasztásra, amelyet azokat a fogyatékossággal élő személyek számára jelentőséggel bíró termékeket és szolgáltatásokat meghatározó hatásvizsgálat elkészítése során végeztek, amelyekre vonatkozóan a tagállamok eltérő nemzeti
  akadálymentesítési
  követelményeket fogadtak el vagy fognak várhatóan elfogadni.

Módosítás 227

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  számos kötelezettséget határoz meg az audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtói számára. Ezért helyénvalóbb az akadálymentesítési követelményeket abban az irányelvben szerepeltetni.




  A honlapok és a mobilalapú szolgáltatások vonatkozásában azonban a 2010/13/EU irányelv csak az audiovizuális médiatartalmakra vonatkozik. Ezért érdemes a honlapokra, mobilalapú szolgáltatásokra és minden, a 2010/13/EU irányelv hatálya alól kimaradó tartalomra vonatkozó rendelkezést ebben az irányelvben meghatározni.




  Az irányelvnek tartalmaznia kell a telefonszolgáltatásokhoz használt eszközök és honlapok akadálymentesítésére vonatkozó követelményeket. Az irányelvnek tartalmaznia kell a telefonszolgáltatások akadálymentesítésére vonatkozó követelményeket is, ha azokat más, legalább az ezen irányelvben biztosítottal azonos szintű védelmet nyújtó uniós jogszabály nem szabályozza. Utóbbi esetben az adott uniós jogszabályt kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  számos kötelezettséget határoz meg az audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtói számára. Ezért helyénvalóbb az akadálymentesítési követelményeket abban az irányelvben szerepeltetni.

A honlapok és a mobilalapú szolgáltatások vonatkozásában azonban a 2010/13/EU irányelv csak az audiovizuális médiatartalmakra vonatkozik. Ezért érdemes a honlapokra, mobilalapú szolgáltatásokra és minden, a 2010/13/EU irányelv hatálya alól kimaradó tartalomra vonatkozó rendelkezést ebben az irányelvben meghatározni.

Az irányelvnek tartalmaznia kell a telefonszolgáltatásokhoz használt eszközök és honlapok akadálymentesítésére vonatkozó követelményeket. Az irányelvnek tartalmaznia kell a telefonszolgáltatások akadálymentesítésére vonatkozó követelményeket is, ha azokat más, legalább az ezen irányelvben biztosítottal azonos szintű védelmet nyújtó uniós jogszabály nem szabályozza. Utóbbi esetben az adott uniós jogszabályt kell alkalmazni.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Minden terméknek és szolgáltatásnak meg kell felelnie a 3. cikkben meghatározott és az I. mellékletben felsorolt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, hogy a fogyatékossággal élő
  és az idős
  személyek számára
  hozzáférhetőnek
  minősüljön. Az e-kereskedelemre vonatkozó kötelezettségek a szolgáltatások online értékesítésére is alkalmazandók az ezen irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a)–e) pontjában meghatározottak szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Minden terméknek és szolgáltatásnak meg kell felelnie a 3. cikkben meghatározott és az I. mellékletben felsorolt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, hogy a fogyatékossággal élő
  és az idős
  személyek számára
  hozzáférhetőnek
  minősüljön. Az e-kereskedelemre vonatkozó kötelezettségek a szolgáltatások online értékesítésére is alkalmazandók az ezen irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a)–e) pontjában meghatározottak szerint.

| (17) | Minden
  ezen irányelv hatálya alá tartozó és ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja után forgalomba hozott
  terméknek és szolgáltatásnak meg kell felelnie a 3. cikkben meghatározott és az I. mellékletben felsorolt
  akadálymentesítési
  követelményeknek, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára
  akadálymentesnek
  minősüljön. Az e-kereskedelemre vonatkozó kötelezettségek a szolgáltatások online értékesítésére is alkalmazandók az ezen irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a)–e) pontjában meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(17)

Minden
  ezen irányelv hatálya alá tartozó és ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja után forgalomba hozott
  terméknek és szolgáltatásnak meg kell felelnie a 3. cikkben meghatározott és az I. mellékletben felsorolt
  akadálymentesítési
  követelményeknek, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára
  akadálymentesnek
  minősüljön. Az e-kereskedelemre vonatkozó kötelezettségek a szolgáltatások online értékesítésére is alkalmazandók az ezen irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a)–e) pontjában meghatározottak szerint.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A szolgáltatások akadálymentessége abban az esetben sem sérülhet, és a szolgáltatóknak eleget kell tenniük az ezen irányelvben foglalt kötelezettségeknek, ha a szolgáltatást vagy annak egy részét harmadik fél alvállalkozóként nyújtja. A szolgáltatók biztosítják munkatársaik számára a megfelelő és folyamatos képzést is, hogy tisztában legyenek azzal, hogy miként kell használni az akadálymentes termékeket és szolgáltatásokat. Az említett képzés kiterjed többek között az információnyújtás, a tanácsadás és a reklám témájára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A szolgáltatások akadálymentessége abban az esetben sem sérülhet, és a szolgáltatóknak eleget kell tenniük az ezen irányelvben foglalt kötelezettségeknek, ha a szolgáltatást vagy annak egy részét harmadik fél alvállalkozóként nyújtja. A szolgáltatók biztosítják munkatársaik számára a megfelelő és folyamatos képzést is, hogy tisztában legyenek azzal, hogy miként kell használni az akadálymentes termékeket és szolgáltatásokat. Az említett képzés kiterjed többek között az információnyújtás, a tanácsadás és a reklám témájára.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A hozzáférhetőségi
  követelményeket a gazdasági szereplők és a tagállamok számára legkevésbé megterhelő módon kell bevezetni, elsősorban a követelmények alkalmazási körébe tartozó termékek és szolgáltatások átgondolt kiválasztásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A hozzáférhetőségi
  követelményeket a gazdasági szereplők és a tagállamok számára legkevésbé megterhelő módon kell bevezetni, elsősorban a követelmények alkalmazási körébe tartozó termékek és szolgáltatások átgondolt kiválasztásával.

| (18) | Az akadálymentesítési
  követelményeket
  egyrészt
  a gazdasági szereplők és a tagállamok számára
  leghatékonyabb és
  legkevésbé megterhelő módon kell bevezetni, elsősorban a követelmények alkalmazási körébe tartozó
  és az ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja után forgalomba hozott
  termékek és szolgáltatások átgondolt kiválasztásával.
  Másrészről az ebben az irányelvben felsorolt akadálymentesítési követelmények hatékony megvalósítása során lehetővé kell tenni a gazdasági szereplők számára, hogy figyelembe vegyék az önkiszolgáló terminálok, jegykiadó automaták és utasfelvételi automaták élettartamát. Ezen túlmenően figyelembe kell venni a kkv-k különleges helyzetét is a belső piacon. A mikrovállalkozások számára továbbá méretük, erőforrásaik és jellegük miatt nem kell előírni, hogy megfeleljenek az ezen irányelvben meghatározott akadálymentesítési követelményeknek, vagy hogy a 12. cikkben említett eljárást alkalmazzák az ezen irányelvben foglalt előírások alóli mentesülés érdekében. |
| --- | --- |

(18)

Az akadálymentesítési
  követelményeket
  egyrészt
  a gazdasági szereplők és a tagállamok számára
  leghatékonyabb és
  legkevésbé megterhelő módon kell bevezetni, elsősorban a követelmények alkalmazási körébe tartozó
  és az ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja után forgalomba hozott
  termékek és szolgáltatások átgondolt kiválasztásával.
  Másrészről az ebben az irányelvben felsorolt akadálymentesítési követelmények hatékony megvalósítása során lehetővé kell tenni a gazdasági szereplők számára, hogy figyelembe vegyék az önkiszolgáló terminálok, jegykiadó automaták és utasfelvételi automaták élettartamát. Ezen túlmenően figyelembe kell venni a kkv-k különleges helyzetét is a belső piacon. A mikrovállalkozások számára továbbá méretük, erőforrásaik és jellegük miatt nem kell előírni, hogy megfeleljenek az ezen irányelvben meghatározott akadálymentesítési követelményeknek, vagy hogy a 12. cikkben említett eljárást alkalmazzák az ezen irányelvben foglalt előírások alóli mentesülés érdekében.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A belső piac jobb működésének biztosítása érdekében a nemzeti hatóságoknak az ezen irányelvben említett uniós jogi aktusokban foglalt, akadálymentesítéssel összefüggő rendelkezések alkalmazásakor az ezen irányelvben meghatározott akadálymentesítési követelményeket kell alkalmazniuk. Ezen irányelv azonban nem változtathatja meg az említett egyéb uniós jogi aktusokban szereplő rendelkezések kötelező vagy önkéntes jellegét. Ezen irányelvnek biztosítania kell, hogy amennyiben az említett egyéb jogi aktusokkal összhangban alkalmaznak akadálymentesítési követelményeket, azok az Unióban mindenütt megegyezzenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A belső piac jobb működésének biztosítása érdekében a nemzeti hatóságoknak az ezen irányelvben említett uniós jogi aktusokban foglalt, akadálymentesítéssel összefüggő rendelkezések alkalmazásakor az ezen irányelvben meghatározott akadálymentesítési követelményeket kell alkalmazniuk. Ezen irányelv azonban nem változtathatja meg az említett egyéb uniós jogi aktusokban szereplő rendelkezések kötelező vagy önkéntes jellegét. Ezen irányelvnek biztosítania kell, hogy amennyiben az említett egyéb jogi aktusokkal összhangban alkalmaznak akadálymentesítési követelményeket, azok az Unióban mindenütt megegyezzenek.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A Bizottság
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvre irányuló javaslata

   (34)

  magában foglalja
  a 
  közszektorbeli
  szervezetek
  webhelyeinek meghatározott körére
  vonatkozó
  hozzáférhetőségi
  követelményeket. Ezen túlmenően
  javasolja
  az érintett
  weboldalaknak
  az irányelvben
  felsorolt
  követelményeknek való megfelelőségére vonatkozó nyomonkövetési és jelentéstételi módszertan
  alapjainak kialakítását
  . A 
  közszektorbeli
  szervezeteknek az irányelv hatálya alá tartozó
  weboldalaira
  alkalmazni kell mind az irányelvben meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeket, mind a nyomonkövetési és jelentéstételi módszertant. Különösen annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságoknak a 
  weboldalak
  típusától függetlenül ugyanazon
  hozzáférhetőségi
  követelményeket kelljen végrehajtaniuk, az
  irányelvjavaslatban
  szereplő
  hozzáférhetőségi
  követelményeket
  a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló irányelvjavaslatban szereplőkhöz
  kell igazítani.
  E javaslat
  kiterjed az említett irányelv hatálya alá nem tartozó
  közszektorbeli
  szervezetek
  webhelyein
  keresztül folytatott elektronikus kereskedelemre annak érdekében, hogy az online értékesített termékek és szolgáltatások
  hozzáférhetők
  legyenek a fogyatékossággal élő
  és az idős
  személyek számára, függetlenül attól, hogy értékesítésük közületi vagy lakossági jellegű-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A Bizottság
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvre irányuló javaslata

   (34)

  magában foglalja
  a 
  közszektorbeli
  szervezetek
  webhelyeinek meghatározott körére
  vonatkozó
  hozzáférhetőségi
  követelményeket. Ezen túlmenően
  javasolja
  az érintett
  weboldalaknak
  az irányelvben
  felsorolt
  követelményeknek való megfelelőségére vonatkozó nyomonkövetési és jelentéstételi módszertan
  alapjainak kialakítását
  . A 
  közszektorbeli
  szervezeteknek az irányelv hatálya alá tartozó
  weboldalaira
  alkalmazni kell mind az irányelvben meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeket, mind a nyomonkövetési és jelentéstételi módszertant. Különösen annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságoknak a 
  weboldalak
  típusától függetlenül ugyanazon
  hozzáférhetőségi
  követelményeket kelljen végrehajtaniuk, az
  irányelvjavaslatban
  szereplő
  hozzáférhetőségi
  követelményeket
  a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek akadálymentesítéséről szóló irányelvjavaslatban szereplőkhöz
  kell igazítani.
  E javaslat
  kiterjed az említett irányelv hatálya alá nem tartozó
  közszektorbeli
  szervezetek
  webhelyein
  keresztül folytatott elektronikus kereskedelemre annak érdekében, hogy az online értékesített termékek és szolgáltatások
  hozzáférhetők
  legyenek a fogyatékossággal élő
  és az idős
  személyek számára, függetlenül attól, hogy értékesítésük közületi vagy lakossági jellegű-e.

| (21) | Az (EU) 2016/2102
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv

   (34) tartalmazza a 
  közszférabeli
  szervezetek
  honlapjaira és mobilalkalmazásaira
  vonatkozó
  akadálymentesítési
  követelményeket.
  Az említett irányelv azonban tartalmaz a kivételeket tartalmazó külön felsorolást, mivel a honlapok és mobilalkalmazások bizonyos tartalmainak és bizonyos típusú honlapoknak és mobilalkalmazásoknak a maradéktalan akadálymentessé tétele aránytalan terhet jelent.
  Ezen túlmenően
  meghatározza
  az érintett
  honlapoknak és mobilalkalmazásoknak
  az irányelvben
  meghatározott
  követelményeknek való megfelelőségére vonatkozó nyomonkövetési és jelentéstételi módszertan
  alapjait
  . A 
  közszférabeli
  szervezeteknek az irányelv hatálya alá tartozó
  honlapjaira és mobilalkalmazásaira
  alkalmazni kell mind az irányelvben meghatározott
  akadálymentességi
  követelményeket, mind a nyomonkövetési és jelentéstételi módszertant. Különösen annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságoknak a 
  honlapok és mobilalkalmazások
  típusától függetlenül ugyanazon
  akadálymentességi
  követelményeket kelljen végrehajtaniuk, az ezen irányelvben szereplő
  akadálymentességi
  követelményeket
  hozzá
  kell igazítani
  az (EU) 2016/2102 irányelvben szereplő követelményekhez
  .
  Ezen irányelv
  kiterjed az említett irányelv hatálya alá nem tartozó
  közszektorbeli
  szervezetek
  honlapjain és mobilalkalmazásain
  keresztül folytatott elektronikus kereskedelemre annak érdekében, hogy az online értékesített termékek és szolgáltatások
  akadálymentesek
  legyenek a fogyatékossággal élő személyek számára, függetlenül attól, hogy értékesítésük közületi vagy lakossági jellegű-e. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2016/2102
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv

   (34) tartalmazza a 
  közszférabeli
  szervezetek
  honlapjaira és mobilalkalmazásaira
  vonatkozó
  akadálymentesítési
  követelményeket.
  Az említett irányelv azonban tartalmaz a kivételeket tartalmazó külön felsorolást, mivel a honlapok és mobilalkalmazások bizonyos tartalmainak és bizonyos típusú honlapoknak és mobilalkalmazásoknak a maradéktalan akadálymentessé tétele aránytalan terhet jelent.
  Ezen túlmenően
  meghatározza
  az érintett
  honlapoknak és mobilalkalmazásoknak
  az irányelvben
  meghatározott
  követelményeknek való megfelelőségére vonatkozó nyomonkövetési és jelentéstételi módszertan
  alapjait
  . A 
  közszférabeli
  szervezeteknek az irányelv hatálya alá tartozó
  honlapjaira és mobilalkalmazásaira
  alkalmazni kell mind az irányelvben meghatározott
  akadálymentességi
  követelményeket, mind a nyomonkövetési és jelentéstételi módszertant. Különösen annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságoknak a 
  honlapok és mobilalkalmazások
  típusától függetlenül ugyanazon
  akadálymentességi
  követelményeket kelljen végrehajtaniuk, az ezen irányelvben szereplő
  akadálymentességi
  követelményeket
  hozzá
  kell igazítani
  az (EU) 2016/2102 irányelvben szereplő követelményekhez
  .
  Ezen irányelv
  kiterjed az említett irányelv hatálya alá nem tartozó
  közszektorbeli
  szervezetek
  honlapjain és mobilalkalmazásain
  keresztül folytatott elektronikus kereskedelemre annak érdekében, hogy az online értékesített termékek és szolgáltatások
  akadálymentesek
  legyenek a fogyatékossággal élő személyek számára, függetlenül attól, hogy értékesítésük közületi vagy lakossági jellegű-e.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Az ezen irányelvben szereplő akadálymentesítési követelmények bizonyos elemeire, elsősorban az információnyújtásra vonatkozó, az I. mellékletben foglalt rendelkezésekre már kiterjed a közlekedés területén elfogadott uniós jogalkotási aktusok hatálya. Közéjük tartozik a vasúti közlekedés vonatkozásában az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  és az 1300/2014/EU bizottsági rendelet

   (1 ter)

  , valamint a 454/2011/EU bizottsági rendelet

   (1c)

  ; az autóbuszos közlekedés vonatkozásában a 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1d)

  ; és a tengeri közlekedés vonatkozásában az 1177/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1e)

  . A szabályozás összhangja és az érintett gazdasági szereplők számára biztosított kiszámíthatóság biztosítása érdekében az ebben az irányelvben szereplő vonatkozó követelményeket teljesültnek kell tekinteni, amennyiben teljesülnek az említett jogszabályok vonatkozó részei. Amennyiben azonban az említett jogalkotási aktusok hatálya nem terjed ki az akadálymentesítési követelményekre, például a légitársaságok honlapjainak akadálymentessé tételére, ezesetben ezt az irányelvet kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Az ezen irányelvben szereplő akadálymentesítési követelmények bizonyos elemeire, elsősorban az információnyújtásra vonatkozó, az I. mellékletben foglalt rendelkezésekre már kiterjed a közlekedés területén elfogadott uniós jogalkotási aktusok hatálya. Közéjük tartozik a vasúti közlekedés vonatkozásában az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  és az 1300/2014/EU bizottsági rendelet

   (1 ter)

  , valamint a 454/2011/EU bizottsági rendelet

   (1c)

  ; az autóbuszos közlekedés vonatkozásában a 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1d)

  ; és a tengeri közlekedés vonatkozásában az 1177/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1e)

  . A szabályozás összhangja és az érintett gazdasági szereplők számára biztosított kiszámíthatóság biztosítása érdekében az ebben az irányelvben szereplő vonatkozó követelményeket teljesültnek kell tekinteni, amennyiben teljesülnek az említett jogszabályok vonatkozó részei. Amennyiben azonban az említett jogalkotási aktusok hatálya nem terjed ki az akadálymentesítési követelményekre, például a légitársaságok honlapjainak akadálymentessé tételére, ezesetben ezt az irányelvet kell alkalmazni.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

22 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22b) | Ez az irányelv arra irányul, hogy kiegészítse a hatályos uniós ágazati jogszabályokat az e jogszabálxok által nem szabályozott szempontok szabályozása által.. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22b)

Ez az irányelv arra irányul, hogy kiegészítse a hatályos uniós ágazati jogszabályokat az e jogszabálxok által nem szabályozott szempontok szabályozása által..

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

22 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22c) | A légi, autóbuszos, vasúti és vízi személyszállítás tekintetében ezen irányelv hatályának meghatározása az utasok jogaira vonatkozó meglévő ágazati szabályozáson kell alapuljon. Amennyiben ez az irányelv nem vonatkozik bizonyos fajta szállítási szolgáltatásokra, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ösztönözzék a szolgáltatókat, hogy alkalmazzák az ebben az irányelvben meghatározott vonatkozó akadálymentesítési követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22c)

A légi, autóbuszos, vasúti és vízi személyszállítás tekintetében ezen irányelv hatályának meghatározása az utasok jogaira vonatkozó meglévő ágazati szabályozáson kell alapuljon. Amennyiben ez az irányelv nem vonatkozik bizonyos fajta szállítási szolgáltatásokra, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ösztönözzék a szolgáltatókat, hogy alkalmazzák az ebben az irányelvben meghatározott vonatkozó akadálymentesítési követelményeket.

Módosítás 223 és 228

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Bizonyos helyzetekben az épített
  környezetre vonatkozó közös hozzáférhetőségi követelmények megkönnyítenék
  a kapcsolódó
  szolgáltatások és
  a fogyatékossággal élő személyek
  szabad mozgását
  . Ezért ez az irányelv
  lehetővé teszi
  a 
  tagállamok számára
  , hogy előírják a hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásakor használt épített környezet megfelelését a X. mellékletben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Bizonyos helyzetekben az épített
  környezetre vonatkozó közös hozzáférhetőségi követelmények megkönnyítenék
  a kapcsolódó
  szolgáltatások és
  a fogyatékossággal élő személyek
  szabad mozgását
  . Ezért ez az irányelv
  lehetővé teszi
  a 
  tagállamok számára
  , hogy előírják a hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásakor használt épített környezet megfelelését a X. mellékletben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek.

| (23) | Bizonyos helyzetekben az épített
  környezet akadálymentessége szükséges feltétele annak, hogy
  a kapcsolódó
  szolgáltatásokat
  a fogyatékossággal élő személyek
  megfelelően élvezhessék
  . Ezért ez az irányelv
  kötelezi
  a 
  tagállamokat
  , hogy előírják a hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásakor használt épített környezet megfelelését a X. mellékletben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek.
  Az akadálymentességi követelmények azonban csak új infrastruktúrák építésekor vagy lényeges felújítások elvégzésekor alkalmazandók. |
| --- | --- |

(23)

Bizonyos helyzetekben az épített
  környezet akadálymentessége szükséges feltétele annak, hogy
  a kapcsolódó
  szolgáltatásokat
  a fogyatékossággal élő személyek
  megfelelően élvezhessék
  . Ezért ez az irányelv
  kötelezi
  a 
  tagállamokat
  , hogy előírják a hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásakor használt épített környezet megfelelését a X. mellékletben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek.
  Az akadálymentességi követelmények azonban csak új infrastruktúrák építésekor vagy lényeges felújítások elvégzésekor alkalmazandók.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Nem szükséges, hogy ezen irányelv módosítsa azokat a hatályos uniós jogszabálokat, amelyek az akadálymentesítési követelmények önkéntes teljesítését írják elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Nem szükséges, hogy ezen irányelv módosítsa azokat a hatályos uniós jogszabálokat, amelyek az akadálymentesítési követelmények önkéntes teljesítését írják elő.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Rendelkezni kell arról, hogy
  a hozzáférhetőségi
  kötelezettségeket
  a hozzáférhetőségről
  szóló leírások vagy követelmények megadása nélkül előíró uniós jogszabályok esetében
  a hozzáférhetőséget
  az ebben az irányelvben szereplő
  hozzáférhetőségi
  követelményekre való hivatkozással határozzák meg.
  Ez a helyzet
  a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35), a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (36), és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (37)

  esetében
  , amelyek előírják, hogy az alkalmazási körükbe tartozó koncessziók, árubeszerzések és szolgáltatásnyújtások esetében a műszaki előírást a fogyatékkal élők számára való
  hozzáférhetőség
  szempontjai és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás figyelembevételével kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Rendelkezni kell arról, hogy
  a hozzáférhetőségi
  kötelezettségeket
  a hozzáférhetőségről
  szóló leírások vagy követelmények megadása nélkül előíró uniós jogszabályok esetében
  a hozzáférhetőséget
  az ebben az irányelvben szereplő
  hozzáférhetőségi
  követelményekre való hivatkozással határozzák meg.
  Ez a helyzet
  a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35), a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (36), és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (37)

  esetében
  , amelyek előírják, hogy az alkalmazási körükbe tartozó koncessziók, árubeszerzések és szolgáltatásnyújtások esetében a műszaki előírást a fogyatékkal élők számára való
  hozzáférhetőség
  szempontjai és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás figyelembevételével kell meghatározni.

| (24) | Rendelkezni kell arról, hogy
  az akadálymentesítési
  kötelezettségeket
  az akadálymentességről
  szóló leírások vagy követelmények megadása nélkül előíró uniós jogszabályok esetében
  az akadálymentességet
  az ebben az irányelvben szereplő
  akadálymentességi
  követelményekre való hivatkozással határozzák meg.
  Ezen jogszabályok közé tartozik
  a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35), a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (37), amelyek előírják, hogy az alkalmazási körükbe tartozó koncessziók, árubeszerzések és szolgáltatásnyújtások esetében a műszaki előírást a fogyatékkal élők számára való
  akadálymentesség
  szempontjai és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(24)

Rendelkezni kell arról, hogy
  az akadálymentesítési
  kötelezettségeket
  az akadálymentességről
  szóló leírások vagy követelmények megadása nélkül előíró uniós jogszabályok esetében
  az akadálymentességet
  az ebben az irányelvben szereplő
  akadálymentességi
  követelményekre való hivatkozással határozzák meg.
  Ezen jogszabályok közé tartozik
  a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35), a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (37), amelyek előírják, hogy az alkalmazási körükbe tartozó koncessziók, árubeszerzések és szolgáltatásnyújtások esetében a műszaki előírást a fogyatékkal élők számára való
  akadálymentesség
  szempontjai és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás figyelembevételével kell meghatározni.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | A transzeurópai közlekedési hálózat közlekedési infrastruktúrája akadálymentességének biztosítására vonatkozó előírás az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendeletében

   (1a)

  szerepel. Az ebben az irányelvben szereplő akadálymentesítési követelmények az említett rendelet által szabályozott közlekedési infrastruktúra bizonyos elemeire is vonatkoznak, amennyiben az ezen irányelv által lefedett termékekről és szolgáltatásokról van szó, és az e szolgáltatásokhoz kapcsolódó infrastruktúrát és az épített környezetet az utasok általi használatra szánják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

A transzeurópai közlekedési hálózat közlekedési infrastruktúrája akadálymentességének biztosítására vonatkozó előírás az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendeletében

   (1a)

  szerepel. Az ebben az irányelvben szereplő akadálymentesítési követelmények az említett rendelet által szabályozott közlekedési infrastruktúra bizonyos elemeire is vonatkoznak, amennyiben az ezen irányelv által lefedett termékekről és szolgáltatásokról van szó, és az e szolgáltatásokhoz kapcsolódó infrastruktúrát és az épített környezetet az utasok általi használatra szánják.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

24 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24b) | Nem helyénvaló azonban, hogy ez az irányelv megváltoztassa az olyan uniós jogi aktusokban foglalt rendelkezések kötelező vagy önkéntes jellegét, mint például a 2014/24/EU irányelv 67. cikke, amely a szerződés odaítélésének az ajánlatkérők által a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározására felhasználható szempontjairól szól. Ha úgy ítélik meg, hogy összefügg a kérdéses közbeszerzés tárgyával, e szempontok között figyelembe vehetők a lehetséges szociális vonatkozások is. Ezen irányelvnek biztosítania kell, hogy amennyiben az említett egyéb uniós jogi aktusokkal összhangban alkalmaznak akadálymentesítési követelményeket, azok az Unióban mindenütt megegyezzenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24b)

Nem helyénvaló azonban, hogy ez az irányelv megváltoztassa az olyan uniós jogi aktusokban foglalt rendelkezések kötelező vagy önkéntes jellegét, mint például a 2014/24/EU irányelv 67. cikke, amely a szerződés odaítélésének az ajánlatkérők által a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározására felhasználható szempontjairól szól. Ha úgy ítélik meg, hogy összefügg a kérdéses közbeszerzés tárgyával, e szempontok között figyelembe vehetők a lehetséges szociális vonatkozások is. Ezen irányelvnek biztosítania kell, hogy amennyiben az említett egyéb uniós jogi aktusokkal összhangban alkalmaznak akadálymentesítési követelményeket, azok az Unióban mindenütt megegyezzenek.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A hozzáférhetőséget
  az akadályok megelőzésével vagy felszámolásával kell elérni, lehetőleg az egyetemes tervezés, vagy a „mindenki számára történő tervezés” megközelítésével.
  A hozzáférhetőséghez
  kell tartoznia a fogyatékos személyek igényeihez való
  ésszerű
  alkalmazkodásnak is, amennyiben azt a nemzeti vagy az uniós jog előírja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A hozzáférhetőséget
  az akadályok megelőzésével vagy felszámolásával kell elérni, lehetőleg az egyetemes tervezés, vagy a „mindenki számára történő tervezés” megközelítésével.
  A hozzáférhetőséghez
  kell tartoznia a fogyatékos személyek igényeihez való
  ésszerű
  alkalmazkodásnak is, amennyiben azt a nemzeti vagy az uniós jog előírja.

| (25) | Az akadálymentességet
  az akadályok megelőzésével vagy felszámolásával kell elérni, lehetőleg az egyetemes tervezés, vagy a „mindenki számára történő tervezés” megközelítésével.
  Az egyezmény szerint e megközelítés alatt „a termékek, a környezet, a programok és szolgáltatások oly módon történő tervezését értjük, hogy azok minden ember számára a lehető legnagyobb mértékben hozzáférhetőek legyenek: adaptálás, vagy speciális tervezés szükségessége nélkül”. Az egyezménnyel összhangban az „egyetemes tervezés” nem zárja ki támogató eszközök használatát, amennyiben fogyatékossággal élő személyek egyes csoportjainak arra szükségük van. Az akadálymentességhez
  kell tartoznia a fogyatékos személyek igényeihez való
  észszerű
  alkalmazkodásnak is, amennyiben azt a nemzeti vagy az uniós jog előírja. |
| --- | --- |

(25)

Az akadálymentességet
  az akadályok megelőzésével vagy felszámolásával kell elérni, lehetőleg az egyetemes tervezés, vagy a „mindenki számára történő tervezés” megközelítésével.
  Az egyezmény szerint e megközelítés alatt „a termékek, a környezet, a programok és szolgáltatások oly módon történő tervezését értjük, hogy azok minden ember számára a lehető legnagyobb mértékben hozzáférhetőek legyenek: adaptálás, vagy speciális tervezés szükségessége nélkül”. Az egyezménnyel összhangban az „egyetemes tervezés” nem zárja ki támogató eszközök használatát, amennyiben fogyatékossággal élő személyek egyes csoportjainak arra szükségük van. Az akadálymentességhez
  kell tartoznia a fogyatékos személyek igényeihez való
  észszerű
  alkalmazkodásnak is, amennyiben azt a nemzeti vagy az uniós jog előírja.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Az, hogy egy termék vagy szolgáltatás ezen irányelv hatálya alá tartozik, nem jelenti automatikusan azt, hogy az a 93/42/EGK tanácsi irányelv

   (1a)

  hatálya alá is tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Az, hogy egy termék vagy szolgáltatás ezen irányelv hatálya alá tartozik, nem jelenti automatikusan azt, hogy az a 93/42/EGK tanácsi irányelv

   (1a)

  hatálya alá is tartozik.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

25 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25b) | A fogyatékossággal élő személyek azon igényeinek meghatározása és osztályozása során, amelyeknek a terméknek vagy szolgáltatásnak meg kell felelnie, az egyetemes tervezés elvét az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó bizottságának az egyezmény 9. cikkéhez fűzött 2(2004) sz. általános kommentárjával összhangban kell értelmezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25b)

A fogyatékossággal élő személyek azon igényeinek meghatározása és osztályozása során, amelyeknek a terméknek vagy szolgáltatásnak meg kell felelnie, az egyetemes tervezés elvét az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó bizottságának az egyezmény 9. cikkéhez fűzött 2(2004) sz. általános kommentárjával összhangban kell értelmezni.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Az
  irányelvnek a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (38) kell követnie, mivel olyan termékeket szabályoz, amelyek már más uniós aktusok tárgyát is képezik, ezáltal biztosítva az uniós jogszabályok egységességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Az
  irányelvnek a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (38) kell követnie, mivel olyan termékeket szabályoz, amelyek már más uniós aktusok tárgyát is képezik, ezáltal biztosítva az uniós jogszabályok egységességét.

| (27) | Ennek az
  irányelvnek a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (38) kell követnie, mivel olyan termékeket szabályoz, amelyek már más uniós
  jogi
  aktusok tárgyát is képezik, ezáltal biztosítva az uniós jogszabályok egységességét.
  Nem helyénvaló azonban. hogy az említett határozat biztonságra vonatkozó rendelkezései, például a visszahívásokra vonatkozó rendelkezések ezen irányelv részét képezzék, hiszen egy nem akadálymentes termék nem veszélyes termék. |
| --- | --- |

(27)

Ennek az
  irányelvnek a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (38) kell követnie, mivel olyan termékeket szabályoz, amelyek már más uniós
  jogi
  aktusok tárgyát is képezik, ezáltal biztosítva az uniós jogszabályok egységességét.
  Nem helyénvaló azonban. hogy az említett határozat biztonságra vonatkozó rendelkezései, például a visszahívásokra vonatkozó rendelkezések ezen irányelv részét képezzék, hiszen egy nem akadálymentes termék nem veszélyes termék.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Az értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplőnek biztosítania kell, hogy csak olyan termékeket forgalmazzon, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek. Az egyes szereplőkhöz rendelt szerepkörhöz tartozó kötelezettségeket egyértelműen és arányosan kell elosztani az ellátási és az értékesítési folyamatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Az értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplőnek biztosítania kell, hogy csak olyan termékeket forgalmazzon, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek. Az egyes szereplőkhöz rendelt szerepkörhöz tartozó kötelezettségeket egyértelműen és arányosan kell elosztani az ellátási és az értékesítési folyamatban.

| (28) | Az
  ezen irányelv hatálya alá tartozó és az
  értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplőnek biztosítania kell, hogy csak olyan termékeket forgalmazzon, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek. Az egyes szereplőkhöz rendelt szerepkörhöz tartozó kötelezettségeket egyértelműen és arányosan kell elosztani az ellátási és az értékesítési folyamatban. |
| --- | --- |

(28)

Az
  ezen irányelv hatálya alá tartozó és az
  értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplőnek biztosítania kell, hogy csak olyan termékeket forgalmazzon, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek. Az egyes szereplőkhöz rendelt szerepkörhöz tartozó kötelezettségeket egyértelműen és arányosan kell elosztani az ellátási és az értékesítési folyamatban.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A gazdasági szereplők az értékesítési láncban betöltött szerepüktől függően felelősek a termékek és szolgáltatások megfelelőségéért a 
  hozzáférhetőség magas szintjének biztosítása
  és az uniós piacon megvalósuló tisztességes verseny garantálása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A gazdasági szereplők az értékesítési láncban betöltött szerepüktől függően felelősek a termékek és szolgáltatások megfelelőségéért a 
  hozzáférhetőség magas szintjének biztosítása
  és az uniós piacon megvalósuló tisztességes verseny garantálása érdekében.

| (29) | A gazdasági szereplők az értékesítési láncban betöltött szerepüktől függően felelősek a termékek és szolgáltatások megfelelőségéért a 
  jobb akadálymentesség megvalósítása
  és az uniós piacon megvalósuló tisztességes verseny garantálása érdekében. |
| --- | --- |

(29)

A gazdasági szereplők az értékesítési láncban betöltött szerepüktől függően felelősek a termékek és szolgáltatások megfelelőségéért a 
  jobb akadálymentesség megvalósítása
  és az uniós piacon megvalósuló tisztességes verseny garantálása érdekében.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Mivel a gyártó részletes ismerettel rendelkezik a tervezési és gyártási eljárásról, ő van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy elvégezze a teljes
  megfelelőségértékelési eljárást
  .
  A megfelelőségértékelés kötelezettségének
  a gyártót kell terhelnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Mivel a gyártó részletes ismerettel rendelkezik a tervezési és gyártási eljárásról, ő van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy elvégezze a teljes
  megfelelőségértékelési eljárást
  .
  A megfelelőségértékelés kötelezettségének
  a gyártót kell terhelnie.

| (30) | Mivel a gyártó részletes ismerettel rendelkezik a tervezési és gyártási eljárásról, ő van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy elvégezze a teljes
  megfelelőségértékelést
  .
  Az értékelés felelősségének azonban nem csupán
  a gyártót kell terhelnie.
  Egy megerősített piacfelügyeleti hatóság döntő fontosságú szerepet tölthetne be az értékelési eljárásban. |
| --- | --- |

(30)

Mivel a gyártó részletes ismerettel rendelkezik a tervezési és gyártási eljárásról, ő van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy elvégezze a teljes
  megfelelőségértékelést
  .
  Az értékelés felelősségének azonban nem csupán
  a gyártót kell terhelnie.
  Egy megerősített piacfelügyeleti hatóság döntő fontosságú szerepet tölthetne be az értékelési eljárásban.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Az importőröknek gondoskodniuk
  kell
  arról, hogy a harmadik országokból az uniós piacra lépő termékek megfeleljenek az ezen irányelvben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek
  és különösen arról, hogy a gyártók
  ezeken a termékeken a megfelelő megfelelőségértékelési
  eljárásokat elvégezzék
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Az importőröknek gondoskodniuk
  kell
  arról, hogy a harmadik országokból az uniós piacra lépő termékek megfeleljenek az ezen irányelvben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek
  és különösen arról, hogy a gyártók
  ezeken a termékeken a megfelelő megfelelőségértékelési
  eljárásokat elvégezzék
  .

| (32) | Az importőröknek
  azáltal kell
  gondoskodniuk arról, hogy a harmadik országokból az uniós piacra lépő termékek megfeleljenek az ezen irányelvben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek
  , hogy az illetékes piacfelügyeleti hatóság rendelkezésére bocsátanak
  az ezeken a termékeken a megfelelő megfelelőségértékelési
  eljárások elvégzéséhez szükséges minden információt
  . |
| --- | --- |

(32)

Az importőröknek
  azáltal kell
  gondoskodniuk arról, hogy a harmadik országokból az uniós piacra lépő termékek megfeleljenek az ezen irányelvben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek
  , hogy az illetékes piacfelügyeleti hatóság rendelkezésére bocsátanak
  az ezeken a termékeken a megfelelő megfelelőségértékelési
  eljárások elvégzéséhez szükséges minden információt
  .

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | Az arányosság érdekében
  a hozzáférhetőségi követelményeket olyan mértékben kell alkalmazni, hogy ne rójanak
  aránytalan terheket az érintett gazdasági szereplőre, illetve ne legyen szükséges a termékek és szolgáltatások olyan mértékű módosítása, amely a meghatározott kritériumok szerint alapvető megváltoztatásnak minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

Az arányosság érdekében
  a hozzáférhetőségi követelményeket olyan mértékben kell alkalmazni, hogy ne rójanak
  aránytalan terheket az érintett gazdasági szereplőre, illetve ne legyen szükséges a termékek és szolgáltatások olyan mértékű módosítása, amely a meghatározott kritériumok szerint alapvető megváltoztatásnak minősül.

| (36) | Az arányosság érdekében
  az akadálymentesítési követelmények nem róhatnak
  aránytalan terheket az érintett gazdasági szereplőre, illetve nem lehet szükséges a termékek és szolgáltatások olyan mértékű módosítása, amely a meghatározott kritériumok szerint alapvető megváltoztatásnak minősül.
  Ugyanakkor ellenőrzési mechanizmusokat kell életbe léptetni annak érdekében, hogy meg lehessen vizsgálni az akadálymentesítési követelmények alkalmazása alóli kivétel jogosultságát. |
| --- | --- |

(36)

Az arányosság érdekében
  az akadálymentesítési követelmények nem róhatnak
  aránytalan terheket az érintett gazdasági szereplőre, illetve nem lehet szükséges a termékek és szolgáltatások olyan mértékű módosítása, amely a meghatározott kritériumok szerint alapvető megváltoztatásnak minősül.
  Ugyanakkor ellenőrzési mechanizmusokat kell életbe léptetni annak érdekében, hogy meg lehessen vizsgálni az akadálymentesítési követelmények alkalmazása alóli kivétel jogosultságát.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

36 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (36a) | Annak értékelése során, hogy az akadálymentességi követelményeknek való megfelelés aránytalan terhet ró-e a gazdasági szereplőkre, figyelembe kell venni az adott gazdasági szereplő méretét, forrásait és jellegzetességeit, valamint a megfelelés becsült költségeit és hasznát, összevetve a fogyatékossággal élő személyek számára jelentkező haszonnal. A költség-haszon elemzés során figyelembe kell venni többek között az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát, az azt használó fogyatékossággal élő személyek becsült számát, a szolgáltatás nyújtásához használt infrastruktúra és termékek élettartamát, valamint az ingyenesen rendelkezésre álló alternatívákat, köztük a személyszállítást végző szolgáltatók szolgáltatásait. Csak jogos indokokat szabad figyelembe venni annak értékelésekpr, hogy az akadálymentességi követelmények teljesítése nem jár-e aránytalan teherrel. A prioritás, az idő és a tudás hiánya nem minősülhet jogos indoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36a)

Annak értékelése során, hogy az akadálymentességi követelményeknek való megfelelés aránytalan terhet ró-e a gazdasági szereplőkre, figyelembe kell venni az adott gazdasági szereplő méretét, forrásait és jellegzetességeit, valamint a megfelelés becsült költségeit és hasznát, összevetve a fogyatékossággal élő személyek számára jelentkező haszonnal. A költség-haszon elemzés során figyelembe kell venni többek között az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát, az azt használó fogyatékossággal élő személyek becsült számát, a szolgáltatás nyújtásához használt infrastruktúra és termékek élettartamát, valamint az ingyenesen rendelkezésre álló alternatívákat, köztük a személyszállítást végző szolgáltatók szolgáltatásait. Csak jogos indokokat szabad figyelembe venni annak értékelésekpr, hogy az akadálymentességi követelmények teljesítése nem jár-e aránytalan teherrel. A prioritás, az idő és a tudás hiánya nem minősülhet jogos indoknak.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | Az alkalmazandó követelmények tekintetében végzett megfelelőségértékelés megkönnyítése érdekében azon termékeket és szolgáltatásokat, amelyek megfelelnek az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (39) összhangban elfogadott önkéntes harmonizált szabványoknak, az e követelmények részletes műszaki előírásai céljából megfelelőnek kell tekinteni. A Bizottság már több olyan megbízást is adott az európai szabványügyi szerveknek
  hozzáférhetőségi
  szabványok kidolgozására, amelyek relevánsak lehetnek a harmonizált szabványok kidolgozása szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

Az alkalmazandó követelmények tekintetében végzett megfelelőségértékelés megkönnyítése érdekében azon termékeket és szolgáltatásokat, amelyek megfelelnek az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (39) összhangban elfogadott önkéntes harmonizált szabványoknak, az e követelmények részletes műszaki előírásai céljából megfelelőnek kell tekinteni. A Bizottság már több olyan megbízást is adott az európai szabványügyi szerveknek
  hozzáférhetőségi
  szabványok kidolgozására, amelyek relevánsak lehetnek a harmonizált szabványok kidolgozása szempontjából.

| (39) | Az alkalmazandó
  akadálymentességi
  követelmények tekintetében végzett megfelelőségértékelés megkönnyítése érdekében azon termékeket és szolgáltatásokat, amelyek megfelelnek az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (39) összhangban elfogadott önkéntes harmonizált szabványoknak, az e követelmények részletes műszaki előírásai céljából megfelelőnek kell tekinteni. A Bizottság már több olyan megbízást is adott az európai szabványügyi szerveknek
  akadálymentességi
  szabványok kidolgozására, amelyek relevánsak lehetnek a harmonizált szabványok kidolgozása szempontjából. |
| --- | --- |

(39)

Az alkalmazandó
  akadálymentességi
  követelmények tekintetében végzett megfelelőségértékelés megkönnyítése érdekében azon termékeket és szolgáltatásokat, amelyek megfelelnek az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (39) összhangban elfogadott önkéntes harmonizált szabványoknak, az e követelmények részletes műszaki előírásai céljából megfelelőnek kell tekinteni. A Bizottság már több olyan megbízást is adott az európai szabványügyi szerveknek
  akadálymentességi
  szabványok kidolgozására, amelyek relevánsak lehetnek a harmonizált szabványok kidolgozása szempontjából.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

39 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (39a) | Az 1025/2012/EU rendelet meghatározza az abban az esetben alkalmazandó eljárást, amikor a harmonizált szabványok ellen hivatalos kifogást emelnek amiatt, hogy azok nem tesznek eleget az ezen irányelvben előírt követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39a)

Az 1025/2012/EU rendelet meghatározza az abban az esetben alkalmazandó eljárást, amikor a harmonizált szabványok ellen hivatalos kifogást emelnek amiatt, hogy azok nem tesznek eleget az ezen irányelvben előírt követelményeknek.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | A harmonizált szabványok hiányában és amennyiben a piaci harmonizáció céljából szükséges, a Bizottságnak az ebben az irányelvben meghatározott hozzáférhetőségi követelmények közös műszaki előírásait megállapító végrehajtási aktusokat kell elfogadnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

A harmonizált szabványok hiányában és amennyiben a piaci harmonizáció céljából szükséges, a Bizottságnak az ebben az irányelvben meghatározott hozzáférhetőségi követelmények közös műszaki előírásait megállapító végrehajtási aktusokat kell elfogadnia.

| (40) | Az európai szabványoknak piacvezértelteknek kell lenniük, figyelembe kell venniük a közérdeket és a Bizottság egy vagy több európai szabványügyi szervezethez intézett, harmonizált szabványok készítésére irányuló kérésében megfogalmazott szakpolitikai célokat, továbbá konszenzusokon kell alapulniuk. Műszaki előírások alkalmazására ezért csak végső esetben kerülhet sor. A Bizottságnak például csak abban az esetben lehetne műszaki előírásokat elfogadnia, ha a szabványosítási folyamat az érdekeltek konszenzusának hiányában megakad, ami miatt indokolatlan késedelem alakul ki egy olyan követelmény vonatkozásában, amelyet egy megfelelő szabvány elfogadása nélkül lehetetlen lenne teljesíteni, például az interoperabilitás vonatkozásában. A Bizottságnak elegendő időt kell hagynia az egy vagy több európai szabványügyi szervezethez intézett, harmonizált szabványok készítésére irányuló kérés és az ugyanarra az akadálymentesítési követelményre vonatkozó műszaki előírás elfogadása között. A Bizottság nem fogadhat el műszaki előírásokat, ha korábban nem próbálta meg az európai szabványügyi rendszeren keresztül érvényesíteni az akadálymentesítési követelményeket. A Bizottság nem alkalmazhatja a műszaki előírások elfogadására vonatkozó eljárást az európai szabványügyi rendszer megkerülésére. |
| --- | --- |

(40)

Az európai szabványoknak piacvezértelteknek kell lenniük, figyelembe kell venniük a közérdeket és a Bizottság egy vagy több európai szabványügyi szervezethez intézett, harmonizált szabványok készítésére irányuló kérésében megfogalmazott szakpolitikai célokat, továbbá konszenzusokon kell alapulniuk. Műszaki előírások alkalmazására ezért csak végső esetben kerülhet sor. A Bizottságnak például csak abban az esetben lehetne műszaki előírásokat elfogadnia, ha a szabványosítási folyamat az érdekeltek konszenzusának hiányában megakad, ami miatt indokolatlan késedelem alakul ki egy olyan követelmény vonatkozásában, amelyet egy megfelelő szabvány elfogadása nélkül lehetetlen lenne teljesíteni, például az interoperabilitás vonatkozásában. A Bizottságnak elegendő időt kell hagynia az egy vagy több európai szabványügyi szervezethez intézett, harmonizált szabványok készítésére irányuló kérés és az ugyanarra az akadálymentesítési követelményre vonatkozó műszaki előírás elfogadása között. A Bizottság nem fogadhat el műszaki előírásokat, ha korábban nem próbálta meg az európai szabványügyi rendszeren keresztül érvényesíteni az akadálymentesítési követelményeket. A Bizottság nem alkalmazhatja a műszaki előírások elfogadására vonatkozó eljárást az európai szabványügyi rendszer megkerülésére.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

40 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (40a) | A termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó, az ezen irányelvben szereplő akadálymentesítési követelményeknek eleget tevő harmonizált szabványok és műszaki előírások leghatékonyabb módon történő megállapítása céljából a Bizottságnak – amennyiben megvalósítható – be kell vonnia a döntéshozatali folyamatba a fogyatékossággal élő személyek csúcsszervezeteit és az összes többi érintett érdekelt felet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40a)

A termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó, az ezen irányelvben szereplő akadálymentesítési követelményeknek eleget tevő harmonizált szabványok és műszaki előírások leghatékonyabb módon történő megállapítása céljából a Bizottságnak – amennyiben megvalósítható – be kell vonnia a döntéshozatali folyamatba a fogyatékossággal élő személyek csúcsszervezeteit és az összes többi érintett érdekelt felet.

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

42 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42a) | A piacfelügyeleti hatóságok a termékek piacfelügyelete során a fogyatékossággal élő személyekkel és az őket, illetve érdekeiket képviselő szervezetekkel együttműködve felülvizsgálják az értékelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42a)

A piacfelügyeleti hatóságok a termékek piacfelügyelete során a fogyatékossággal élő személyekkel és az őket, illetve érdekeiket képviselő szervezetekkel együttműködve felülvizsgálják az értékelést.

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | A termék ezek irányelvben foglalt hozzáférhetőségi követelményeknek való megfelelőségét igazoló CE-jelölés a tágabb értelemben vett megfelelőségértékelésre irányuló eljárás egészének látható végeredménye. Az
  irányelvnek
  a CE-jelölésre vonatkozó általános elveket illetően
  a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendeletet

   (40) kell követnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

A termék ezek irányelvben foglalt hozzáférhetőségi követelményeknek való megfelelőségét igazoló CE-jelölés a tágabb értelemben vett megfelelőségértékelésre irányuló eljárás egészének látható végeredménye. Az
  irányelvnek
  a CE-jelölésre vonatkozó általános elveket illetően
  a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendeletet

   (40) kell követnie.

| (44) | Ennek az
  irányelvnek a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendelet

   (40)

  általános elveit
  kell követnie.
  A megfelelőségi nyilatkozaton kívül a gyártónak a csomagoláson lévő közleményben költséghatékony módon tájékoztatnia kell a fogyasztókat a termék akadálymentességéről. |
| --- | --- |

(44)

Ennek az
  irányelvnek a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendelet

   (40)

  általános elveit
  kell követnie.
  A megfelelőségi nyilatkozaton kívül a gyártónak a csomagoláson lévő közleményben költséghatékony módon tájékoztatnia kell a fogyasztókat a termék akadálymentességéről.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | A
  765/2008/EK
  rendeletnek megfelelően a CE-jelölésnek a terméken való elhelyezésével a gyártó kijelenti, hogy a termék megfelel az összes alkalmazandó hozzáférhetőségi követelménynek, és ezért a gyártó teljes felelősséget vállal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

A
  765/2008/EK
  rendeletnek megfelelően a CE-jelölésnek a terméken való elhelyezésével a gyártó kijelenti, hogy a termék megfelel az összes alkalmazandó hozzáférhetőségi követelménynek, és ezért a gyártó teljes felelősséget vállal
  .

| (45) | Egy terméknek a 3. cikkben megállapított akadálymentességi követelményeknek való meg nem felelése önmagában nem jelent súlyos veszélyt a
  765/2008/EK
  rendelet 20. cikke értelmében
  . |
| --- | --- |

(45)

Egy terméknek a 3. cikkben megállapított akadálymentességi követelményeknek való meg nem felelése önmagában nem jelent súlyos veszélyt a
  765/2008/EK
  rendelet 20. cikke értelmében
  .

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | A tagállamoktól elvárható, hogy biztosítsák, hogy a piacfelügyeleti hatóságok az V. fejezet szerint ellenőrizzék a gazdasági
  szereplőknek
  a 12. cikk (3) bekezdésében szereplő kritériumoknak való megfelelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

A tagállamoktól elvárható, hogy biztosítsák, hogy a piacfelügyeleti hatóságok az V. fejezet szerint ellenőrizzék a gazdasági
  szereplőknek
  a 12. cikk (3) bekezdésében szereplő kritériumoknak való megfelelést.

| (48) | A tagállamoktól elvárható, hogy biztosítsák, hogy a piacfelügyeleti hatóságok az V. fejezet szerint ellenőrizzék
  , hogy a
  gazdasági
  szereplők megfelelnek-e
  a 12. cikk (3) bekezdésében szereplő kritériumoknak
  és tartanak-e rendszeres konzultációkat a fogyatékossággal élőket képviselő szervezetekkel
  . |
| --- | --- |

(48)

A tagállamoktól elvárható, hogy biztosítsák, hogy a piacfelügyeleti hatóságok az V. fejezet szerint ellenőrizzék
  , hogy a
  gazdasági
  szereplők megfelelnek-e
  a 12. cikk (3) bekezdésében szereplő kritériumoknak
  és tartanak-e rendszeres konzultációkat a fogyatékossággal élőket képviselő szervezetekkel
  .

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

48 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (48a) | Az ebben az irányelvben felsorolt termékek és szolgáltatások akadálymentességének mértékével kapcsolatos valamennyi vonatkozó információt tartalmazó nemzeti adatbázisok lehetővé tennék a fogyatékossággal élő személyek és szervezeteik jobb bevonását a piac felügyeletébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48a)

Az ebben az irányelvben felsorolt termékek és szolgáltatások akadálymentességének mértékével kapcsolatos valamennyi vonatkozó információt tartalmazó nemzeti adatbázisok lehetővé tennék a fogyatékossággal élő személyek és szervezeteik jobb bevonását a piac felügyeletébe.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

49 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (49) | A
  tagállamoktól elvárható, hogy biztosítsák, hogy a 22. cikkben említett
  illetékes hatóságok
  értesítsék
  a Bizottságot a 22. cikk
  (1) bekezdése
  szerinti kivételek alkalmazásáról
  , valamint mellékeljék ahhoz a (2) bekezdésben említett értékelést a VI. fejezetnek megfelelően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49)

A
  tagállamoktól elvárható, hogy biztosítsák, hogy a 22. cikkben említett
  illetékes hatóságok
  értesítsék
  a Bizottságot a 22. cikk
  (1) bekezdése
  szerinti kivételek alkalmazásáról
  , valamint mellékeljék ahhoz a (2) bekezdésben említett értékelést a VI. fejezetnek megfelelően
  .

| (49) | A
  tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az
  illetékes hatóságok
  értesítsék
  a Bizottságot a 22. cikk szerinti kivételek alkalmazásáról.
  Az illetékes hatóságok által végzett eredeti értékelést kérésére be kell nyújtani a Bizottságnak. Annak értékelése során, hogy az akadálymentességi követelményeknek való megfelelés aránytalan teherrel jár-e az illetékes hatóságokra nézve, figyelembe kell venni az adott illetékes hatóság méretét, forrásait és jellegzetességeit, valamint a megfelelés becsült költségeit és hasznát, összevetve a fogyatékossággal élő személyek számára jelentkező haszonnal. A költség-haszon elemzés során figyelembe kell venni többek között az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát, az azt használó fogyatékossággal élő személyek becsült számát, a szolgáltatás nyújtásához használt infrastruktúra és termékek élettartamát, valamint az ingyenesen rendelkezésre álló alternatívákat, köztük a személyszállítást végző szolgáltatók szolgáltatásait. Csak jogos indokokat szabad figyelembe venni annak értékelése során, hogy az akadálymentességi követelményeknek való megfelelés aránytalan teherrel jár-e. A prioritás, az idő és a tudás hiánya nem minősülhet jogos indoknak. |
| --- | --- |

(49)

A
  tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az
  illetékes hatóságok
  értesítsék
  a Bizottságot a 22. cikk szerinti kivételek alkalmazásáról.
  Az illetékes hatóságok által végzett eredeti értékelést kérésére be kell nyújtani a Bizottságnak. Annak értékelése során, hogy az akadálymentességi követelményeknek való megfelelés aránytalan teherrel jár-e az illetékes hatóságokra nézve, figyelembe kell venni az adott illetékes hatóság méretét, forrásait és jellegzetességeit, valamint a megfelelés becsült költségeit és hasznát, összevetve a fogyatékossággal élő személyek számára jelentkező haszonnal. A költség-haszon elemzés során figyelembe kell venni többek között az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát, az azt használó fogyatékossággal élő személyek becsült számát, a szolgáltatás nyújtásához használt infrastruktúra és termékek élettartamát, valamint az ingyenesen rendelkezésre álló alternatívákat, köztük a személyszállítást végző szolgáltatók szolgáltatásait. Csak jogos indokokat szabad figyelembe venni annak értékelése során, hogy az akadálymentességi követelményeknek való megfelelés aránytalan teherrel jár-e. A prioritás, az idő és a tudás hiánya nem minősülhet jogos indoknak.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | Védintézkedési eljárást kell kidolgozni, amely csak a tagállamok között az egyik tagállam által hozott intézkedéseket miatt kialakult vita esetén alkalmazandó, és amely lehetővé teszi a tájékozódást az olyan termékek tekintetében tervezett intézkedésekről, amelyek nem felelnek meg az ebben az irányelvben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek. Lehetővé kell tenni, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve e termékeket illetően már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

Védintézkedési eljárást kell kidolgozni, amely csak a tagállamok között az egyik tagállam által hozott intézkedéseket miatt kialakult vita esetén alkalmazandó, és amely lehetővé teszi a tájékozódást az olyan termékek tekintetében tervezett intézkedésekről, amelyek nem felelnek meg az ebben az irányelvben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek. Lehetővé kell tenni, hogy a piacfelügyeleti hatóságok a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve e termékeket illetően már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni.

| (50) | Védintézkedési eljárást kell kidolgozni, amely csak a tagállamok között az egyik tagállam által hozott intézkedéseket miatt kialakult vita esetén alkalmazandó, és amely lehetővé teszi a tájékozódást az olyan termékek tekintetében tervezett intézkedésekről, amelyek nem felelnek meg az ebben az irányelvben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek. Lehetővé kell tenni, hogy a piacfelügyeleti hatóságok
  a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel és
  a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve e termékeket illetően már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni. |
| --- | --- |

(50)

Védintézkedési eljárást kell kidolgozni, amely csak a tagállamok között az egyik tagállam által hozott intézkedéseket miatt kialakult vita esetén alkalmazandó, és amely lehetővé teszi a tájékozódást az olyan termékek tekintetében tervezett intézkedésekről, amelyek nem felelnek meg az ebben az irányelvben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek. Lehetővé kell tenni, hogy a piacfelügyeleti hatóságok
  a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel és
  a megfelelő gazdasági szereplőkkel együttműködve e termékeket illetően már korábbi szakaszban fel tudjanak lépni.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

51 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (51a) | A gazdasági szereplők azonosítására vonatkozó kötelezettséggel kapcsolatos arányosság elvének megfelelő érvényesülése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el azon időszak meghatározására, amikor a gazdasági szereplők azonosíthatják azokat a gazdasági szereplőket, amelyek termékeket szállítottak számukra, vagy amelyeknek ők szállítottak termékeket, valamint azon kritériumok meghatározására, amelyeket valamennyi, ezen irányelv hatálya alá tartozó termék és szolgáltatás esetében figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy a teher aránytalannak minősül-e, a kritériumok módosítása nélkül. Ezt az időtartamot a termék életciklusával arányosan kell meghatározni. Különösen fontos, hogy előkészítő munkája során a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban

   (1a)

  lefektetett elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51a)

A gazdasági szereplők azonosítására vonatkozó kötelezettséggel kapcsolatos arányosság elvének megfelelő érvényesülése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el azon időszak meghatározására, amikor a gazdasági szereplők azonosíthatják azokat a gazdasági szereplőket, amelyek termékeket szállítottak számukra, vagy amelyeknek ők szállítottak termékeket, valamint azon kritériumok meghatározására, amelyeket valamennyi, ezen irányelv hatálya alá tartozó termék és szolgáltatás esetében figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy a teher aránytalannak minősül-e, a kritériumok módosítása nélkül. Ezt az időtartamot a termék életciklusával arányosan kell meghatározni. Különösen fontos, hogy előkészítő munkája során a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban

   (1a)

  lefektetett elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

51 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (51b) | A tagállamok gondoskodnak az irányelv betartását biztosító megfelelő és hatékony eszközökről, és megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat – mint például a piacfelügyeleti hatóságok utólagos ellenőrzése – hoznak létre annak érdekében, hogy meg lehessen vizsgálni az akadálymentességi követelmények alkalmazása alóli kivétel jogosultságát. Az akadálymentességgel kapcsolatos panaszok kezelése során a tagállamoknak meg kell felelniük a gondos ügyintézés általános elvének, és különösen a tisztviselők azon kötelezettségének, hogy minden egyes panasz esetében biztosítják az észszerű határidőn belüli határozathozatalt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51b)

A tagállamok gondoskodnak az irányelv betartását biztosító megfelelő és hatékony eszközökről, és megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat – mint például a piacfelügyeleti hatóságok utólagos ellenőrzése – hoznak létre annak érdekében, hogy meg lehessen vizsgálni az akadálymentességi követelmények alkalmazása alóli kivétel jogosultságát. Az akadálymentességgel kapcsolatos panaszok kezelése során a tagállamoknak meg kell felelniük a gondos ügyintézés általános elvének, és különösen a tisztviselők azon kötelezettségének, hogy minden egyes panasz esetében biztosítják az észszerű határidőn belüli határozathozatalt.

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

52 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (52a) | A tagállamoknak hatékony és gyors jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők arra vonatkozó döntéseivel szemben, hogy az adott szerződés a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozik-e. Tekintettel a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv által lefedett területeken meglévő jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó jogi keretre, e területeket ki kell zárni az ezen irányelv jogérvényesítésére és szankciókra vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alól. E kizárás nem sérti a tagállamok Szerződések szerinti, arra vonatkozó kötelezettségeit, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek az uniós jogszabályok alkalmazásának és eredményességének biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52a)

A tagállamoknak hatékony és gyors jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők arra vonatkozó döntéseivel szemben, hogy az adott szerződés a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozik-e. Tekintettel a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv által lefedett területeken meglévő jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó jogi keretre, e területeket ki kell zárni az ezen irányelv jogérvényesítésére és szankciókra vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alól. E kizárás nem sérti a tagállamok Szerződések szerinti, arra vonatkozó kötelezettségeit, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek az uniós jogszabályok alkalmazásának és eredményességének biztosítása érdekében.

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

53 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (53a) | Az ezen irányelv szerinti akadálymentességi követelményeket az ezen irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alkalmazását követően az Unió piacán forgalomba helyezett termékekre kell alkalmazni, beleértve az Unió piacán ezen időpontot követően forgalomba hozott, harmadik országokból behozott használt termékeket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53a)

Az ezen irányelv szerinti akadálymentességi követelményeket az ezen irányelvet átültető nemzeti jogszabályok alkalmazását követően az Unió piacán forgalomba helyezett termékekre kell alkalmazni, beleértve az Unió piacán ezen időpontot követően forgalomba hozott, harmadik országokból behozott használt termékeket is.

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

53 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (53b) | Az árukra, építési beruházásokra, illetve szolgáltatásokra vonatkozó, a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó és ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja előtt odaítélt közbeszerzési szerződéseket azonban továbbra is az adott esetben az említett közbeszerzési szerződésekben meghatározott akadálymentességi követelményekkel összhangban kell teljesíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53b)

Az árukra, építési beruházásokra, illetve szolgáltatásokra vonatkozó, a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó és ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja előtt odaítélt közbeszerzési szerződéseket azonban továbbra is az adott esetben az említett közbeszerzési szerződésekben meghatározott akadálymentességi követelményekkel összhangban kell teljesíteni.

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

53 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (53c) | Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon a szolgáltatók rendelkezésére az ezen irányelvben foglalt követelményekhez való alkalmazkodáshoz, átmeneti időszakot kell biztosítani, melynek során a szolgáltatás nyújtásához használt termékeknek nem kell eleget tenniük az ezen irányelvben foglalt akadálymentességi követelményeknek. Tekintettel a bankautomaták, jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták költségére és hosszú életciklusára, rendelkezni kell arról, hogy – abban az esetben, ha az ilyen automatákat szolgáltatásnyújtáshoz is használják – azok továbbra is használhatók legyenek szolgáltatások nyújtásához gazdasági hasznos élettartamuk végéig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53c)

Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon a szolgáltatók rendelkezésére az ezen irányelvben foglalt követelményekhez való alkalmazkodáshoz, átmeneti időszakot kell biztosítani, melynek során a szolgáltatás nyújtásához használt termékeknek nem kell eleget tenniük az ezen irányelvben foglalt akadálymentességi követelményeknek. Tekintettel a bankautomaták, jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták költségére és hosszú életciklusára, rendelkezni kell arról, hogy – abban az esetben, ha az ilyen automatákat szolgáltatásnyújtáshoz is használják – azok továbbra is használhatók legyenek szolgáltatások nyújtásához gazdasági hasznos élettartamuk végéig.

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

54 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (54a) | A téradat-szolgáltatásokon alapuló információkat nyújtó alkalmazások bevezetése hozzájárul a fogyatékossággal élő személyek független és biztonságos mozgásához. Az ilyen alkalmazások által használt téradatoknak lehetővé kell tenniük, hogy a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteire szabott információkat nyújtsanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54a)

A téradat-szolgáltatásokon alapuló információkat nyújtó alkalmazások bevezetése hozzájárul a fogyatékossággal élő személyek független és biztonságos mozgásához. Az ilyen alkalmazások által használt téradatoknak lehetővé kell tenniük, hogy a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteire szabott információkat nyújtsanak.

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

-1 cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. cikk




  Tárgy




  Ezen irányelv célja, hogy a tagállamokban felszámolja és megelőzze az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások szabad mozgását korlátozó, az akadálymentesítésre vonatkozó követelmények eltéréséből adódó akadályokat. Az is célja, hogy a tagállamok egyes termékek és szolgáltatások akadálymentességére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1. cikk

Tárgy

Ezen irányelv célja, hogy a tagállamokban felszámolja és megelőzze az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások szabad mozgását korlátozó, az akadálymentesítésre vonatkozó követelmények eltéréséből adódó akadályokat. Az is célja, hogy a tagállamok egyes termékek és szolgáltatások akadálymentességére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez.

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

1 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az I., a II.–V. és a VII. fejezet a következő termékekre vonatkozik: | (1)   Az I., a II.–V. és a VII. fejezet a következő
  , ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után az Unióban forgalomba hozott
  termékekre vonatkozik: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az I., a II.–V. és a VII. fejezet a következő termékekre vonatkozik:

(1)   Az I., a II.–V. és a VII. fejezet a következő
  , ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után az Unióban forgalomba hozott
  termékekre vonatkozik:

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | általános rendeltetésű számítógépes hardverek és operációs
  rendszerek
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

általános rendeltetésű számítógépes hardverek és operációs
  rendszerek
  ;

rendszerek

| a) | általános rendeltetésű
  , a fogyasztók általi használatra szánt
  számítógépes hardverek és
  azok beágyazott
  operációs
  rendszerei
  ; |
| --- | --- |

a)

általános rendeltetésű
  , a fogyasztók általi használatra szánt
  számítógépes hardverek és
  azok beágyazott
  operációs
  rendszerei
  ;

, a fogyasztók általi használatra szánt

azok beágyazott

rendszerei

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – b pont – iii a alpont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – b pont – iii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | fizetési terminálok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiia.

iiia.

fizetési terminálok;

fizetési terminálok;

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | fejlett számítástechnikai kapacitású,
  telefonszolgáltatásokhoz kapcsolódó fogyasztói végberendezések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

fejlett számítástechnikai kapacitású,
  telefonszolgáltatásokhoz kapcsolódó fogyasztói végberendezések;

fejlett számítástechnikai kapacitású,

| c) | telefonszolgáltatásokhoz kapcsolódó fogyasztói végberendezések; |
| --- | --- |

c)

telefonszolgáltatásokhoz kapcsolódó fogyasztói végberendezések;

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | fejlett számítástechnikai kapacitású,
  audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz kapcsolódó fogyasztói végberendezések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

fejlett számítástechnikai kapacitású,
  audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz kapcsolódó fogyasztói végberendezések.

fejlett számítástechnikai kapacitású,

| d) | audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz kapcsolódó fogyasztói végberendezések. |
| --- | --- |

d)

audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz kapcsolódó fogyasztói végberendezések.

Módosítás 66

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – -d a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – -d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | e-könyv-olvasók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

e-könyv-olvasók;

e-könyv-olvasók;

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

1 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az
  I., II.–V. és VII. fejezet a következő szolgáltatásokra vonatkozik: | (2)   
  A 27. cikk sérelme nélkül, az
  I.,
  a
  II.–V. és
  a
  VII. fejezet a következő
  , ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után nyújtott
  szolgáltatásokra vonatkozik: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Az
  I., II.–V. és VII. fejezet a következő szolgáltatásokra vonatkozik:

(2)   
  A 27. cikk sérelme nélkül, az
  I.,
  a
  II.–V. és
  a
  VII. fejezet a következő
  , ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után nyújtott
  szolgáltatásokra vonatkozik:

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés– -a pont (új)

1 cikk – 2 bekezdés– -a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | olyan operációs rendszerek, amelyek nincsenek a számítógépes hardverbe ágyazva és immateriális javakként nyújtják a fogyasztók számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

olyan operációs rendszerek, amelyek nincsenek a számítógépes hardverbe ágyazva és immateriális javakként nyújtják a fogyasztók számára;

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – a pont

1 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | telefonszolgáltatások és kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói végberendezések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

telefonszolgáltatások és kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói végberendezések;

, fejlett számítástechnikai kapacitású

| a) | telefonszolgáltatások és kapcsolódó fogyasztói végberendezések; |
| --- | --- |

a)

telefonszolgáltatások és kapcsolódó fogyasztói végberendezések;

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés– b pont

1 cikk – 2 bekezdés– b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | audiovizuális médiaszolgáltatások
  és kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású fogyasztói berendezések
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

audiovizuális médiaszolgáltatások
  és kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású fogyasztói berendezések
  ;

és kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású fogyasztói berendezések

| b) | audiovizuális médiaszolgáltatások
  honlapjai és mobileszköz-alapú szolgáltatásai
  ; |
| --- | --- |

b)

audiovizuális médiaszolgáltatások
  honlapjai és mobileszköz-alapú szolgáltatásai
  ;

honlapjai és mobileszköz-alapú szolgáltatásai

Módosítás 235, 236, 237, 238, 239 és 253

Módosítás 235, 236, 237, 238, 239 és 253

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – c pont

1 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | légi, közúti, vasúti és vízi személyszállítási
  szolgáltatás
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

légi, közúti, vasúti és vízi személyszállítási
  szolgáltatás
  ;

szolgáltatás

| c) | légi, közúti, vasúti és vízi személyszállítási
  szolgáltatások, mobilitási és az ezekkel kapcsolatos intermodális összeköttetési szolgáltatások, beleértve a városi tömegközlekedést, úgymint metró, vonat, villamos, trolibusz és busz, az alábbiak tekintetében:










  i. | önkiszolgáló terminálok az Unió területén, többek között jegykiadó automaták, fizetési terminálok és önkiszolgáló utasfelvételi automaták; |
| --- | --- | --- |

c)

légi, közúti, vasúti és vízi személyszállítási
  szolgáltatások, mobilitási és az ezekkel kapcsolatos intermodális összeköttetési szolgáltatások, beleértve a városi tömegközlekedést, úgymint metró, vonat, villamos, trolibusz és busz, az alábbiak tekintetében:

szolgáltatások, mobilitási és az ezekkel kapcsolatos intermodális összeköttetési szolgáltatások, beleértve a városi tömegközlekedést, úgymint metró, vonat, villamos, trolibusz és busz, az alábbiak tekintetében:

i.

i.

önkiszolgáló terminálok az Unió területén, többek között jegykiadó automaták, fizetési terminálok és önkiszolgáló utasfelvételi automaták;

önkiszolgáló terminálok az Unió területén, többek között jegykiadó automaták, fizetési terminálok és önkiszolgáló utasfelvételi automaták;

| ii. | honlapok, mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás; |
| --- | --- |

ii.

ii.

honlapok, mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás;

honlapok, mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás;

| iii. | járművek, a kapcsolódó infrastruktúra és az épített környezet, többek között a lépcsőmentes hozzáférés minden állomáson; |
| --- | --- |

iii.

iii.

járművek, a kapcsolódó infrastruktúra és az épített környezet, többek között a lépcsőmentes hozzáférés minden állomáson;

járművek, a kapcsolódó infrastruktúra és az épített környezet, többek között a lépcsőmentes hozzáférés minden állomáson;

| iv. | taxik és kölcsönözhető gépkocsik, amelyek megfelelő hányada átalakított jármű. |
| --- | --- |

iv.

iv.

taxik és kölcsönözhető gépkocsik, amelyek megfelelő hányada átalakított jármű.

taxik és kölcsönözhető gépkocsik, amelyek megfelelő hányada átalakított jármű.

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – d pont

1 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | banki szolgáltatások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

banki szolgáltatások;

| d) | fogyasztói
  banki szolgáltatások; |
| --- | --- |

d)

fogyasztói
  banki szolgáltatások;

fogyasztói

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – e pont

1 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | e-könyvek
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e-könyvek
  ;

e-könyvek

| e) | elektronikus könyvek és az ilyen szolgáltatások szolgáltatók általi nyújtásához használt kapcsolódó berendezések és az azokhoz való hozzáférés
  ; |
| --- | --- |

e)

elektronikus könyvek és az ilyen szolgáltatások szolgáltatók általi nyújtásához használt kapcsolódó berendezések és az azokhoz való hozzáférés
  ;

elektronikus könyvek és az ilyen szolgáltatások szolgáltatók általi nyújtásához használt kapcsolódó berendezések és az azokhoz való hozzáférés

Módosítás 240

Módosítás 240

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – f a pont (új)

1 cikk – 2 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | turisztikai szolgáltatások, beleértve a szállásnyújtást és az étkeztetést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

turisztikai szolgáltatások, beleértve a szállásnyújtást és az étkeztetést.

turisztikai szolgáltatások, beleértve a szállásnyújtást és az étkeztetést.

Módosítás 73

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – a pont

1 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 2014/23/EU irányelv (42), a 2014/24/EU irányelv és a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési és koncessziós szerződések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a 2014/23/EU irányelv (42), a 2014/24/EU irányelv és a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési és koncessziós szerződések;

42

| a) | a 2014/23/EU irányelv, a 2014/24/EU irányelv és a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó
  , ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után készült és odaítélt
  közbeszerzési és koncessziós szerződések; |
| --- | --- |

a)

a 2014/23/EU irányelv, a 2014/24/EU irányelv és a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó
  , ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után készült és odaítélt
  közbeszerzési és koncessziós szerződések;

, ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után készült és odaítélt

Módosítás 74

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés– b pont

1 cikk – 3 bekezdés– b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az
  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló
  1303/2013/EU rendelet (43)

  hatálya alá tartozó programok előkészítése
  és
  végrehajtása
  , valamint az
  1304/2013/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (44) hatálya alá tartozó programok előkészítése és végrehajtása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az
  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló
  1303/2013/EU rendelet (43)

  hatálya alá tartozó programok előkészítése
  és
  végrehajtása
  , valamint az
  1304/2013/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (44) hatálya alá tartozó programok előkészítése és végrehajtása;

Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló

43

hatálya alá tartozó programok előkészítése

végrehajtása

1304/2013/EK

44

| b) | az 1303/2013/EU
  európai parlamenti
  és
  tanácsi
  rendelet (43), valamint az
  1304/2013/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (44) hatálya alá tartozó
  , ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után elfogadott vagy végrehajtott
  programok előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

az 1303/2013/EU
  európai parlamenti
  és
  tanácsi
  rendelet (43), valamint az
  1304/2013/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet (44) hatálya alá tartozó
  , ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után elfogadott vagy végrehajtott
  programok előkészítése és végrehajtása;

európai parlamenti

tanácsi

43

1304/2013/EU

44

, ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után elfogadott vagy végrehajtott

Módosítás 75

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – c pont

1 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az
  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatással kapcsolatban
  kiírt tendereljárások

   (45); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az
  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatással kapcsolatban
  kiírt tendereljárások

   (45);

az

kiírt tendereljárások

45

| c) | szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések, amelyeket ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után versenytárgyalási eljárás útján vagy közvetlenül, az
  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (45) szerint vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatással kapcsolatban
  ítélnek oda
  ; |
| --- | --- |

c)

szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések, amelyeket ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után versenytárgyalási eljárás útján vagy közvetlenül, az
  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (45) szerint vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatással kapcsolatban
  ítélnek oda
  ;

szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések, amelyeket ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után versenytárgyalási eljárás útján vagy közvetlenül, az

45

ítélnek oda

Módosítás 76

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – d pont

1 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | közlekedési infrastruktúra az 1315/2013/EU
  európai parlamenti és tanácsi
  rendeletnek (46) megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

közlekedési infrastruktúra az 1315/2013/EU
  európai parlamenti és tanácsi
  rendeletnek (46) megfelelően.

európai parlamenti és tanácsi

46

| d) | a ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után tervezett vagy megépített
  közlekedési infrastruktúra az 1315/2013/EU rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

d)

a ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után tervezett vagy megépített
  közlekedési infrastruktúra az 1315/2013/EU rendeletnek megfelelően.

a ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után tervezett vagy megépített

Módosítás 79

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 a bekezdés (új)

1 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ezen irányelv nem alkalmazandó a honlapok és a mobileszköz-alapú alkalmazások következő tartalmaira: |
| | a) | a ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] előtt közzétett irodai fájlformátumok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Ezen irányelv nem alkalmazandó a honlapok és a mobileszköz-alapú alkalmazások következő tartalmaira:

a)

a)

a ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] előtt közzétett irodai fájlformátumok;

a ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] előtt közzétett irodai fájlformátumok;

| b) | online térképek és térképszolgáltatások, ha a navigációs célra szánt térképek esetében az alapvető információkat akadálymentes digitális formában is rendelkezésre bocsátják; |
| --- | --- |

b)

b)

online térképek és térképszolgáltatások, ha a navigációs célra szánt térképek esetében az alapvető információkat akadálymentes digitális formában is rendelkezésre bocsátják;

online térképek és térképszolgáltatások, ha a navigációs célra szánt térképek esetében az alapvető információkat akadálymentes digitális formában is rendelkezésre bocsátják;

| c) | harmadik fél tulajdonát képező olyan tartalmak, amelyeket nem az érintett gazdasági szereplő vagy illetékes hatóság finanszírozott vagy fejlesztett ki, és nem tartoznak annak ellenőrzése alá; |
| --- | --- |

c)

c)

harmadik fél tulajdonát képező olyan tartalmak, amelyeket nem az érintett gazdasági szereplő vagy illetékes hatóság finanszírozott vagy fejlesztett ki, és nem tartoznak annak ellenőrzése alá;

harmadik fél tulajdonát képező olyan tartalmak, amelyeket nem az érintett gazdasági szereplő vagy illetékes hatóság finanszírozott vagy fejlesztett ki, és nem tartoznak annak ellenőrzése alá;

| d) | olyan honlapok és mobileszköz-alapú alkalmazások tartalmai, amelyek archívnak minősülnek, azaz csak olyan tartalmakat foglalnak magukban, amelyeket nem frissítenek vagy nem szerkesztenek ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után. |
| --- | --- |

d)

d)

olyan honlapok és mobileszköz-alapú alkalmazások tartalmai, amelyek archívnak minősülnek, azaz csak olyan tartalmakat foglalnak magukban, amelyeket nem frissítenek vagy nem szerkesztenek ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után.

olyan honlapok és mobileszköz-alapú alkalmazások tartalmai, amelyek archívnak minősülnek, azaz csak olyan tartalmakat foglalnak magukban, amelyeket nem frissítenek vagy nem szerkesztenek ... [ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapja] után.

Módosítás 80

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 a cikk (új)

1 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. cikk




  A mikrovállalkozások kizárása




  Ez az irányelv nem vonatkozik a hatálya alá tartozó termékeket és szolgáltatásokat előállító, importáló és forgalmazó mikrovállalkozásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a. cikk

A mikrovállalkozások kizárása

Ez az irányelv nem vonatkozik a hatálya alá tartozó termékeket és szolgáltatásokat előállító, importáló és forgalmazó mikrovállalkozásokra.

Módosítás 81

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „hozzáférhető
  termékek és szolgáltatások”: olyan termékek és szolgáltatások, amelyek észlelhetők, működtethetők és megérthetők a 
  funkcióképességükben korlátozott, többek között
  a fogyatékossággal élő személyek számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

„hozzáférhető
  termékek és szolgáltatások”: olyan termékek és szolgáltatások, amelyek észlelhetők, működtethetők és megérthetők a 
  funkcióképességükben korlátozott, többek között
  a fogyatékossággal élő személyek számára;

„hozzáférhető

funkcióképességükben korlátozott, többek között

| 1. | „akadálymentesített
  termékek és szolgáltatások”: olyan termékek és szolgáltatások, amelyek észlelhetők, működtethetők és megérthetők a fogyatékossággal élő személyek számára
  és megfelelően robosztusak ahhoz, hogy használni tudják azokat
  ; |
| --- | --- |

1.

„akadálymentesített
  termékek és szolgáltatások”: olyan termékek és szolgáltatások, amelyek észlelhetők, működtethetők és megérthetők a fogyatékossággal élő személyek számára
  és megfelelően robosztusak ahhoz, hogy használni tudják azokat
  ;

„akadálymentesített

és megfelelően robosztusak ahhoz, hogy használni tudják azokat

Módosítás 82

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „egyetemes tervezés” vagy „mindenki számára történő tervezés”: a termékek, a környezet, a programok és szolgáltatások oly módon történő tervezése, hogy azok minden ember számára a lehető legnagyobb mértékben – adaptálás vagy speciális tervezés szükségessége nélkül – hozzáférhetőek legyenek; az „egyetemes tervezés” nem zárja ki a támogató eszközök és technológiák használatát, amennyiben a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek csoportjainak arra szükségük van; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

2.

„egyetemes tervezés” vagy „mindenki számára történő tervezés”: a termékek, a környezet, a programok és szolgáltatások oly módon történő tervezése, hogy azok minden ember számára a lehető legnagyobb mértékben – adaptálás vagy speciális tervezés szükségessége nélkül – hozzáférhetőek legyenek; az „egyetemes tervezés” nem zárja ki a támogató eszközök és technológiák használatát, amennyiben a funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek csoportjainak arra szükségük van;

törölve

törölve

Módosítás 83

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | „szolgáltatás”: a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  4. cikkének 1. pontjában meghatározott szolgáltatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

„szolgáltatás”: a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

1a

4. cikkének 1. pontjában meghatározott szolgáltatás;

Módosítás 84

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | „szolgáltató”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az uniós piacra irányuló szolgáltatást kínál vagy nyújt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.

5b.

„szolgáltató”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az uniós piacra irányuló szolgáltatást kínál vagy nyújt;

Módosítás 85

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 16 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 16 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 16a. | „kkv”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban

   (1a)

  meghatározott kis- vagy középvállalkozás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16a.

16a.

„kkv”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban

1a

meghatározott kis- vagy középvállalkozás;

Módosítás 86

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 19 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 19 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 19. | „visszahívás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja egy a gazdasági szereplők által a végfelhasználók számára hozzáférhetővé tett termék kivonása a piacról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19.

19.

„visszahívás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja egy a gazdasági szereplők által a végfelhasználók számára hozzáférhetővé tett termék kivonása a piacról;

törölve

törölve

Módosítás 87

Módosítás 87

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 20 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 20 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20a. | „fogyasztói banki szolgáltatások”: a fogyasztók számára az Unióban a 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  értelmében vett, alapszintű fizetési számla nyitását és használatát lehetővé tevő szolgáltatások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

20a.

20a.

„fogyasztói banki szolgáltatások”: a fogyasztók számára az Unióban a 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

1a

értelmében vett, alapszintű fizetési számla nyitását és használatát lehetővé tevő szolgáltatások;

Módosítás 88

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés– 21 pont

2 cikk – 1 bekezdés– 21 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 21. | „e-kereskedelem”: a termékek és szolgáltatások online értékesítése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21.

„e-kereskedelem”: a termékek és szolgáltatások online értékesítése.

| 21. | „e-kereskedelem”: a 
  2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  hatálya alá tartozó
  termékek és szolgáltatások
  vállalkozások és fogyasztók közötti
  online értékesítése; |
| --- | --- |

21.

„e-kereskedelem”: a 
  2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  hatálya alá tartozó
  termékek és szolgáltatások
  vállalkozások és fogyasztók közötti
  online értékesítése;

2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

1a

hatálya alá tartozó

vállalkozások és fogyasztók közötti

Módosítás 89

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 21 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 21 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21a. | „légi személyszállítási szolgáltatások”: az 1107/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  2. cikkének b)–f) pontjában meghatározott légi fuvarozók, utazásszervezők és a repülőtér vezetése által nyújtott szolgáltatások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21a.

21a.

„légi személyszállítási szolgáltatások”: az 1107/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

1a

2. cikkének b)–f) pontjában meghatározott légi fuvarozók, utazásszervezők és a repülőtér vezetése által nyújtott szolgáltatások;

Módosítás 90

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 21 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 21 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21b. | „autóbuszos személyszállítási szolgáltatások”: a 181/2011/EU rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó szolgáltatások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21b.

21b.

„autóbuszos személyszállítási szolgáltatások”: a 181/2011/EU rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó szolgáltatások;

Módosítás 91

Módosítás 91

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 21 c pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 21 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21c. | „vasúti személyszállítási szolgáltatások”: az 1371/2007/EK rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó valamennyi vasúti személyszállítási szolgáltatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21c.

21c.

„vasúti személyszállítási szolgáltatások”: az 1371/2007/EK rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó valamennyi vasúti személyszállítási szolgáltatás;

Módosítás 92

Módosítás 92

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 21 d pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 21 d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21d. | „vízi személyszállítási szolgáltatások”: az 1177/2010/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá tartozó szolgáltatások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21d.

21d.

„vízi személyszállítási szolgáltatások”: az 1177/2010/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá tartozó szolgáltatások.

Módosítás <NumAm>337</NumAm>

Módosítás <NumAm>337</NumAm>

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 21 e pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 21 e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21e. | „támogató technológia”: bármely olyan beszerzett árucikk, készülék vagy termékrendszer, amelyet a funkcióképességükben korlátozott személyek, köztük a fogyatékossággal élő személyek funkcionális képességeinek fokozására, fenntartására vagy javítására használnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21e.

21e.

„támogató technológia”: bármely olyan beszerzett árucikk, készülék vagy termékrendszer, amelyet a funkcióképességükben korlátozott személyek, köztük a fogyatékossággal élő személyek funkcionális képességeinek fokozására, fenntartására vagy javítására használnak;

Módosítás 93

Módosítás 93

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A következő önkiszolgáló terminálok: bankjegykiadó automaták, jegykiadó automaták
  és
  önkiszolgáló utasfelvételi automaták megfelelnek az I. melléklet II. szakaszában meghatározott követelményeknek. | (3)   A következő önkiszolgáló terminálok:
  a
  bankjegykiadó automaták,
  a
  jegykiadó automaták
  , az
  önkiszolgáló utasfelvételi automaták
  és a fizetési terminálok
  megfelelnek az I. melléklet II. szakaszában meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A következő önkiszolgáló terminálok: bankjegykiadó automaták, jegykiadó automaták
  és
  önkiszolgáló utasfelvételi automaták megfelelnek az I. melléklet II. szakaszában meghatározott követelményeknek.

(3)   A következő önkiszolgáló terminálok:
  a
  bankjegykiadó automaták,
  a
  jegykiadó automaták
  , az
  önkiszolgáló utasfelvételi automaták
  és a fizetési terminálok
  megfelelnek az I. melléklet II. szakaszában meghatározott követelményeknek.

Módosítás 94

Módosítás 94

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A telefonszolgáltatások, ideértve a segélyhívó szolgálatokat és a kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói végberendezéseket, megfelelnek az I. melléklet III. szakaszában meghatározott követelményeknek. | (4)   A telefonszolgáltatások, ideértve a segélyhívó szolgálatokat és a kapcsolódó fogyasztói végberendezéseket, megfelelnek az I. melléklet III. szakaszában meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A telefonszolgáltatások, ideértve a segélyhívó szolgálatokat és a kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói végberendezéseket, megfelelnek az I. melléklet III. szakaszában meghatározott követelményeknek.

(4)   A telefonszolgáltatások, ideértve a segélyhívó szolgálatokat és a kapcsolódó fogyasztói végberendezéseket, megfelelnek az I. melléklet III. szakaszában meghatározott követelményeknek.

Módosítás 95

Módosítás 95

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés

3 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   
  Az
  audiovizuális médiaszolgáltatások és a kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói berendezések megfelelnek az I. melléklet IV. szakaszában meghatározott követelményeknek. | (5)   
  A honlapok és az
  audiovizuális médiaszolgáltatások
  mobileszköz-alapú szolgáltatásai
  és a kapcsolódó fogyasztói berendezések megfelelnek az I. melléklet IV. szakaszában meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   
  Az
  audiovizuális médiaszolgáltatások és a kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói berendezések megfelelnek az I. melléklet IV. szakaszában meghatározott követelményeknek.

(5)   
  A honlapok és az
  audiovizuális médiaszolgáltatások
  mobileszköz-alapú szolgáltatásai
  és a kapcsolódó fogyasztói berendezések megfelelnek az I. melléklet IV. szakaszában meghatározott követelményeknek.

Módosítás 244

Módosítás 244

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés

3 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A légi, közúti, vasúti és
  vízi
  személyszállítási szolgáltatások, a személyszállítási szolgáltatásokhoz használt
  weboldalak
  , mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás nyújtására szolgáló és önkiszolgáló terminálok
  , jegykiadó automaták
  és
  önkiszolgáló
  utasfelvételi automaták
  megfelelnek az
  I. melléklet V. szakaszában meghatározott követelményeknek. | (6)   A légi, közúti,
  autóbuszos,
  vasúti
  , vízi
  és
  intermodális
  személyszállítási szolgáltatások,
  többek között a városi közlekedéssel, a mobilitással és az épített környezettel kapcsolatos szolgáltatások,
  a személyszállítási szolgáltatásokhoz használt
  honlapok
  , mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás nyújtására szolgáló és önkiszolgáló terminálok
  – mint a fizetőterminálok –
  és utasfelvételi automaták
  , a turisztikai szolgáltatások – többek között szálláshely- és étkeztetési szolgáltatások –
  I. melléklet V. szakaszában meghatározott követelményeknek
  való megfelelését csak arra az esetre írják elő, ha e követelményeket a következő jogszabályok még nem tartalmazzák: a vasúti közlekedés tekintetében az 1371/2007/EK rendelet, az 1300/2014/EU rendelet és a 454/2011/EU rendelet; az autóbuszos közlekedés tekintetében a 181/2011/EU rendelet; a tengeri és belvízi hajózás tekintetében az 1177/2010/EU rendelet; a légi közlekedés tekintetében pedig az 1107/2006/EK rendelet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A légi, közúti, vasúti és
  vízi
  személyszállítási szolgáltatások, a személyszállítási szolgáltatásokhoz használt
  weboldalak
  , mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás nyújtására szolgáló és önkiszolgáló terminálok
  , jegykiadó automaták
  és
  önkiszolgáló
  utasfelvételi automaták
  megfelelnek az
  I. melléklet V. szakaszában meghatározott követelményeknek.

(6)   A légi, közúti,
  autóbuszos,
  vasúti
  , vízi
  és
  intermodális
  személyszállítási szolgáltatások,
  többek között a városi közlekedéssel, a mobilitással és az épített környezettel kapcsolatos szolgáltatások,
  a személyszállítási szolgáltatásokhoz használt
  honlapok
  , mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás nyújtására szolgáló és önkiszolgáló terminálok
  – mint a fizetőterminálok –
  és utasfelvételi automaták
  , a turisztikai szolgáltatások – többek között szálláshely- és étkeztetési szolgáltatások –
  I. melléklet V. szakaszában meghatározott követelményeknek
  való megfelelését csak arra az esetre írják elő, ha e követelményeket a következő jogszabályok még nem tartalmazzák: a vasúti közlekedés tekintetében az 1371/2007/EK rendelet, az 1300/2014/EU rendelet és a 454/2011/EU rendelet; az autóbuszos közlekedés tekintetében a 181/2011/EU rendelet; a tengeri és belvízi hajózás tekintetében az 1177/2010/EU rendelet; a légi közlekedés tekintetében pedig az 1107/2006/EK rendelet
  .

Módosítás 97

Módosítás 97

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 7 bekezdés

3 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A banki szolgáltatások, a banki szolgáltatások nyújtására szolgáló
  weboldalak
  , a mobileszköz-alapú banki szolgáltatások és az önkiszolgáló terminálok, ideértve a bankjegykiadó automatákat is, megfelelnek az I. melléklet VI. szakaszában meghatározott követelményeknek. | (7)   A
  fogyasztói
  banki szolgáltatások, a banki szolgáltatások nyújtására szolgáló
  honlapok
  , a mobileszköz-alapú banki szolgáltatások és az önkiszolgáló terminálok, ideértve
  az ilyen banki szolgáltatásokat nyújtó fizetési terminálokat és
  a bankjegykiadó automatákat is, megfelelnek az I. melléklet VI. szakaszában meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A banki szolgáltatások, a banki szolgáltatások nyújtására szolgáló
  weboldalak
  , a mobileszköz-alapú banki szolgáltatások és az önkiszolgáló terminálok, ideértve a bankjegykiadó automatákat is, megfelelnek az I. melléklet VI. szakaszában meghatározott követelményeknek.

(7)   A
  fogyasztói
  banki szolgáltatások, a banki szolgáltatások nyújtására szolgáló
  honlapok
  , a mobileszköz-alapú banki szolgáltatások és az önkiszolgáló terminálok, ideértve
  az ilyen banki szolgáltatásokat nyújtó fizetési terminálokat és
  a bankjegykiadó automatákat is, megfelelnek az I. melléklet VI. szakaszában meghatározott követelményeknek.

Módosítás 98

Módosítás 98

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 8 bekezdés

3 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Az elektronikus könyvek megfelelnek az I. melléklet VII. szakaszában meghatározott követelményeknek. | (8)   Az elektronikus könyvek
  és a kapcsolódó berendezések
  megfelelnek az I. melléklet VII. szakaszában meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   Az elektronikus könyvek megfelelnek az I. melléklet VII. szakaszában meghatározott követelményeknek.

(8)   Az elektronikus könyvek
  és a kapcsolódó berendezések
  megfelelnek az I. melléklet VII. szakaszában meghatározott követelményeknek.

Módosítás 224

Módosítás 224

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 10 bekezdés>

3 cikk – 10 bekezdés>

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10)   A tagállamok
  egyedi nemzeti feltételeiknek megfelelően eldönthetik
  , hogy
  előírják-e
  a személyszállítási szolgáltatásokat igénybe vevő ügyfelek által használt épített környezet, ideértve a szolgáltatók és az infrastruktúra-üzemeltetők által kezelt környezetet, valamint a banki szolgáltatások ügyfelei által használt épített környezet és a telefonszolgáltatóhoz tartozó ügyfélszolgálati központok és üzletek
  megfelelését
  az I. melléklet X. szakaszában meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, annak érdekében, hogy azokat a 
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek a lehető legnagyobb mértékben igénybe vehessék. | (10)   A tagállamok
  biztosítják
  , hogy a személyszállítási szolgáltatásokat igénybe vevő ügyfelek által használt épített környezet, ideértve a szolgáltatók és az infrastruktúra-üzemeltetők által kezelt környezetet, valamint a 
  fogyasztói
  banki szolgáltatások ügyfelei által használt épített környezet és a telefonszolgáltatóhoz tartozó ügyfélszolgálati központok és üzletek
  az új infrastruktúra építése vagy a meglévő épület jelentős felújítása vonatkozásában megfelelnek
  az I. melléklet X. szakaszában meghatározott
  akadálymentességi
  követelményeknek, annak érdekében, hogy azokat a fogyatékossággal élő személyek a lehető legnagyobb mértékben igénybe vehessék.
  Ez nem érinti a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelmére vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(10)   A tagállamok
  egyedi nemzeti feltételeiknek megfelelően eldönthetik
  , hogy
  előírják-e
  a személyszállítási szolgáltatásokat igénybe vevő ügyfelek által használt épített környezet, ideértve a szolgáltatók és az infrastruktúra-üzemeltetők által kezelt környezetet, valamint a banki szolgáltatások ügyfelei által használt épített környezet és a telefonszolgáltatóhoz tartozó ügyfélszolgálati központok és üzletek
  megfelelését
  az I. melléklet X. szakaszában meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, annak érdekében, hogy azokat a 
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek a lehető legnagyobb mértékben igénybe vehessék.

(10)   A tagállamok
  biztosítják
  , hogy a személyszállítási szolgáltatásokat igénybe vevő ügyfelek által használt épített környezet, ideértve a szolgáltatók és az infrastruktúra-üzemeltetők által kezelt környezetet, valamint a 
  fogyasztói
  banki szolgáltatások ügyfelei által használt épített környezet és a telefonszolgáltatóhoz tartozó ügyfélszolgálati központok és üzletek
  az új infrastruktúra építése vagy a meglévő épület jelentős felújítása vonatkozásában megfelelnek
  az I. melléklet X. szakaszában meghatározott
  akadálymentességi
  követelményeknek, annak érdekében, hogy azokat a fogyatékossággal élő személyek a lehető legnagyobb mértékben igénybe vehessék.
  Ez nem érinti a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelmére vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályokat.

Módosítás 100

Módosítás 100

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok
  a hozzáférhetőségi
  követelményekkel összefüggő okokból nem akadályozhatják meg területükön olyan termékek
  és szolgáltatások
  forgalmazását, amelyek ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelnek. | A tagállamok
  az akadálymentességi
  követelményekkel összefüggő okokból nem akadályozhatják meg területükön olyan termékek forgalmazását, amelyek
  megfelelnek
  ezen irányelv rendelkezéseinek
  . A tagállamok az akadálymentességi követelményekkel összefüggő okokból nem akadályozhatják meg területükön olyan szolgáltatások nyújtását, amelyek
  megfelelnek
  ezen irányelv rendelkezéseinek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok
  a hozzáférhetőségi
  követelményekkel összefüggő okokból nem akadályozhatják meg területükön olyan termékek
  és szolgáltatások
  forgalmazását, amelyek ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelnek.

a hozzáférhetőségi

és szolgáltatások

A tagállamok
  az akadálymentességi
  követelményekkel összefüggő okokból nem akadályozhatják meg területükön olyan termékek forgalmazását, amelyek
  megfelelnek
  ezen irányelv rendelkezéseinek
  . A tagállamok az akadálymentességi követelményekkel összefüggő okokból nem akadályozhatják meg területükön olyan szolgáltatások nyújtását, amelyek
  megfelelnek
  ezen irányelv rendelkezéseinek
  .

az akadálymentességi

megfelelnek

. A tagállamok az akadálymentességi követelményekkel összefüggő okokból nem akadályozhatják meg területükön olyan szolgáltatások nyújtását, amelyek

ezen irányelv rendelkezéseinek

Módosítás 101

Módosítás 101

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Termékeik forgalomba hozatalakor a gyártók biztosítják, hogy a termékek tervezése és gyártása a 3. cikkben előírt alkalmazandó
  hozzáférhetőségi
  követelményekkel összhangban történt. | (1)   Termékeik forgalomba hozatalakor a gyártók biztosítják, hogy a termékek tervezése és gyártása a 3. cikkben előírt alkalmazandó
  akadálymentességi
  követelményekkel összhangban történt
  , kivéve, ha ezek a követelmények nem teljesíthetőek, mert az érintett termék módosítása a termék alapvető jellegének jelentős megváltoztatását igényelné vagy aránytalan terhet róna az érintett gyártóra, a 12. cikkben előírtaknak megfelelően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Termékeik forgalomba hozatalakor a gyártók biztosítják, hogy a termékek tervezése és gyártása a 3. cikkben előírt alkalmazandó
  hozzáférhetőségi
  követelményekkel összhangban történt.

(1)   Termékeik forgalomba hozatalakor a gyártók biztosítják, hogy a termékek tervezése és gyártása a 3. cikkben előírt alkalmazandó
  akadálymentességi
  követelményekkel összhangban történt
  , kivéve, ha ezek a követelmények nem teljesíthetőek, mert az érintett termék módosítása a termék alapvető jellegének jelentős megváltoztatását igényelné vagy aránytalan terhet róna az érintett gyártóra, a 12. cikkben előírtaknak megfelelően
  .

Módosítás 102

Módosítás 102

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

5 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az említett eljárás keretében igazolták, hogy a termék megfelel
  az
  alkalmazandó
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, a gyártók elkészítik az EU-megfelelőségi nyilatkozatot,
  és elhelyezik a CE-jelölést
  . | Amennyiben az említett
  megfelelőségértékelési
  eljárás keretében igazolták, hogy a termék megfelel
  a 3. cikkben említett
  alkalmazandó
  akadálymentességi
  követelményeknek, a gyártók elkészítik az EU-megfelelőségi nyilatkozatot,
  amely egyértelműen jelzi, hogy akadálymentes termékről van szó
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az említett eljárás keretében igazolták, hogy a termék megfelel
  az
  alkalmazandó
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, a gyártók elkészítik az EU-megfelelőségi nyilatkozatot,
  és elhelyezik a CE-jelölést
  .

az

hozzáférhetőségi

és elhelyezik a CE-jelölést

Amennyiben az említett
  megfelelőségértékelési
  eljárás keretében igazolták, hogy a termék megfelel
  a 3. cikkben említett
  alkalmazandó
  akadálymentességi
  követelményeknek, a gyártók elkészítik az EU-megfelelőségi nyilatkozatot,
  amely egyértelműen jelzi, hogy akadálymentes termékről van szó
  .

megfelelőségértékelési

a 3. cikkben említett

akadálymentességi

amely egyértelműen jelzi, hogy akadálymentes termékről van szó

Módosítás 103

Módosítás 103

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A gyártók nyilvántartást vezetnek
  ezekről
  a nem megfelelő termékekről
  , valamint a termékvisszahívásokról,
  és
  folyamatosan tájékoztatják
  a 
  forgalmazót minden ilyen intézkedésről
  . | (4)   A gyártók nyilvántartást vezetnek a 
  panaszokról és a
  nem megfelelő termékekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A gyártók nyilvántartást vezetnek
  ezekről
  a nem megfelelő termékekről
  , valamint a termékvisszahívásokról,
  és
  folyamatosan tájékoztatják
  a 
  forgalmazót minden ilyen intézkedésről
  .

(4)   A gyártók nyilvántartást vezetnek a 
  panaszokról és a
  nem megfelelő termékekről.

Módosítás 104

Módosítás 104

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 7 bekezdés

5 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A gyártók gondoskodnak arról, hogy a termékhez mellékeljék a használati utasítást
  és a biztonsági tájékoztatót
  a fogyasztók és végfelhasználók által könnyen érthető nyelven az érintett tagállam döntésének megfelelően. | (7)   A gyártók gondoskodnak arról, hogy a termékhez mellékeljék a használati utasítást a fogyasztók és végfelhasználók által könnyen érthető nyelven az érintett tagállam döntésének megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A gyártók gondoskodnak arról, hogy a termékhez mellékeljék a használati utasítást
  és a biztonsági tájékoztatót
  a fogyasztók és végfelhasználók által könnyen érthető nyelven az érintett tagállam döntésének megfelelően.

(7)   A gyártók gondoskodnak arról, hogy a termékhez mellékeljék a használati utasítást a fogyasztók és végfelhasználók által könnyen érthető nyelven az érintett tagállam döntésének megfelelően.

Módosítás 105

Módosítás 105

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 8 bekezdés

5 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Amennyiben a gyártó úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy az általa forgalomba hozott termék nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek, haladéktalanul meghozza a szükséges korrekciós intézkedéseket e termék megfelelőségének biztosítása érdekében,
  és
  adott esetben kivonja a terméket a forgalomból
  vagy visszahívja azt
  . Továbbá ha a 
  termékkel kapcsolatban hozzáférhetőségi kockázat merül fel
  , a gyártók erről tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalomba hozták a terméket, és megadják különösen az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedéseket. | (8)   Amennyiben a gyártó úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy az általa forgalomba hozott termék nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek, haladéktalanul meghozza a szükséges korrekciós intézkedéseket e termék megfelelőségének biztosítása érdekében,
  vagy
  adott esetben kivonja a terméket a forgalomból. Továbbá ha a 
  termék nem felel meg ezen irányelvnek
  , a gyártók erről
  haladéktalanul
  tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalomba hozták a terméket, és megadják különösen az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   Amennyiben a gyártó úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy az általa forgalomba hozott termék nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek, haladéktalanul meghozza a szükséges korrekciós intézkedéseket e termék megfelelőségének biztosítása érdekében,
  és
  adott esetben kivonja a terméket a forgalomból
  vagy visszahívja azt
  . Továbbá ha a 
  termékkel kapcsolatban hozzáférhetőségi kockázat merül fel
  , a gyártók erről tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalomba hozták a terméket, és megadják különösen az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedéseket.

(8)   Amennyiben a gyártó úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy az általa forgalomba hozott termék nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek, haladéktalanul meghozza a szükséges korrekciós intézkedéseket e termék megfelelőségének biztosítása érdekében,
  vagy
  adott esetben kivonja a terméket a forgalomból. Továbbá ha a 
  termék nem felel meg ezen irányelvnek
  , a gyártók erről
  haladéktalanul
  tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalomba hozták a terméket, és megadják különösen az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedéseket.

Módosítás 106

Módosítás 106

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 9 bekezdés

5 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   A gyártó valamely illetékes nemzeti hatóság
  indokolt
  kérésére átadja e hatóság részére a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, mégpedig egy, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság
  felkérésére
  a gyártók együttműködnek vele az
  általuk forgalomba hozott termékek által képviselt kockázatok kiküszöbölése
  érdekében hozott intézkedések terén
  , valamint a 3. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében
  . | (9)   A gyártó valamely illetékes nemzeti hatóság kérésére átadja e hatóság részére a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, mégpedig egy, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság
  kérésére
  a gyártók együttműködnek vele az
  ezen irányelvnek való megfelelés biztosítása
  érdekében hozott intézkedések terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   A gyártó valamely illetékes nemzeti hatóság
  indokolt
  kérésére átadja e hatóság részére a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, mégpedig egy, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság
  felkérésére
  a gyártók együttműködnek vele az
  általuk forgalomba hozott termékek által képviselt kockázatok kiküszöbölése
  érdekében hozott intézkedések terén
  , valamint a 3. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében
  .

(9)   A gyártó valamely illetékes nemzeti hatóság kérésére átadja e hatóság részére a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, mégpedig egy, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság
  kérésére
  a gyártók együttműködnek vele az
  ezen irányelvnek való megfelelés biztosítása
  érdekében hozott intézkedések terén.

Módosítás 107

Módosítás 107

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés– a pont

6 cikk – 2 bekezdés– a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | egy illetékes nemzeti hatóság
  indokolt
  kérésére átadja az említett hatóságnak a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

egy illetékes nemzeti hatóság
  indokolt
  kérésére átadja az említett hatóságnak a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt;

indokolt

| a) | egy illetékes nemzeti hatóság kérésére átadja az említett hatóságnak a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt; |
| --- | --- |

a)

egy illetékes nemzeti hatóság kérésére átadja az említett hatóságnak a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt;

Módosítás 108

Módosítás 108

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – b pont

6 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az illetékes nemzeti hatóságok
  felkérésére
  együttműködik velük a megbízása körébe tartozó termékek
  által képviselt veszélyek kiküszöbölése
  érdekében tett intézkedések terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az illetékes nemzeti hatóságok
  felkérésére
  együttműködik velük a megbízása körébe tartozó termékek
  által képviselt veszélyek kiküszöbölése
  érdekében tett intézkedések terén.

felkérésére

által képviselt veszélyek kiküszöbölése

| b) | az illetékes nemzeti hatóságok
  kérésére
  együttműködik velük a megbízása körébe tartozó termékek
  ezen irányelvnek való megfelelésének biztosítása
  érdekében tett intézkedések terén. |
| --- | --- |

b)

az illetékes nemzeti hatóságok
  kérésére
  együttműködik velük a megbízása körébe tartozó termékek
  ezen irányelvnek való megfelelésének biztosítása
  érdekében tett intézkedések terén.

kérésére

ezen irányelvnek való megfelelésének biztosítása

Módosítás 109

Módosítás 109

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A termék forgalomba hozatala előtt az importőrök meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a II. mellékletben meghatározott megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak róla, hogy a gyártó elkészítette az említett mellékletben előírt műszaki dokumentációt,
  a terméken fel van tüntetve
  a 
  CE-jelölés,
  és mellékelték
  hozzá
  az előírt dokumentációt, továbbá arról, hogy a gyártó megfelel
  a
  5. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek. | (2)   A termék forgalomba hozatala előtt az importőrök meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a II. mellékletben meghatározott megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak róla, hogy a gyártó elkészítette az említett mellékletben előírt műszaki dokumentációt, és a 
  termékhez
  mellékelték az előírt dokumentációt, továbbá arról, hogy a gyártó megfelel
  az
  5. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A termék forgalomba hozatala előtt az importőrök meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a II. mellékletben meghatározott megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak róla, hogy a gyártó elkészítette az említett mellékletben előírt műszaki dokumentációt,
  a terméken fel van tüntetve
  a 
  CE-jelölés,
  és mellékelték
  hozzá
  az előírt dokumentációt, továbbá arról, hogy a gyártó megfelel
  a
  5. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

(2)   A termék forgalomba hozatala előtt az importőrök meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a II. mellékletben meghatározott megfelelőségértékelési eljárást. Megbizonyosodnak róla, hogy a gyártó elkészítette az említett mellékletben előírt műszaki dokumentációt, és a 
  termékhez
  mellékelték az előírt dokumentációt, továbbá arról, hogy a gyártó megfelel
  az
  5. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

Módosítás 110

Módosítás 110

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 3. cikkben meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba a terméket, amíg nem biztosították annak megfelelőségét. Ezen túlmenően, amennyiben a termék
  kockázatot jelent
  , az importőr erről tájékoztatja mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságokat. | (3)   Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 3. cikkben meghatározott
  akadálymentességi
  követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba a terméket, amíg nem biztosították annak megfelelőségét. Ezen túlmenően, amennyiben a termék
  nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek
  , az importőr erről tájékoztatja mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 3. cikkben meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba a terméket, amíg nem biztosították annak megfelelőségét. Ezen túlmenően, amennyiben a termék
  kockázatot jelent
  , az importőr erről tájékoztatja mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságokat.

(3)   Amennyiben az importőr úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 3. cikkben meghatározott
  akadálymentességi
  követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba a terméket, amíg nem biztosították annak megfelelőségét. Ezen túlmenően, amennyiben a termék
  nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek
  , az importőr erről tájékoztatja mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságokat.

Módosítás 111

Módosítás 111

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés

7 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az importőrök gondoskodnak arról, hogy a termékhez mellékeljék a használati utasítást
  és a tájékoztatót
  a fogyasztók és más végfelhasználók által könnyen érthető nyelven az érintett tagállam döntésének megfelelően. | (5)   Az importőrök gondoskodnak arról, hogy a termékhez mellékeljék a használati utasítást a fogyasztók és más végfelhasználók által könnyen érthető nyelven az érintett tagállam döntésének megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az importőrök gondoskodnak arról, hogy a termékhez mellékeljék a használati utasítást
  és a tájékoztatót
  a fogyasztók és más végfelhasználók által könnyen érthető nyelven az érintett tagállam döntésének megfelelően.

(5)   Az importőrök gondoskodnak arról, hogy a termékhez mellékeljék a használati utasítást a fogyasztók és más végfelhasználók által könnyen érthető nyelven az érintett tagállam döntésének megfelelően.

Módosítás 112

Módosítás 112

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 7 bekezdés

7 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Az importőrök nyilvántartást vezetnek a panaszokról, a nem megfelelő termékekről
  , valamint a termékvisszahívásokról, és folyamatosan tájékoztatják a forgalmazót az ilyen intézkedésekről
  . | (7)   Az importőrök nyilvántartást vezetnek a panaszokról
  és
  a nem megfelelő termékekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   Az importőrök nyilvántartást vezetnek a panaszokról, a nem megfelelő termékekről
  , valamint a termékvisszahívásokról, és folyamatosan tájékoztatják a forgalmazót az ilyen intézkedésekről
  .

(7)   Az importőrök nyilvántartást vezetnek a panaszokról
  és
  a nem megfelelő termékekről.

Módosítás 113

Módosítás 113

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 8 bekezdés

7 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Azok az importőrök, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott termék nem felel meg
  a 3. cikkben foglalt követelményeknek
  , azonnal meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket e termék megfelelőségének biztosítása érdekében, adott esetben kivonják a forgalomból
  vagy visszahívják
  . Továbbá ha a termék
  veszélyekkel jár
  , az importőrök erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket, különösen a nem megfelelőségre és a megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. | (8)   Azok az importőrök, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott termék nem felel meg
  ezen irányelvnek
  , azonnal meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket e termék megfelelőségének biztosítása érdekében,
  vagy
  adott esetben kivonják a forgalomból. Továbbá ha a termék
  nem felel meg ezen irányelvnek
  , az importőrök erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket, különösen a nem megfelelőségre és a megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   Azok az importőrök, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott termék nem felel meg
  a 3. cikkben foglalt követelményeknek
  , azonnal meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket e termék megfelelőségének biztosítása érdekében, adott esetben kivonják a forgalomból
  vagy visszahívják
  . Továbbá ha a termék
  veszélyekkel jár
  , az importőrök erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket, különösen a nem megfelelőségre és a megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozóan.

(8)   Azok az importőrök, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott termék nem felel meg
  ezen irányelvnek
  , azonnal meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket e termék megfelelőségének biztosítása érdekében,
  vagy
  adott esetben kivonják a forgalomból. Továbbá ha a termék
  nem felel meg ezen irányelvnek
  , az importőrök erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket, különösen a nem megfelelőségre és a megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozóan.

Módosítás 114

Módosítás 114

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 9 bekezdés

7 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   Az importőr valamely illetékes nemzeti hatóság
  indokolt
  kérésére átadja az említett hatóságnak a termék megfelelőségének megállapításához szükséges összes információt és dokumentációt, mégpedig egy, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság
  felkérésére
  az importőrök együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott
  termékek által képviselt veszélyek kiküszöbölése
  érdekében tett intézkedések terén. | (9)   Az importőr valamely illetékes nemzeti hatóság kérésére átadja az említett hatóságnak a termék megfelelőségének megállapításához szükséges összes információt és dokumentációt, mégpedig egy, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság
  kérésére
  az importőrök együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott
  termékeknek a 3. cikkben előírt akadálymentességi követelményeknek való megfelelése
  érdekében tett intézkedések terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   Az importőr valamely illetékes nemzeti hatóság
  indokolt
  kérésére átadja az említett hatóságnak a termék megfelelőségének megállapításához szükséges összes információt és dokumentációt, mégpedig egy, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság
  felkérésére
  az importőrök együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott
  termékek által képviselt veszélyek kiküszöbölése
  érdekében tett intézkedések terén.

(9)   Az importőr valamely illetékes nemzeti hatóság kérésére átadja az említett hatóságnak a termék megfelelőségének megállapításához szükséges összes információt és dokumentációt, mégpedig egy, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság
  kérésére
  az importőrök együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott
  termékeknek a 3. cikkben előírt akadálymentességi követelményeknek való megfelelése
  érdekében tett intézkedések terén.

Módosítás 115

Módosítás 115

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A termék forgalmazása előtt a forgalmazók ellenőrzik, hogy a 
  terméken elhelyezték-e a CE-jelölést,
  mellékelték-e hozzá a szükséges dokumentációt, a használati utasítást
  és a biztonsági tájékoztatót
  azon a nyelven, amely a fogyasztók és más végfelhasználók számára könnyen érthető abban a tagállamban, ahol a terméket forgalmazzák, valamint hogy a gyártók és importőrök betartották-e az 5. cikk (5) és (6) bekezdésében és a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeket. | (2)   A termék forgalmazása előtt a forgalmazók ellenőrzik, hogy a 
  termék megfelel-e ezen irányelvnek és
  mellékelték-e hozzá a szükséges dokumentációt
  és
  a használati utasítást azon a nyelven, amely a fogyasztók és más végfelhasználók számára könnyen érthető abban a tagállamban, ahol a terméket forgalmazzák, valamint hogy a gyártók és importőrök betartották-e az 5. cikk (5) és (6) bekezdésében és a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A termék forgalmazása előtt a forgalmazók ellenőrzik, hogy a 
  terméken elhelyezték-e a CE-jelölést,
  mellékelték-e hozzá a szükséges dokumentációt, a használati utasítást
  és a biztonsági tájékoztatót
  azon a nyelven, amely a fogyasztók és más végfelhasználók számára könnyen érthető abban a tagállamban, ahol a terméket forgalmazzák, valamint hogy a gyártók és importőrök betartották-e az 5. cikk (5) és (6) bekezdésében és a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeket.

(2)   A termék forgalmazása előtt a forgalmazók ellenőrzik, hogy a 
  termék megfelel-e ezen irányelvnek és
  mellékelték-e hozzá a szükséges dokumentációt
  és
  a használati utasítást azon a nyelven, amely a fogyasztók és más végfelhasználók számára könnyen érthető abban a tagállamban, ahol a terméket forgalmazzák, valamint hogy a gyártók és importőrök betartották-e az 5. cikk (5) és (6) bekezdésében és a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeket.

Módosítás 116

Módosítás 116

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 3. cikkben meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba a terméket, amíg nem biztosították annak megfelelőségét. Ezen túlmenően, amennyiben a termék
  kockázatot jelent
  , a forgalmazók erről tájékoztatják mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságokat. | (3)   Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 3. cikkben meghatározott
  akadálymentességi
  követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba a terméket, amíg nem biztosították annak megfelelőségét. Ezen túlmenően, amennyiben a termék
  nem felel meg ezen irányelvnek
  , a forgalmazók erről tájékoztatják mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 3. cikkben meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba a terméket, amíg nem biztosították annak megfelelőségét. Ezen túlmenően, amennyiben a termék
  kockázatot jelent
  , a forgalmazók erről tájékoztatják mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságokat.

(3)   Amennyiben a forgalmazó úgy ítéli meg, illetve okkal feltételezi, hogy a termék nem felel meg a 3. cikkben meghatározott
  akadálymentességi
  követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba a terméket, amíg nem biztosították annak megfelelőségét. Ezen túlmenően, amennyiben a termék
  nem felel meg ezen irányelvnek
  , a forgalmazók erről tájékoztatják mind a gyártót, mind pedig a piacfelügyeleti hatóságokat.

Módosítás 117

Módosítás 117

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés

8 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Azok a forgalmazók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalmazott termék nem felel meg ezen irányelvnek, gondoskodnak arról, hogy meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket a szóban forgó termék megfelelőségének biztosítására, vagy a terméket adott esetben kivonják a forgalomból
  , illetve visszahívják
  . Továbbá ha a termék
  veszélyes
  , erről tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket különösen a nem megfelelőségre és a megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. | (5)   Azok a forgalmazók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalmazott termék nem felel meg ezen irányelvnek, gondoskodnak arról, hogy meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket a szóban forgó termék megfelelőségének biztosítására, vagy a terméket adott esetben kivonják a forgalomból. Továbbá ha a termék
  nem felel meg ezen irányelvnek
  , erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket, különösen a nem megfelelőségre és a megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Azok a forgalmazók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalmazott termék nem felel meg ezen irányelvnek, gondoskodnak arról, hogy meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket a szóban forgó termék megfelelőségének biztosítására, vagy a terméket adott esetben kivonják a forgalomból
  , illetve visszahívják
  . Továbbá ha a termék
  veszélyes
  , erről tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket különösen a nem megfelelőségre és a megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozóan.

(5)   Azok a forgalmazók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalmazott termék nem felel meg ezen irányelvnek, gondoskodnak arról, hogy meghozzák a szükséges korrekciós intézkedéseket a szóban forgó termék megfelelőségének biztosítására, vagy a terméket adott esetben kivonják a forgalomból. Továbbá ha a termék
  nem felel meg ezen irányelvnek
  , erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket, különösen a nem megfelelőségre és a megtett korrekciós intézkedésekre vonatkozóan.

Módosítás 118

Módosítás 118

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 6 bekezdés

8 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A forgalmazók egy illetékes nemzeti hatóság
  indokolt
  kérésére átadják a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. Az említett hatóság
  felkérésére
  a forgalmazók együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott
  termékek által képviselt kockázatok kiküszöbölése
  érdekében tett intézkedések terén. | (6)   A forgalmazók egy illetékes nemzeti hatóság kérésére átadják a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. Az említett hatóság
  kérésére
  a forgalmazók együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott
  termékeknek a 3. cikkben előírt akadálymentességi követelményeknek való megfelelése
  érdekében tett intézkedések terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A forgalmazók egy illetékes nemzeti hatóság
  indokolt
  kérésére átadják a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. Az említett hatóság
  felkérésére
  a forgalmazók együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott
  termékek által képviselt kockázatok kiküszöbölése
  érdekében tett intézkedések terén.

(6)   A forgalmazók egy illetékes nemzeti hatóság kérésére átadják a termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. Az említett hatóság
  kérésére
  a forgalmazók együttműködnek vele az általuk forgalomba hozott
  termékeknek a 3. cikkben előírt akadálymentességi követelményeknek való megfelelése
  érdekében tett intézkedések terén.

Módosítás 119

Módosítás 119

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A gazdasági szereplőknek a termék részükre történő kiszállítását követően
  tíz évig
  ,
  illetve
  a termék általuk történő kiszállítását követően
  tíz évig
  képesnek kell lenniük az (1) bekezdésben említett információk bemutatására. | (2)   A gazdasági szereplőknek a termék részükre történő kiszállítását követően
  vagy
  a termék általuk történő kiszállítását követően
  bizonyos ideig, de legalább öt évig
  képesnek kell lenniük az (1) bekezdésben említett információk bemutatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A gazdasági szereplőknek a termék részükre történő kiszállítását követően
  tíz évig
  ,
  illetve
  a termék általuk történő kiszállítását követően
  tíz évig
  képesnek kell lenniük az (1) bekezdésben említett információk bemutatására.

(2)   A gazdasági szereplőknek a termék részükre történő kiszállítását követően
  vagy
  a termék általuk történő kiszállítását követően
  bizonyos ideig, de legalább öt évig
  képesnek kell lenniük az (1) bekezdésben említett információk bemutatására.

Módosítás 120

Módosítás 120

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen irányelv végrehajtása során a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében említett időtartam meghatározása érdekében. Ezt az időtartamot az érintett termék életciklusával arányosan kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen irányelv végrehajtása során a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében említett időtartam meghatározása érdekében. Ezt az időtartamot az érintett termék életciklusával arányosan kell meghatározni.

Módosítás 121

Módosítás 121

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A szolgáltatók a III. mellékletnek megfelelően összeállítják a szükséges információkat, amelyek igazolják, hogy
  a
  szolgáltatásaik megfelelnek a 3. cikkben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek. Ezeket az információkat
  írásos és szóbeli formában,
  a 
  funkcióképességükben korlátozott és
  fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák. A szolgáltatók az információt mindaddig megőrzik, amíg a szolgáltatás működik. | (2)   A szolgáltatók a III. mellékletnek megfelelően összeállítják a szükséges információkat, amelyek igazolják, hogy szolgáltatásaik megfelelnek a 3. cikkben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek. Ezeket az információkat a fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák. A szolgáltatók az információt mindaddig megőrzik, amíg a szolgáltatás működik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A szolgáltatók a III. mellékletnek megfelelően összeállítják a szükséges információkat, amelyek igazolják, hogy
  a
  szolgáltatásaik megfelelnek a 3. cikkben foglalt
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek. Ezeket az információkat
  írásos és szóbeli formában,
  a 
  funkcióképességükben korlátozott és
  fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák. A szolgáltatók az információt mindaddig megőrzik, amíg a szolgáltatás működik.

(2)   A szolgáltatók a III. mellékletnek megfelelően összeállítják a szükséges információkat, amelyek igazolják, hogy szolgáltatásaik megfelelnek a 3. cikkben foglalt
  akadálymentességi
  követelményeknek. Ezeket az információkat a fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák. A szolgáltatók az információt mindaddig megőrzik, amíg a szolgáltatás működik.

Módosítás 122

Módosítás 122

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 4 bekezdés

11 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A szolgáltatók egy illetékes hatóság
  indokolt
  kérésére átadják a szolgáltatás 3. cikkben meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. A szolgáltatók az említett hatóságok felkérésére együttműködnek velük az említett követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében hozott intézkedések terén. | (4)   A szolgáltatók egy illetékes hatóság kérésére átadják a szolgáltatás 3. cikkben meghatározott
  akadálymentesítési
  követelményeknek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. A szolgáltatók az említett hatóságok felkérésére együttműködnek velük az említett követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében hozott intézkedések terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A szolgáltatók egy illetékes hatóság
  indokolt
  kérésére átadják a szolgáltatás 3. cikkben meghatározott
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. A szolgáltatók az említett hatóságok felkérésére együttműködnek velük az említett követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében hozott intézkedések terén.

(4)   A szolgáltatók egy illetékes hatóság kérésére átadják a szolgáltatás 3. cikkben meghatározott
  akadálymentesítési
  követelményeknek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. A szolgáltatók az említett hatóságok felkérésére együttműködnek velük az említett követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében hozott intézkedések terén.

Módosítás 339

Módosítás 339

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – b pont

12 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a gazdasági szereplők becsült költségei és haszna a fogyatékossággal élők becsült hasznához viszonyítva, figyelembe véve az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a gazdasági szereplők becsült költségei és haszna a fogyatékossággal élők becsült hasznához viszonyítva, figyelembe véve az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát;

| b) | a gazdasági szereplők becsült
  további
  költségei és haszna
  a funkcióképességükben korlátozott személyek, köztük
  a fogyatékossággal élők becsült hasznához viszonyítva, figyelembe véve az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szereplők becsült
  további
  költségei és haszna
  a funkcióképességükben korlátozott személyek, köztük
  a fogyatékossággal élők becsült hasznához viszonyítva, figyelembe véve az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát;

további

a funkcióképességükben korlátozott személyek, köztük

Módosítás 123

Módosítás 123

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés

12 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A terhek nem tekintendők aránytalannak, amennyiben azokat a gazdasági szereplő saját forrásain kívül más, akár magán-, akár állami forrásokból származó finanszírozás ellentételezi. | (4)   A terhek nem tekintendők aránytalannak, amennyiben azokat a gazdasági szereplő saját forrásain kívül más,
  az akadálymentes hozzáférhetőség javítása érdekében rendelkezésre bocsátott
  akár magán-, akár állami forrásokból származó finanszírozás ellentételezi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A terhek nem tekintendők aránytalannak, amennyiben azokat a gazdasági szereplő saját forrásain kívül más, akár magán-, akár állami forrásokból származó finanszírozás ellentételezi.

(4)   A terhek nem tekintendők aránytalannak, amennyiben azokat a gazdasági szereplő saját forrásain kívül más,
  az akadálymentes hozzáférhetőség javítása érdekében rendelkezésre bocsátott
  akár magán-, akár állami forrásokból származó finanszírozás ellentételezi.

Módosítás 124

Módosítás 124

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 5 bekezdés

12 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Annak felmérését, hogy
  a hozzáférhetőségi
  követelményeknek való megfelelés a termékek vagy szolgáltatások alapvető megváltoztatásával jár-e, vagy aránytalan terhet jelent-e, a gazdasági szereplő végezi el. | (5)   Annak
  előzetes
  felmérését, hogy
  az akadálymentesítési
  követelményeknek való megfelelés a termékek vagy szolgáltatások alapvető megváltoztatásával jár-e, vagy aránytalan terhet jelent-e, a gazdasági szereplő végezi el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Annak felmérését, hogy
  a hozzáférhetőségi
  követelményeknek való megfelelés a termékek vagy szolgáltatások alapvető megváltoztatásával jár-e, vagy aránytalan terhet jelent-e, a gazdasági szereplő végezi el.

(5)   Annak
  előzetes
  felmérését, hogy
  az akadálymentesítési
  követelményeknek való megfelelés a termékek vagy szolgáltatások alapvető megváltoztatásával jár-e, vagy aránytalan terhet jelent-e, a gazdasági szereplő végezi el.

Módosítás 230

Módosítás 230

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 5 a bekezdés (új)

12 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A Bizottság e cikk (3) bekezdésének kiegészítése érdekében a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák azokat a kritériumokat, amelyeket az ezen irányelv hatálya alá tartozó minden termék és szolgáltatás esetében figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy a teher a kritériumok módosítása nélkül aránytalannak minősül-e.




  E kritériumok további részletezésekor a Bizottság nemcsak a fogyatékossággal élő, hanem a funkcióképességükben korlátozott személyek számára nyújtott esetleges előnyöket is figyelembe veszi.




  A Bizottság ... [egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig fogadja el az első ilyen, az irányelv hatálya alá eső valamennyi termékre és szolgáltatásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A Bizottság e cikk (3) bekezdésének kiegészítése érdekében a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák azokat a kritériumokat, amelyeket az ezen irányelv hatálya alá tartozó minden termék és szolgáltatás esetében figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy a teher a kritériumok módosítása nélkül aránytalannak minősül-e.

E kritériumok további részletezésekor a Bizottság nemcsak a fogyatékossággal élő, hanem a funkcióképességükben korlátozott személyek számára nyújtott esetleges előnyöket is figyelembe veszi.

A Bizottság ... [egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig fogadja el az első ilyen, az irányelv hatálya alá eső valamennyi termékre és szolgáltatásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

Módosítás 126

Módosítás 126

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 6 bekezdés

12 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A gazdasági szereplők, amennyiben az (1)–(5) bekezdés szerinti kivételeket alkalmazták egy adott termékre vagy szolgáltatásra vonatkozóan, értesítik annak a tagállamnak az illetékes piacfelügyeleti hatóságát, amelynek piacán a terméket vagy szolgáltatást forgalomba hozzák vagy elérhetővé teszik.
  Az értesítésnek tartalmaznia kell
  a (3) bekezdésben említett értékelést. A mikrovállalkozások mentesülnek ezen értesítési kötelezettség alól, de a megfelelő piacfelügyeleti hatóság kérésére rendelkezésre kell bocsátaniuk a vonatkozó dokumentációt. | (6)   A gazdasági szereplők, amennyiben az (1)–(5) bekezdés szerinti kivételeket alkalmazták egy adott termékre vagy szolgáltatásra vonatkozóan, értesítik annak a tagállamnak az illetékes piacfelügyeleti hatóságát, amelynek piacán a terméket vagy szolgáltatást forgalomba hozzák vagy elérhetővé teszik. A (3) bekezdésben említett értékelést
  kérésére be kell nyújtani a piacfelügyeleti hatóságnak
  . A mikrovállalkozások mentesülnek ezen értesítési kötelezettség alól, de a megfelelő piacfelügyeleti hatóság kérésére rendelkezésre kell bocsátaniuk a vonatkozó dokumentációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A gazdasági szereplők, amennyiben az (1)–(5) bekezdés szerinti kivételeket alkalmazták egy adott termékre vagy szolgáltatásra vonatkozóan, értesítik annak a tagállamnak az illetékes piacfelügyeleti hatóságát, amelynek piacán a terméket vagy szolgáltatást forgalomba hozzák vagy elérhetővé teszik.
  Az értesítésnek tartalmaznia kell
  a (3) bekezdésben említett értékelést. A mikrovállalkozások mentesülnek ezen értesítési kötelezettség alól, de a megfelelő piacfelügyeleti hatóság kérésére rendelkezésre kell bocsátaniuk a vonatkozó dokumentációt.

(6)   A gazdasági szereplők, amennyiben az (1)–(5) bekezdés szerinti kivételeket alkalmazták egy adott termékre vagy szolgáltatásra vonatkozóan, értesítik annak a tagállamnak az illetékes piacfelügyeleti hatóságát, amelynek piacán a terméket vagy szolgáltatást forgalomba hozzák vagy elérhetővé teszik. A (3) bekezdésben említett értékelést
  kérésére be kell nyújtani a piacfelügyeleti hatóságnak
  . A mikrovállalkozások mentesülnek ezen értesítési kötelezettség alól, de a megfelelő piacfelügyeleti hatóság kérésére rendelkezésre kell bocsátaniuk a vonatkozó dokumentációt.

Módosítás 127

Módosítás 127

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 6 a bekezdés (új)

12 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az e cikk (6) bekezdésében említett értesítések mintáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság ... [két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig fogadja el az első ilyen végrehajtási jogi aktust. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az e cikk (6) bekezdésében említett értesítések mintáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság ... [két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig fogadja el az első ilyen végrehajtási jogi aktust.

Módosítás 128

Módosítás 128

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 6 b bekezdés (új)

12 cikk – 6 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b)
     
  Strukturált párbeszéd kell folytatni az érdekelt felek – többek között a fogyatékossággal élő személyek és az őket képviselő szervezetek, valamint a piacfelügyeleti hatóságok – között annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő elveket alakítsanak ki a kivételek értékelése tekintetében, hogy biztosítsák azok következetességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6b)
     
  Strukturált párbeszéd kell folytatni az érdekelt felek – többek között a fogyatékossággal élő személyek és az őket képviselő szervezetek, valamint a piacfelügyeleti hatóságok – között annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő elveket alakítsanak ki a kivételek értékelése tekintetében, hogy biztosítsák azok következetességét.

Módosítás 129

Módosítás 129

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 6 c bekezdés (új)

12 cikk – 6 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6c)
     
  A tagállamok törekednek arra, hogy ösztönzőket nyújtsanak és iránymutatást adjanak a mikrovállalkozásoknak ezen irányelv végrehajtásának megkönnyítése érdekében. Az eljárásokat és az iránymutatást az érdekelt felekkel – többek között a fogyatékossággal élő személyekkel és az őket képviselő szervezetekkel – folytatott konzultáció keretében kell kidolgozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6c)
     
  A tagállamok törekednek arra, hogy ösztönzőket nyújtsanak és iránymutatást adjanak a mikrovállalkozásoknak ezen irányelv végrehajtásának megkönnyítése érdekében. Az eljárásokat és az iránymutatást az érdekelt felekkel – többek között a fogyatékossággal élő személyekkel és az őket képviselő szervezetekkel – folytatott konzultáció keretében kell kidolgozni.

Módosítás 130

Módosítás 130

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IV fejezet – cím

IV fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Harmonizált szabványok,
  közös
  műszaki előírások és a termékek és szolgáltatások megfelelősége | Harmonizált szabványok, műszaki előírások és a termékek és szolgáltatások megfelelősége |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Harmonizált szabványok,
  közös
  műszaki előírások és a termékek és szolgáltatások megfelelősége

közös

Harmonizált szabványok, műszaki előírások és a termékek és szolgáltatások megfelelősége

Módosítás 131

Módosítás 131

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozott harmonizált szabványoknak vagy azok részeinek megfelelő termékekről és szolgáltatásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek azoknak a 3.
  cikk szerinti hozzáférhetőségi
  követelményeknek is, amelyekre a szóban forgó szabványok, illetve szabványrészek kiterjednek. | (1)
     Az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozott harmonizált szabványoknak vagy azok részeinek megfelelő termékekről és szolgáltatásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek azoknak a 3.
  cikkben említett akadálymentesítési
  követelményeknek is, amelyekre a szóban forgó szabványok, illetve szabványrészek kiterjednek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozott harmonizált szabványoknak vagy azok részeinek megfelelő termékekről és szolgáltatásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek azoknak a 3.
  cikk szerinti hozzáférhetőségi
  követelményeknek is, amelyekre a szóban forgó szabványok, illetve szabványrészek kiterjednek.

cikk szerinti hozzáférhetőségi

(1)
     Az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozott harmonizált szabványoknak vagy azok részeinek megfelelő termékekről és szolgáltatásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek azoknak a 3.
  cikkben említett akadálymentesítési
  követelményeknek is, amelyekre a szóban forgó szabványok, illetve szabványrészek kiterjednek.

Módosítás 132

Módosítás 132

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az 1025/2012/EU rendelet 10. cikkével összhangban a Bizottság felkér egy vagy több európai szabványügyi szervezetet, hogy dolgozzanak ki harmonizált szabványokat a termékekre vonatkozó, 3. cikkben említett minden egyes akadálymentesítési követelményre. A Bizottság ... [két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig készíti el ezeket a kérelmeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az 1025/2012/EU rendelet 10. cikkével összhangban a Bizottság felkér egy vagy több európai szabványügyi szervezetet, hogy dolgozzanak ki harmonizált szabványokat a termékekre vonatkozó, 3. cikkben említett minden egyes akadálymentesítési követelményre. A Bizottság ... [két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig készíti el ezeket a kérelmeket.

Módosítás 133

Módosítás 133

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 1 b bekezdés (új)

13 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A Bizottság a 3. cikkben említett akadálymentesítési követelményeknek megfelelő műszaki leírásokat megállapító végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el. Erre azonban csak abban az esetben kerül sor, ha a következő feltételek teljesülnek: |
| | a) | az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem hirdettek ki az 1025/2012/EU rendelet szerint harmonizált szabványra való hivatkozást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A Bizottság a 3. cikkben említett akadálymentesítési követelményeknek megfelelő műszaki leírásokat megállapító végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el. Erre azonban csak abban az esetben kerül sor, ha a következő feltételek teljesülnek:

a)

a)

az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem hirdettek ki az 1025/2012/EU rendelet szerint harmonizált szabványra való hivatkozást;

az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem hirdettek ki az 1025/2012/EU rendelet szerint harmonizált szabványra való hivatkozást;

| b) | a Bizottság az e cikk (2) bekezdésében említett kérelmet fogadott el; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

a Bizottság az e cikk (2) bekezdésében említett kérelmet fogadott el; valamint

a Bizottság az e cikk (2) bekezdésében említett kérelmet fogadott el; valamint

| c) | a Bizottság a szabványosítási eljárásban indokolatlan késedelmeket állapít meg. |
| --- | --- |

c)

c)

a Bizottság a szabványosítási eljárásban indokolatlan késedelmeket állapít meg.

a Bizottság a szabványosítási eljárásban indokolatlan késedelmeket állapít meg.

A első albekezdésben foglalt végrehajtási jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság konzultál az érintett érdekelt felekkel, köztük a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel.

A első albekezdésben foglalt végrehajtási jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság konzultál az érintett érdekelt felekkel, köztük a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetekkel.

E végrehajtási jogi aktusokat az ezen irányelv 24. cikkének (2) bekezdésében foglalt vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadni.

E végrehajtási jogi aktusokat az ezen irányelv 24. cikkének (2) bekezdésében foglalt vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadni.

Módosítás 134

Módosítás 134

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 1 c bekezdés (új)

13 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  Amennyiben nem került közzétételre harmonizált szabványokra való hivatkozás, az e cikk (1b) bekezdésében említett műszaki előírásoknak vagy ezen előírások egy részének megfelelő termékekről és szolgáltatásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 3. cikkben említett azon akadálymentesítési követelményeknek, amelyekre e műszaki előírások vagy azok részei vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  Amennyiben nem került közzétételre harmonizált szabványokra való hivatkozás, az e cikk (1b) bekezdésében említett műszaki előírásoknak vagy ezen előírások egy részének megfelelő termékekről és szolgáltatásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 3. cikkben említett azon akadálymentesítési követelményeknek, amelyekre e műszaki előírások vagy azok részei vonatkoznak.

Módosítás 135

Módosítás 135

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. cikk




  Közös műszaki előírások





  (1)
     
  Amennyiben az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem hirdettek ki az 1025/2012/EU rendelet szerint harmonizált szabványra való hivatkozást, és amennyiben a piac harmonizációja érdekében egyes termékekre és szolgáltatásokra vonatkozóan részletesebb hozzáférhetőségi követelményekre van szükség, a Bizottság az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott hozzáférhetőségi követelmények közös műszaki előírásait megállapító végrehajtási aktusokat fogadhat el. E végrehajtási jogi aktusokat az ezen irányelv 24. cikkének (2) bekezdésében foglalt vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadni. | törölve |
| (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett közös műszaki leírásoknak vagy azok részeinek megfelelő termékekről és szolgáltatásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek azoknak a 3. cikk szerinti hozzáférhetőségi követelményeknek is, amelyekre a szóban forgó közös műszaki leírás, illetve azok részei kiterjednek. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14. cikk

Közös műszaki előírások

(1)
     
  Amennyiben az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem hirdettek ki az 1025/2012/EU rendelet szerint harmonizált szabványra való hivatkozást, és amennyiben a piac harmonizációja érdekében egyes termékekre és szolgáltatásokra vonatkozóan részletesebb hozzáférhetőségi követelményekre van szükség, a Bizottság az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott hozzáférhetőségi követelmények közös műszaki előírásait megállapító végrehajtási aktusokat fogadhat el. E végrehajtási jogi aktusokat az ezen irányelv 24. cikkének (2) bekezdésében foglalt vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadni.

törölve

törölve

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett közös műszaki leírásoknak vagy azok részeinek megfelelő termékekről és szolgáltatásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek azoknak a 3. cikk szerinti hozzáférhetőségi követelményeknek is, amelyekre a szóban forgó közös műszaki leírás, illetve azok részei kiterjednek.

Módosítás 136

Módosítás 136

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az EU-megfelelőségi nyilatkozatnak a 768/2008/EK határozat III. mellékletében meghatározott minta felépítését kell követnie. Tartalmaznia kell az ezen irányelv II. mellékletében meghatározott elemeket és azt folyamatosan aktualizálni kell. A műszaki dokumentációra vonatkozó követelmények nem róhatnak aránytalan terhet a 
  mikro-,
  kis- és középvállalkozásokra. A dokumentációt le kell fordítani az azon tagállam által megkívánt nyelvre vagy nyelvekre, amelynek piacán a terméket forgalomba hozzák vagy elérhetővé teszik. | (2)   Az EU-megfelelőségi nyilatkozatnak a 768/2008/EK határozat III. mellékletében meghatározott minta felépítését kell követnie. Tartalmaznia kell az ezen irányelv II. mellékletében meghatározott elemeket és azt folyamatosan aktualizálni kell. A műszaki dokumentációra vonatkozó követelmények nem róhatnak aránytalan terhet a kis- és középvállalkozásokra. A dokumentációt le kell fordítani az azon tagállam által megkívánt nyelvre vagy nyelvekre, amelynek piacán a terméket forgalomba hozzák vagy elérhetővé teszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az EU-megfelelőségi nyilatkozatnak a 768/2008/EK határozat III. mellékletében meghatározott minta felépítését kell követnie. Tartalmaznia kell az ezen irányelv II. mellékletében meghatározott elemeket és azt folyamatosan aktualizálni kell. A műszaki dokumentációra vonatkozó követelmények nem róhatnak aránytalan terhet a 
  mikro-,
  kis- és középvállalkozásokra. A dokumentációt le kell fordítani az azon tagállam által megkívánt nyelvre vagy nyelvekre, amelynek piacán a terméket forgalomba hozzák vagy elérhetővé teszik.

(2)   Az EU-megfelelőségi nyilatkozatnak a 768/2008/EK határozat III. mellékletében meghatározott minta felépítését kell követnie. Tartalmaznia kell az ezen irányelv II. mellékletében meghatározott elemeket és azt folyamatosan aktualizálni kell. A műszaki dokumentációra vonatkozó követelmények nem róhatnak aránytalan terhet a kis- és középvállalkozásokra. A dokumentációt le kell fordítani az azon tagállam által megkívánt nyelvre vagy nyelvekre, amelynek piacán a terméket forgalomba hozzák vagy elérhetővé teszik.

Módosítás 137

Módosítás 137

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

15 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a termékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, az összes ilyen uniós jogi aktushoz
  egyetlen
  EU-megfelelőségi nyilatkozatot állítanak ki. Ez a nyilatkozat tartalmazza az érintett jogi aktusok azonosítását, ideértve a közzétételükre vonatkozó hivatkozásokat is. | (3)   Amennyiben a termékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, az összes ilyen uniós jogi aktushoz EU-megfelelőségi nyilatkozatot állítanak ki. Ez a nyilatkozat tartalmazza az érintett jogi aktusok azonosítását, ideértve a közzétételükre vonatkozó hivatkozásokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a termékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, az összes ilyen uniós jogi aktushoz
  egyetlen
  EU-megfelelőségi nyilatkozatot állítanak ki. Ez a nyilatkozat tartalmazza az érintett jogi aktusok azonosítását, ideértve a közzétételükre vonatkozó hivatkozásokat is.

(3)   Amennyiben a termékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, az összes ilyen uniós jogi aktushoz EU-megfelelőségi nyilatkozatot állítanak ki. Ez a nyilatkozat tartalmazza az érintett jogi aktusok azonosítását, ideértve a közzétételükre vonatkozó hivatkozásokat is.

Módosítás 138

Módosítás 138

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 4 a bekezdés (új)

15 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Az uniós megfelelőségi nyilatkozaton kívül a gyártó a csomagoláson lévő közleményben költséghatékony, egyszerű és pontos módon tájékoztatja a fogyasztókat arról, hogy a termék akadálymentesítő elemeket tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Az uniós megfelelőségi nyilatkozaton kívül a gyártó a csomagoláson lévő közleményben költséghatékony, egyszerű és pontos módon tájékoztatja a fogyasztókat arról, hogy a termék akadálymentesítő elemeket tartalmaz.

Módosítás 139

Módosítás 139

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. cikk




  A termékek CE-jelölésére vonatkozó általános elvek




  A CE-jelölésre a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében meghatározott általános elvek vonatkoznak. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16. cikk

A termékek CE-jelölésére vonatkozó általános elvek

A CE-jelölésre a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében meghatározott általános elvek vonatkoznak.

törölve

törölve

Módosítás 140

Módosítás 140

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

-17 cikk (új)

-17 cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -17. cikk




  Nemzeti adatbázis




  A tagállamok létrehozzák a nem akadálymentes termékek nyilvánosan és akadálymentesen hozzáférhető nyilvántartó adatbázisát. A fogyasztók számára lehetővé kell tenni, hogy tájékozódjanak, illetve információt vigyenek be a nem akadálymentes termékekről. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy tájékoztassák a fogyasztókat vagy más érdekelt feleket a panasztételi lehetőségről. A nem akadálymentes termékekre vonatkozó információknak az Unió egészében való terjesztése érdekében elő kell irányozni egy nemzeti adatbázisok közötti interaktív rendszert, amely adott esetben a Bizottság vagy az érintett képviseleti szervezetek hatáskörébe tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-17. cikk

Nemzeti adatbázis

A tagállamok létrehozzák a nem akadálymentes termékek nyilvánosan és akadálymentesen hozzáférhető nyilvántartó adatbázisát. A fogyasztók számára lehetővé kell tenni, hogy tájékozódjanak, illetve információt vigyenek be a nem akadálymentes termékekről. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy tájékoztassák a fogyasztókat vagy más érdekelt feleket a panasztételi lehetőségről. A nem akadálymentes termékekre vonatkozó információknak az Unió egészében való terjesztése érdekében elő kell irányozni egy nemzeti adatbázisok közötti interaktív rendszert, amely adott esetben a Bizottság vagy az érintett képviseleti szervezetek hatáskörébe tartozik.

Módosítás 141

Módosítás 141

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

18 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy a lakosság tudomást szerezzen az első albekezdésben említett hatóságok létezéséről és feladatairól, és azonosítani tudja azokat. Az említett hatóságok az információkat
  kérésre hozzáférhető
  formátumban bocsátják
  rendelkezésre
  . | A tagállamok biztosítják, hogy a lakosság tudomást szerezzen az első albekezdésben említett hatóságok létezéséről és feladatairól, és azonosítani tudja azokat. Az említett hatóságok az
  általuk végzett munkára és az általuk meghozott döntésekre vonatkozó
  információkat
  az érintett lakosság kérésére akadálymentes
  formátumban
  rendelkezésre
  bocsátják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy a lakosság tudomást szerezzen az első albekezdésben említett hatóságok létezéséről és feladatairól, és azonosítani tudja azokat. Az említett hatóságok az információkat
  kérésre hozzáférhető
  formátumban bocsátják
  rendelkezésre
  .

kérésre hozzáférhető

rendelkezésre

A tagállamok biztosítják, hogy a lakosság tudomást szerezzen az első albekezdésben említett hatóságok létezéséről és feladatairól, és azonosítani tudja azokat. Az említett hatóságok az
  általuk végzett munkára és az általuk meghozott döntésekre vonatkozó
  információkat
  az érintett lakosság kérésére akadálymentes
  formátumban
  rendelkezésre
  bocsátják.

általuk végzett munkára és az általuk meghozott döntésekre vonatkozó

az érintett lakosság kérésére akadálymentes

rendelkezésre

Módosítás 142

Módosítás 142

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

19 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha az egyik tagállam piacfelügyeleti hatóságai a 765/2008/EK rendelet 20. cikke alapján intézkedést hoztak, illetve ha elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó termék
  kockázatot jelent
  az ezen irányelvben
  szabályozott hozzáférhetőség kérdései szempontjából
  , akkor a megfelelő gazdasági szereplőkkel együtt elvégzik az érintett termék értékelését, amely az ebben az irányelvben meghatározott összes követelményre kiterjed. Az érintett gazdasági szereplők minden szükséges módon teljes körűen együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal. | Ha az egyik tagállam piacfelügyeleti hatóságai a 765/2008/EK rendelet 20. cikke alapján intézkedést hoztak, illetve ha elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó termék
  nem felel meg
  az ezen irányelvben
  foglaltaknak
  , akkor a megfelelő gazdasági szereplőkkel együtt elvégzik az érintett termék értékelését, amely az ebben az irányelvben meghatározott összes
  vonatkozó
  követelményre kiterjed. Az érintett gazdasági szereplők minden szükséges módon teljes körűen együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha az egyik tagállam piacfelügyeleti hatóságai a 765/2008/EK rendelet 20. cikke alapján intézkedést hoztak, illetve ha elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó termék
  kockázatot jelent
  az ezen irányelvben
  szabályozott hozzáférhetőség kérdései szempontjából
  , akkor a megfelelő gazdasági szereplőkkel együtt elvégzik az érintett termék értékelését, amely az ebben az irányelvben meghatározott összes követelményre kiterjed. Az érintett gazdasági szereplők minden szükséges módon teljes körűen együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal.

kockázatot jelent

szabályozott hozzáférhetőség kérdései szempontjából

Ha az egyik tagállam piacfelügyeleti hatóságai a 765/2008/EK rendelet 20. cikke alapján intézkedést hoztak, illetve ha elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó termék
  nem felel meg
  az ezen irányelvben
  foglaltaknak
  , akkor a megfelelő gazdasági szereplőkkel együtt elvégzik az érintett termék értékelését, amely az ebben az irányelvben meghatározott összes
  vonatkozó
  követelményre kiterjed. Az érintett gazdasági szereplők minden szükséges módon teljes körűen együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal.

nem felel meg

foglaltaknak

vonatkozó

Módosítás 143

Módosítás 143

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

19 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a termék nem felel meg az ezen irányelvben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítják az érintett gazdasági szereplőt a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére, azért, hogy
  a
  termék megfeleljen az említett követelményeknek,
  vagy – az előírásuktól függően és a veszély jellegével arányosan
  ésszerű időn belül
  – kivonják
  a terméket a forgalomból
  vagy visszahívják azt
  . | Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a termék nem felel meg az ezen irányelvben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítják az érintett gazdasági szereplőt a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére, azért, hogy
  az érintett
  termék megfeleljen az említett követelményeknek
  . Ha az érintett gazdasági szereplő elmulasztja bármely megfelelő korrekciós intézkedés meghozatalát
  ,
  a piacfelügyeleti hatóságok felszólítják, hogy
  ésszerű időn belül
  vonja ki
  a terméket a forgalomból. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a termék nem felel meg az ezen irányelvben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítják az érintett gazdasági szereplőt a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére, azért, hogy
  a
  termék megfeleljen az említett követelményeknek,
  vagy – az előírásuktól függően és a veszély jellegével arányosan
  ésszerű időn belül
  – kivonják
  a terméket a forgalomból
  vagy visszahívják azt
  .

a

vagy – az előírásuktól függően és a veszély jellegével arányosan

– kivonják

vagy visszahívják azt

Amennyiben az értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy a termék nem felel meg az ezen irányelvben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítják az érintett gazdasági szereplőt a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére, azért, hogy
  az érintett
  termék megfeleljen az említett követelményeknek
  . Ha az érintett gazdasági szereplő elmulasztja bármely megfelelő korrekciós intézkedés meghozatalát
  ,
  a piacfelügyeleti hatóságok felszólítják, hogy
  ésszerű időn belül
  vonja ki
  a terméket a forgalomból.

az érintett

. Ha az érintett gazdasági szereplő elmulasztja bármely megfelelő korrekciós intézkedés meghozatalát

a piacfelügyeleti hatóságok felszólítják, hogy

vonja ki

Módosítás 144

Módosítás 144

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

19 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem teszi meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést a termék nemzeti piacokon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása,
  illetve
  a forgalomból való kivonása
  vagy visszahívása
  érdekében. A piacfelügyeleti hatóságok ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot. | (4)   Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem teszi meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést a termék nemzeti piacokon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása,
  vagy
  a forgalomból való kivonása érdekében. A piacfelügyeleti hatóságok ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem teszi meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést a termék nemzeti piacokon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása,
  illetve
  a forgalomból való kivonása
  vagy visszahívása
  érdekében. A piacfelügyeleti hatóságok ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

(4)   Amennyiben az érintett gazdasági szereplő nem teszi meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést a termék nemzeti piacokon történő forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása,
  vagy
  a forgalomból való kivonása érdekében. A piacfelügyeleti hatóságok ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

Módosítás 145

Módosítás 145

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 5 bekezdés – bevezető rész

19 cikk – 5 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A (4) bekezdésben említett tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő termék azonosításához szükséges adatokat, a termék származási helyét, a feltételezett meg nem felelés
  és a felmerülő kockázatok
  jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott szempontokat. A piacfelügyeleti hatóságok külön jelzik, hogy a megfelelés hiánya a következők egyike miatt következett-e be: | (5)   A (4) bekezdésben említett tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő termék azonosításához szükséges adatokat, a termék származási helyét, a feltételezett meg nem felelés jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott szempontokat. A piacfelügyeleti hatóságok külön jelzik, hogy a megfelelés hiánya a következők egyike miatt következett-e be: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A (4) bekezdésben említett tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő termék azonosításához szükséges adatokat, a termék származási helyét, a feltételezett meg nem felelés
  és a felmerülő kockázatok
  jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott szempontokat. A piacfelügyeleti hatóságok külön jelzik, hogy a megfelelés hiánya a következők egyike miatt következett-e be:

(5)   A (4) bekezdésben említett tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen a nem megfelelő termék azonosításához szükséges adatokat, a termék származási helyét, a feltételezett meg nem felelés jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott szempontokat. A piacfelügyeleti hatóságok külön jelzik, hogy a megfelelés hiánya a következők egyike miatt következett-e be:

Módosítás 146

Módosítás 146

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 5 bekezdés – a pont

19 cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a termék
  ezen irányelv
  3.
  cikkében meghatározottakkal kapcsolatos
  követelményeknek való megfelelésének hiánya, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a termék
  ezen irányelv
  3.
  cikkében meghatározottakkal kapcsolatos
  követelményeknek való megfelelésének hiánya, vagy

ezen irányelv

cikkében meghatározottakkal kapcsolatos

| a) | a termék 3.
  cikkben meghatározott vonatkozó
  követelményeknek való megfelelésének hiánya, vagy |
| --- | --- |

a)

a termék 3.
  cikkben meghatározott vonatkozó
  követelményeknek való megfelelésének hiánya, vagy

cikkben meghatározott vonatkozó

Módosítás 147

Módosítás 147

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 8 bekezdés

19 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A tagállamok az érintett termékkel kapcsolatban haladéktalanul meghozzák a megfelelő korlátozó intézkedéseket, így például saját piacukon kivonják a terméket a forgalomból. | (8)   A tagállamok az érintett termékkel kapcsolatban haladéktalanul meghozzák a megfelelő
  és arányos mértékben
  korlátozó intézkedéseket, így például saját piacukon kivonják a terméket a forgalomból. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   A tagállamok az érintett termékkel kapcsolatban haladéktalanul meghozzák a megfelelő korlátozó intézkedéseket, így például saját piacukon kivonják a terméket a forgalomból.

(8)   A tagállamok az érintett termékkel kapcsolatban haladéktalanul meghozzák a megfelelő
  és arányos mértékben
  korlátozó intézkedéseket, így például saját piacukon kivonják a terméket a forgalomból.

Módosítás 148

Módosítás 148

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

20 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a 19. cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamelyik intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság
  úgy ítéli meg
  , hogy a nemzeti intézkedés ellentétes az uniós jogszabályokkal, a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel vagy szereplőkkel, és értékeli a nemzeti intézkedést. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság határoz arra vonatkozóan, hogy a nemzeti intézkedés indokolt-e. | Amennyiben a 19. cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamelyik intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság
  észszerű bizonyítékokkal rendelkezik arról
  , hogy a nemzeti intézkedés ellentétes az uniós jogszabályokkal, a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel vagy szereplőkkel, és értékeli a nemzeti intézkedést. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság határoz arra vonatkozóan, hogy a nemzeti intézkedés indokolt-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a 19. cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamelyik intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság
  úgy ítéli meg
  , hogy a nemzeti intézkedés ellentétes az uniós jogszabályokkal, a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel vagy szereplőkkel, és értékeli a nemzeti intézkedést. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság határoz arra vonatkozóan, hogy a nemzeti intézkedés indokolt-e.

úgy ítéli meg

Amennyiben a 19. cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamelyik intézkedésével szemben, vagy ha a Bizottság
  észszerű bizonyítékokkal rendelkezik arról
  , hogy a nemzeti intézkedés ellentétes az uniós jogszabályokkal, a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel vagy szereplőkkel, és értékeli a nemzeti intézkedést. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság határoz arra vonatkozóan, hogy a nemzeti intézkedés indokolt-e.

észszerű bizonyítékokkal rendelkezik arról

Módosítás 149

Módosítás 149

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

20 a cikk (új)

20 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20a. cikk (új)




  Munkacsoport





  (1)
     
  A Bizottság munkacsoportot hoz létre.




  A munkacsoport a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok és az érintett érdekelt felek, köztük fogyatékossággal élő személyek és az őket képviselő szervezetek képviselőiből áll. |
| | (2)
     
  A munkacsoport a következő feladatokat látja el:










  a) | a piacfelügyeleti hatóságok között az információ és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

20a. cikk (új)

Munkacsoport

(1)
     
  A Bizottság munkacsoportot hoz létre.

A munkacsoport a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok és az érintett érdekelt felek, köztük fogyatékossággal élő személyek és az őket képviselő szervezetek képviselőiből áll.

(2)
     
  A munkacsoport a következő feladatokat látja el:

a)

a piacfelügyeleti hatóságok között az információ és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése;

| b) | a 3. cikkben meghatározott akadálymentesítési követelmények koherens alkalmazásának biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a 3. cikkben meghatározott akadálymentesítési követelmények koherens alkalmazásának biztosítása;

| c) | a 3. cikkben meghatározott akadálymentesítési követelmények alóli kivételek véleményezése a szükségesnek ítélt helyzetekben a Bizottság kérelmének beérkezését követően. |
| --- | --- |

c)

a 3. cikkben meghatározott akadálymentesítési követelmények alóli kivételek véleményezése a szükségesnek ítélt helyzetekben a Bizottság kérelmének beérkezését követően.

Módosítás 151

Módosítás 151

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – c pont

21 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az 1370/2007/EU rendelet szerint vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásra kiírt pályázatokkal kapcsolatban az illetékes hatóságok által megállapított szociális és minőségi kritériumokkal kapcsolatos hozzáférhetőségi követelmények meghatározása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

c)

az 1370/2007/EU rendelet szerint vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásra kiírt pályázatokkal kapcsolatban az illetékes hatóságok által megállapított szociális és minőségi kritériumokkal kapcsolatos hozzáférhetőségi követelmények meghatározása;

az 1370/2007/EU rendelet szerint vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásra kiírt pályázatokkal kapcsolatban az illetékes hatóságok által megállapított szociális és minőségi kritériumokkal kapcsolatos hozzáférhetőségi követelmények meghatározása;

törölve

törölve

Módosítás 247 és 281

Módosítás 247 és 281

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

21 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | adott esetben a tárgyhoz tartozó valamennyi uniós jogszabály, vagy az uniós jogszabályoknak a fogyatékossággal élők akadálymentes hozzáférésére vonatkozó rendelkezései; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

adott esetben a tárgyhoz tartozó valamennyi uniós jogszabály, vagy az uniós jogszabályoknak a fogyatékossággal élők akadálymentes hozzáférésére vonatkozó rendelkezései;

adott esetben a tárgyhoz tartozó valamennyi uniós jogszabály, vagy az uniós jogszabályoknak a fogyatékossággal élők akadálymentes hozzáférésére vonatkozó rendelkezései;

Módosítás 282

Módosítás 282

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

21 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | Amikor az EU akadálymentesen hozzáférhető közlekedési és távközlési infrastrukturális projekteket társfinanszíroz az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a strukturális alapok vagy az ESBA keretében, előnyben kell részesíteni az akadálymentességi elemeket támogató vagy tartalmazó projekteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

Amikor az EU akadálymentesen hozzáférhető közlekedési és távközlési infrastrukturális projekteket társfinanszíroz az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a strukturális alapok vagy az ESBA keretében, előnyben kell részesíteni az akadálymentességi elemeket támogató vagy tartalmazó projekteket.

Amikor az EU akadálymentesen hozzáférhető közlekedési és távközlési infrastrukturális projekteket társfinanszíroz az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a strukturális alapok vagy az ESBA keretében, előnyben kell részesíteni az akadálymentességi elemeket támogató vagy tartalmazó projekteket.

Módosítás 152

Módosítás 152

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 21. cikkben említett
  hozzáférhetőségi
  követelmények olyan mértékben alkalmazandók, amennyiben nem rónak aránytalan terheket az illetékes hatóságokra az említett cikk alkalmazása tekintetében. | (1)   A 21. cikkben említett
  akadálymentesítési
  követelmények olyan mértékben alkalmazandók, amennyiben nem rónak aránytalan terheket az illetékes hatóságokra
  vagy a hatóság által megbízott szolgáltatókra
  az említett cikk alkalmazása tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 21. cikkben említett
  hozzáférhetőségi
  követelmények olyan mértékben alkalmazandók, amennyiben nem rónak aránytalan terheket az illetékes hatóságokra az említett cikk alkalmazása tekintetében.

(1)   A 21. cikkben említett
  akadálymentesítési
  követelmények olyan mértékben alkalmazandók, amennyiben nem rónak aránytalan terheket az illetékes hatóságokra
  vagy a hatóság által megbízott szolgáltatókra
  az említett cikk alkalmazása tekintetében.

Módosítás 226 és 257

Módosítás 226 és 257

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés – b pont

22 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az érintett illetékes hatóságok becsült költségei és haszna a fogyatékossággal élők becsült hasznához viszonyítva, figyelembe véve az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az érintett illetékes hatóságok becsült költségei és haszna a fogyatékossággal élők becsült hasznához viszonyítva, figyelembe véve az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát.

| b) | az érintett illetékes hatóságok becsült költségei és haszna a 
  funkcióképességükben korlátozott személyek és a
  fogyatékossággal élők becsült hasznához viszonyítva, figyelembe véve az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát. |
| --- | --- |

b)

az érintett illetékes hatóságok becsült költségei és haszna a 
  funkcióképességükben korlátozott személyek és a
  fogyatékossággal élők becsült hasznához viszonyítva, figyelembe véve az adott termék vagy szolgáltatás használatának gyakoriságát és időtartamát.

funkcióképességükben korlátozott személyek és a

Módosítás 153

Módosítás 153

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 3 bekezdés

22 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Annak értékelését, hogy a 21. cikkben említett
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek való megfelelés számukra aránytalan terheket jelent-e, az érintett illetékes hatóságok végzik el. | (3)   Annak
  előzetes
  értékelését, hogy a 21. cikkben említett
  akadálymentesítési
  követelményeknek való megfelelés számukra aránytalan terheket jelent-e, az érintett illetékes hatóságok végzik el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Annak értékelését, hogy a 21. cikkben említett
  hozzáférhetőségi
  követelményeknek való megfelelés számukra aránytalan terheket jelent-e, az érintett illetékes hatóságok végzik el.

(3)   Annak
  előzetes
  értékelését, hogy a 21. cikkben említett
  akadálymentesítési
  követelményeknek való megfelelés számukra aránytalan terheket jelent-e, az érintett illetékes hatóságok végzik el.

Módosítás 231

Módosítás 231

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 3 a bekezdés (új)

22 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság e cikk (2) bekezdésének kiegészítése érdekében a 23a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák azokat a kritériumokat, amelyeket az ezen irányelv hatálya alá tartozó minden termék és szolgáltatás esetében figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy a teher a kritériumok módosítása nélkül aránytalannak minősül-e.




  E kritériumok további részletezésekor a Bizottság nemcsak a fogyatékossággal élő, hanem a funkcióképességükben korlátozott személyek számára nyújtott esetleges előnyöket is figyelembe veszi.




  A Bizottság ... [egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig fogadja el az első ilyen, az irányelv hatálya alá eső valamennyi termékre és szolgáltatásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság e cikk (2) bekezdésének kiegészítése érdekében a 23a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák azokat a kritériumokat, amelyeket az ezen irányelv hatálya alá tartozó minden termék és szolgáltatás esetében figyelembe kell venni annak értékelésekor, hogy a teher a kritériumok módosítása nélkül aránytalannak minősül-e.

E kritériumok további részletezésekor a Bizottság nemcsak a fogyatékossággal élő, hanem a funkcióképességükben korlátozott személyek számára nyújtott esetleges előnyöket is figyelembe veszi.

A Bizottság ... [egy évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig fogadja el az első ilyen, az irányelv hatálya alá eső valamennyi termékre és szolgáltatásra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

Módosítás 155

Módosítás 155

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 4 bekezdés

22 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az illetékes hatóság értesíti a Bizottságot, amennyiben az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti kivételeket alkalmazta egy adott termékre vagy szolgáltatásra.
  Az értesítésnek tartalmaznia kell
  a (2) bekezdésben említett értékelést. | (4)   Az illetékes hatóság értesíti a Bizottságot, amennyiben az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti kivételeket alkalmazta egy adott termékre vagy szolgáltatásra. A (2) bekezdésben említett értékelést
  kérésére be kell nyújtani a Bizottságnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az illetékes hatóság értesíti a Bizottságot, amennyiben az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti kivételeket alkalmazta egy adott termékre vagy szolgáltatásra.
  Az értesítésnek tartalmaznia kell
  a (2) bekezdésben említett értékelést.

(4)   Az illetékes hatóság értesíti a Bizottságot, amennyiben az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti kivételeket alkalmazta egy adott termékre vagy szolgáltatásra. A (2) bekezdésben említett értékelést
  kérésére be kell nyújtani a Bizottságnak
  .

Módosítás 156

Módosítás 156

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 4 a bekezdés (új)

22 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Ha a Bizottságnak oka van megkérdőjelezni az érintett illetékes hatóság döntését, a Bizottság felkérheti a 20a. cikkben említett munkacsoportot, hogy vizsgálja meg az e cikk (2) bekezdésében említett értékelést, és adjon ki véleményt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Ha a Bizottságnak oka van megkérdőjelezni az érintett illetékes hatóság döntését, a Bizottság felkérheti a 20a. cikkben említett munkacsoportot, hogy vizsgálja meg az e cikk (2) bekezdésében említett értékelést, és adjon ki véleményt.

Módosítás 157

Módosítás 157

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 4 b bekezdés (új)

22 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az e cikk (4) bekezdése szerinti értesítések mintáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság ... [két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig fogadja el az első ilyen végrehajtási jogi aktust. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az e cikk (4) bekezdése szerinti értesítések mintáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság ... [két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően]-ig fogadja el az első ilyen végrehajtási jogi aktust.

Módosítás 158

Módosítás 158

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

VII fejezet – cím

VII fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK | FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK,
  VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK,
  VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK,

Módosítás 159

Módosítás 159

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 a cikk (új)

23 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 23a. cikk




  A felhatalmazás gyakorlása





  (1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg. |
| | (2)
     
  A Bizottságnak a 10. cikk (2a) bekezdésében, a 12. cikk (5a) bekezdésében és a 22. cikk (3a) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődő hatállyal]. |
| | (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (2a) bekezdésében, 12. cikk (5a) bekezdésében és a 22. cikk (3a) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |
| | (4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. |
| | (5)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| | (6)
     
  A 10. cikk (2a) bekezdése, a 12. cikk (5a) bekezdése és a 22. cikk (3a) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)
     
  A Bizottságnak a 10. cikk (2a) bekezdésében, a 12. cikk (5a) bekezdésében és a 22. cikk (3a) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ... [ezen irányelv hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődő hatállyal].

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (2a) bekezdésében, 12. cikk (5a) bekezdésében és a 22. cikk (3a) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)
     
  A 10. cikk (2a) bekezdése, a 12. cikk (5a) bekezdése és a 22. cikk (3a) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 160

Módosítás 160

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 1 a bekezdés (új)

24 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

Módosítás 161

Módosítás 161

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés

25 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (A magyar nyelvű változatot nem érinti). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(A magyar nyelvű változatot nem érinti).

(A magyar nyelvű változatot nem érinti).

Módosítás 162

Módosítás 162

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés – a pont

25 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | olyan rendelkezések, amelyek révén
  a 
  fogyasztó a
  nemzeti jog alapján a bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási szervekhez
  fordulhat
  annak biztosítására, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket betartsák; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

olyan rendelkezések, amelyek révén
  a 
  fogyasztó a
  nemzeti jog alapján a bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási szervekhez
  fordulhat
  annak biztosítására, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket betartsák;

olyan rendelkezések, amelyek révén

fogyasztó a

fordulhat

| a) | egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta miatt közvetlenül érintett fogyasztó azon lehetősége, hogy
  a nemzeti jog alapján a bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási szervekhez
  forduljon
  annak biztosítására, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket betartsák; |
| --- | --- |

a)

egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta miatt közvetlenül érintett fogyasztó azon lehetősége, hogy
  a nemzeti jog alapján a bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási szervekhez
  forduljon
  annak biztosítására, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket betartsák;

egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta miatt közvetlenül érintett fogyasztó azon lehetősége, hogy

forduljon

Módosítás 163

Módosítás 163

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés – b pont

25 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | olyan rendelkezések, amelyek
  révén az állami szervek vagy magánegyesületek, szervezetek vagy egyéb jogi személyek, amelyeknek jogos érdeke fűződik ezen irányelv rendelkezései betartásának biztosításához, a nemzeti jog alapján a fogyasztók nevében a bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási szervekhez
  fordulhatnak
  annak biztosítására, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket betartsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

olyan rendelkezések, amelyek
  révén az állami szervek vagy magánegyesületek, szervezetek vagy egyéb jogi személyek, amelyeknek jogos érdeke fűződik ezen irányelv rendelkezései betartásának biztosításához, a nemzeti jog alapján a fogyasztók nevében a bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási szervekhez
  fordulhatnak
  annak biztosítására, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket betartsák.

olyan rendelkezések, amelyek

fordulhatnak

| b) | az a lehetőség, amelynek
  révén az állami szervek vagy magánegyesületek, szervezetek vagy egyéb jogi személyek, amelyeknek jogos érdeke fűződik ezen irányelv rendelkezései betartásának biztosításához, a nemzeti jog alapján a fogyasztók nevében a bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási szervekhez
  fordulnak
  annak biztosítására, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket betartsák.
  A fenti jogos érdek lehet azon fogyasztók képviselete, akiket közvetlenül érint egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta; |
| --- | --- |

b)

az a lehetőség, amelynek
  révén az állami szervek vagy magánegyesületek, szervezetek vagy egyéb jogi személyek, amelyeknek jogos érdeke fűződik ezen irányelv rendelkezései betartásának biztosításához, a nemzeti jog alapján a fogyasztók nevében a bíróságokhoz vagy az illetékes közigazgatási szervekhez
  fordulnak
  annak biztosítására, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket betartsák.
  A fenti jogos érdek lehet azon fogyasztók képviselete, akiket közvetlenül érint egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta;

az a lehetőség, amelynek

fordulnak

A fenti jogos érdek lehet azon fogyasztók képviselete, akiket közvetlenül érint egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta;

Módosítás 164

Módosítás 164

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

25 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | panasztételi mechanizmus alkalmazásának lehetősége azon fogyasztó számára, akit közvetlenül érint egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta; e mechanizmust egy meglévő testület, például a nemzeti ombudsman kezelheti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

panasztételi mechanizmus alkalmazásának lehetősége azon fogyasztó számára, akit közvetlenül érint egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta; e mechanizmust egy meglévő testület, például a nemzeti ombudsman kezelheti.

panasztételi mechanizmus alkalmazásának lehetősége azon fogyasztó számára, akit közvetlenül érint egy termék vagy szolgáltatás nem megfelelő volta; e mechanizmust egy meglévő testület, például a nemzeti ombudsman kezelheti.

Módosítás 165

Módosítás 165

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 2 a bekezdés (új)

25 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy mielőtt az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltaknak megfelelően egy ügy a bíróság vagy az illetékes közigazgatási szervek elé kerül, rendelkezésre álljanak alternatív vitarendezési mechanizmusok minden olyan állítólagos, ezen irányelvre vonatkozó meg nem felelés rendezése érdekében, amelyet a (2) bekezdés ba) pontjában említett panasztételi mechanizmus keretében jelentettek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy mielőtt az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltaknak megfelelően egy ügy a bíróság vagy az illetékes közigazgatási szervek elé kerül, rendelkezésre álljanak alternatív vitarendezési mechanizmusok minden olyan állítólagos, ezen irányelvre vonatkozó meg nem felelés rendezése érdekében, amelyet a (2) bekezdés ba) pontjában említett panasztételi mechanizmus keretében jelentettek.

Módosítás 166

Módosítás 166

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 2 b bekezdés (új)

25 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Ez a cikk nem alkalmazandó a 2014/24/EU vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Ez a cikk nem alkalmazandó a 2014/24/EU vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésekre.

Módosítás 288

Módosítás 288

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. | (2)   Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük
  , de nem jelenthetnek alternatívát a gazdasági szereplők azon kötelezettségének teljesítése tekintetében, hogy termékeiket vagy szolgáltatásaikat akadálymentesen hozzáférhetővé kell tenniük. E szankciókat hatékony korrekciós intézkedéseknek kell kísérniük a gazdasági szereplő meg nem felelése esetén
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük
  , de nem jelenthetnek alternatívát a gazdasági szereplők azon kötelezettségének teljesítése tekintetében, hogy termékeiket vagy szolgáltatásaikat akadálymentesen hozzáférhetővé kell tenniük. E szankciókat hatékony korrekciós intézkedéseknek kell kísérniük a gazdasági szereplő meg nem felelése esetén
  .

Módosítás 168

Módosítás 168

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 4 bekezdés

26 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A szankciók figyelembe veszik a megfelelés hiányának mértékét, ideértve az adott, meg nem felelő termékek vagy szolgáltatások egységeinek számát, valamint az érintett személyek számát. | (4)   A szankciók figyelembe veszik a megfelelés hiányának mértékét, ideértve
  súlyosságát és
  az adott, meg nem felelő termékek vagy szolgáltatások egységeinek számát, valamint az érintett személyek számát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A szankciók figyelembe veszik a megfelelés hiányának mértékét, ideértve az adott, meg nem felelő termékek vagy szolgáltatások egységeinek számát, valamint az érintett személyek számát.

(4)   A szankciók figyelembe veszik a megfelelés hiányának mértékét, ideértve
  súlyosságát és
  az adott, meg nem felelő termékek vagy szolgáltatások egységeinek számát, valamint az érintett személyek számát.

Módosítás 169

Módosítás 169

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés

27 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  E
  rendelkezéseket
  [... kérjük, illessze be a dátumot – ezen irányelv hatálybalépésétől számított hat év]-tól/-től kell alkalmazni. | (2)   
  Ezeket a
  rendelkezéseket
  [a hatálybalépést 5 évvel követő dátum]-tól/-től alkalmazzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  E
  rendelkezéseket
  [... kérjük, illessze be a dátumot – ezen irányelv hatálybalépésétől számított hat év]-tól/-től kell alkalmazni.

(2)   
  Ezeket a
  rendelkezéseket
  [a hatálybalépést 5 évvel követő dátum]-tól/-től alkalmazzák.

Módosítás 170

Módosítás 170

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 2 a bekezdés (új)

27 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  E cikk (2b) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok ötéves átmeneti időszakot biztosítanak ... [hat évvel az irányelv hatálybalépése után]-tól/-től kezdődően, amelynek során a szolgáltatók továbbra is nyújthatnak szolgáltatásokat azon termékek felhasználásával, amelyeket ezen időpont előtt jogszerűen használtak hasonló szolgáltatások nyújtására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  E cikk (2b) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok ötéves átmeneti időszakot biztosítanak ... [hat évvel az irányelv hatálybalépése után]-tól/-től kezdődően, amelynek során a szolgáltatók továbbra is nyújthatnak szolgáltatásokat azon termékek felhasználásával, amelyeket ezen időpont előtt jogszerűen használtak hasonló szolgáltatások nyújtására.

Módosítás 171

Módosítás 171

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 2 b bekezdés (új)

27 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a szolgáltatók által ... [hat évvel az irányelv hatálybalépése után] előtt szolgáltatások nyújtásához jogszerűen használt önkiszolgáló terminálok gazdaságilag hasznos élettartamuk végéig továbbra is használhatók legyenek hasonló szolgáltatások nyújtásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a szolgáltatók által ... [hat évvel az irányelv hatálybalépése után] előtt szolgáltatások nyújtásához jogszerűen használt önkiszolgáló terminálok gazdaságilag hasznos élettartamuk végéig továbbra is használhatók legyenek hasonló szolgáltatások nyújtásához.

Módosítás 172

Módosítás 172

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 5 bekezdés

27 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A 3. cikk (10)
  bekezdésében szereplő lehetőséggel élő tagállamok közlik a Bizottsággal az ebből a célból
  elfogadott legfontosabb nemzeti jogszabályok szövegét, és jelentést tesznek a Bizottságnak a végrehajtásukban elért előrelépésről. | (5)   A
  tagállamok adott esetben közlik a Bizottsággal a
  3. cikk (10)
  bekezdésének céljából
  elfogadott legfontosabb nemzeti jogszabályok szövegét, és jelentést tesznek a Bizottságnak a végrehajtásukban elért előrelépésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A 3. cikk (10)
  bekezdésében szereplő lehetőséggel élő tagállamok közlik a Bizottsággal az ebből a célból
  elfogadott legfontosabb nemzeti jogszabályok szövegét, és jelentést tesznek a Bizottságnak a végrehajtásukban elért előrelépésről.

(5)   A
  tagállamok adott esetben közlik a Bizottsággal a
  3. cikk (10)
  bekezdésének céljából
  elfogadott legfontosabb nemzeti jogszabályok szövegét, és jelentést tesznek a Bizottságnak a végrehajtásukban elért előrelépésről.

Módosítás 173

Módosítás 173

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés

28 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  legkésőbb
  [... kérjük, illessze be a dátumot – ezen
  irányelv
  alkalmazását
  követően
  öt évvel]-ig
  , és azt követően
  öt évente
  jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ennek az irányelvnek az alkalmazásáról. | (-1)
     Legkésőbb
  ... [három évvel ezen
  irányelv
  alkalmazásának kezdőnapját
  követően
  ]-ig
  , és azt követően
  ötévente
  jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ennek az irányelvnek az alkalmazásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság
  legkésőbb
  [... kérjük, illessze be a dátumot – ezen
  irányelv
  alkalmazását
  követően
  öt évvel]-ig
  , és azt követően
  öt évente
  jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ennek az irányelvnek az alkalmazásáról.

A Bizottság

[... kérjük, illessze be a dátumot – ezen

alkalmazását

öt évvel]-ig

öt évente

(-1)
     Legkésőbb
  ... [három évvel ezen
  irányelv
  alkalmazásának kezdőnapját
  követően
  ]-ig
  , és azt követően
  ötévente
  jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ennek az irányelvnek az alkalmazásáról.

Módosítás 174

Módosítás 174

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés

28 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A
  jelentés
  a termékek és szolgáltatások
  hozzáférhetőségét vizsgálja többek között
  a társadalmi, gazdasági és műszaki fejlemények, a gazdasági szereplőkre és a fogyatékossággal élő személyekre
  gyakorolt hatás fényében
   – megállapítva adott esetben, hogy mely területeken csökkenthetők a terhek –, annak felmérése céljából, hogy szükséges-e az irányelv felülvizsgálata. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

A
  jelentés
  a termékek és szolgáltatások
  hozzáférhetőségét vizsgálja többek között
  a társadalmi, gazdasági és műszaki fejlemények, a gazdasági szereplőkre és a fogyatékossággal élő személyekre
  gyakorolt hatás fényében
   – megállapítva adott esetben, hogy mely területeken csökkenthetők a terhek –, annak felmérése céljából, hogy szükséges-e az irányelv felülvizsgálata.

jelentés

hozzáférhetőségét vizsgálja többek között

gyakorolt hatás fényében

| (1) | A
  jelentések
  a 
  12. cikk (6) és a 24. cikk (4) bekezdésének megfelelően beérkezett értesítések alapján értékelik, hogy ezen irányelv megvalósította-e célkitűzéseit, különösen az akadálymentes
  termékek és szolgáltatások
  szabad mozgásának fokozása tekintetében. Ezenkívül
  a 
  jelentések a
  társadalmi, gazdasági és műszaki fejlemények
  tükrében megvizsgálják a termékek és szolgáltatások akadálymentes hozzáférhetőségét
  ,
  az irányelv hatálya új termékekre és szolgáltatásokra való kiterjesztésének szükségességét, vagy annak szükségességét, hogy bizonyos termékek vagy szolgáltatások kikerüljenek az irányelv hatálya alól, továbbá az irányelv hatását
  a gazdasági szereplőkre és a fogyatékossággal élő személyekre – megállapítva adott esetben, hogy mely területeken csökkenthetők a terhek –, annak felmérése céljából, hogy szükséges-e az irányelv felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(1)

A
  jelentések
  a 
  12. cikk (6) és a 24. cikk (4) bekezdésének megfelelően beérkezett értesítések alapján értékelik, hogy ezen irányelv megvalósította-e célkitűzéseit, különösen az akadálymentes
  termékek és szolgáltatások
  szabad mozgásának fokozása tekintetében. Ezenkívül
  a 
  jelentések a
  társadalmi, gazdasági és műszaki fejlemények
  tükrében megvizsgálják a termékek és szolgáltatások akadálymentes hozzáférhetőségét
  ,
  az irányelv hatálya új termékekre és szolgáltatásokra való kiterjesztésének szükségességét, vagy annak szükségességét, hogy bizonyos termékek vagy szolgáltatások kikerüljenek az irányelv hatálya alól, továbbá az irányelv hatását
  a gazdasági szereplőkre és a fogyatékossággal élő személyekre – megállapítva adott esetben, hogy mely területeken csökkenthetők a terhek –, annak felmérése céljából, hogy szükséges-e az irányelv felülvizsgálata.

jelentések

12. cikk (6) és a 24. cikk (4) bekezdésének megfelelően beérkezett értesítések alapján értékelik, hogy ezen irányelv megvalósította-e célkitűzéseit, különösen az akadálymentes

szabad mozgásának fokozása tekintetében. Ezenkívül

jelentések a

tükrében megvizsgálják a termékek és szolgáltatások akadálymentes hozzáférhetőségét

az irányelv hatálya új termékekre és szolgáltatásokra való kiterjesztésének szükségességét, vagy annak szükségességét, hogy bizonyos termékek vagy szolgáltatások kikerüljenek az irányelv hatálya alól, továbbá az irányelv hatását

Módosítás 175

Módosítás 175

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 2 bekezdés

28 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A tagállamok kellő időben közölnek a Bizottsággal minden olyan információt, amelyre a 
  jelentés
  elkészítéséhez a Bizottságnak szüksége lehet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

A tagállamok kellő időben közölnek a Bizottsággal minden olyan információt, amelyre a 
  jelentés
  elkészítéséhez a Bizottságnak szüksége lehet.

jelentés

| (2) | A tagállamok kellő időben közölnek a Bizottsággal minden olyan információt, amelyre a 
  jelentések
  elkészítéséhez a Bizottságnak szüksége lehet. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok kellő időben közölnek a Bizottsággal minden olyan információt, amelyre a 
  jelentések
  elkészítéséhez a Bizottságnak szüksége lehet.

jelentések

Módosítás 176

Módosítás 176

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 3 bekezdés

28 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A Bizottság jelentése figyelembe veszi az érdekelt gazdasági szereplők és az érintett nem kormányzati szervezetek, köztük a fogyatékossággal élőket
  és az idős személyeket
  képviselő szervezetek véleményét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)

A Bizottság jelentése figyelembe veszi az érdekelt gazdasági szereplők és az érintett nem kormányzati szervezetek, köztük a fogyatékossággal élőket
  és az idős személyeket
  képviselő szervezetek véleményét.

és az idős személyeket

| (3) | A Bizottság jelentése figyelembe veszi az érdekelt gazdasági szereplők és az érintett nem kormányzati szervezetek, köztük a fogyatékossággal élőket képviselő szervezetek véleményét. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság jelentése figyelembe veszi az érdekelt gazdasági szereplők és az érintett nem kormányzati szervezetek, köztük a fogyatékossággal élőket képviselő szervezetek véleményét.

Módosítás 177

Módosítás 177

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – I szakasz – A rész (új)

I melléklet – I szakasz – A rész (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A. | Operációs rendszerek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A.

A.

Operációs rendszerek

| 1. | A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi ésszerűen előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében eleget kell tenni a C. részben megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:









  a) | tájékoztatás az érintett szolgáltatás működésével, valamint akadálymentesítő jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

1.

A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi ésszerűen előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében eleget kell tenni a C. részben megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

a)

a)

tájékoztatás az érintett szolgáltatás működésével, valamint akadálymentesítő jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban; valamint

tájékoztatás az érintett szolgáltatás működésével, valamint akadálymentesítő jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban; valamint

| b) | elektronikus információk, ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges honlapokat. |
| --- | --- |

b)

b)

elektronikus információk, ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges honlapokat.

elektronikus információk, ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges honlapokat.

Módosítás 178

Módosítás 178

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – I szakasz – B rész (új)

I melléklet – I szakasz – B rész (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | B. | Általános rendeltetésű számítógépes hardverek és beépített operációs rendszereik |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

B.

B.

Általános rendeltetésű számítógépes hardverek és beépített operációs rendszereik

Módosítás 180

Módosítás 180

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – I szakasz – 2 pont

I melléklet – I szakasz – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 181

Módosítás 181

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – I szakasz – C rész (új)

I melléklet – I szakasz – C rész (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | C. | A funkcionális teljesítményre vonatkozó követelmények |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

C.

C.

A funkcionális teljesítményre vonatkozó követelmények

Annak érdekében, hogy a termékek és szolgáltatások kialakítása és felhasználói felületük akadálymentes legyen, azokat adott esetben az alábbiaknak megfelelően kell tervezni:

Annak érdekében, hogy a termékek és szolgáltatások kialakítása és felhasználói felületük akadálymentes legyen, azokat adott esetben az alábbiaknak megfelelően kell tervezni:

| a) | Használat látás nélkül



  Amennyiben a termék vizuális üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely nem teszi szükségessé a látást. |
| --- | --- |

a)

a)

Használat látás nélkül

Használat látás nélkül

Amennyiben a termék vizuális üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely nem teszi szükségessé a látást.

| b) | Használat korlátozott látással



  Amennyiben a termék vizuális üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely lehetővé teszi a korlátozott látású felhasználók számára a termék működtetését; ez többek között a rugalmas kontraszttal és fényerővel és rugalmas nagyítással kapcsolatos elemek tartalom- vagy funkcionalitásveszteség nélküli biztosítása révén, valamint az előtér és a háttér vizuális elemeinek rugalmas módon történő elkülönítésével és vezérlésével, továbbá a szükséges látómező feletti rugalmas vezérléssel kapcsolatos elemek révén érhető el. |
| --- | --- |

b)

b)

Használat korlátozott látással

Használat korlátozott látással

Amennyiben a termék vizuális üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely lehetővé teszi a korlátozott látású felhasználók számára a termék működtetését; ez többek között a rugalmas kontraszttal és fényerővel és rugalmas nagyítással kapcsolatos elemek tartalom- vagy funkcionalitásveszteség nélküli biztosítása révén, valamint az előtér és a háttér vizuális elemeinek rugalmas módon történő elkülönítésével és vezérlésével, továbbá a szükséges látómező feletti rugalmas vezérléssel kapcsolatos elemek révén érhető el.

| c) | Használat a szín észlelése nélkül



  Amennyiben a termék vizuális üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely nem követeli meg a színek felhasználók általi észlelését. |
| --- | --- |

c)

c)

Használat a szín észlelése nélkül

Használat a szín észlelése nélkül

Amennyiben a termék vizuális üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely nem követeli meg a színek felhasználók általi észlelését.

| d) | Használat hallás nélkül



  Amennyiben a termék auditív üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely nem teszi szükségessé a hallást. |
| --- | --- |

d)

d)

Használat hallás nélkül

Használat hallás nélkül

Amennyiben a termék auditív üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely nem teszi szükségessé a hallást.

| e) | Használat korlátozott hallással



  Amennyiben a termék auditív üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely megerősített audiotulajdonságokkal rendelkezik; amit többek között a hangerő felhasználó általi vezérlésének és az előtér és háttér rugalmas módon történő elválasztásának és vezérlésének biztosítása révén lehet elérni, amennyiben a hangot és a hátteret külön hangsávként rögzítették. |
| --- | --- |

e)

e)

Használat korlátozott hallással

Használat korlátozott hallással

Amennyiben a termék auditív üzemmódokkal rendelkezik, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely megerősített audiotulajdonságokkal rendelkezik; amit többek között a hangerő felhasználó általi vezérlésének és az előtér és háttér rugalmas módon történő elválasztásának és vezérlésének biztosítása révén lehet elérni, amennyiben a hangot és a hátteret külön hangsávként rögzítették.

| f) | Használat hangképzési képesség nélkül



  Amennyiben a termék hangbevitelt követel meg a felhasználóktól, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely nem követeli meg a hangképzést a felhasználóktól. A hangképzés orálisan képzett hangokat, úgymint beszédet, füttyöt vagy csettintést foglal magában. |
| --- | --- |

f)

f)

Használat hangképzési képesség nélkül

Használat hangképzési képesség nélkül

Amennyiben a termék hangbevitelt követel meg a felhasználóktól, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely nem követeli meg a hangképzést a felhasználóktól. A hangképzés orálisan képzett hangokat, úgymint beszédet, füttyöt vagy csettintést foglal magában.

| g) | Használat korlátozott kézi beavatkozással vagy erőkifejtéssel



  Amennyiben a termék manuális műveleteket igényel, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely lehetővé teszi a termék olyan alternatív módokon történő használatát, amelyek nem igényelnek finommotorikus irányítást és kézi beavatkozást, kézi erőkifejtést vagy több kezelőfunkció egyidejű működtetését; |
| --- | --- |

g)

g)

Használat korlátozott kézi beavatkozással vagy erőkifejtéssel

Használat korlátozott kézi beavatkozással vagy erőkifejtéssel

Amennyiben a termék manuális műveleteket igényel, biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot is, amely lehetővé teszi a termék olyan alternatív módokon történő használatát, amelyek nem igényelnek finommotorikus irányítást és kézi beavatkozást, kézi erőkifejtést vagy több kezelőfunkció egyidejű működtetését;

| h) | Használat korlátozott mozgástartománnyal



  Amennyiben a termékek szabadon állóak vagy beépítettek, működtetési egységeiknek valamennyi felhasználó mozgástartományán belül kell elhelyezkedniük. |
| --- | --- |

h)

h)

Használat korlátozott mozgástartománnyal

Használat korlátozott mozgástartománnyal

Amennyiben a termékek szabadon állóak vagy beépítettek, működtetési egységeiknek valamennyi felhasználó mozgástartományán belül kell elhelyezkedniük.

| i) | A fényérzékenység által okozott rohamok kockázatának minimálisra csökkentése



  Amennyiben a termék vizuális üzemmódokat biztosít, nem rendelkezhet olyan üzemmódokkal, amelyekről ismert, hogy fényérzékenység által okozott rohamokat váltanak ki. |
| --- | --- |

i)

i)

A fényérzékenység által okozott rohamok kockázatának minimálisra csökkentése

A fényérzékenység által okozott rohamok kockázatának minimálisra csökkentése

Amennyiben a termék vizuális üzemmódokat biztosít, nem rendelkezhet olyan üzemmódokkal, amelyekről ismert, hogy fényérzékenység által okozott rohamokat váltanak ki.

| j) | Használat korlátozott kognitív képességgel



  A terméknek biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot, amely használatát egyszerűbbé teszi és megkönnyíti; |
| --- | --- |

j)

j)

Használat korlátozott kognitív képességgel

Használat korlátozott kognitív képességgel

A terméknek biztosítania kell legalább egy olyan üzemmódot, amely használatát egyszerűbbé teszi és megkönnyíti;

| k) | A magánélet védelme



  Amennyiben a termék akadálymentességet biztosító elemeket tartalmaz, rendelkeznie kell legalább egy olyan üzemmóddal, amely a termék akadálymentességet biztosító elemeinek használata során biztosítja a magánélet védelmét. |
| --- | --- |

k)

k)

A magánélet védelme

A magánélet védelme

Amennyiben a termék akadálymentességet biztosító elemeket tartalmaz, rendelkeznie kell legalább egy olyan üzemmóddal, amely a termék akadálymentességet biztosító elemeinek használata során biztosítja a magánélet védelmét.

Módosítás 182

Módosítás 182

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – I szakasz – D rész (új)

I melléklet – I szakasz – D rész (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | D. | Támogatási szolgáltatások |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

D.

D.

Támogatási szolgáltatások

A támogatási szolgáltatásoknak, amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék elérhetőségéről és annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon.

A támogatási szolgáltatásoknak, amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék elérhetőségéről és annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon.

Módosítás 183 és 291

Módosítás 183 és 291

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – II szakasz – cím

I melléklet – II szakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Önkiszolgáló terminálok: bankjegykiadó automaták, jegykiadó automaták
  és
  önkiszolgáló utasfelvételi automaták | Önkiszolgáló terminálok: bankjegykiadó automaták, jegykiadó automaták, önkiszolgáló utasfelvételi automaták
  és fizetési terminálok |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Önkiszolgáló terminálok: bankjegykiadó automaták, jegykiadó automaták
  és
  önkiszolgáló utasfelvételi automaták

és

Önkiszolgáló terminálok: bankjegykiadó automaták, jegykiadó automaták, önkiszolgáló utasfelvételi automaták
  és fizetési terminálok

és fizetési terminálok

Módosítás 184, 291, 299 és 342

Módosítás 184, 291, 299 és 342

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – II szakasz – 1 pont

I melléklet – II szakasz – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Tervezés és gyártás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Tervezés és gyártás:

| 1. | Tervezés és gyártás: |
| --- | --- |

1.

Tervezés és gyártás:

A
  funkcióképességükben korlátozott, többek között
  a fogyatékossággal élő és az
  életkorral összefüggő egészségkárosodással élő
  személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  hozzáférhetővé kell tenni a következőket:

funkcióképességükben korlátozott, többek között

életkorral összefüggő egészségkárosodással élő

hozzáférhetővé kell tenni a következőket:

A fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  eleget kell tenni
  az
  I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek. Ebben a tekintetben a termékek nem követelhetik meg akadálymentesítő elem aktiválását annak érdekében, hogy az elemet igénylő felhasználó be tudja azt kapcsolni.

ésszerűen

eleget kell tenni

I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek. Ebben a tekintetben a termékek nem követelhetik meg akadálymentesítő elem aktiválását annak érdekében, hogy az elemet igénylő felhasználó be tudja azt kapcsolni.

A termékek tervezését és gyártását akadálymentessé kell tenni, beleértve a következőket:

A termékek tervezését és gyártását akadálymentessé kell tenni, beleértve a következőket:

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek: |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek:

, amelyeknek:

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések); |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések);

a

a

és a

| | i. | több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

| | ii. | érthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

érthetőknek kell lenniük;

érthetőknek kell lenniük;

| | iii. | észlelhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

észlelhetőknek kell lenniük;

észlelhetőknek kell lenniük;

| | iv. | az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

| b) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

b)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint;

a 2. pontban foglaltak szerint;

| b) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output); |
| --- | --- |

b)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output);

| c) | a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 
  2. pontban foglaltak szerint
  ; |
| --- | --- |

c)

a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 
  2. pontban foglaltak szerint
  ;

funkcióképességükben korlátozott

2. pontban foglaltak szerint

| c) | a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói,
  amelyeket
  a 
  saját headset használatának lehetővé tételével kell megvalósítani, amikor meghatározott időn belül kell reagálni, a felhasználó több érzékszervi csatornán keresztül történő figyelmeztetésével és lehetőség biztosításával a megszabott idő meghosszabbítására, valamint megfelelő kontraszttal és érintéssel felismerhető nyomógombokkal és kapcsolókkal
  ; |
| --- | --- |

c)

a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói,
  amelyeket
  a 
  saját headset használatának lehetővé tételével kell megvalósítani, amikor meghatározott időn belül kell reagálni, a felhasználó több érzékszervi csatornán keresztül történő figyelmeztetésével és lehetőség biztosításával a megszabott idő meghosszabbítására, valamint megfelelő kontraszttal és érintéssel felismerhető nyomógombokkal és kapcsolókkal
  ;

fogyatékossággal élő

amelyeket

saját headset használatának lehetővé tételével kell megvalósítani, amikor meghatározott időn belül kell reagálni, a felhasználó több érzékszervi csatornán keresztül történő figyelmeztetésével és lehetőség biztosításával a megszabott idő meghosszabbítására, valamint megfelelő kontraszttal és érintéssel felismerhető nyomógombokkal és kapcsolókkal

| d) | interfész a termék és a
  támogató
  eszközök között
  . |
| --- | --- |

d)

interfész a termék és a
  támogató
  eszközök között
  .

interfész a termék és a

eszközök között

| d) | adott esetben kompatibilitás az uniós szinten elérhető
  támogató
  eszközökkel és technológiákkal, ideértve a hallást segítő technológiákat is, mint például a hallókészülékeket, telecoilokat, cochleáris implantátumokat és hallássegítő eszközöket
  . |
| --- | --- |

d)

adott esetben kompatibilitás az uniós szinten elérhető
  támogató
  eszközökkel és technológiákkal, ideértve a hallást segítő technológiákat is, mint például a hallókészülékeket, telecoilokat, cochleáris implantátumokat és hallássegítő eszközöket
  .

adott esetben kompatibilitás az uniós szinten elérhető

eszközökkel és technológiákkal, ideértve a hallást segítő technológiákat is, mint például a hallókészülékeket, telecoilokat, cochleáris implantátumokat és hallássegítő eszközöket

Módosítás 185

Módosítás 185

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – II szakasz – 2 pont

I melléklet – II szakasz – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 186

Módosítás 186

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – III szakasz – cím

I melléklet – III szakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Telefonszolgáltatások, ideértve a segélyhívó szolgálatokat és a kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói végberendezéseket | Telefonszolgáltatások, ideértve a segélyhívó szolgálatokat és a kapcsolódó fogyasztói végberendezéseket |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Telefonszolgáltatások, ideértve a segélyhívó szolgálatokat és a kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói végberendezéseket

, fejlett számítástechnikai kapacitású

Telefonszolgáltatások, ideértve a segélyhívó szolgálatokat és a kapcsolódó fogyasztói végberendezéseket

Módosítás 187, 292 és 300

Módosítás 187, 292 és 300

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – III szakasz – A rész – 1 pont

I melléklet – III szakasz – A rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

| 1. | A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre: |
| --- | --- |

1.

A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

ésszerűen

eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

| a) | biztosítani kell a
  szolgáltatás nyújtása során
  használt termékek hozzáférhetőségét
  a 
  B. pontban meghatározott, a „fogyasztók
  által használt
  , kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású végberendezésekre” vonatkozó
  szabályok szerint; |
| --- | --- |

a)

biztosítani kell a
  szolgáltatás nyújtása során
  használt termékek hozzáférhetőségét
  a 
  B. pontban meghatározott, a „fogyasztók
  által használt
  , kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású végberendezésekre” vonatkozó
  szabályok szerint;

biztosítani kell a

használt termékek hozzáférhetőségét

B. pontban meghatározott, a „fogyasztók

, kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású végberendezésekre” vonatkozó

| a) | az adott
  szolgáltatás nyújtása során a 
  szolgáltató
  által használt
  termékek az e szakasz B. részében meghatározott
  szabályok szerint; |
| --- | --- |

a)

az adott
  szolgáltatás nyújtása során a 
  szolgáltató
  által használt
  termékek az e szakasz B. részében meghatározott
  szabályok szerint;

az adott

szolgáltató

termékek az e szakasz B. részében meghatározott

| b) | tájékoztatást kell nyújtani a
  szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  , a következők szerint: |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást kell nyújtani a
  szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  , a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani a

hozzáférhetőségi

, a következők szerint:

| b) | tájékoztatás az érintett
  szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás az érintett
  szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban;

tájékoztatás az érintett

akadálymentesítő

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

| | iii. | az
  elektronikus
  információkat
  , ideértve
  a
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat
  a c) pont szerint kell nyújtani. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az
  elektronikus
  információkat
  , ideértve
  a
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat
  a c) pont szerint kell nyújtani.

az

információkat

a

a c) pont szerint kell nyújtani.

| ba) | elektronikus
  információk
  , ideértve
  az érintett
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat; |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektronikus
  információk
  , ideértve
  az érintett
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat;

információk

az érintett

| c) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

c)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

hozzáférhetővé

hozzáférhető

| c) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentessé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentes
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

c)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentessé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentes
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

akadálymentessé

akadálymentes

| ca) | mobilalapú alkalmazások; |
| --- | --- |

ca)

ca)

mobilalapú alkalmazások;

mobilalapú alkalmazások;

| d) | hozzáférhető információt kell nyújtani
  a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére; |
| --- | --- |

d)

hozzáférhető információt kell nyújtani
  a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére;

hozzáférhető információt kell nyújtani

| d) | információ
  a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére; |
| --- | --- |

d)

információ
  a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére;

információ

| e) | ideértve a funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciókat
  ,
  gyakorlatokat
  ,
  szabályokat és eljárásokat
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatását. |
| --- | --- |

e)

ideértve a funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciókat
  ,
  gyakorlatokat
  ,
  szabályokat és eljárásokat
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatását.

ideértve a funkcióképességükben korlátozott

funkciókat

gyakorlatokat

szabályokat és eljárásokat

megváltoztatását.

| e) | a fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását
  és az interoperabilitás biztosítását
  célzó
  funkciók
  ,
  gyakorlatok
  ,
  szabályok, eljárások
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatása; amit a két felhasználó vagy egy felhasználó és a segélyhívó szolgálat közötti hang-, video- és valós idejű szövegkommunikáció támogatásával – külön-külön vagy azokat kombinálva („total conversation”) – kell elérni; |
| --- | --- |

e)

a fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását
  és az interoperabilitás biztosítását
  célzó
  funkciók
  ,
  gyakorlatok
  ,
  szabályok, eljárások
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatása; amit a két felhasználó vagy egy felhasználó és a segélyhívó szolgálat közötti hang-, video- és valós idejű szövegkommunikáció támogatásával – külön-külön vagy azokat kombinálva („total conversation”) – kell elérni;

a fogyatékossággal élő

és az interoperabilitás biztosítását

funkciók

gyakorlatok

szabályok, eljárások

megváltoztatása; amit a két felhasználó vagy egy felhasználó és a segélyhívó szolgálat közötti hang-, video- és valós idejű szövegkommunikáció támogatásával – külön-külön vagy azokat kombinálva („total conversation”) – kell elérni;

Módosítás 344

Módosítás 344

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – III szakasz – A pont – 1 a pont (új)

I melléklet – III szakasz – A pont – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Támogatási szolgáltatások



  A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a szolgáltatás elérhetőségéről és annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

Támogatási szolgáltatások

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a szolgáltatás elérhetőségéről és annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módon.

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a szolgáltatás elérhetőségéről és annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módon.

Módosítás 188 és 292

Módosítás 188 és 292

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – III szakasz – B rész – cím

I melléklet – III szakasz – B rész – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| B. | A fogyasztók által használt, kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  végberendezések: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

B.

A fogyasztók által használt, kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  végberendezések:

, fejlett számítástechnikai kapacitású

| B. | A fogyasztók által használt, kapcsolódó végberendezések: |
| --- | --- |

B.

A fogyasztók által használt, kapcsolódó végberendezések:

Módosítás 189, 292 és 301

Módosítás 189, 292 és 301

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – III szakasz – B rész – 1 pont

I melléklet – III szakasz – B rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Tervezés és gyártás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Tervezés és gyártás:

| 1. | Tervezés és gyártás: |
| --- | --- |

1.

Tervezés és gyártás:

A
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő
  és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő
  személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  hozzáférhetővé
  kell tenni a 
  következőket
  :

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő

hozzáférhetővé

következőket

A fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  eleget
  kell tenni
  az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie
  a 
  következőkre
  :

ésszerűen

eleget

az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie

következőkre

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek: |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek:

, amelyeknek:

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések); |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések);

a

a

és a

| | i. | több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

| | ii. | érthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

érthetőknek kell lenniük;

érthetőknek kell lenniük;

| | iii. | észlelhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

észlelhetőknek kell lenniük;

észlelhetőknek kell lenniük;

| | iv. | az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

| b) | a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás); |
| --- | --- |

b)

a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás);

| b) | a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás); |
| --- | --- |

b)

a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás);

| c) | a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás
  , amely megfelel a következőknek: |
| --- | --- |

c)

a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás
  , amely megfelel a következőknek:

, amely megfelel a következőknek:

| c) | a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás; |
| --- | --- |

c)

a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás;

| | i. | az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen;

az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen;

| | ii. | az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében;

az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében;

| d) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

d)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint;

a 2. pontban foglaltak szerint;

| d) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output); |
| --- | --- |

d)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output);

| e) | a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 
  2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

e)

a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 
  2. pontban foglaltak szerint;

funkcióképességükben korlátozott

2. pontban foglaltak szerint;

| e) | a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását
  és az interoperabilitás biztosítását
  célzó funkciói
  ; amelyeket a hifi hangminőség támogatásával kell elérni
  ,
  olyan képfelbontással, amely lehetővé teszi
  a 
  jelnyelvi kommunikációt, önmagában valós idejű szövegkommunikációval vagy hang- és videokommunikációval kombinálva vagy a hallást segítő technológiákkal való vezeték nélküli tényleges összekapcsolódás biztosításával; |
| --- | --- |

e)

a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását
  és az interoperabilitás biztosítását
  célzó funkciói
  ; amelyeket a hifi hangminőség támogatásával kell elérni
  ,
  olyan képfelbontással, amely lehetővé teszi
  a 
  jelnyelvi kommunikációt, önmagában valós idejű szövegkommunikációval vagy hang- és videokommunikációval kombinálva vagy a hallást segítő technológiákkal való vezeték nélküli tényleges összekapcsolódás biztosításával;

fogyatékossággal élő

és az interoperabilitás biztosítását

; amelyeket a hifi hangminőség támogatásával kell elérni

olyan képfelbontással, amely lehetővé teszi

jelnyelvi kommunikációt, önmagában valós idejű szövegkommunikációval vagy hang- és videokommunikációval kombinálva vagy a hallást segítő technológiákkal való vezeték nélküli tényleges összekapcsolódás biztosításával;

| f) | interfész a termék és a támogató eszközök között. |
| --- | --- |

f)

interfész a termék és a támogató eszközök között.

| f) | interfész a termék és a támogató eszközök között. |
| --- | --- |

f)

interfész a termék és a támogató eszközök között.

Módosítás 190

Módosítás 190

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – III szakasz – B rész – 2 pont

I melléklet – III szakasz – B rész – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 346/rev

Módosítás 346/rev

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – III szakasz – B rész – 2 a pont (új)

I melléklet – III szakasz – B rész – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | Támogatási szolgáltatások:



  A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentes kommunikációs módokon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

Támogatási szolgáltatások:

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentes kommunikációs módokon.

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentes kommunikációs módokon.

Módosítás 191

Módosítás 191

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IV szakasz – cím

I melléklet – IV szakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Audiovizuális médiaszolgáltatások és a kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói berendezések | Audiovizuális médiaszolgáltatások
  honlapjai
  és
  online alkalmazásai
  és a kapcsolódó fogyasztói berendezések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Audiovizuális médiaszolgáltatások és a kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói berendezések

, fejlett számítástechnikai kapacitású

Audiovizuális médiaszolgáltatások
  honlapjai
  és
  online alkalmazásai
  és a kapcsolódó fogyasztói berendezések

honlapjai

online alkalmazásai

Módosítás 192

Módosítás 192

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IV szakasz – A rész – cím

I melléklet – IV szakasz – A rész – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A. | Szolgáltatások
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A.

Szolgáltatások
  :

Szolgáltatások

| A. | Honlapok és online alkalmazások
  : |
| --- | --- |

A.

Honlapok és online alkalmazások
  :

Honlapok és online alkalmazások

Módosítás 193

Módosítás 193

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IV szakasz – A rész – 1 pont

I melléklet – IV szakasz – A rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

| 1. | A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre: |
| --- | --- |

1.

A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

ésszerűen

eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

| a) | biztosítani kell a szolgáltatás nyújtása során használt termékek hozzáférhetőségét a B. pontban meghatározott, a „fogyasztók által használt, kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású végberendezésekre” vonatkozó szabályok szerint; |
| --- | --- |

a)

biztosítani kell a szolgáltatás nyújtása során használt termékek hozzáférhetőségét a B. pontban meghatározott, a „fogyasztók által használt, kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású végberendezésekre” vonatkozó szabályok szerint;

biztosítani kell a szolgáltatás nyújtása során használt termékek hozzáférhetőségét a B. pontban meghatározott, a „fogyasztók által használt, kapcsolódó, fejlett számítástechnikai kapacitású végberendezésekre” vonatkozó szabályok szerint;

| a) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentessé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

a)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentessé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentessé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

| b) | tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint: |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:

| b) | mobileszköz-alapú alkalmazások. |
| --- | --- |

b)

mobileszköz-alapú alkalmazások.

mobileszköz-alapú alkalmazások.

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

| | iii. | az elektronikus információkat, ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat a c) pont szerint kell nyújtani. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az elektronikus információkat, ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat a c) pont szerint kell nyújtani.

az elektronikus információkat, ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat a c) pont szerint kell nyújtani.

| c) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

c)

c)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

| d) | hozzáférhető információt kell nyújtani a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére; |
| --- | --- |

d)

d)

hozzáférhető információt kell nyújtani a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére;

hozzáférhető információt kell nyújtani a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére;

| e) | ideértve a funkcióképességükben korlátozott személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat és eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását. |
| --- | --- |

e)

e)

ideértve a funkcióképességükben korlátozott személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat és eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását.

ideértve a funkcióképességükben korlátozott személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat és eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását.

Módosítás 194

Módosítás 194

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IV szakasz – B rész – cím

I melléklet – IV szakasz – B rész – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| B. | A kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói berendezések: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

B.

A kapcsolódó
  , fejlett számítástechnikai kapacitású
  fogyasztói berendezések:

, fejlett számítástechnikai kapacitású

| B. | A kapcsolódó fogyasztói berendezések: |
| --- | --- |

B.

A kapcsolódó fogyasztói berendezések:

Módosítás 195 és 293

Módosítás 195 és 293

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IV szakasz – B rész – 1 pont

I melléklet – IV szakasz – B rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Tervezés és gyártás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Tervezés és gyártás:

| 1. | Tervezés és gyártás: |
| --- | --- |

1.

Tervezés és gyártás:

A funkcióképességükben korlátozott, többek között
  a fogyatékossággal élő
  és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő
  személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  hozzáférhetővé
  kell tenni a 
  következőket
  :

A funkcióképességükben korlátozott, többek között

és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő

hozzáférhetővé

következőket

A fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  eleget
  kell tenni
  az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie
  a 
  következőkre
  :

ésszerűen

eleget

az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie

következőkre

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek: |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek:

, amelyeknek:

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések); |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések);

a

a

és a

| | i. | több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

| | ii. | érthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

érthetőknek kell lenniük;

érthetőknek kell lenniük;

| | iii. | észlelhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

észlelhetőknek kell lenniük;

észlelhetőknek kell lenniük;

| | iv. | az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

| b) | a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás); |
| --- | --- |

b)

a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás);

| b) | a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás); |
| --- | --- |

b)

a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás);

| c) | a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás
  , amely megfelel a következőknek: |
| --- | --- |

c)

a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás
  , amely megfelel a következőknek:

, amely megfelel a következőknek:

| c) | a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás; |
| --- | --- |

c)

a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás;

| | i. | az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen;

az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen;

| | ii. | az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében;

az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében;

| d) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

d)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint;

a 2. pontban foglaltak szerint;

| d) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output); |
| --- | --- |

d)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output);

| e) | a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 
  2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

e)

a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 
  2. pontban foglaltak szerint;

funkcióképességükben korlátozott

2. pontban foglaltak szerint;

| e) | a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói
  ;amit el lehet érni például a kiválasztási
  ,
  testreszabási és
  a 
  képernyőn biztosított akadálymentesítési szolgáltatások, mint például a siketeknek és nagyothallóknak szóló feliratozás, a hangos kísérőszöveg, a hangos feliratok és a jelnyelvi tolmácsolás támogatásával, a hallást segítő technológiákkal való vezeték nélküli tényleges összekapcsolódás eszközeinek biztosításával vagy az audiovizuális szolgáltatásoknál az akadálymentesítési szolgáltatásokat aktiváló felhasználói funkciók ugyanolyan minőségben történő biztosításával a felhasználó számára, mint az elsődleges médiairányító funkciók; |
| --- | --- |

e)

a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói
  ;amit el lehet érni például a kiválasztási
  ,
  testreszabási és
  a 
  képernyőn biztosított akadálymentesítési szolgáltatások, mint például a siketeknek és nagyothallóknak szóló feliratozás, a hangos kísérőszöveg, a hangos feliratok és a jelnyelvi tolmácsolás támogatásával, a hallást segítő technológiákkal való vezeték nélküli tényleges összekapcsolódás eszközeinek biztosításával vagy az audiovizuális szolgáltatásoknál az akadálymentesítési szolgáltatásokat aktiváló felhasználói funkciók ugyanolyan minőségben történő biztosításával a felhasználó számára, mint az elsődleges médiairányító funkciók;

fogyatékossággal élő

;amit el lehet érni például a kiválasztási

testreszabási és

képernyőn biztosított akadálymentesítési szolgáltatások, mint például a siketeknek és nagyothallóknak szóló feliratozás, a hangos kísérőszöveg, a hangos feliratok és a jelnyelvi tolmácsolás támogatásával, a hallást segítő technológiákkal való vezeték nélküli tényleges összekapcsolódás eszközeinek biztosításával vagy az audiovizuális szolgáltatásoknál az akadálymentesítési szolgáltatásokat aktiváló felhasználói funkciók ugyanolyan minőségben történő biztosításával a felhasználó számára, mint az elsődleges médiairányító funkciók;

| f) | interfész a termék és a támogató eszközök között. |
| --- | --- |

f)

interfész a termék és a támogató eszközök között.

| f) | interfész a termék és a támogató eszközök között. |
| --- | --- |

f)

interfész a termék és a támogató eszközök között.

Módosítás 196

Módosítás 196

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IV szakasz – B rész – 2 pont

I melléklet – IV szakasz – B rész – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 197 és 308

Módosítás 197 és 308

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – V szakasz – cím

I melléklet – V szakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| légi, közúti, vasúti és vízi személyszállítási szolgáltatás; a személyszállítási szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás; önkiszolgáló terminálok, jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták; | légi, közúti,
  autóbuszos,
  vasúti és vízi személyszállítási szolgáltatás; a személyszállítási szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás;
  a személyszállítási, mobilitási és turisztikai szolgáltatásokhoz használt
  önkiszolgáló terminálok
  – többek között fizetési terminálok –
  , jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

légi, közúti, vasúti és vízi személyszállítási szolgáltatás; a személyszállítási szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás; önkiszolgáló terminálok, jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták;

légi, közúti,
  autóbuszos,
  vasúti és vízi személyszállítási szolgáltatás; a személyszállítási szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás;
  a személyszállítási, mobilitási és turisztikai szolgáltatásokhoz használt
  önkiszolgáló terminálok
  – többek között fizetési terminálok –
  , jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták.

autóbuszos,

a személyszállítási, mobilitási és turisztikai szolgáltatásokhoz használt

– többek között fizetési terminálok –

Módosítás 198, 294/rev, 303, 311, 315 és 316

Módosítás 198, 294/rev, 303, 311, 315 és 316

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – V szakasz – A rész – 1 pont

I melléklet – V szakasz – A rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

| 1. | A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre: |
| --- | --- |

1.

A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

ésszerűen

eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

| a) | tájékoztatást kell nyújtani a
  szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  , a következők szerint: |
| --- | --- |

a)

tájékoztatást kell nyújtani a
  szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  , a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani a

hozzáférhetőségi

, a következők szerint:

| a) | tájékoztatás az érintett
  szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatás az érintett
  szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban;

tájékoztatás az érintett

akadálymentesítő

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében
  ;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében

| aa) | ismertetni kell a szolgáltatás akadálymentességi elemeinek használatát, beleértve a járművek és az azokat körülvevő infrastruktúra és épített környezet hozzáférhetőségének felsorolását, valamint az 1107/2006/EK, 1177/2010/EU, 1371/2007/EK és 181/2011/EU rendeleteknek megfelelően tájékoztatást kell adni a segítségnyújtásról
  ; |
| --- | --- |

aa)

aa)

ismertetni kell a szolgáltatás akadálymentességi elemeinek használatát, beleértve a járművek és az azokat körülvevő infrastruktúra és épített környezet hozzáférhetőségének felsorolását, valamint az 1107/2006/EK, 1177/2010/EU, 1371/2007/EK és 181/2011/EU rendeleteknek megfelelően tájékoztatást kell adni a segítségnyújtásról
  ;

ismertetni kell a szolgáltatás akadálymentességi elemeinek használatát, beleértve a járművek és az azokat körülvevő infrastruktúra és épített környezet hozzáférhetőségének felsorolását, valamint az 1107/2006/EK, 1177/2010/EU, 1371/2007/EK és 181/2011/EU rendeleteknek megfelelően tájékoztatást kell adni a segítségnyújtásról

| | iii. | az elektronikus információkat – ideértve
  a
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az elektronikus információkat – ideértve
  a
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani.

a

| ab) | az elektronikus információkat – ideértve
  az érintett
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani. |
| --- | --- |

ab)

ab)

az elektronikus információkat – ideértve
  az érintett
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani.

az érintett

| b) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

b)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

hozzáférhetővé

hozzáférhető

| b) | az egyebek mellett az utazási, idegenforgalmi, szálláshely-biztosítási és vendéglátási szolgáltatások nyújtásához szükséges honlapokat és online alkalmazásokat
  következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentesen
  hozzáférhetővé tenni
  ; ez magában foglalja
  az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentesen
  hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva olyan
  megbízható
  módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;. |
| --- | --- |

b)

az egyebek mellett az utazási, idegenforgalmi, szálláshely-biztosítási és vendéglátási szolgáltatások nyújtásához szükséges honlapokat és online alkalmazásokat
  következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentesen
  hozzáférhetővé tenni
  ; ez magában foglalja
  az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentesen
  hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva olyan
  megbízható
  módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;.

az egyebek mellett az utazási, idegenforgalmi, szálláshely-biztosítási és vendéglátási szolgáltatások nyújtásához szükséges honlapokat és online alkalmazásokat

akadálymentesen

; ez magában foglalja

akadálymentesen

megbízható

| ba) | a mobilalapú szolgáltatásokat és ezen belül a szolgáltatás nyújtásához szükséges mobilalkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentessé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal; |
| --- | --- |

ba)

ba)

a mobilalapú szolgáltatásokat és ezen belül a szolgáltatás nyújtásához szükséges mobilalkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentessé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;

a mobilalapú szolgáltatásokat és ezen belül a szolgáltatás nyújtásához szükséges mobilalkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentessé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;

| c) | ideértve a 
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat
  és
  eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását. |
| --- | --- |

c)

ideértve a 
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat
  és
  eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását.

funkcióképességükben korlátozott

és

| c) | ideértve a 
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat, eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását
  , többek között a mobilalapú szolgáltatások és ezen belül a szolgáltatás nyújtásához szükséges mobilalkalmazások következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő akadálymentessé tétele révén, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;



  Ez olyan szolgáltatásokat jelent, mint például intelligens jegyértékesítés (elektronikus foglalás, jegyelővétel stb.), valós idejű utastájékoztatás (menetrendek, közlekedési fennakadásokkal kapcsolatos tájékoztatás, szolgáltatások összekapcsolása, továbbutazás egyéb közlekedési módok igénybevételével stb.), és további szolgáltatási információk (pl. állomások személyi ellátottsága, nem működő liftek vagy ideiglenesen szünetelő szolgáltatások). |
| --- | --- |

c)

ideértve a 
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat, eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását
  , többek között a mobilalapú szolgáltatások és ezen belül a szolgáltatás nyújtásához szükséges mobilalkalmazások következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő akadálymentessé tétele révén, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;

fogyatékossággal élő

, többek között a mobilalapú szolgáltatások és ezen belül a szolgáltatás nyújtásához szükséges mobilalkalmazások következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő akadálymentessé tétele révén, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;

Ez olyan szolgáltatásokat jelent, mint például intelligens jegyértékesítés (elektronikus foglalás, jegyelővétel stb.), valós idejű utastájékoztatás (menetrendek, közlekedési fennakadásokkal kapcsolatos tájékoztatás, szolgáltatások összekapcsolása, továbbutazás egyéb közlekedési módok igénybevételével stb.), és további szolgáltatási információk (pl. állomások személyi ellátottsága, nem működő liftek vagy ideiglenesen szünetelő szolgáltatások).

| ca) | mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás. |
| --- | --- |

ca)

ca)

mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás.

mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás.

Módosítás 199

Módosítás 199

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – V szakasz – B rész

I melléklet – V szakasz – B rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| B. | Személyszállítási szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

B.

B.

Személyszállítási szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak:

törölve

törölve

| a) | A weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

a)

a)

A weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

A weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

Módosítás 200

Módosítás 200

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – V szakasz – C rész

I melléklet – V szakasz – C rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| C. | mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

C.

C.

mobileszköz-alapú szolgáltatások, intelligens jegyértékesítési rendszerek és valós idejű tájékoztatás;

törölve

törölve

| 1. | A szolgáltatások funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |
| --- | --- |

1.

1.

A szolgáltatások funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

| a) | tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint: |
| --- | --- |

a)

a)

tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

| | iii. | az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani.

az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani.

| b) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

b)

b)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

Módosítás 201

Módosítás 201

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – V szakasz – D rész – cím

I melléklet – V szakasz – D rész – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| D. | önkiszolgáló terminálok, jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

D.

önkiszolgáló terminálok, jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták;

| D. | önkiszolgáló terminálok
  – többek között fizetési terminálok
   –, jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták; |
| --- | --- |

D.

önkiszolgáló terminálok
  – többek között fizetési terminálok
   –, jegykiadó automaták és önkiszolgáló utasfelvételi automaták;

– többek között fizetési terminálok

Módosítás 202 és 327

Módosítás 202 és 327

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – V szakasz – D rész – 1 pont

I melléklet – V szakasz – D rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Tervezés és gyártás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Tervezés és gyártás:

| 1. | Tervezés és gyártás: |
| --- | --- |

1.

Tervezés és gyártás:

A funkcióképességükben korlátozott, többek között
  a fogyatékossággal élő
  és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő
  személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  hozzáférhetővé
  kell tenni a 
  következőket
  :

A funkcióképességükben korlátozott, többek között

és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő

hozzáférhetővé

következőket

A fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  eleget
  kell tenni
  az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie
  a 
  következőkre
  :

ésszerűen

eleget

az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie

következőkre

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek: |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek:

, amelyeknek:

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések); |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések);

a

a

és a

| | i. | több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

| | ii. | érthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

érthetőknek kell lenniük;

érthetőknek kell lenniük;

| | iii. | észlelhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

észlelhetőknek kell lenniük;

észlelhetőknek kell lenniük;

| | iv. | az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

| b) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

b)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint;

a 2. pontban foglaltak szerint;

| b) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output); |
| --- | --- |

b)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output);

| c) | a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói
  , a 2. pontban foglaltak szerint
  ; |
| --- | --- |

c)

a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói
  , a 2. pontban foglaltak szerint
  ;

funkcióképességükben korlátozott

, a 2. pontban foglaltak szerint

| c) | a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói; |
| --- | --- |

c)

a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói;

fogyatékossággal élő

| d) | interfész a
  termék és a támogató eszközök
  között
  . |
| --- | --- |

d)

interfész a
  termék és a támogató eszközök
  között
  .

interfész a

között

| d) | a
  termék és a támogató eszközök
  és technológiák közötti kompatibilitás, ideértve a hallást segítő technológiákat is, így a hallókészülékeket, telecoilokat, cochleáris implantátumokat és hallássegítő eszközöket; a terméket saját headsettel is lehessen használni
  . |
| --- | --- |

d)

a
  termék és a támogató eszközök
  és technológiák közötti kompatibilitás, ideértve a hallást segítő technológiákat is, így a hallókészülékeket, telecoilokat, cochleáris implantátumokat és hallássegítő eszközöket; a terméket saját headsettel is lehessen használni
  .

a

és technológiák közötti kompatibilitás, ideértve a hallást segítő technológiákat is, így a hallókészülékeket, telecoilokat, cochleáris implantátumokat és hallássegítő eszközöket; a terméket saját headsettel is lehessen használni

Módosítás 352

Módosítás 352

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – V szakasz – D pont – 1 a pont (új)

I melléklet – V szakasz – D pont – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Támogatási szolgáltatások



  A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

Támogatási szolgáltatások

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon.

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon.

Módosítás 203

Módosítás 203

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – V szakasz – D rész – 2 pont

I melléklet – V szakasz – D rész – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 204

Módosítás 204

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VI szakasz – cím

I melléklet – VI szakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Banki szolgáltatások; banki szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; mobileszköz-alapú banki szolgáltatások; önkiszolgáló terminálok, ideértve a banki szolgáltatások nyújtására használt
  a
  bankjegykiadó automatákat | Fogyasztói
  banki szolgáltatások; banki szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; mobileszköz-alapú banki szolgáltatások; önkiszolgáló terminálok, ideértve a 
  fizetési terminálokat és a
  banki szolgáltatások nyújtására használt bankjegykiadó automatákat |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Banki szolgáltatások; banki szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; mobileszköz-alapú banki szolgáltatások; önkiszolgáló terminálok, ideértve a banki szolgáltatások nyújtására használt
  a
  bankjegykiadó automatákat

a

Fogyasztói
  banki szolgáltatások; banki szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; mobileszköz-alapú banki szolgáltatások; önkiszolgáló terminálok, ideértve a 
  fizetési terminálokat és a
  banki szolgáltatások nyújtására használt bankjegykiadó automatákat

Fogyasztói

fizetési terminálokat és a

Módosítás 205, 295 és 304

Módosítás 205, 295 és 304

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VI szakasz – A rész – 1 pont

I melléklet – VI szakasz – A rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

| 1. | A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre: |
| --- | --- |

1.

A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

ésszerűen

eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

| a) | biztosítani kell a
  szolgáltatás nyújtása során használt termékek
  hozzáférhetőségét
  a D. pontban meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

a)

biztosítani kell a
  szolgáltatás nyújtása során használt termékek
  hozzáférhetőségét
  a D. pontban meghatározott szabályok szerint;

biztosítani kell a

hozzáférhetőségét

| a) | az adott
  szolgáltatás nyújtása során
  a szolgáltató által
  használt termékek a D. pontban meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

a)

az adott
  szolgáltatás nyújtása során
  a szolgáltató által
  használt termékek a D. pontban meghatározott szabályok szerint;

az adott

a szolgáltató által

| b) | tájékoztatást kell nyújtani a
  szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban,
  a következők szerint: |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást kell nyújtani a
  szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban,
  a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani a

hozzáférhetőségi

a következők szerint:

| b) | tájékoztatás az érintett
  szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  ; A tájékoztatásnak érthetőnek kell lennie
  ,
  nem haladhatja meg az Európa Tanács közös európai nyelvi referenciakerete B2 szintjének (felső középhaladó) komplexitását. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás az érintett
  szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  ; A tájékoztatásnak érthetőnek kell lennie
  ,
  nem haladhatja meg az Európa Tanács közös európai nyelvi referenciakerete B2 szintjének (felső középhaladó) komplexitását.

tájékoztatás az érintett

akadálymentesítő

; A tájékoztatásnak érthetőnek kell lennie

nem haladhatja meg az Európa Tanács közös európai nyelvi referenciakerete B2 szintjének (felső középhaladó) komplexitását.

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

| | iii. | az elektronikus információkat
  , ideértve
  a
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat a 
  c) pont szerint kell nyújtani
  . |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az elektronikus információkat
  , ideértve
  a
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat a 
  c) pont szerint kell nyújtani
  .

az elektronikus információkat

a

c) pont szerint kell nyújtani

| ba) | elektronikus információk
  , ideértve
  az érintett
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó
  honlapokat és
  online alkalmazásokat
  , valamint az elektronikus azonosításról,
  a 
  biztonságról és a fizetési módokról szóló információk
  . |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektronikus információk
  , ideértve
  az érintett
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó
  honlapokat és
  online alkalmazásokat
  , valamint az elektronikus azonosításról,
  a 
  biztonságról és a fizetési módokról szóló információk
  .

elektronikus információk

az érintett

honlapokat és

, valamint az elektronikus azonosításról,

biztonságról és a fizetési módokról szóló információk

| c) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

c)

c)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

| d) | ideértve a funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciókat
  ,
  gyakorlatokat
  ,
  szabályokat
  és
  eljárásokat
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatását
  . |
| --- | --- |

d)

ideértve a funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciókat
  ,
  gyakorlatokat
  ,
  szabályokat
  és
  eljárásokat
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatását
  .

ideértve a funkcióképességükben korlátozott

funkciókat

gyakorlatokat

szabályokat

eljárásokat

megváltoztatását

| d) | a fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciók
  ,
  gyakorlatok
  ,
  szabályok
  és
  eljárások
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatása
  . |
| --- | --- |

d)

a fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciók
  ,
  gyakorlatok
  ,
  szabályok
  és
  eljárások
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatása
  .

a fogyatékossággal élő

funkciók

gyakorlatok

szabályok

eljárások

megváltoztatása

| da) | mobileszköz-alapú banki szolgáltatások; |
| --- | --- |

da)

da)

mobileszköz-alapú banki szolgáltatások;

mobileszköz-alapú banki szolgáltatások;

Módosítás 206

Módosítás 206

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VI szakasz – B rész

I melléklet – VI szakasz – B rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| B. | banki szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

B.

B.

banki szolgáltatások nyújtására szolgáló weboldalak;

törölve

törölve

A szolgáltatások funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

A szolgáltatások funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

| a) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

a)

a)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

Módosítás 207

Módosítás 207

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VI szakasz – C rész

I melléklet – VI szakasz – C rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| C. | mobileszköz-alapú banki szolgáltatások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

C.

C.

mobileszköz-alapú banki szolgáltatások;

törölve

törölve

| 1. | A szolgáltatások funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |
| --- | --- |

1.

1.

A szolgáltatások funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

| a) | tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint: |
| --- | --- |

a)

a)

tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

| | iii. | az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani.

az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – a b) pont szerint kell nyújtani.

| b) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

b)

b)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

Módosítás 208

Módosítás 208

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VI szakasz – D rész – cím

I melléklet – VI szakasz – D rész – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| D. | önkiszolgáló terminálok, ideértve a banki szolgáltatások nyújtására használt
  a
  bankjegykiadó automatákat |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

D.

önkiszolgáló terminálok, ideértve a banki szolgáltatások nyújtására használt
  a
  bankjegykiadó automatákat

a

| D. | Önkiszolgáló terminálok, ideértve a 
  fizetési terminálokat és a fogyasztói
  banki szolgáltatások nyújtására használt bankjegykiadó automatákat |
| --- | --- |

D.

Önkiszolgáló terminálok, ideértve a 
  fizetési terminálokat és a fogyasztói
  banki szolgáltatások nyújtására használt bankjegykiadó automatákat

fizetési terminálokat és a fogyasztói

Módosítás 209

Módosítás 209

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VI szakasz – D rész – 1 pont

I melléklet – VI szakasz – D rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Tervezés és gyártás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Tervezés és gyártás:

| 1. | Tervezés és gyártás: |
| --- | --- |

1.

Tervezés és gyártás:

A funkcióképességükben korlátozott, többek között
  a fogyatékossággal élő
  és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő
  személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  hozzáférhetővé
  kell tenni a 
  következőket
  :

A funkcióképességükben korlátozott, többek között

és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő

hozzáférhetővé

következőket

A fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  eleget
  kell tenni
  az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie
  a 
  következőkre
  :

eleget

az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie

következőkre

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek: |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek:

, amelyeknek:

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések); |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (
  a
  címkézés,
  a
  használati utasítás
  és a
  figyelmeztetések);

a

a

és a

| | i. | több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

| | ii. | érthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

érthetőknek kell lenniük;

érthetőknek kell lenniük;

| | iii. | észlelhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

észlelhetőknek kell lenniük;

észlelhetőknek kell lenniük;

| | iv. | az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

| b) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

b)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint;

a 2. pontban foglaltak szerint;

| b) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output); |
| --- | --- |

b)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output);

| c) | a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói
  , a 2. pontban foglaltak szerint
  ; |
| --- | --- |

c)

a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói
  , a 2. pontban foglaltak szerint
  ;

funkcióképességükben korlátozott

, a 2. pontban foglaltak szerint

| c) | a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói; |
| --- | --- |

c)

a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói;

fogyatékossággal élő

| d) | interfész a termék és a támogató eszközök között. |
| --- | --- |

d)

interfész a termék és a támogató eszközök között.

| d) | interfész a termék és a támogató eszközök között. |
| --- | --- |

d)

interfész a termék és a támogató eszközök között.

Módosítás 356

Módosítás 356

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VI szakasz – D rész – 1 a pont (új)

I melléklet – VI szakasz – D rész – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Támogatási szolgáltatások



  A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

Támogatási szolgáltatások

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon.

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a termék akadálymentességéről és a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon.

Módosítás 210

Módosítás 210

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VI szakasz – D rész – 2 pont

I melléklet – VI szakasz – D rész – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 211

Módosítás 211

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VII szakasz – cím

I melléklet – VII szakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E-könyvek | Elektronikus könyvek és kapcsolódó berendezés |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E-könyvek

E-könyvek

Elektronikus könyvek és kapcsolódó berendezés

Elektronikus könyvek és kapcsolódó berendezés

Módosítás 305

Módosítás 305

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VII szakasz – A rész – 1 pont

I melléklet – VII szakasz – A rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi
  előrelátható
  igénybevételének maximalizálása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi
  előrelátható
  igénybevételének maximalizálása érdekében:

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

előrelátható

| (1) | A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  rendeltetésszerű
  igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget
  kell
  tenni az ezen irányelvben megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki
  kell
  terjednie
  a 
  következőkre: |
| --- | --- |

(1)

A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  rendeltetésszerű
  igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget
  kell
  tenni az ezen irányelvben megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki
  kell
  terjednie
  a 
  következőkre:

rendeltetésszerű

eleget

tenni az ezen irányelvben megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki

terjednie

következőkre:

| a) | biztosítani
  kell
  a szolgáltatás nyújtása során használt termékek hozzáférhetőségét a „Termékek” című B. pontban meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

a)

biztosítani
  kell
  a szolgáltatás nyújtása során használt termékek hozzáférhetőségét a „Termékek” című B. pontban meghatározott szabályok szerint;

biztosítani

a szolgáltatás nyújtása során használt termékek hozzáférhetőségét a „Termékek” című B. pontban meghatározott szabályok szerint;

| a) | az érintett szolgáltatás nyújtása során
  a 
  szolgáltató által használt termékek az e szakasz B. részében meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

a)

az érintett szolgáltatás nyújtása során
  a 
  szolgáltató által használt termékek az e szakasz B. részében meghatározott szabályok szerint;

az érintett szolgáltatás nyújtása során

szolgáltató által használt termékek az e szakasz B. részében meghatározott szabályok szerint;

| b) | tájékoztatást
  kell
  nyújtani
  a 
  szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban,
  a 
  következők szerint: |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást
  kell
  nyújtani
  a 
  szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban,
  a 
  következők szerint:

tájékoztatást

nyújtani

szolgáltatás működésével, valamint hozzáférhetőségi jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban,

következők szerint:

| b) | tájékoztatás a szolgáltatás működéséről és annak
  és
  lehetőségeiről, valamint a termékek és szolgáltatások akadálymentes hozzáférhetőségi jellemzőiről rendelkezésre álló információk (metaadatok) biztosítása; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás a szolgáltatás működéséről és annak
  és
  lehetőségeiről, valamint a termékek és szolgáltatások akadálymentes hozzáférhetőségi jellemzőiről rendelkezésre álló információk (metaadatok) biztosítása;

tájékoztatás a szolgáltatás működéséről és annak

lehetőségeiről, valamint a termékek és szolgáltatások akadálymentes hozzáférhetőségi jellemzőiről rendelkezésre álló információk (metaadatok) biztosítása;

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen;

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen;

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

| | iii. | az elektronikus információkat
  , ideértve
  a
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat
  a c) pont szerint kell nyújtani
  . |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az elektronikus információkat
  , ideértve
  a
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat
  a c) pont szerint kell nyújtani
  .

az elektronikus információkat

a

a c) pont szerint kell nyújtani

| ba) | elektronikus információk
  , ideértve
  az érintett
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat
  , valamint az e-könyv-olvasó eszközöket
  . |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektronikus információk
  , ideértve
  az érintett
  szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat
  , valamint az e-könyv-olvasó eszközöket
  .

elektronikus információk

az érintett

, valamint az e-könyv-olvasó eszközöket

| c) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé tenni
  , ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

c)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé tenni
  , ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

hozzáférhetővé tenni

hozzáférhető

| c) | a weboldalakat
  és a mobileszköz-alapú alkalmazásokat
  következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentesíteni
  , ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentes
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

c)

a weboldalakat
  és a mobileszköz-alapú alkalmazásokat
  következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentesíteni
  , ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentes
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

és a mobileszköz-alapú alkalmazásokat

akadálymentesíteni

akadálymentes

| d) | hozzáférhető információt kell nyújtani a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére; |
| --- | --- |

d)

hozzáférhető információt kell nyújtani a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére;

| d) | hozzáférhető információt kell nyújtani a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére; |
| --- | --- |

d)

hozzáférhető információt kell nyújtani a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére;

| e) | ideértve a 
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat és eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását. |
| --- | --- |

e)

ideértve a 
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat és eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását.

funkcióképességükben korlátozott

| e) | ideértve a 
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat és eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását
  , amiket az alábbiak biztosítása révén kell elérni: navigálás a dokumentum egészében például dinamikus megjelenítések segítségével, a szöveges és az audio tartalom szinkronizálásának lehetősége, szöveget beszéddé átalakító technológia, a tartalom alternatív reprodukálásának és számos támogató technológiával való interoperabilitásának oly módon való lehetővé tétele, amely észlelhető, érthető ás működtethető, valamint maximalizálja a közvetítő eszközökkel való kompatibilitást
  . |
| --- | --- |

e)

ideértve a 
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciókat, gyakorlatokat, szabályokat és eljárásokat, valamint a szolgáltatás működésének megváltoztatását
  , amiket az alábbiak biztosítása révén kell elérni: navigálás a dokumentum egészében például dinamikus megjelenítések segítségével, a szöveges és az audio tartalom szinkronizálásának lehetősége, szöveget beszéddé átalakító technológia, a tartalom alternatív reprodukálásának és számos támogató technológiával való interoperabilitásának oly módon való lehetővé tétele, amely észlelhető, érthető ás működtethető, valamint maximalizálja a közvetítő eszközökkel való kompatibilitást
  .

fogyatékossággal élő

, amiket az alábbiak biztosítása révén kell elérni: navigálás a dokumentum egészében például dinamikus megjelenítések segítségével, a szöveges és az audio tartalom szinkronizálásának lehetősége, szöveget beszéddé átalakító technológia, a tartalom alternatív reprodukálásának és számos támogató technológiával való interoperabilitásának oly módon való lehetővé tétele, amely észlelhető, érthető ás működtethető, valamint maximalizálja a közvetítő eszközökkel való kompatibilitást

Módosítás 358

Módosítás 358

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VII szakasz – B rész – 1 pont

I melléklet – VII szakasz – B rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Tervezés és gyártás: A funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő
  és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő
  személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  hozzáférhetővé
  kell
  tenni a következőket
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Tervezés és gyártás: A funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő
  és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő
  személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  hozzáférhetővé
  kell
  tenni a következőket
  :

és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő

hozzáférhetővé

tenni a következőket

| 1. | Tervezés és gyártás: A funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  be
  kell
  tartani a következő akadálymentességi követelményeket
  : |
| --- | --- |

1.

Tervezés és gyártás: A funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  be
  kell
  tartani a következő akadálymentességi követelményeket
  :

be

tartani a következő akadálymentességi követelményeket

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések), amelyeknek: |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések), amelyeknek:

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések),
  amelyeket többféle elérhető formátumban kell biztosítani, és
  amelyeknek: |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések),
  amelyeket többféle elérhető formátumban kell biztosítani, és
  amelyeknek:

amelyeket többféle elérhető formátumban kell biztosítani, és

| | i. | több érzékszervi csatornán keresztül
  elérhetőknek
  kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

i.

több érzékszervi csatornán keresztül
  elérhetőknek
  kell lenniük;

elérhetőknek

| | i. | több érzékszervi csatornán keresztül
  elérhetőeknek
  kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

i.

több érzékszervi csatornán keresztül
  elérhetőeknek
  kell lenniük;

elérhetőeknek

| | ii. | érthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

ii.

érthetőknek kell lenniük;

| | ii. | érthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

ii.

érthetőknek kell lenniük;

| | iii. | észlelhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

iii.

észlelhetőknek kell lenniük;

| | iii. | észlelhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

iii.

észlelhetőknek kell lenniük;

| | iv. | az előrelátható használat
  feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

az előrelátható használat
  feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük
  ;

feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük

| | iv. | a betűknek megfelelő méretűnek kell lenniük, elegendő kontraszttal a karakterek és a háttér között ahhoz, hogy
  az előrelátható használat
  feltételei között olvashatóságuk maximális legyen
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

a betűknek megfelelő méretűnek kell lenniük, elegendő kontraszttal a karakterek és a háttér között ahhoz, hogy
  az előrelátható használat
  feltételei között olvashatóságuk maximális legyen
  ;

a betűknek megfelelő méretűnek kell lenniük, elegendő kontraszttal a karakterek és a háttér között ahhoz, hogy

feltételei között olvashatóságuk maximális legyen

| b) | a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás); |
| --- | --- |

b)

a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás);

| b) | a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás)
  , a márka megjelölése, a termék neve és típusa, amely |
| --- | --- |

b)

a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás)
  , a márka megjelölése, a termék neve és típusa, amely

, a márka megjelölése, a termék neve és típusa, amely

| | i. | megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek;

megfelel az a) pontban meghatározott követelményeknek;

| | ii. | egyszerű és pontos módon tájékoztatja a fogyasztókat arról, hogy a termék akadálymentesítő elemeket tartalmaz, valamint a támogató technológiával való kompatibilitásáról; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

egyszerű és pontos módon tájékoztatja a fogyasztókat arról, hogy a termék akadálymentesítő elemeket tartalmaz, valamint a támogató technológiával való kompatibilitásáról;

egyszerű és pontos módon tájékoztatja a fogyasztókat arról, hogy a termék akadálymentesítő elemeket tartalmaz, valamint a támogató technológiával való kompatibilitásáról;

| c) | a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás, amely megfelel a következőknek: |
| --- | --- |

c)

a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás, amely megfelel a következőknek:

| c) | a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás
  – akár külön mellékelt
  ,
  akár a termékbe integrált formában –,
  amely megfelel a következőknek: |
| --- | --- |

c)

a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás
  – akár külön mellékelt
  ,
  akár a termékbe integrált formában –,
  amely megfelel a következőknek:

– akár külön mellékelt

akár a termékbe integrált formában –,

| | i. | az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban
  kell rendelkezésre állnia,
  amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen
  ; |
| --- | --- | --- |

i.

az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban
  kell rendelkezésre állnia,
  amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen
  ;

az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban

amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen

| | i. | a tájékoztatásnak akadálymentes internetes formában és elektronikus, nem internetes dokumentum formájában
  kell rendelkezésre állnia,
  észlelhető és működő módon
  ;
  valamint |
| --- | --- | --- |

i.

a tájékoztatásnak akadálymentes internetes formában és elektronikus, nem internetes dokumentum formájában
  kell rendelkezésre állnia,
  észlelhető és működő módon
  ;
  valamint

a tájékoztatásnak akadálymentes internetes formában és elektronikus, nem internetes dokumentum formájában

észlelhető és működő módon

valamint

| | ii. | az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében
  ;

az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében

| | ii. | a gyártó felsorolja a termék hozzáférhetőségi elemeit és ismerteti azok használatát, valamint annak a támogató technológiákkal való kompatibilitását
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

a gyártó felsorolja a termék hozzáférhetőségi elemeit és ismerteti azok használatát, valamint annak a támogató technológiákkal való kompatibilitását
  ;

a gyártó felsorolja a termék hozzáférhetőségi elemeit és ismerteti azok használatát, valamint annak a támogató technológiákkal való kompatibilitását

| d) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output) a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

d)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output) a 2. pontban foglaltak szerint;

| d) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output) a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

d)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output) a 2. pontban foglaltak szerint;

| e) | a termék funkcióképességükben korlátozott személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

e)

a termék funkcióképességükben korlátozott személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 2. pontban foglaltak szerint;

| e) | a termék funkcióképességükben korlátozott személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

e)

a termék funkcióképességükben korlátozott személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói, a 2. pontban foglaltak szerint;

| f) | interfész a termék és a támogató eszközök között
  . |
| --- | --- |

f)

interfész a termék és a támogató eszközök között
  .

interfész a termék és a támogató eszközök között

| f) | adott esetben kompatibilitás az uniós szinten elérhető támogató eszközökkel és technológiákkal
  . |
| --- | --- |

f)

adott esetben kompatibilitás az uniós szinten elérhető támogató eszközökkel és technológiákkal
  .

adott esetben kompatibilitás az uniós szinten elérhető támogató eszközökkel és technológiákkal

Módosítás 214

Módosítás 214

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VII szakasz – B rész – 2 pont

I melléklet – VII szakasz – B rész – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 215, 296, 306 és 359

Módosítás 215, 296, 306 és 359

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VIII szakasz – A rész – 1 pont

I melléklet – VIII szakasz – A rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

| 1. | A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  rendeltetésszerű
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre: |
| --- | --- |

1.

A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  rendeltetésszerű
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

rendeltetésszerű

eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre:

| a) | tájékoztatást kell nyújtani a
  szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  , a következők szerint: |
| --- | --- |

a)

tájékoztatást kell nyújtani a
  szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  , a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani a

hozzáférhetőségi

, a következők szerint:

| a) | tájékoztatás az érintett
  szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatás az érintett
  szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban;

tájékoztatás az érintett

akadálymentesítő

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

| | iii. | az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online
  alkalmazásokat
   – a b) pont szerint kell nyújtani. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online
  alkalmazásokat
   – a b) pont szerint kell nyújtani.

alkalmazásokat

| aa) | az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online
  és mobilalkalmazásokat és weboldalakat
   – a b) pont szerint kell nyújtani; |
| --- | --- |

aa)

aa)

az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online
  és mobilalkalmazásokat és weboldalakat
   – a b) pont szerint kell nyújtani;

és mobilalkalmazásokat és weboldalakat

| b) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

b)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

hozzáférhetővé

hozzáférhető

| b) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentessé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentes
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

b)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentessé
  tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentes
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

akadálymentessé

akadálymentes

| ba) | mobileszköz-alapú e-kereskedelmi szolgáltatások. |
| --- | --- |

ba)

ba)

mobileszköz-alapú e-kereskedelmi szolgáltatások.

mobileszköz-alapú e-kereskedelmi szolgáltatások.

Módosítás 360

Módosítás 360

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VIII szakasz – A rész – 1 a pont (új)

I melléklet – VIII szakasz – A rész – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Támogatási szolgáltatások: A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a szolgáltatás akadálymentességéről és a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

Támogatási szolgáltatások: A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a szolgáltatás akadálymentességéről és a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesített kommunikációs módokon.

Módosítás 335

Módosítás 335

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – VIII a szakasz (új)

I melléklet – VIII a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | VIIIa. SZAKASZ |
| | Szálláshely-szolgáltatás |
| | Szolgáltatások |
| | 1. | A szolgáltatások funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

VIIIa. SZAKASZ

VIIIa. SZAKASZ

Szálláshely-szolgáltatás

Szálláshely-szolgáltatás

Szolgáltatások

Szolgáltatások

1.

1.

A szolgáltatások funkcióképességükben korlátozott, többek között a fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

| | a) | tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint akadálymentesítési jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:










  i. | akadálymentesen hozzáférhető internetes formátumban kell rendelkezésre bocsátani oly módon, hogy a b) pontnak megfelelően észlelhetővé, működtethetővé, érthetővé és megbízhatóvá teszik azokat; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

a)

tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint akadálymentesítési jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatás működésével, valamint akadálymentesítési jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban, a következők szerint:

i.

i.

akadálymentesen hozzáférhető internetes formátumban kell rendelkezésre bocsátani oly módon, hogy a b) pontnak megfelelően észlelhetővé, működtethetővé, érthetővé és megbízhatóvá teszik azokat;

akadálymentesen hozzáférhető internetes formátumban kell rendelkezésre bocsátani oly módon, hogy a b) pontnak megfelelően észlelhetővé, működtethetővé, érthetővé és megbízhatóvá teszik azokat;

| ii. | fel kell sorolni és el kell magyarázni, hogy hogyan kell használni a szolgáltatás akadálymentesítő elemeit, valamint annak különféle támogató technológiákkal való komplementaritását. |
| --- | --- |

ii.

ii.

fel kell sorolni és el kell magyarázni, hogy hogyan kell használni a szolgáltatás akadálymentesítő elemeit, valamint annak különféle támogató technológiákkal való komplementaritását.

fel kell sorolni és el kell magyarázni, hogy hogyan kell használni a szolgáltatás akadálymentesítő elemeit, valamint annak különféle támogató technológiákkal való komplementaritását.

| | b) | a szolgáltatás nyújtásához szükséges weboldalakat és online alkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentesíteni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a szolgáltatás nyújtásához szükséges weboldalakat és online alkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentesíteni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

a szolgáltatás nyújtásához szükséges weboldalakat és online alkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentesíteni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentes elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

| | c) | az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások nyújtásához szükséges mobilalapú szolgáltatásokat és ezen belül a mobilalkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentesen hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentesen hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások nyújtásához szükséges mobilalapú szolgáltatásokat és ezen belül a mobilalkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentesen hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentesen hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;

az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások nyújtásához szükséges mobilalapú szolgáltatásokat és ezen belül a mobilalkalmazásokat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell akadálymentesen hozzáférhetővé tenni, ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén akadálymentesen hozzáférhető elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan megbízható módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal;

| | d) | a szolgáltatás nyújtásához szükséges elektronikus azonosítási, biztonsági és fizetési módszereknek érthetőknek, észlelhetőknek, működtethetőknek és megbízhatóknak kell lenniük, anélkül, hogy veszélyeztetnék a felhasználó biztonságát vagy adatainak védelmét; |
| --- | --- | --- |

d)

d)

a szolgáltatás nyújtásához szükséges elektronikus azonosítási, biztonsági és fizetési módszereknek érthetőknek, észlelhetőknek, működtethetőknek és megbízhatóknak kell lenniük, anélkül, hogy veszélyeztetnék a felhasználó biztonságát vagy adatainak védelmét;

a szolgáltatás nyújtásához szükséges elektronikus azonosítási, biztonsági és fizetési módszereknek érthetőknek, észlelhetőknek, működtethetőknek és megbízhatóknak kell lenniük, anélkül, hogy veszélyeztetnék a felhasználó biztonságát vagy adatainak védelmét;

| | e) | a X. szakasz előírásainak megfelelően az épített környezetet – többek között az alábbiakat –akadálymentessé kell tenni a fogyatékossággal élők számára:










  i. | valamennyi közös tér (recepció, bejárat, szabadidős létesítmények, konferencia termek stb.). |
| --- | --- | --- | --- |

e)

e)

a X. szakasz előírásainak megfelelően az épített környezetet – többek között az alábbiakat –akadálymentessé kell tenni a fogyatékossággal élők számára:

a X. szakasz előírásainak megfelelően az épített környezetet – többek között az alábbiakat –akadálymentessé kell tenni a fogyatékossággal élők számára:

i.

i.

valamennyi közös tér (recepció, bejárat, szabadidős létesítmények, konferencia termek stb.).

valamennyi közös tér (recepció, bejárat, szabadidős létesítmények, konferencia termek stb.).

| ii. | szobák, a X. szakasz előírásainak megfelelően; az akadálymentesített szobák száma létesítményenként legalább:








  — | az összesen kevesebb mint 20 szobával rendelkező létesítmények esetében 1 akadálymentesített szoba; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

szobák, a X. szakasz előírásainak megfelelően; az akadálymentesített szobák száma létesítményenként legalább:

szobák, a X. szakasz előírásainak megfelelően; az akadálymentesített szobák száma létesítményenként legalább:

—

az összesen kevesebb mint 20 szobával rendelkező létesítmények esetében 1 akadálymentesített szoba;

az összesen kevesebb mint 20 szobával rendelkező létesítmények esetében 1 akadálymentesített szoba;

| — | a 20-nál több, de 50-nél kevesebb szobával rendelkező létesítmények esetében 2 akadálymentesített szoba; |
| --- | --- |

—

a 20-nál több, de 50-nél kevesebb szobával rendelkező létesítmények esetében 2 akadálymentesített szoba;

a 20-nál több, de 50-nél kevesebb szobával rendelkező létesítmények esetében 2 akadálymentesített szoba;

| — | minden további 50 szoba esetében 1 további akadálymentesített szoba. |
| --- | --- |

—

minden további 50 szoba esetében 1 további akadálymentesített szoba.

minden további 50 szoba esetében 1 további akadálymentesített szoba.

| 2. | Támogatási szolgáltatások



  A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a szolgáltatás akadálymentességéről annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesen hozzáférhető kommunikációs módon. |
| --- | --- |

2.

2.

Támogatási szolgáltatások

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a szolgáltatás akadálymentességéről annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesen hozzáférhető kommunikációs módon.

A támogatási szolgáltatásoknak (helpdesk, call center, műszaki segítségnyújtás, közvetítő szolgáltatások és képzési szolgáltatások), amennyiben rendelkezésre állnak, tájékoztatást kell adniuk a szolgáltatás akadálymentességéről annak a támogató technológiákkal való kompatibilitásáról, a funkcióképességükben korlátozott felhasználók, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára akadálymentesen hozzáférhető kommunikációs módon.

Módosítás 216

Módosítás 216

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IX szakasz – A rész – 1 pont

I melléklet – IX szakasz – A rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Tervezés és gyártás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Tervezés és gyártás:

| 1. | Tervezés és gyártás: |
| --- | --- |

1.

Tervezés és gyártás:

A funkcióképességükben korlátozott, többek között
  a fogyatékossággal élő és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  hozzáférhetővé
  kell tenni
  a következőket
  :

A funkcióképességükben korlátozott, többek között

hozzáférhetővé

a következőket

A fogyatékossággal élő és az életkorral összefüggő egészségkárosodással élő személyek általi előrelátható használat maximalizálása érdekében a termékek tervezése és gyártása során
  eleget
  kell tenni
  az I. szakasz C. pontjában előírt, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és biztosítani kell az alábbiakat
  :

eleget

az I. szakasz C. pontjában előírt, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és biztosítani kell az alábbiakat

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek: |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések)
  , amelyeknek:

, amelyeknek:

| a) | a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések); |
| --- | --- |

a)

a termék használatára vonatkozó, magán a terméken nyújtott információk (címkézés, használati utasítás, figyelmeztetések);

| | i. | több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

több érzékszervi csatornán keresztül elérhetőknek kell lenniük;

| | ii. | érthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

érthetőknek kell lenniük;

érthetőknek kell lenniük;

| | iii. | észlelhetőknek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

észlelhetőknek kell lenniük;

észlelhetőknek kell lenniük;

| | iv. | az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

az előrelátható használat feltételeinek megfelelő betűmérettel kell rendelkezniük;

| b) | a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás); |
| --- | --- |

b)

a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás);

| b) | a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás); |
| --- | --- |

b)

a termék csomagolása, ideértve a hozzá tartozó tájékoztatást (kinyitás, bezárás, használat, ártalmatlanítás);

| c) | a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás
  , amely megfelel a következőknek: |
| --- | --- |

c)

a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás
  , amely megfelel a következőknek:

, amely megfelel a következőknek:

| c) | a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás; |
| --- | --- |

c)

a termék alkalmazására, telepítésére, karbantartására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó használati utasítás;

| | i. | az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen;

az utasítás tartalmának olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók alternatív támogató formátumok létrehozására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen;

| | ii. | az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében;

az utasításoknak alternatívát kell kínálniuk a nem szöveges tartalom tekintetében;

| d) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint
  ; |
| --- | --- |

d)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output)
  a 2. pontban foglaltak szerint
  ;

a 2. pontban foglaltak szerint

| d) | a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output); |
| --- | --- |

d)

a termék felhasználói felülete (kezelés, vezérlés és visszacsatolás, input és output);

| e) | a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói
  , a 2. pontban foglaltak szerint
  ; |
| --- | --- |

e)

a termék
  funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói
  , a 2. pontban foglaltak szerint
  ;

funkcióképességükben korlátozott

, a 2. pontban foglaltak szerint

| e) | a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói; |
| --- | --- |

e)

a termék
  fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó funkciói;

fogyatékossággal élő

| f) | interfész a termék és a támogató eszközök között. |
| --- | --- |

f)

interfész a termék és a támogató eszközök között.

| f) | interfész a termék és a támogató eszközök között. |
| --- | --- |

f)

interfész a termék és a támogató eszközök között.

Módosítás 217 és 297/rev

Módosítás 217 és 297/rev

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IX szakasz – A rész – 2 pont

I melléklet – IX szakasz – A rész – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 218

Módosítás 218

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IX szakasz – B rész – 1 pont

I melléklet – IX szakasz – B rész – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A szolgáltatások
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek általi előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében:

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

| 1. | A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre
  : |
| --- | --- |

1.

A szolgáltatások fogyatékossággal élő személyek általi
  ésszerűen
  előrelátható igénybevételének maximalizálása érdekében
  eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre
  :

ésszerűen

eleget kell tenni az I. szakasz C. részében megállapított, funkcionális teljesítményre vonatkozó követelményeknek, és ennek ki kell terjednie a következőkre

| a) | hozzáférhetővé kell tenni a
  szolgáltatásnyújtás helyén az épített
  környezetet
  , ideértve a közlekedési infrastruktúrát a C. résznek megfelelően, a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelmére vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

hozzáférhetővé kell tenni a
  szolgáltatásnyújtás helyén az épített
  környezetet
  , ideértve a közlekedési infrastruktúrát a C. résznek megfelelően, a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelmére vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok sérelme nélkül;

hozzáférhetővé kell tenni a

környezetet

| a) | a
  szolgáltatásnyújtás helyén az épített
  környezet
  , ideértve a közlekedési infrastruktúrát a C. résznek megfelelően, a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelmére vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

a
  szolgáltatásnyújtás helyén az épített
  környezet
  , ideértve a közlekedési infrastruktúrát a C. résznek megfelelően, a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelmére vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok sérelme nélkül;

a

környezet

| b) | hozzáférhetővé kell tenni a létesítményeket
  , ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges közlekedési eszközöket, szárazföldi és vízi járműveket és berendezéseket a következők szerint: |
| --- | --- |

b)

hozzáférhetővé kell tenni a létesítményeket
  , ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges közlekedési eszközöket, szárazföldi és vízi járműveket és berendezéseket a következők szerint:

hozzáférhetővé kell tenni a létesítményeket

| b) | létesítmények
  , ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges közlekedési eszközöket, szárazföldi és vízi járműveket és berendezéseket a következők szerint: |
| --- | --- |

b)

létesítmények
  , ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges közlekedési eszközöket, szárazföldi és vízi járműveket és berendezéseket a következők szerint:

létesítmények

| | i. | az épített tér tervezésekor teljesíteni kell a C. részben foglalt követelményeket a beszállás, kiszállás, közlekedés és használat tekintetében; |
| --- | --- | --- |

i.

az épített tér tervezésekor teljesíteni kell a C. részben foglalt követelményeket a beszállás, kiszállás, közlekedés és használat tekintetében;

| | i. | az épített tér tervezésekor teljesíteni kell a C. részben foglalt követelményeket a beszállás, kiszállás, közlekedés és használat tekintetében; |
| --- | --- | --- |

i.

az épített tér tervezésekor teljesíteni kell a C. részben foglalt követelményeket a beszállás, kiszállás, közlekedés és használat tekintetében;

| | ii. | a tájékozgatást különböző módokon és több érzékszervi csatornán keresztül kell elérhetővé tenni; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

a tájékozgatást különböző módokon és több érzékszervi csatornán keresztül kell elérhetővé tenni;

a tájékozgatást különböző módokon és több érzékszervi csatornán keresztül kell elérhetővé tenni;

| | iii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges vizuális tartalom tekintetében. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges vizuális tartalom tekintetében.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges vizuális tartalom tekintetében.

| c) | biztosítani kell a
  szolgáltatás nyújtása során használt termékek
  hozzáférhetőségét
  az A. részben meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

c)

biztosítani kell a
  szolgáltatás nyújtása során használt termékek
  hozzáférhetőségét
  az A. részben meghatározott szabályok szerint;

biztosítani kell a

hozzáférhetőségét

| c) | a
  szolgáltatás nyújtása során használt termékek az A. részben meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

c)

a
  szolgáltatás nyújtása során használt termékek az A. részben meghatározott szabályok szerint;

a

| d) | tájékoztatást kell nyújtani
  a szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  , a következők szerint: |
| --- | --- |

d)

tájékoztatást kell nyújtani
  a szolgáltatás működésével, valamint
  hozzáférhetőségi
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban
  , a következők szerint:

tájékoztatást kell nyújtani

hozzáférhetőségi

, a következők szerint:

| d) | tájékoztatás
  a szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatás
  a szolgáltatás működésével, valamint
  akadálymentesítő
  jellemzőivel és lehetőségeivel kapcsolatban;

tájékoztatás

akadálymentesítő

| | i. | a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

a tájékoztatásnak olyan szöveges formátumokban kell rendelkezésre állnia, amelyek felhasználhatók támogató formátumok generálására, hogy különböző módokon bemutatható és több érzékszervi csatornán keresztül elérhető legyen,

| | ii. | alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

alternatívát kell biztosítani a nem szöveges tartalom tekintetében;

| | iii. | az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – az e) pont szerint kell nyújtani. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – az e) pont szerint kell nyújtani.

az elektronikus információkat – ideértve a szolgáltatás nyújtásához szükséges kapcsolódó online alkalmazásokat – az e) pont szerint kell nyújtani.

| e) | a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé tenni
  , ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

e)

a weboldalakat következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  hozzáférhetővé tenni
  , ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  hozzáférhető
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

hozzáférhetővé tenni

hozzáférhető

| e) | a weboldalakat
  és a mobilalapú eszközöket
  következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentesíteni
  , ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentes
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal. |
| --- | --- |

e)

a weboldalakat
  és a mobilalapú eszközöket
  következetes és a felhasználói észlelés, működtetés és megértés szempontjából megfelelő módon kell
  akadálymentesíteni
  , ideértve az igényekhez alkalmazkodó tartalommegjelenítést és interaktív funkciókat, szükség esetén
  akadálymentes
  elektronikus alternatívát biztosítva; továbbá olyan módon, amely előmozdítja az interoperabilitást a különböző, uniós és nemzetközi szinten rendelkezésre álló közvetítő eszközökkel és támogató technológiákkal.

és a mobilalapú eszközöket

akadálymentesíteni

akadálymentes

| f) | hozzáférhető információt kell nyújtani
  a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére; |
| --- | --- |

f)

hozzáférhető információt kell nyújtani
  a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére;

hozzáférhető információt kell nyújtani

| f) | információ
  a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére; |
| --- | --- |

f)

információ
  a támogató szolgáltatásokkal való komplementaritás elősegítésére;

információ

| g) | ideértve a funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciókat
  ,
  gyakorlatokat
  ,
  szabályokat
  és
  eljárásokat
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatását. |
| --- | --- |

g)

ideértve a funkcióképességükben korlátozott
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciókat
  ,
  gyakorlatokat
  ,
  szabályokat
  és
  eljárásokat
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatását.

ideértve a funkcióképességükben korlátozott

funkciókat

gyakorlatokat

szabályokat

eljárásokat

megváltoztatását.

| g) | a fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciók
  ,
  gyakorlatok
  ,
  szabályok
  és
  eljárások
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatása: |
| --- | --- |

g)

a fogyatékossággal élő
  személyek igényeinek kiszolgálását célzó
  funkciók
  ,
  gyakorlatok
  ,
  szabályok
  és
  eljárások
  , valamint a szolgáltatás működésének
  megváltoztatása:

a fogyatékossággal élő

funkciók

gyakorlatok

szabályok

eljárások

megváltoztatása:

Módosítás 219

Módosítás 219

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – IX szakasz – C rész – 1 pont – bevezető rész

I melléklet – IX szakasz – C rész – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Az épített környezet
  hozzáférhetősége
  a 
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek számára az előrelátható, önálló módon történő igénybevétel érdekében a nyilvános hozzáférésre szánt területek alábbi szempontjait foglalja magában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Az épített környezet
  hozzáférhetősége
  a 
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek számára az előrelátható, önálló módon történő igénybevétel érdekében a nyilvános hozzáférésre szánt területek alábbi szempontjait foglalja magában:

hozzáférhetősége

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

| 1. | Az épített környezet
  akadálymentessége
  a fogyatékossággal élő személyek számára az előrelátható, önálló módon történő igénybevétel érdekében a nyilvános hozzáférésre szánt területek alábbi szempontjait foglalja magában: |
| --- | --- |

1.

Az épített környezet
  akadálymentessége
  a fogyatékossággal élő személyek számára az előrelátható, önálló módon történő igénybevétel érdekében a nyilvános hozzáférésre szánt területek alábbi szempontjait foglalja magában:

akadálymentessége

Módosítás 220

Módosítás 220

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – X szakasz – 1 pont – bevezető rész

I melléklet – X szakasz – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 3. cikk (10) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásához használt épített környezet
  hozzáférhetősége
  a 
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek számára az előrelátható, önálló módon történő igénybevétel érdekében a nyilvános hozzáférésre szánt területek alábbi szempontjait foglalja magában: | A 3. cikk (10) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásához használt épített környezet
  akadálymentessége
  a fogyatékossággal élő személyek számára az előrelátható, önálló módon történő igénybevétel érdekében a nyilvános hozzáférésre szánt területek alábbi szempontjait foglalja magában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 3. cikk (10) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásához használt épített környezet
  hozzáférhetősége
  a 
  funkcióképességükben korlátozott, többek között a
  fogyatékossággal élő személyek számára az előrelátható, önálló módon történő igénybevétel érdekében a nyilvános hozzáférésre szánt területek alábbi szempontjait foglalja magában:

hozzáférhetősége

funkcióképességükben korlátozott, többek között a

A 3. cikk (10) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásához használt épített környezet
  akadálymentessége
  a fogyatékossággal élő személyek számára az előrelátható, önálló módon történő igénybevétel érdekében a nyilvános hozzáférésre szánt területek alábbi szempontjait foglalja magában:

akadálymentessége

Módosítás 221

Módosítás 221

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II melléklet – 4 bekezdés – 4.1 pont

II melléklet – 4 bekezdés – 4.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.1. | A gyártó feltünteti az ebben az irányelvben említett CE-jelölést minden olyan terméken, amely eleget tesz ezen irányelv rá alkalmazandó követelményeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.1.

4.1.

A gyártó feltünteti az ebben az irányelvben említett CE-jelölést minden olyan terméken, amely eleget tesz ezen irányelv rá alkalmazandó követelményeinek.

törölve

törölve

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0188/2017).

1

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

(1 ter)  
  A Bizottság 1300/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 110. o.).

1 ter

A Bizottság 1300/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 110. o.).

(33)  
  COM(2010)0636.

33

COM(2010)0636.

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

(34)  
  Javaslat: az
  Európai Parlament és a Tanács irányelve a 
  közszektorbeli
  szervezetek
  webhelyeinek
  akadálymentesítéséről
  , COM (2012) 721
  .

34

Javaslat: az

közszektorbeli

webhelyeinek

, COM (2012) 721

(34)  
  Az
  Európai Parlament és a Tanács
  (EU) 2016/2102
  irányelve
  (2016. október 26.) a közszférabeli
  szervezetek
  honlapjainak és mobilalkalmazásainak
  akadálymentesítéséről
  (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.)
  .

34

Az

(EU) 2016/2102

(2016. október 26.) a közszférabeli

honlapjainak és mobilalkalmazásainak

(HL L 327., 2016.12.2., 1. o.)

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

(1 ter)  
  A Bizottság 1300/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 110. o.).

1 ter

A Bizottság 1300/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 110. o.).

(1c)  
  A Bizottság 454/2011/EU rendelete (2011. május 5.) a transzeurópai vasúti rendszer személyszállítási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 123., 2011.5.12., 11. o.).

1c

A Bizottság 454/2011/EU rendelete (2011. május 5.) a transzeurópai vasúti rendszer személyszállítási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 123., 2011.5.12., 11. o.).

(1d)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.).

1d

Az Európai Parlament és a Tanács 181/2011/EU rendelete (2011. február 16.) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 55., 2011.2.28., 1. o.).

(1e)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 334., 2010.12.17., 1. o.).

1e

Az Európai Parlament és a Tanács 1177/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 334., 2010.12.17., 1. o.).

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2014. február 26-i
  2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

35

2014. február 26-i

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2014. február 26-i
  2014/24/EU irányelve a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

36

2014. február 26-i

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2014. február 26-i
  2014/25/EU irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

37

2014. február 26-i

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve
  (2014. február 26.)
  a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

35

(2014. február 26.)

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve
  (2014. február 26.)
  a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

36

(2014. február 26.)

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve
  (2014. február 26.)
  a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

37

(2014. február 26.)

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

(1a)  
  A Tanács 93/42/EGK irányelve (1993. június 14.) az orvostechnikai eszközökről (HL L 169., 1993.7.12., 1. o.).

1a

A Tanács 93/42/EGK irányelve (1993. június 14.) az orvostechnikai eszközökről (HL L 169., 1993.7.12., 1. o.).

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2008. július 9-i
  768/2008/EK határozata a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 82. o.).

38

2008. július 9-i

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács 768/2008/EK határozata
  (2008. július 9.)
  a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 82. o.).

38

(2008. július 9.)

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2012. október 25-i
  1025/2012/EU rendelete az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

39

2012. október 25-i

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete
  (2012. október 25.)
  az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

39

(2012. október 25.)

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2008. július 9-i
  765/2008/EK rendelete a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

40

2008. július 9-i

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete
  (2008. július 9.)
  a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

40

(2008. július 9.)

(1a)  

  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

1a

HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(42)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

42

Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2013. december 17-i
  1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

43

2013. december 17-i

(44)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2013. december 17-i
  1304/2013/EU rendelete az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.

44

2013. december 17-i

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete
  (2013. december 17.)
  az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

43

(2013. december 17.)

(44)  Az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendelete
  (2013. december 17.)
  az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
  (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.)
  .

44

(2013. december 17.)

(HL L 347., 2013.12.20., 470. o.)

(45)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2007. október 23-i
  1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

45

2007. október 23-i

(45)  Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete
  (2007. október 23.)
  a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

45

(2007. október 23.)

(46)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1315/2013/EU rendelete a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

46

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1315/2013/EU rendelete a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

(1a)  
  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

1a

A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/92/EU irányelve (2014. július 23.) a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról (HL L 257., 2014.8.28., 214. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/92/EU irányelve (2014. július 23.) a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról (HL L 257., 2014.8.28., 214. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól („Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól („Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv”) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékos, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (HL L 204., 2006.7.26., 1. o.);

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékos, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (HL L 204., 2006.7.26., 1. o.);

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/341 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/341

---

P8_TA(2017)0352

Az ökológiai termékek kereskedelméről szóló, EU–Chile közötti megállapodás***

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 337/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05530/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05530/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás tervezetére (05551/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Chilei Köztársaság között az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás tervezetére (05551/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével, a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0144/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdése első albekezdésével, a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0144/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0257/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0257/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Chile kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/342 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/342

---

P8_TA(2017)0353

Az EU–Chile társulási megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 337/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06750/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06750/2017),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyvre (06905/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyvre (06905/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0225/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0225/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0277/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0277/2017),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Chile kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/343 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/343

---

P8_TA(2017)0355

Az európai statisztikai program 2020-ig történő meghosszabbítása ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a program 2018 és 2020 közötti időszakra való meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0557), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0557),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0367/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0367/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. december 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. december 14-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0158/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 75., 2017.3.10., 53. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0265

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 14-én került elfogadásra az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendeletnek a program 2020-ig való meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1951 rendelettel.)

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/344 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/344

---

P8_TA(2017)0356

Az európai kockázatitőke-alapok és az európai szociális vállalkozási alapok ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0461), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0461),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0320/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0320/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2016. szeptember 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2016. szeptember 12-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. december 14-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. december 14-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0120/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0120/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 394., 2016.10.26., 2. o.,

(2)  HL C 75., 2017.3.10., 48. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0221

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. szeptember 14-én került elfogadásra az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1991 rendelettel.)

---

| 20.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/345 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/345

---

P8_TA(2017)0357

Az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv ***I

Az Európai Parlament 2017. szeptember 14-én elfogadott módosításai az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, valamint a 676/2007/EK tanácsi rendelet és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 337/44)

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, valamint hogy a halászati gazdálkodás vonatkozásában elővigyázatossági megközelítést és ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, valamint hogy a halászati gazdálkodás vonatkozásában elővigyázatossági megközelítést és ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak.

| (4) | A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, valamint hogy a halászati gazdálkodás vonatkozásában elővigyázatossági megközelítést
  alkalmazzanak annak biztosítása érdekében, hogy a halászott fajok állománya az MFH-t eredményező szintre álljon vissza
  és
  afelett maradjon, valamint
  ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(4)

A közös halászati politika célja többek között annak biztosítása, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezetvédelmi szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, valamint hogy a halászati gazdálkodás vonatkozásában elővigyázatossági megközelítést
  alkalmazzanak annak biztosítása érdekében, hogy a halászott fajok állománya az MFH-t eredményező szintre álljon vissza
  és
  afelett maradjon, valamint
  ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzanak.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A tengerek élő biológiai erőforrásai kiaknázásának tekintetében az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy arra kell törekedni, hogy az helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja az MFH-t előállítani képes szintet. Ezért összhangban a rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével a vonatkozó kiaknázási szintet– amennyiben lehetséges – 2015-ig el kell érni, és legkésőbb 2020-ig fokozatosan az összes halállomány esetében meg kell valósítani, és ezután fenn kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A tengerek élő biológiai erőforrásai kiaknázásának tekintetében az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy arra kell törekedni, hogy az helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja az MFH-t előállítani képes szintet. Ezért összhangban a rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével a vonatkozó kiaknázási szintet– amennyiben lehetséges – 2015-ig el kell érni, és legkésőbb 2020-ig fokozatosan az összes halállomány esetében meg kell valósítani, és ezután fenn kell tartani.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A közös halászati politika céljainak elérése érdekében számos védelmi intézkedést kell elfogadni adott esetben a megfelelő kombinációban, mint például többéves tervek, technikai intézkedések, halászati lehetőségek rögzítése és allokációja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A közös halászati politika céljainak elérése érdekében számos védelmi intézkedést kell elfogadni adott esetben a megfelelő kombinációban, mint például többéves tervek, technikai intézkedések, halászati lehetőségek rögzítése és allokációja.

| (5) | A közös halászati politika céljainak elérése érdekében számos védelmi intézkedést kell elfogadni adott esetben a megfelelő kombinációban, mint például többéves tervek, technikai intézkedések, halászati lehetőségek rögzítése és allokációja
  a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeknek teljes mértékben megfelelő módon
  . |
| --- | --- |

(5)

A közös halászati politika céljainak elérése érdekében számos védelmi intézkedést kell elfogadni adott esetben a megfelelő kombinációban, mint például többéves tervek, technikai intézkedések, halászati lehetőségek rögzítése és allokációja
  a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeknek teljes mértékben megfelelő módon
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében foglaltaknak megfelelően a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulnia, és célkitűzéseket, egyértelmű időkeretbe foglalt mennyiségi célokat, védelmi referenciapontokat,
  valamint biztosítékokat
  kell tartalmaznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében foglaltaknak megfelelően a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulnia, és célkitűzéseket, egyértelmű időkeretbe foglalt mennyiségi célokat, védelmi referenciapontokat,
  valamint biztosítékokat
  kell tartalmaznia.

| (6) | Az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében foglaltaknak megfelelően a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulnia, és célkitűzéseket, egyértelmű időkeretbe foglalt mennyiségi célokat, védelmi referenciapontokat,
  célkitűzéseket, biztosítékokat, az állományok megőrzésére irányuló célokat, és a nem szándékos fogások lehetőség szerinti elkerülése és csökkentése vonatkozásában a rendelet 15. cikkében meghatározott célkitűzések elérésére irányuló műszaki intézkedéseket
  kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

(6)

Az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében foglaltaknak megfelelően a többéves terveknek tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeken kell alapulnia, és célkitűzéseket, egyértelmű időkeretbe foglalt mennyiségi célokat, védelmi referenciapontokat,
  célkitűzéseket, biztosítékokat, az állományok megőrzésére irányuló célokat, és a nem szándékos fogások lehetőség szerinti elkerülése és csökkentése vonatkozásában a rendelet 15. cikkében meghatározott célkitűzések elérésére irányuló műszaki intézkedéseket
  kell tartalmaznia.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Ezenkívül az 1380/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottságot egy többéves terv keretében fel kell hatalmazni arra, hogy halállomány-helyreállítási területeket hozzon létre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Ezenkívül az 1380/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottságot egy többéves terv keretében fel kell hatalmazni arra, hogy halállomány-helyreállítási területeket hozzon létre.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Egyes közös érdekű állományokat harmadik országok is kiaknáznak, ezért nagyon fontos, hogy az Unió tárgyalásokba kezdjen ezen harmadik országokkal annak biztosítása érdekében, hogy az említett állományokkal fenntartható módon gazdálkodjanak. Formális megállapodás hiányában az Uniónak a hatáskörén belül mindent meg kell tennie közös megállapodás kialakítása érdekében ezen állományok halászatáról, a fenntartható gazdálkodás elősegítése érdekében, amely keretében az Unió piaci szereplői számára egyenlő feltételeket kell biztosítani, végrehajtani és előmozdítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Egyes közös érdekű állományokat harmadik országok is kiaknáznak, ezért nagyon fontos, hogy az Unió tárgyalásokba kezdjen ezen harmadik országokkal annak biztosítása érdekében, hogy az említett állományokkal fenntartható módon gazdálkodjanak. Formális megállapodás hiányában az Uniónak a hatáskörén belül mindent meg kell tennie közös megállapodás kialakítása érdekében ezen állományok halászatáról, a fenntartható gazdálkodás elősegítése érdekében, amely keretében az Unió piaci szereplői számára egyenlő feltételeket kell biztosítani, végrehajtani és előmozdítani.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | E
  terv célja, hogy hozzájáruljon a közös halászati politika célkitűzéseinek eléréséhez, különösen az
  MFH eléréséhez és fenntartásához az érintett állományokra
  vonatkozóan, ezáltal hozzájárulva a fogási határértékek alá eső tengerfenéken élő állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettségek végrehajtásához, valamint a halgazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének alkalmazásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

E
  terv célja, hogy hozzájáruljon a közös halászati politika célkitűzéseinek eléréséhez, különösen az
  MFH eléréséhez és fenntartásához az érintett állományokra
  vonatkozóan, ezáltal hozzájárulva a fogási határértékek alá eső tengerfenéken élő állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettségek végrehajtásához, valamint a halgazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének alkalmazásához.

| (10) | A
  terv célja, hogy hozzájáruljon a közös halászati politika célkitűzéseinek eléréséhez, különösen az
  e rendelet hatálya alá tartozó állományok olyan biomassza-szint felett való helyreállítására és tartására
  vonatkozóan
  , amely képes biztosítani az MFH-t
  , ezáltal hozzájárulva a fogási határértékek alá eső tengerfenéken élő állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettségek végrehajtásához
  és a közös halászati politika társadalmi-gazdasági szempontjainak végrehajtásához és megvalósításához
  , valamint a halgazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének alkalmazásához
  azáltal, hogy minimálisra csökkenti a halászati tevékenységeknek az ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásait
  . |
| --- | --- |

(10)

A
  terv célja, hogy hozzájáruljon a közös halászati politika célkitűzéseinek eléréséhez, különösen az
  e rendelet hatálya alá tartozó állományok olyan biomassza-szint felett való helyreállítására és tartására
  vonatkozóan
  , amely képes biztosítani az MFH-t
  , ezáltal hozzájárulva a fogási határértékek alá eső tengerfenéken élő állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettségek végrehajtásához
  és a közös halászati politika társadalmi-gazdasági szempontjainak végrehajtásához és megvalósításához
  , valamint a halgazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének alkalmazásához
  azáltal, hogy minimálisra csökkenti a halászati tevékenységeknek az ökoszisztémákra gyakorolt kedvezőtlen hatásait
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | A tervnek hozzá kell járulnia a 2008/56/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben meghatározott jó környezeti állapothoz, valamint az élőhelyek és fajok kedvező védettségi állapotának eléréséhez a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek

   (1a)

  és a 92/43/EGK tanácsi irányelvnek

   (1b)

  megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A tervnek hozzá kell járulnia a 2008/56/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben meghatározott jó környezeti állapothoz, valamint az élőhelyek és fajok kedvező védettségi állapotának eléréséhez a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek

   (1a)

  és a 92/43/EGK tanácsi irányelvnek

   (1b)

  megfelelően.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a halászati lehetőségeket
  a többéves tervekben
  meghatározott célértékeknek megfelelően kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a halászati lehetőségeket
  a többéves tervekben
  meghatározott célértékeknek megfelelően kell megállapítani.

| (11) | Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a halászati lehetőségeket
  az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében
  meghatározott célértékeknek megfelelően kell megállapítani
  , valamint meg kell felelniük a többéves tervekben meghatározott céloknak, időkereteknek és rátáknak
  . |
| --- | --- |

(11)

Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a halászati lehetőségeket
  az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében
  meghatározott célértékeknek megfelelően kell megállapítani
  , valamint meg kell felelniük a többéves tervekben meghatározott céloknak, időkereteknek és rátáknak
  .

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Az 1380/2013/EU rendelet 33. cikkének (1) bekezdésének megfelelően, a harmadik országokkal közösen kiaknázott állományokkal lehetőleg a fenti rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti célkitűzésekkel összhangban álló közös megállapodás keretében kell gazdálkodni. Ezen túlmenően az 1380/2013/EU rendelet 1. és 2. cikkében meghatározott célkitűzéseknek, valamint a rendelet 4. cikkének fogalommeghatározásainak érvényesnek kell lenniük a fenti megállapodásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Az 1380/2013/EU rendelet 33. cikkének (1) bekezdésének megfelelően, a harmadik országokkal közösen kiaknázott állományokkal lehetőleg a fenti rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti célkitűzésekkel összhangban álló közös megállapodás keretében kell gazdálkodni. Ezen túlmenően az 1380/2013/EU rendelet 1. és 2. cikkében meghatározott célkitűzéseknek, valamint a rendelet 4. cikkének fogalommeghatározásainak érvényesnek kell lenniük a fenti megállapodásokra.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Ahol a célértékek nem állnak rendelkezésre
  az MFH
  vonatkozásában, az elővigyázatosság
  elvét
  kell
  alkalmazni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Ahol a célértékek nem állnak rendelkezésre
  az MFH
  vonatkozásában, az elővigyázatosság
  elvét
  kell
  alkalmazni
  .

| (14) | Ahol a célértékek nem állnak rendelkezésre
  a maximális fenntartható hozam
  vonatkozásában,
  a többéves tervnek
  az elővigyázatosság
  elvén alapuló intézkedéseket
  kell
  tartalmaznia a halászati gazdálkodásra vonatkozóan, az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 8. pontjának megfelelően. Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell az adott állománynak a maximális fenntartható hozamot biztosító szint kiaknázási arányaival legalább összehasonlítható szintű védelmét, az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően
  . |
| --- | --- |

(14)

Ahol a célértékek nem állnak rendelkezésre
  a maximális fenntartható hozam
  vonatkozásában,
  a többéves tervnek
  az elővigyázatosság
  elvén alapuló intézkedéseket
  kell
  tartalmaznia a halászati gazdálkodásra vonatkozóan, az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 8. pontjának megfelelően. Ezeknek az intézkedéseknek biztosítaniuk kell az adott állománynak a maximális fenntartható hozamot biztosító szint kiaknázási arányaival legalább összehasonlítható szintű védelmét, az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően
  .

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A szabadidős halászat jelentős hatással lehet a halászati erőforrásokra. A tagállamoknak adatokat kell gyűjteniük a szabadidős halászatról, az adatgyűjtésre vonatkozó jogi követelményeknek megfelelően. Amennyiben a szabadidős halászat jelentős negatív hatást gyakorol az erőforrásokra, a tervnek lehetőséget kell biztosítania konkrét, az arányosság elvével összhangban álló gazdálkodási intézkedések meghozására. A szabadidős halászatra vonatkozó bármely uniós szintű gazdálkodási és technikai intézkedésnek arányosnak kell lennie a kitűzött célokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A szabadidős halászat jelentős hatással lehet a halászati erőforrásokra. A tagállamoknak adatokat kell gyűjteniük a szabadidős halászatról, az adatgyűjtésre vonatkozó jogi követelményeknek megfelelően. Amennyiben a szabadidős halászat jelentős negatív hatást gyakorol az erőforrásokra, a tervnek lehetőséget kell biztosítania konkrét, az arányosság elvével összhangban álló gazdálkodási intézkedések meghozására. A szabadidős halászatra vonatkozó bármely uniós szintű gazdálkodási és technikai intézkedésnek arányosnak kell lennie a kitűzött célokkal.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A norvég homár funkcionális egységekre vonatkozóan, ahol ezek rendelkezésre állnak, helyénvaló
  a következő trigger abundancia szintek használata:
  minimum abundancia, (Abundance buffer)
  amely megfelel a Bbuffer referenciapontnak, amelyet az Északi-Tengeri Tanácsadó Testület határozott meg az északi-tengeri homárra vonatkozó hosszú távú gazdálkodási tervben

   (42)

  és a
  határ abundancia (Abundancelimit)
  , amely megfelel az abundancia MSY Btrigger értékének (ekvivalens a Blim értékkel) az ICES által meghatározott módon7

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A norvég homár funkcionális egységekre vonatkozóan, ahol ezek rendelkezésre állnak, helyénvaló
  a következő trigger abundancia szintek használata:
  minimum abundancia, (Abundance buffer)
  amely megfelel a Bbuffer referenciapontnak, amelyet az Északi-Tengeri Tanácsadó Testület határozott meg az északi-tengeri homárra vonatkozó hosszú távú gazdálkodási tervben

   (42)

  és a
  határ abundancia (Abundancelimit)
  , amely megfelel az abundancia MSY Btrigger értékének (ekvivalens a Blim értékkel) az ICES által meghatározott módon7

  .

| (16) | A norvég homár funkcionális egységekre vonatkozóan, ahol ezek rendelkezésre állnak, helyénvaló
  az ICES (Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) által javasolt következő
  minimum abundancia (Abundancebuffer) és határ abundancia (Abundancelimit)
  trigger
  abundancia
  szintek használata: |
| --- | --- |

(16)

A norvég homár funkcionális egységekre vonatkozóan, ahol ezek rendelkezésre állnak, helyénvaló
  az ICES (Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) által javasolt következő
  minimum abundancia (Abundancebuffer) és határ abundancia (Abundancelimit)
  trigger
  abundancia
  szintek használata:

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Megfelelő elővigyázatossági intézkedéseket kell előírni arra az esetre, ha az állomány mérete e szint alá esik. Az elővigyázatossági intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a halászati lehetőség csökkentését és egyedi védelmi intézkedéseket, ha a tudományos szakvélemény esetén helyzetjavító intézkedésre van szükség. Ezeket az intézkedéseket ki kell egészíteni minden egyéb intézkedéssel a megfelelő esetben, mint például az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerinti bizottsági intézkedések vagy az 1380/2013/EU rendelet 13. cikke szerinti tagállami intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Megfelelő elővigyázatossági intézkedéseket kell előírni arra az esetre, ha az állomány mérete e szint alá esik. Az elővigyázatossági intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a halászati lehetőség csökkentését és egyedi védelmi intézkedéseket, ha a tudományos szakvélemény esetén helyzetjavító intézkedésre van szükség. Ezeket az intézkedéseket ki kell egészíteni minden egyéb intézkedéssel a megfelelő esetben, mint például az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerinti bizottsági intézkedések vagy az 1380/2013/EU rendelet 13. cikke szerinti tagállami intézkedések.

| (17) | Megfelelő elővigyázatossági intézkedéseket kell előírni arra az esetre, ha az állomány mérete e szint alá esik. Az elővigyázatossági intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a halászati lehetőség csökkentését és egyedi védelmi intézkedéseket, ha a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvélemény esetén helyzetjavító intézkedésre van szükség. Ezeket az intézkedéseket ki kell egészíteni minden egyéb intézkedéssel a megfelelő esetben, mint például az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerinti bizottsági intézkedések vagy az 1380/2013/EU rendelet 13. cikke szerinti tagállami intézkedések. |
| --- | --- |

(17)

Megfelelő elővigyázatossági intézkedéseket kell előírni arra az esetre, ha az állomány mérete e szint alá esik. Az elővigyázatossági intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a halászati lehetőség csökkentését és egyedi védelmi intézkedéseket, ha a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvélemény esetén helyzetjavító intézkedésre van szükség. Ezeket az intézkedéseket ki kell egészíteni minden egyéb intézkedéssel a megfelelő esetben, mint például az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke szerinti bizottsági intézkedések vagy az 1380/2013/EU rendelet 13. cikke szerinti tagállami intézkedések.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Helyénvaló a norvég homárra vonatkozó TAC szintnek a IIa és IV ICES zónákban való olyan beállítása, amely megfelel a mindegyik
  funkcionális egység
  számára meghatározott fogási határ, valamint
  a 
  nevezett TAC területen belüli funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek összegével
  .
  Ez azonban nem zárja ki a konkrét funkcionális egységek védelmét célzó intézkedések elfogadását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Helyénvaló a norvég homárra vonatkozó TAC szintnek a IIa és IV ICES zónákban való olyan beállítása, amely megfelel a mindegyik
  funkcionális egység
  számára meghatározott fogási határ, valamint
  a 
  nevezett TAC területen belüli funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek összegével
  .
  Ez azonban nem zárja ki a konkrét funkcionális egységek védelmét célzó intézkedések elfogadását
  .

| (19) | Lehetőleg valamennyi
  funkcionális egység
  tekintetében
  a 
  norvég homárra vonatkozó egyedi TAC-szintet kell meghatározni
  .
  A szóban forgó funkcionális egységek védelmére vonatkozóan adott esetben külön intézkedéseket kell hozni
  . |
| --- | --- |

(19)

Lehetőleg valamennyi
  funkcionális egység
  tekintetében
  a 
  norvég homárra vonatkozó egyedi TAC-szintet kell meghatározni
  .
  A szóban forgó funkcionális egységek védelmére vonatkozóan adott esetben külön intézkedéseket kell hozni
  .

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek egyéb
  gazdálkodási
  intézkedéseket is elő kell írnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek egyéb
  gazdálkodási
  intézkedéseket is elő kell írnia.

| (20) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek egyéb
  védelmi intézkedéseket – különösen a visszadobás gyakorlatának a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények figyelembevételével történő fokozatos felszámolását, illetve a halászat által az ökoszisztémára gyakorolt kedvezőtlen hatásoknak a minimalizálását célzó
  intézkedéseket – is elő kell írnia
  , amelyeket adott esetben az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban pontosabban meg kell határozni
  . |
| --- | --- |

(20)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kirakodási kötelezettség teljesítése érdekében a tervnek egyéb
  védelmi intézkedéseket – különösen a visszadobás gyakorlatának a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények figyelembevételével történő fokozatos felszámolását, illetve a halászat által az ökoszisztémára gyakorolt kedvezőtlen hatásoknak a minimalizálását célzó
  intézkedéseket – is elő kell írnia
  , amelyeket adott esetben az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban pontosabban meg kell határozni
  .

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A tengerfenéken élő állományokra vonatkozóan indokolt megállapítani egy olyan küszöbértéket, amely felett az adott halászhajó az 1224/2009/EK rendelet 43. cikke alapján köteles egy kijelölt kikötőben vagy egy parthoz közeli helyen kirakodni. A tagállamoknak ezenkívül az
  említett
  kikötők vagy parthoz közeli helyek kijelölésekor a rendelet 43. cikkének (5) bekezdésében foglalt kritériumokat oly módon kell alkalmazniuk, hogy biztosítsák az e rendelet hatálya alá tartozó
  állományok
  hatékony ellenőrzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A tengerfenéken élő állományokra vonatkozóan indokolt megállapítani egy olyan küszöbértéket, amely felett az adott halászhajó az 1224/2009/EK rendelet 43. cikke alapján köteles egy kijelölt kikötőben vagy egy parthoz közeli helyen kirakodni. A tagállamoknak ezenkívül az
  említett
  kikötők vagy parthoz közeli helyek kijelölésekor a rendelet 43. cikkének (5) bekezdésében foglalt kritériumokat oly módon kell alkalmazniuk, hogy biztosítsák az e rendelet hatálya alá tartozó
  állományok
  hatékony ellenőrzését.

| (25) | A tengerfenéken élő állományokra vonatkozóan indokolt megállapítani egy olyan küszöbértéket, amely felett az adott halászhajó az 1224/2009/EK rendelet 43. cikke alapján köteles egy kijelölt kikötőben vagy egy parthoz közeli helyen kirakodni. A tagállamoknak ezenkívül az
  ilyen
  kikötők vagy parthoz közeli helyek kijelölésekor a rendelet 43. cikkének (5) bekezdésében foglalt kritériumokat oly módon kell alkalmazniuk, hogy biztosítsák az e rendelet hatálya alá tartozó
  fogások kirakodásának
  hatékony ellenőrzését. |
| --- | --- |

(25)

A tengerfenéken élő állományokra vonatkozóan indokolt megállapítani egy olyan küszöbértéket, amely felett az adott halászhajó az 1224/2009/EK rendelet 43. cikke alapján köteles egy kijelölt kikötőben vagy egy parthoz közeli helyen kirakodni. A tagállamoknak ezenkívül az
  ilyen
  kikötők vagy parthoz közeli helyek kijelölésekor a rendelet 43. cikkének (5) bekezdésében foglalt kritériumokat oly módon kell alkalmazniuk, hogy biztosítsák az e rendelet hatálya alá tartozó
  fogások kirakodásának
  hatékony ellenőrzését.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Az 1380/2013/EU rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság időszakosan értékelje a rendelet alkalmazásának megfelelőségét és hatékonyságát. Ezeket az értékeléseket a terv tudományos tanácsadás alapján való rendszeres értékelését követve, és azok alapján kell végezni: a tervet ötévente kell
  értékelni
  . Ez az időszak lehetővé teszi a kirakodási kötelezettség teljes körű végrehajtását, valamint regionális intézkedések elfogadását, végrehajtását, illetve az állományokra és a halászatra gyakorolt hatások szemléltetését. Ez a tudományos testületek által is megkövetelt minimálisan szükséges időszak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Az 1380/2013/EU rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság időszakosan értékelje a rendelet alkalmazásának megfelelőségét és hatékonyságát. Ezeket az értékeléseket a terv tudományos tanácsadás alapján való rendszeres értékelését követve, és azok alapján kell végezni: a tervet ötévente kell
  értékelni
  . Ez az időszak lehetővé teszi a kirakodási kötelezettség teljes körű végrehajtását, valamint regionális intézkedések elfogadását, végrehajtását, illetve az állományokra és a halászatra gyakorolt hatások szemléltetését. Ez a tudományos testületek által is megkövetelt minimálisan szükséges időszak.

| (26) | Az 1380/2013/EU rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság időszakosan értékelje a rendelet alkalmazásának megfelelőségét és hatékonyságát. Ezeket az értékeléseket a terv
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos tanácsadás alapján való rendszeres értékelését követve, és azok alapján kell végezni: A tervet
  ... [e rendelet hatálybalépésének időpontját követő három év letelte]-ig, majd ezt követően
  ötévente kell
  kiértékelni
  . Ez az időszak lehetővé teszi a kirakodási kötelezettség teljes körű végrehajtását, valamint regionális intézkedések elfogadását, végrehajtását, illetve az állományokra és a halászatra gyakorolt hatások szemléltetését. Ez a tudományos testületek által is megkövetelt minimálisan szükséges időszak. |
| --- | --- |

(26)

Az 1380/2013/EU rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság időszakosan értékelje a rendelet alkalmazásának megfelelőségét és hatékonyságát. Ezeket az értékeléseket a terv
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos tanácsadás alapján való rendszeres értékelését követve, és azok alapján kell végezni: A tervet
  ... [e rendelet hatálybalépésének időpontját követő három év letelte]-ig, majd ezt követően
  ötévente kell
  kiértékelni
  . Ez az időszak lehetővé teszi a kirakodási kötelezettség teljes körű végrehajtását, valamint regionális intézkedések elfogadását, végrehajtását, illetve az állományokra és a halászatra gyakorolt hatások szemléltetését. Ez a tudományos testületek által is megkövetelt minimálisan szükséges időszak.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendelet többéves tervet (a továbbiakban: terv) határoz meg az uniós vizek IIa, IIIa és IV ICES zónáinak („Északi-tenger”) a tengerfenéken élő állományaira, valamint az ezen állományokat kiaknázó halászatokra vonatkozóan. | (1)   Ez a rendelet többéves tervet (a továbbiakban: terv) határoz meg az uniós vizek IIa, IIIa és IV ICES zónáinak (
  a továbbiakban az
  „Északi-tenger”
  kifejezés e három területre vonatkozik
  ) a tengerfenéken élő állományaira, valamint az ezen állományokat kiaknázó halászatokra
  – a szabadidős halászatot is beleértve –
  vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a rendelet többéves tervet (a továbbiakban: terv) határoz meg az uniós vizek IIa, IIIa és IV ICES zónáinak („Északi-tenger”) a tengerfenéken élő állományaira, valamint az ezen állományokat kiaknázó halászatokra vonatkozóan.

(1)   Ez a rendelet többéves tervet (a továbbiakban: terv) határoz meg az uniós vizek IIa, IIIa és IV ICES zónáinak (
  a továbbiakban az
  „Északi-tenger”
  kifejezés e három területre vonatkozik
  ) a tengerfenéken élő állományaira, valamint az ezen állományokat kiaknázó halászatokra
  – a szabadidős halászatot is beleértve –
  vonatkozóan.

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 a bekezdés (új)

1 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben tudományos szakvélemény vagy az érintett tagállam kérése alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2. cikkben említett listát ki kell igazítani, a Bizottság javaslatot nyújthat be e lista módosítására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben tudományos szakvélemény vagy az érintett tagállam kérése alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2. cikkben említett listát ki kell igazítani, a Bizottság javaslatot nyújthat be e lista módosítására vonatkozóan.

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 b bekezdés (új)

1 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Ez a rendelet részletes szabályokat állapít meg továbbá a kirakodási kötelezettség végrehajtásának az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minden, az e cikk (1) bekezdésében már említett állományoktól eltérő faj vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Ez a rendelet részletes szabályokat állapít meg továbbá a kirakodási kötelezettség végrehajtásának az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minden, az e cikk (1) bekezdésében már említett állományoktól eltérő faj vonatkozásában.

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „Tengerfenéken élő állományok” azok a 
  tőkehal
  és
  lepényhal fajok
  ,
  valamint
  a norvég
  homár
  , amelyek a vízoszlop
  mélyén
  vagy annak közelében élnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

„Tengerfenéken élő állományok” azok a 
  tőkehal
  és
  lepényhal fajok
  ,
  valamint
  a norvég
  homár
  , amelyek a vízoszlop
  mélyén
  vagy annak közelében élnek.

tőkehal

lepényhal fajok

valamint

homár

mélyén

| 1. | „tengerfenéken élő állományok”: azok a 
  tőkehal-
  és
  lepényhal-fajok, porcoshalak
  ,
  norvég homár (Nephrops Norvegicus) és
  a norvég
  garnéla (Pandalus borealis)
  , amelyek a vízoszlop
  alján
  vagy annak közelében élnek. |
| --- | --- |

1.

„tengerfenéken élő állományok”: azok a 
  tőkehal-
  és
  lepényhal-fajok, porcoshalak
  ,
  norvég homár (Nephrops Norvegicus) és
  a norvég
  garnéla (Pandalus borealis)
  , amelyek a vízoszlop
  alján
  vagy annak közelében élnek.

tőkehal-

lepényhal-fajok, porcoshalak

norvég homár (Nephrops Norvegicus) és

garnéla (Pandalus borealis)

alján

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | „rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény”: olyan, az ICES vagy HTMGB által megvizsgált tudományos szakvélemény, amely az elérhető legfrissebb adatokon alapul, és teljesíti az 1380/2013/EU rendeletben, különösen annak 25. cikkében foglalt követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

„rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény”: olyan, az ICES vagy HTMGB által megvizsgált tudományos szakvélemény, amely az elérhető legfrissebb adatokon alapul, és teljesíti az 1380/2013/EU rendeletben, különösen annak 25. cikkében foglalt követelményeket.

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b. | „FMSY-tartomány”: az ICES által kiszámított olyan értéktartomány, amely hosszú távon a maximális fenntartható hozamhoz képest legfeljebb 5 %-os hozamcsökkenést eredményez. Az ICES „irányadó szabály”, amely szerint amennyiben a szaporodóképes állomány biomasszája nem éri el a szaporodóképes állomány biomassza-referenciapontjának legalacsonyabb szintjét (a továbbiakban: MSY Btrigger), az F-et olyan értékre kell csökkenteni, amely nem haladja meg azt a felső határt, amely az FMSY pontértékének, valamint a TAC évében a szaporodóképes állomány biomasszájának a szorzata, osztva az MSY Btrigger értékével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.

1b.

„FMSY-tartomány”: az ICES által kiszámított olyan értéktartomány, amely hosszú távon a maximális fenntartható hozamhoz képest legfeljebb 5 %-os hozamcsökkenést eredményez. Az ICES „irányadó szabály”, amely szerint amennyiben a szaporodóképes állomány biomasszája nem éri el a szaporodóképes állomány biomassza-referenciapontjának legalacsonyabb szintjét (a továbbiakban: MSY Btrigger

trigger

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 c pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 1 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1c. | „MSY F alsó” és „MSY F felső” az FMSY tartomány legalacsonyabb és legmagasabb értékét jelenti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1c.

1c.

„MSY F alsó

felső

MSY

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „1. csoport”: az alábbiak szerinti azon tengerfenéken élő állományok, amelyekre vonatkozóan e terv célértékeket, mint például FMSY tartományokat és biomasszához kapcsolódó biztosítékokat határoz meg: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

„1. csoport”: az alábbiak szerinti azon tengerfenéken élő állományok, amelyekre vonatkozóan e terv célértékeket, mint például FMSY tartományokat és biomasszához kapcsolódó biztosítékokat határoz meg:

| 2. | „1. csoport”: az alábbiak szerinti azon tengerfenéken élő állományok, amelyekre vonatkozóan e terv
  az I. és II. mellékletben felsorolt
  célértékeket, mint például FMSY tartományokat és biomasszához kapcsolódó biztosítékokat határoz meg,: |
| --- | --- |

2.

„1. csoport”: az alábbiak szerinti azon tengerfenéken élő állományok, amelyekre vonatkozóan e terv
  az I. és II. mellékletben felsorolt
  célértékeket, mint például FMSY tartományokat és biomasszához kapcsolódó biztosítékokat határoz meg,:

az I. és II. mellékletben felsorolt

| a) | közönséges tőkehal (Gadus morhua) a IV. alterületen valamint a VIId és a IIIa Nyugat körzetben (
  Északi-tenger, Keleti-csatorna,
  Skagerrak), a továbbiakban északi-tengeri tőkehal; |
| --- | --- |

a)

közönséges tőkehal (Gadus morhua) a IV. alterületen valamint a VIId és a IIIa Nyugat körzetben (
  Északi-tenger, Keleti-csatorna,
  Skagerrak), a továbbiakban északi-tengeri tőkehal;

Északi-tenger, Keleti-csatorna,

| a) | közönséges tőkehal (Gadus morhua) a IV. alterületen
  (Északi-tenger),
  valamint a VIId
  (La Manche csatorna keleti része)
  és a IIIa Nyugat körzetben (Skagerrak), a továbbiakban északi-tengeri tőkehal
  a IV. alterületen, valamint a VIId és IIIa Nyugat körzetben
  ; |
| --- | --- |

a)

közönséges tőkehal (Gadus morhua) a IV. alterületen
  (Északi-tenger),
  valamint a VIId
  (La Manche csatorna keleti része)
  és a IIIa Nyugat körzetben (Skagerrak), a továbbiakban északi-tengeri tőkehal
  a IV. alterületen, valamint a VIId és IIIa Nyugat körzetben
  ;

(Északi-tenger),

(La Manche csatorna keleti része)

a IV. alterületen, valamint a VIId és IIIa Nyugat körzetben

| b) | foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) a IV. alterületen, valamint a VIa és a IIIa nyugati körzetben (
  Északi-tenger, Skóciától nyugatra,
  Skagerrak) a továbbiakban foltos tőkehal; |
| --- | --- |

b)

foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) a IV. alterületen, valamint a VIa és a IIIa nyugati körzetben (
  Északi-tenger, Skóciától nyugatra,
  Skagerrak) a továbbiakban foltos tőkehal;

Északi-tenger, Skóciától nyugatra,

| b) | foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) a IV. alterületen
  (Északi-tenger)
  , valamint a VIa
  (Skóciától nyugatra)
  és a IIIa nyugati körzetben (Skagerrak), a továbbiakban foltos tőkehal
  a IV. alterületen, valamint a VIa és IIIa Nyugat körzetben; |
| --- | --- |

b)

foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) a IV. alterületen
  (Északi-tenger)
  , valamint a VIa
  (Skóciától nyugatra)
  és a IIIa nyugati körzetben (Skagerrak), a továbbiakban foltos tőkehal
  a IV. alterületen, valamint a VIa és IIIa Nyugat körzetben;

(Északi-tenger)

(Skóciától nyugatra)

a IV. alterületen, valamint a VIa és IIIa Nyugat körzetben;

| c) | sima
  lepényhal (Pleuronectes platessa) a IV. alterületen (Északi-tenger), valamint a IIIa
  részlegben
  (Skagerrak), a továbbiakban
  északi-tengeri
  sima lepényhal; |
| --- | --- |

c)

sima
  lepényhal (Pleuronectes platessa) a IV. alterületen (Északi-tenger), valamint a IIIa
  részlegben
  (Skagerrak), a továbbiakban
  északi-tengeri
  sima lepényhal;

sima

részlegben

északi-tengeri

| c) | sima
  lepényhal (Pleuronectes platessa) a IV. alterületen (Északi-tenger), valamint a IIIa
  körzetben
  (Skagerrak), a továbbiakban sima lepényhal
  a IV. alterületen és a IIIa körzetben; |
| --- | --- |

c)

sima
  lepényhal (Pleuronectes platessa) a IV. alterületen (Északi-tenger), valamint a IIIa
  körzetben
  (Skagerrak), a továbbiakban sima lepényhal
  a IV. alterületen és a IIIa körzetben;

sima

körzetben

a IV. alterületen és a IIIa körzetben;

| d) | fekete tőkehal (Pollachius virens) a IV. és VI. alterületen és a IIIa körzetben (
  Északi-tenger, Rockall és Skóciától nyugatra,
  Skagerrak és Kattegat), a továbbiakban, fekete tőkehal; |
| --- | --- |

d)

fekete tőkehal (Pollachius virens) a IV. és VI. alterületen és a IIIa körzetben (
  Északi-tenger, Rockall és Skóciától nyugatra,
  Skagerrak és Kattegat), a továbbiakban, fekete tőkehal;

Északi-tenger, Rockall és Skóciától nyugatra,

| d) | fekete tőkehal (Pollachius virens) a IV.
  (Északi-tenger)
  és VI. alterületen
  (Skóciától nyugatra és Rockall)
  és a IIIa körzetben (Skagerrak és Kattegat), a továbbiakban fekete tőkehal
  a IV. és VI. alterületen, valamint a IIIa körzetben; |
| --- | --- |

d)

fekete tőkehal (Pollachius virens) a IV.
  (Északi-tenger)
  és VI. alterületen
  (Skóciától nyugatra és Rockall)
  és a IIIa körzetben (Skagerrak és Kattegat), a továbbiakban fekete tőkehal
  a IV. és VI. alterületen, valamint a IIIa körzetben;

(Északi-tenger)

(Skóciától nyugatra és Rockall)

a IV. és VI. alterületen, valamint a IIIa körzetben;

| e) | közönséges nyelvhal (Solea solea) a IV. alterületen (Északi-tenger), a továbbiakban
  északi-tengeri
  közönséges nyelvhal; |
| --- | --- |

e)

közönséges nyelvhal (Solea solea) a IV. alterületen (Északi-tenger), a továbbiakban
  északi-tengeri
  közönséges nyelvhal;

északi-tengeri

| e) | közönséges nyelvhal (Solea solea) a IV. alterületen (Északi-tenger), a továbbiakban közönséges nyelvhal
  a IV. alterületen; |
| --- | --- |

e)

közönséges nyelvhal (Solea solea) a IV. alterületen (Északi-tenger), a továbbiakban közönséges nyelvhal
  a IV. alterületen;

a IV. alterületen;

| f) | közönséges nyelvhal (Solea solea) a IIIa körzetben és a 22-24. alkörzetben (
  Skagerrak és Kattegat,
  Balti-tenger nyugati része), a továbbiakban
  kattegati
  nyelvhal; |
| --- | --- |

f)

közönséges nyelvhal (Solea solea) a IIIa körzetben és a 22-24. alkörzetben (
  Skagerrak és Kattegat,
  Balti-tenger nyugati része), a továbbiakban
  kattegati
  nyelvhal;

Skagerrak és Kattegat,

kattegati

| f) | közönséges nyelvhal (Solea solea) a IIIa körzetben
  (Skagerrak és Kattegat)
  és a 22–24. alkörzetben (Balti-tenger nyugati része), a továbbiakban
  közönséges
  nyelvhal
  a IIIa körzetben és a 22–24. alkörzetben; |
| --- | --- |

f)

közönséges nyelvhal (Solea solea) a IIIa körzetben
  (Skagerrak és Kattegat)
  és a 22–24. alkörzetben (Balti-tenger nyugati része), a továbbiakban
  közönséges
  nyelvhal
  a IIIa körzetben és a 22–24. alkörzetben;

(Skagerrak és Kattegat)

közönséges

a IIIa körzetben és a 22–24. alkörzetben;

| g) | vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) a IV. alterületen valamint a VIId körzetben (
  Északi-tenger,
  La Manche csatorna keleti része), a továbbiakban
  északi-tengeri
  vékonybajszú tőkehal.
  „2. csoport”: |
| --- | --- |

g)

vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) a IV. alterületen valamint a VIId körzetben (
  Északi-tenger,
  La Manche csatorna keleti része), a továbbiakban
  északi-tengeri
  vékonybajszú tőkehal.
  „2. csoport”:

Északi-tenger,

északi-tengeri

„2. csoport”:

| g) | vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) a IV. alterületen
  (Északi-tenger),
  valamint a VIId körzetben (La Manche csatorna keleti része), a továbbiakban vékonybajszú tőkehal
  a IV
  .
  alterületen és a VIId körzetben; |
| --- | --- |

g)

vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) a IV. alterületen
  (Északi-tenger),
  valamint a VIId körzetben (La Manche csatorna keleti része), a továbbiakban vékonybajszú tőkehal
  a IV
  .
  alterületen és a VIId körzetben;

(Északi-tenger),

a IV

alterületen és a VIId körzetben;

| ga) | ördöghal (Lophius piscatorius) a IIIa körzetben (Skagerrak és Kattegat) és a IV (Északi-tenger) és VI alterületen (Skóciától nyugatra és Rockall); |
| --- | --- |

ga)

ga)

ördöghal (Lophius piscatorius) a IIIa körzetben (Skagerrak és Kattegat) és a IV (Északi-tenger) és VI alterületen (Skóciától nyugatra és Rockall);

ördöghal (Lophius piscatorius) a IIIa körzetben (Skagerrak és Kattegat) és a IV (Északi-tenger) és VI alterületen (Skóciától nyugatra és Rockall);

| gb) | norvég garnéla (Pandalus borealis) a IVa körzet keleti részén és a IIIa körzetben; |
| --- | --- |

gb)

gb)

norvég garnéla (Pandalus borealis) a IVa körzet keleti részén és a IIIa körzetben;

norvég garnéla (Pandalus borealis) a IVa körzet keleti részén és a IIIa körzetben;

a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jelen rendelet 18. cikke, valamint az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében e pont első bekezdésének és e rendelet I. és II. mellékletének alapján az 1. csoportba tartozó állományok listájának módosítására vonatkozóan, a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeknek megfelelően.

a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jelen rendelet 18. cikke, valamint az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében e pont első bekezdésének és e rendelet I. és II. mellékletének alapján az 1. csoportba tartozó állományok listájának módosítására vonatkozóan, a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeknek megfelelően.

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – bevezető szöveg

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – bevezető szöveg

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „2. csoport”: a norvég homár (Nephrops norvegicus) funkcionális egységei (FU), amelyekre vonatkozóan az olyan célértékek, mint az FMSY tartományok és az abundanciával kapcsolatos biztosítékok megállapítására sor került a jelen tervben, amely a következőkből áll: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

„2. csoport”: a norvég homár (Nephrops norvegicus) funkcionális egységei (FU), amelyekre vonatkozóan az olyan célértékek, mint az FMSY tartományok és az abundanciával kapcsolatos biztosítékok megállapítására sor került a jelen tervben, amely a következőkből áll:

| 3. | „2. csoport”: a norvég homár (Nephrops norvegicus) funkcionális egységei (FU), amelyekre vonatkozóan az olyan célértékek, mint az FMSY tartományok és az abundanciával kapcsolatos biztosítékok megállapítására sor került a jelen tervben,
  az I. és II. mellékletben foglaltak szerint,
  amely a következőkből áll: |
| --- | --- |

3.

„2. csoport”: a norvég homár (Nephrops norvegicus) funkcionális egységei (FU), amelyekre vonatkozóan az olyan célértékek, mint az FMSY tartományok és az abundanciával kapcsolatos biztosítékok megállapítására sor került a jelen tervben,
  az I. és II. mellékletben foglaltak szerint,
  amely a következőkből áll:

az I. és II. mellékletben foglaltak szerint,

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. | Az érintett halállományok csak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján módosíthatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8a.

8a.

Az érintett halállományok csak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján módosíthatók.

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. | Az „MSY Btrigger” a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapontja, amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva helyreállítsák az állományokat a hosszú távú
  MFH
  előállítására képes szint fölé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10.

Az „MSY Btrigger” a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapontja, amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva helyreállítsák az állományokat a hosszú távú
  MFH
  előállítására képes szint fölé.

trigger

MFH

| 10. | Az „MSY Btrigger” a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapontja, amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva helyreállítsák az állományokat a hosszú távú
  maximális fenntartható hozam
  előállítására képes szint fölé. |
| --- | --- |

10.

Az „MSY Btrigger” a szaporodóképes állomány biomasszájának referenciapontja, amely alatt egyedi és megfelelő gazdálkodási intézkedéseket kell foganatosítani annak érdekében, hogy a kiaknázási arányok a természetes változatossággal kombinálva helyreállítsák az állományokat a hosszú távú
  maximális fenntartható hozam
  előállítására képes szint fölé.

maximális fenntartható hozam

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 10 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. | „hobbihorgászat”: a tengeri élővilág biológiai erőforrásainak szabadidős, turisztikai vagy sportolási célú kiaknázására irányuló, nem kereskedelmi halászati tevékenység; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a.

10a.

„hobbihorgászat”: a tengeri élővilág biológiai erőforrásainak szabadidős, turisztikai vagy sportolási célú kiaknázására irányuló, nem kereskedelmi halászati tevékenység;

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tervnek hozzá kell járulnia közös halászati politika 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt célkitűzéseinek eléréséhez, különösen a halászati gazdálkodás elővigyázatossági megközelítésének alkalmazásával, és annak biztosítására törekedve, hogy az élő tengeri biológiai erőforrások kiaknázása során a halászott fajok állományait visszaállítsák a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szint fölé, és tartsák is fenn ezt a szintet. | (1)   A tervnek hozzá kell járulnia
  a
  közös halászati politika 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt célkitűzéseinek eléréséhez, különösen a halászati gazdálkodás
  1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja szerinti
  elővigyázatossági megközelítésének alkalmazásával,
  valamint hozzá kell járulnia a halászati tevékenységektől függők megfelelő életszínvonalának biztosításához, tekintettel a társadalmi-gazdasági szempontokra,
  és annak biztosítására törekedve, hogy az élő tengeri biológiai erőforrások kiaknázása során a halászott fajok állományait visszaállítsák a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szint fölé, és tartsák is fenn ezt a szintet.
  A maximális fenntartható hozam elérését lehetővé tevő kiaknázási szintet az e rendelet hatálya alá tartozó összes halállomány esetében a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2020-ig fokozatosan, minden körülmények között meg kell valósítani, és ezt követően fenn kell tartani. Azon a halállományoknak, amelyek tekintetében nem állnak rendelkezésre tudományos szakvélemények és adatok, az 1380/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében meghatározott olyan célértékeket kell teljesíteniük, amelyek biztosítják az adott állományoknak legalább a maximális fenntartható hozamot biztosító szinttel összehasonlítható szintű védelmét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tervnek hozzá kell járulnia közös halászati politika 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt célkitűzéseinek eléréséhez, különösen a halászati gazdálkodás elővigyázatossági megközelítésének alkalmazásával, és annak biztosítására törekedve, hogy az élő tengeri biológiai erőforrások kiaknázása során a halászott fajok állományait visszaállítsák a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szint fölé, és tartsák is fenn ezt a szintet.

(1)   A tervnek hozzá kell járulnia
  a
  közös halászati politika 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében felsorolt célkitűzéseinek eléréséhez, különösen a halászati gazdálkodás
  1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja szerinti
  elővigyázatossági megközelítésének alkalmazásával,
  valamint hozzá kell járulnia a halászati tevékenységektől függők megfelelő életszínvonalának biztosításához, tekintettel a társadalmi-gazdasági szempontokra,
  és annak biztosítására törekedve, hogy az élő tengeri biológiai erőforrások kiaknázása során a halászott fajok állományait visszaállítsák a maximális fenntartható hozamot biztosítani képes szint fölé, és tartsák is fenn ezt a szintet.
  A maximális fenntartható hozam elérését lehetővé tevő kiaknázási szintet az e rendelet hatálya alá tartozó összes halállomány esetében a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2020-ig fokozatosan, minden körülmények között meg kell valósítani, és ezt követően fenn kell tartani. Azon a halállományoknak, amelyek tekintetében nem állnak rendelkezésre tudományos szakvélemények és adatok, az 1380/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében meghatározott olyan célértékeket kell teljesíteniük, amelyek biztosítják az adott állományoknak legalább a maximális fenntartható hozamot biztosító szinttel összehasonlítható szintű védelmét.

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tervnek a halászati gazdálkodásra az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek.
  Összhangban kell állnia
  az uniós környezetvédelmi
  jogszabályokkal
  , különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló, a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében rögzített
  célkitűzéssel
  . | (3)   A tervnek a halászati gazdálkodásra az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára
  – kiváltképp a veszélyeztetett élőhelyekre és védett fajokra, többek között a tengeri emlősökre és tengeri madarakra –
  gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek.
  A terv kiegészíti az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 9. pontjában meghatározott, a halászati gazdálkodásra vonatkozó ökoszisztéma-alapú megközelítést, valamint
  az uniós környezetvédelmi
  jogszabályokat
  , különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló, a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében rögzített
  célkitűzéseket, illetve a 2009/147/EK és 92/43/EGK irányelvekben foglalt célkitűzéseket és követelményeket, és konzisztens azokkal
  .
  A tervnek továbbá intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek a negatív társadalmi-gazdasági következmények enyhítésére irányulnak, és lehetővé teszik az ágazat szereplői számára, hogy hosszú távon nagyobb gazdasági láthatóságra tegyenek szert. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tervnek a halászati gazdálkodásra az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek.
  Összhangban kell állnia
  az uniós környezetvédelmi
  jogszabályokkal
  , különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló, a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében rögzített
  célkitűzéssel
  .

(3)   A tervnek a halászati gazdálkodásra az ökoszisztéma-alapú megközelítést kell alkalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára
  – kiváltképp a veszélyeztetett élőhelyekre és védett fajokra, többek között a tengeri emlősökre és tengeri madarakra –
  gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek.
  A terv kiegészíti az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 9. pontjában meghatározott, a halászati gazdálkodásra vonatkozó ökoszisztéma-alapú megközelítést, valamint
  az uniós környezetvédelmi
  jogszabályokat
  , különösen a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére irányuló, a 2008/56/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében rögzített
  célkitűzéseket, illetve a 2009/147/EK és 92/43/EGK irányelvekben foglalt célkitűzéseket és követelményeket, és konzisztens azokkal
  .
  A tervnek továbbá intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek a negatív társadalmi-gazdasági következmények enyhítésére irányulnak, és lehetővé teszik az ágazat szereplői számára, hogy hosszú távon nagyobb gazdasági láthatóságra tegyenek szert.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  a tervnek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az 1380/2013/EU rendelet 33. cikkének (1) bekezdésének megfelelően a harmadik országokkal közösen kiaknázott állományokkal az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti célkitűzésekkel összhangban gazdálkodjanak, valamint hogy a halászati lehetőségek együttesen ne haladják meg az I. mellékletben meghatározott értéktartományokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  a tervnek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az 1380/2013/EU rendelet 33. cikkének (1) bekezdésének megfelelően a harmadik országokkal közösen kiaknázott állományokkal az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti célkitűzésekkel összhangban gazdálkodjanak, valamint hogy a halászati lehetőségek együttesen ne haladják meg az I. mellékletben meghatározott értéktartományokat.

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 b bekezdés (új)

3 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A tervnek tekintetbe kell vennie az Unió harmadik országokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatait. A harmadik országokkal kötött jövőbeni kétoldalú megállapodásoknak tekintetbe kell venniük a tervet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A tervnek tekintetbe kell vennie az Unió harmadik országokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatait. A harmadik országokkal kötött jövőbeni kétoldalú megállapodásoknak tekintetbe kell venniük a tervet.

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés – b pont

3 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében található egyéb vonatkozó mutatók
  teljesítéséhez való hozzájárulásra
  , arányosan a halászat teljesítésükben betöltött szerepével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében található egyéb vonatkozó mutatók
  teljesítéséhez való hozzájárulásra
  , arányosan a halászat teljesítésükben betöltött szerepével.

teljesítéséhez való hozzájárulásra

| b) | a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében található egyéb vonatkozó mutatók
  teljesítése
  , arányosan a halászat teljesítésükben betöltött szerepével. |
| --- | --- |

b)

a 2008/56/EK irányelv I. mellékletében található egyéb vonatkozó mutatók
  teljesítése
  , arányosan a halászat teljesítésükben betöltött szerepével.

teljesítése

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 a bekezdés (új)

3 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A terv keretében hozott intézkedéseket az e rendelet 2. cikkének 1a) pontja szerint rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekkel összhangban kell végrehajtani. A rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményt az ICES-nek vagy a HTMGB-nek meg kell vizsgálnia azon időpontig, amelyet az e rendelet 4., 5., 6., illetve 18. cikke, valamint az 1380/2013/EU rendelet 16. cikke szerinti intézkedések vonatkozásában a Bizottság javasol. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A terv keretében hozott intézkedéseket az e rendelet 2. cikkének 1a) pontja szerint rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekkel összhangban kell végrehajtani. A rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményt az ICES-nek vagy a HTMGB-nek meg kell vizsgálnia azon időpontig, amelyet az e rendelet 4., 5., 6., illetve 18. cikke, valamint az 1380/2013/EU rendelet 16. cikke szerinti intézkedések vonatkozásában a Bizottság javasol.

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A halászati mortalitás célértékét az 1. és 2. csoport állományainak vonatkozásában a lehető leghamarabb, és fokozatosan, egyre növekvő alapon 2020-ig el kell érni, és azt követően az I. mellékletben meghatározott tartományokban fenn kell tartani. | (1)   A halászati mortalitás célértékét az 1. és 2. csoport állományainak vonatkozásában a lehető leghamarabb, és fokozatosan, egyre növekvő alapon 2020-ig el kell érni, és azt követően az I. mellékletben meghatározott tartományokban
  és a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek megfelelő módon
  fenn kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A halászati mortalitás célértékét az 1. és 2. csoport állományainak vonatkozásában a lehető leghamarabb, és fokozatosan, egyre növekvő alapon 2020-ig el kell érni, és azt követően az I. mellékletben meghatározott tartományokban fenn kell tartani.

(1)   A halászati mortalitás célértékét az 1. és 2. csoport állományainak vonatkozásában a lehető leghamarabb, és fokozatosan, egyre növekvő alapon 2020-ig el kell érni, és azt követően az I. mellékletben meghatározott tartományokban
  és a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek megfelelő módon
  fenn kell tartani.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdésével összhangban a halászati
  lehetőségeknek
  meg kell felelniük a jelen rendelet I. mellékletének A. oszlopában meghatározott halászati mortalitási tartományok célértékeinek. | (2)   Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdésével
  és 17. cikkével
  összhangban a halászati
  lehetőségeket a tervben megállapított célkitűzésekkel és célértékekkel, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleménnyel összhangban kell meghatározni és
  meg kell felelniük a jelen rendelet I. mellékletének A. oszlopában meghatározott halászati mortalitási tartományok célértékeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdésével összhangban a halászati
  lehetőségeknek
  meg kell felelniük a jelen rendelet I. mellékletének A. oszlopában meghatározott halászati mortalitási tartományok célértékeinek.

(2)   Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdésével
  és 17. cikkével
  összhangban a halászati
  lehetőségeket a tervben megállapított célkitűzésekkel és célértékekkel, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleménnyel összhangban kell meghatározni és
  meg kell felelniük a jelen rendelet I. mellékletének A. oszlopában meghatározott halászati mortalitási tartományok célértékeinek.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az 1. és 2. Bekezdéstől eltérve a halászati
  lehetőségek rögzíthetők olyan szinteken, amelyek a
  halászati
  mortalitás
  alacsonyabb
  szintjeinek felelnek meg, mint az I. melléklet A. oszlopában szereplő értékek
  . | (3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a halászati
  lehetőségeket az I. mellékletben meghatározott
  halászati
  mortalitási szinteknél
  alacsonyabb
  szinten is lehet rögzíteni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az 1. és 2. Bekezdéstől eltérve a halászati
  lehetőségek rögzíthetők olyan szinteken, amelyek a
  halászati
  mortalitás
  alacsonyabb
  szintjeinek felelnek meg, mint az I. melléklet A. oszlopában szereplő értékek
  .

(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a halászati
  lehetőségeket az I. mellékletben meghatározott
  halászati
  mortalitási szinteknél
  alacsonyabb
  szinten is lehet rögzíteni
  .

Módosítás 83 és 99

Módosítás 83 és 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A (2) és (3) bekezdéstől eltérve egy állományra vonatkozóan a halászati lehetőségek meghatározhatók az I. melléklet B. oszlopában megállapított halászati mortalitási tartományokkal összhangban is, feltéve, hogy az érintett állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának legalacsonyabb szintjére vonatkozó, a II. melléklet A. oszlopában megállapított referenciapontnál nagyobb: | törölve |
| a) | ha vegyes halászat esetén tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján szükség van rá a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A (2) és (3) bekezdéstől eltérve egy állományra vonatkozóan a halászati lehetőségek meghatározhatók az I. melléklet B. oszlopában megállapított halászati mortalitási tartományokkal összhangban is, feltéve, hogy az érintett állomány a szaporodóképes állomány biomasszájának legalacsonyabb szintjére vonatkozó, a II. melléklet A. oszlopában megállapított referenciapontnál nagyobb:

törölve

törölve

a)

a)

ha vegyes halászat esetén tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján szükség van rá a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez;

ha vegyes halászat esetén tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján szükség van rá a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez;

| b) | ha a fajon belüli vagy fajok közötti dinamikák miatt tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján az állomány komoly károsodásának elkerüléséhez szükség van rá; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

ha a fajon belüli vagy fajok közötti dinamikák miatt tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján az állomány komoly károsodásának elkerüléséhez szükség van rá; vagy

ha a fajon belüli vagy fajok közötti dinamikák miatt tudományos szakvélemények vagy bizonyítékok alapján az állomány komoly károsodásának elkerüléséhez szükség van rá; vagy

| c) | az egymást követő évek halászati lehetőségei több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

c)

c)

az egymást követő évek halászati lehetőségei több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében.

az egymást követő évek halászati lehetőségei több mint 20 %-os változásának elkerülése érdekében.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A halászati lehetőségeket úgy kell meghatározni, hogy azok biztosítsák, hogy a szaporodóképes állomány biomasszájának szintje kevesebb mint 5 %-os valószínűséggel csökkenjen a II. melléklet B. oszlopában meghatározott szaporodóképes állomány biomasszájára vonatkozó referenciapont határértéke (Blim) alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A halászati lehetőségeket úgy kell meghatározni, hogy azok biztosítsák, hogy a szaporodóképes állomány biomasszájának szintje kevesebb mint 5 %-os valószínűséggel csökkenjen a II. melléklet B. oszlopában meghatározott szaporodóképes állomány biomasszájára vonatkozó referenciapont határértéke (Blim) alá.

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 b bekezdés (új)

4 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  Amennyiben a Bizottság a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján úgy ítéli meg, hogy a halászati mortalitás I. mellékletben meghatározott tartományai már nem felelnek meg a terv célkitűzéseinek, sürgősen javaslatot nyújthat be az említett tartományok módosítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  Amennyiben a Bizottság a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján úgy ítéli meg, hogy a halászati mortalitás I. mellékletben meghatározott tartományai már nem felelnek meg a terv célkitűzéseinek, sürgősen javaslatot nyújthat be az említett tartományok módosítása céljából.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 3. és 4. csoportokban lévő állományokra vonatkozó halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a maximális fenntartható hozammal
  kapcsolatos
  tudományos szakvéleményekkel. | (1)   A 3. és 4. csoportokban lévő állományokra vonatkozó halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a maximális fenntartható hozammal
  kapcsolatosan rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvéleményekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 3. és 4. csoportokban lévő állományokra vonatkozó halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a maximális fenntartható hozammal
  kapcsolatos
  tudományos szakvéleményekkel.

(1)   A 3. és 4. csoportokban lévő állományokra vonatkozó halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a maximális fenntartható hozammal
  kapcsolatosan rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvéleményekkel.

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha nem áll rendelkezésre tudományos szakvélemény a maximális fenntartható hozammal összeegyeztethető halászati mortalitási arányra vonatkozóan, a halászati
  lehetőségeknek összhangban kell lenniük
  a 
  tudományos szakvéleményekkel annak biztosítása érdekében, hogy
  az
  állományok fenntarthatósága összhangban álljon az elővigyázatosság elvével
  . | (2)   Ha nem áll rendelkezésre tudományos szakvélemény
  és adat
  a maximális fenntartható hozammal összeegyeztethető halászati mortalitási arányra vonatkozóan, a halászati
  lehetőségeket és intézkedéseket az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontja szerinti,
  a 
  halászati gazdálkodásra vonatkozó elővigyázatossági megközelítés értelmében és
  az
  e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt célkitűzésekkel összhangban kell meghatározni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha nem áll rendelkezésre tudományos szakvélemény a maximális fenntartható hozammal összeegyeztethető halászati mortalitási arányra vonatkozóan, a halászati
  lehetőségeknek összhangban kell lenniük
  a 
  tudományos szakvéleményekkel annak biztosítása érdekében, hogy
  az
  állományok fenntarthatósága összhangban álljon az elővigyázatosság elvével
  .

(2)   Ha nem áll rendelkezésre tudományos szakvélemény
  és adat
  a maximális fenntartható hozammal összeegyeztethető halászati mortalitási arányra vonatkozóan, a halászati
  lehetőségeket és intézkedéseket az 1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontja szerinti,
  a 
  halászati gazdálkodásra vonatkozó elővigyázatossági megközelítés értelmében és
  az
  e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt célkitűzésekkel összhangban kell meghatározni
  .

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 5. csoportba tartozó állományokat az elővigyázatosság elvén alapulva kell kezelni a tudományos
  szakvéleményekkel összhangban
  . | Az 5. csoportba tartozó állományokat az
  1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontja szerinti, a halászati gazdálkodásra vonatkozó
  elővigyázatosság elvén alapulva
  és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleménnyel, valamint e rendelet 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében foglalt célkitűzésekkel összhangban
  kell kezelni
  . A megfelelő tudományos adatok hiánya nem lehet indokolja a tengerek biológiai erőforrásai megőrzését célzó irányítási intézkedések elhalasztását vagy elmaradását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 5. csoportba tartozó állományokat az elővigyázatosság elvén alapulva kell kezelni a tudományos
  szakvéleményekkel összhangban
  .

szakvéleményekkel összhangban

Az 5. csoportba tartozó állományokat az
  1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontja szerinti, a halászati gazdálkodásra vonatkozó
  elővigyázatosság elvén alapulva
  és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleménnyel, valamint e rendelet 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében foglalt célkitűzésekkel összhangban
  kell kezelni
  . A megfelelő tudományos adatok hiánya nem lehet indokolja a tengerek biológiai erőforrásai megőrzését célzó irányítási intézkedések elhalasztását vagy elmaradását.

1380/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontja szerinti, a halászati gazdálkodásra vonatkozó

és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleménnyel, valamint e rendelet 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében foglalt célkitűzésekkel összhangban

. A megfelelő tudományos adatok hiánya nem lehet indokolja a tengerek biológiai erőforrásai megőrzését célzó irányítási intézkedések elhalasztását vagy elmaradását.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amikor a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy egy adott évre vonatkozóan az 1. csoportban lévő állományok szaporodóképes biomasszája az MSY Btrigger érték alatt, vagy a 2. csoportban lévő funkcionális egységek bármelyikének abundanciája a II. melléklet A. oszlopában szereplő Abundancebuffer érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést foganatosítani kell az illető állomány vagy funkcionális egység gyors visszatérésének biztosítására, hogy meghaladják azon szinteket, amelyek képesek a maximális fenntartható hozam biztosítására. Konkrétan, a 4. cikk (2) bekezdésétől eltérően, a halászati lehetőséget olyan szintekre kell beállítani, amelyek összeegyeztethetők a halászati mortalitással, figyelembe véve a biomassza vagy az abundancia csökkenését, amely az I. melléklet A. oszlopban meghatározott tartomány alá csökken. | (1)   Amikor a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy egy adott évre vonatkozóan az 1. csoportban lévő állományok szaporodóképes biomasszája az MSY Btrigger érték alatt, vagy a 2. csoportban lévő funkcionális egységek bármelyikének abundanciája a II. melléklet A. oszlopában szereplő Abundancebuffer érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést foganatosítani kell az illető állomány vagy funkcionális egység gyors visszatérésének biztosítására, hogy meghaladják azon szinteket, amelyek képesek a maximális fenntartható hozam biztosítására. Konkrétan, a 4. cikk (2) bekezdésétől eltérően, a halászati lehetőséget olyan szintekre kell beállítani, amelyek összeegyeztethetők a halászati mortalitással, figyelembe véve a biomassza vagy az abundancia csökkenését, amely
  a biomassza csökkenéséhez viszonyítva és az ICES „irányadó szabályának” megfelelően
  az I. melléklet A. oszlopban meghatározott tartomány alá csökken.
  E tekintetben a 2. cikk 1b) pontjában említett ICES „irányadó szabályokat” kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amikor a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy egy adott évre vonatkozóan az 1. csoportban lévő állományok szaporodóképes biomasszája az MSY Btrigger érték alatt, vagy a 2. csoportban lévő funkcionális egységek bármelyikének abundanciája a II. melléklet A. oszlopában szereplő Abundancebuffer érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést foganatosítani kell az illető állomány vagy funkcionális egység gyors visszatérésének biztosítására, hogy meghaladják azon szinteket, amelyek képesek a maximális fenntartható hozam biztosítására. Konkrétan, a 4. cikk (2) bekezdésétől eltérően, a halászati lehetőséget olyan szintekre kell beállítani, amelyek összeegyeztethetők a halászati mortalitással, figyelembe véve a biomassza vagy az abundancia csökkenését, amely az I. melléklet A. oszlopban meghatározott tartomány alá csökken.

(1)   Amikor a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy egy adott évre vonatkozóan az 1. csoportban lévő állományok szaporodóképes biomasszája az MSY Btrigger érték alatt, vagy a 2. csoportban lévő funkcionális egységek bármelyikének abundanciája a II. melléklet A. oszlopában szereplő Abundancebuffer érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést foganatosítani kell az illető állomány vagy funkcionális egység gyors visszatérésének biztosítására, hogy meghaladják azon szinteket, amelyek képesek a maximális fenntartható hozam biztosítására. Konkrétan, a 4. cikk (2) bekezdésétől eltérően, a halászati lehetőséget olyan szintekre kell beállítani, amelyek összeegyeztethetők a halászati mortalitással, figyelembe véve a biomassza vagy az abundancia csökkenését, amely
  a biomassza csökkenéséhez viszonyítva és az ICES „irányadó szabályának” megfelelően
  az I. melléklet A. oszlopban meghatározott tartomány alá csökken.
  E tekintetben a 2. cikk 1b) pontjában említett ICES „irányadó szabályokat” kell alkalmazni.

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amikor a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy bármely érintett állomány szaporodóképes biomasszája a Blim érték alatt van, vagy a norvég homár bármely funkcionális egységének abundanciája a II. melléklet B. oszlopában szereplő Abundancebuffer érték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell foganatosítani az illető állomány vagy funkcionális egység gyors visszatérésének biztosítására, hogy meghaladják azon szinteket, amelyek képesek a maximális fenntartható hozam biztosítására. A 4. cikk (2) és (4) bekezdésétől való eltérés révén az említett korrekciós intézkedéseknek konkrétan magukban kell foglalniuk az érintett állomány halászatának felfüggesztését, és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését. | (2)   Amikor a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy bármely érintett állomány szaporodóképes biomasszája a Blim érték alatt van, vagy a norvég homár bármely funkcionális egységének abundanciája a II. melléklet B. oszlopában szereplő Abundancebuffer érték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell foganatosítani az illető állomány vagy funkcionális egység gyors visszatérésének biztosítására, hogy meghaladják azon szinteket, amelyek képesek a maximális fenntartható hozam biztosítására. A 4. cikk (2) és (4) bekezdésétől való eltérés révén az említett korrekciós intézkedéseknek konkrétan magukban kell foglalniuk az érintett állomány halászatának felfüggesztését, és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amikor a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy bármely érintett állomány szaporodóképes biomasszája a Blim érték alatt van, vagy a norvég homár bármely funkcionális egységének abundanciája a II. melléklet B. oszlopában szereplő Abundancebuffer érték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell foganatosítani az illető állomány vagy funkcionális egység gyors visszatérésének biztosítására, hogy meghaladják azon szinteket, amelyek képesek a maximális fenntartható hozam biztosítására. A 4. cikk (2) és (4) bekezdésétől való eltérés révén az említett korrekciós intézkedéseknek konkrétan magukban kell foglalniuk az érintett állomány halászatának felfüggesztését, és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését.

(2)   Amikor a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy bármely érintett állomány szaporodóképes biomasszája a Blim érték alatt van, vagy a norvég homár bármely funkcionális egységének abundanciája a II. melléklet B. oszlopában szereplő Abundancebuffer érték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell foganatosítani az illető állomány vagy funkcionális egység gyors visszatérésének biztosítására, hogy meghaladják azon szinteket, amelyek képesek a maximális fenntartható hozam biztosítására. A 4. cikk (2) és (4) bekezdésétől való eltérés révén az említett korrekciós intézkedéseknek konkrétan magukban kell foglalniuk az érintett állomány halászatának felfüggesztését, és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amikor a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy egy adott évre vonatkozóan az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány szaporodóképes biomasszája az MSY Btrigger érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést meg kell hozni annak érdekében, hogy a szóban forgó állomány gyorsan visszatérjen a maximális fenntartható hozamot biztosító szint fölé, és a halászati mortalitás a biomassza csökkenéséhez viszonyítva és az ICES „irányadó szabályának” megfelelően lineárisan csökkenjen. E tekintetben a 2. cikk (1) bekezdésének 1b) pontjában említett ICES „irányadó szabályokat” kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Amikor a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy egy adott évre vonatkozóan az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány szaporodóképes biomasszája az MSY Btrigger érték alatt van, minden megfelelő korrekciós intézkedést meg kell hozni annak érdekében, hogy a szóban forgó állomány gyorsan visszatérjen a maximális fenntartható hozamot biztosító szint fölé, és a halászati mortalitás a biomassza csökkenéséhez viszonyítva és az ICES „irányadó szabályának” megfelelően lineárisan csökkenjen. E tekintetben a 2. cikk (1) bekezdésének 1b) pontjában említett ICES „irányadó szabályokat” kell alkalmazni.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 b bekezdés (új)

8 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Amikor a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány szaporodóképes biomasszája a Blim vagy egy ennek megfelelő határérték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a szóban forgó állomány gyorsan visszatérjen a maximális fenntartható hozamot biztosító szint fölé. Ezek a korrekciós intézkedések különösen a halászati lehetőségek arányos csökkentésére és az állomány célzott halászatának felfüggesztésére terjedhetnek ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Amikor a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány szaporodóképes biomasszája a Blim vagy egy ennek megfelelő határérték alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a szóban forgó állomány gyorsan visszatérjen a maximális fenntartható hozamot biztosító szint fölé. Ezek a korrekciós intézkedések különösen a halászati lehetőségek arányos csökkentésére és az állomány célzott halászatának felfüggesztésére terjedhetnek ki.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 c bekezdés (új)

8 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  Az e cikkben említett korrekciós intézkedések az alábbiakat foglalhatják magukban: |
| | a) | az 1380/2013/EU rendelet 12. és 13. cikkével összhangban hozott sürgősségi intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2c)
     
  Az e cikkben említett korrekciós intézkedések az alábbiakat foglalhatják magukban:

a)

a)

az 1380/2013/EU rendelet 12. és 13. cikkével összhangban hozott sürgősségi intézkedések;

az 1380/2013/EU rendelet 12. és 13. cikkével összhangban hozott sürgősségi intézkedések;

| b) | az e rendelet 11. és 11a. cikkével összhangban meghozott intézkedések. |
| --- | --- |

b)

b)

az e rendelet 11. és 11a. cikkével összhangban meghozott intézkedések.

az e rendelet 11. és 11a. cikkével összhangban meghozott intézkedések.

Az e cikkben említett intézkedéseket a helyzet jellegével, súlyosságával, időtartamával és ismételődésével összhangban kell kiválasztani, amennyiben a szaporodóképes állomány biomasszája az (1) bekezdésben említett szintek alatt van.

Az e cikkben említett intézkedéseket a helyzet jellegével, súlyosságával, időtartamával és ismételődésével összhangban kell kiválasztani, amennyiben a szaporodóképes állomány biomasszája az (1) bekezdésben említett szintek alatt van.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – cím

9 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 3–7. csoportra vonatkozó különleges védelmi intézkedések | Különleges védelmi intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 3–7. csoportra vonatkozó különleges védelmi intézkedések

Különleges védelmi intézkedések

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha a tudományos szakvélemények szerint
  korrekciós
  intézkedésekre van szükség
  a 3–7. csoportba tartozó bármelyik tengerfenéken élő állomány védelme
  érdekében,
  vagy ha
  az
  1. csoportba tartozó bármelyik állomány szaporodóképes biomasszája, illetve a 2. csoportba
  tartozó
  bármelyik funkcionális egység abundanciája egy adott évre vonatkozóan a jelen
  rendelet
  II. mellékletének A
  .
  oszlopában szereplő védelmi referenciapontok alatt van
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy megfelelő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jelen rendelet 18. cikke, valamint az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében a következőkre
  vonatkozóan
  : | Ha a tudományos szakvélemények szerint
  további
  intézkedésekre van szükség
  annak biztosítása
  érdekében,
  hogy
  az
  e rendelet hatálya alá
  tartozó
  valamennyi halászattal az e
  rendelet
  3
  .
  cikke szerint gazdálkodjanak
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy megfelelő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jelen rendelet 18. cikke, valamint az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében
  . A 18. cikk (1) és (3) bekezdésétől eltérően a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is fogadhat el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  a következőkre
  vonatkozhatnak
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha a tudományos szakvélemények szerint
  korrekciós
  intézkedésekre van szükség
  a 3–7. csoportba tartozó bármelyik tengerfenéken élő állomány védelme
  érdekében,
  vagy ha
  az
  1. csoportba tartozó bármelyik állomány szaporodóképes biomasszája, illetve a 2. csoportba
  tartozó
  bármelyik funkcionális egység abundanciája egy adott évre vonatkozóan a jelen
  rendelet
  II. mellékletének A
  .
  oszlopában szereplő védelmi referenciapontok alatt van
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy megfelelő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jelen rendelet 18. cikke, valamint az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében a következőkre
  vonatkozóan
  :

korrekciós

a 3–7. csoportba tartozó bármelyik tengerfenéken élő állomány védelme

vagy ha

1. csoportba tartozó bármelyik állomány szaporodóképes biomasszája, illetve a 2. csoportba

bármelyik funkcionális egység abundanciája egy adott évre vonatkozóan a jelen

II. mellékletének A

oszlopában szereplő védelmi referenciapontok alatt van

vonatkozóan

Ha a tudományos szakvélemények szerint
  további
  intézkedésekre van szükség
  annak biztosítása
  érdekében,
  hogy
  az
  e rendelet hatálya alá
  tartozó
  valamennyi halászattal az e
  rendelet
  3
  .
  cikke szerint gazdálkodjanak
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy megfelelő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jelen rendelet 18. cikke, valamint az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében
  . A 18. cikk (1) és (3) bekezdésétől eltérően a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is fogadhat el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  a következőkre
  vonatkozhatnak
  :

további

annak biztosítása

hogy

e rendelet hatálya alá

valamennyi halászattal az e

3

cikke szerint gazdálkodjanak

. A 18. cikk (1) és (3) bekezdésétől eltérően a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is fogadhat el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

vonatkozhatnak

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – a pont

9 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a halászeszközök
  jellemzői
  , különösen a szembőség, a horogméret,
  a
  eszköz felépítése, a fonalvastagság, az eszközök mérete vagy a szelektivitás biztosítása vagy javítása érdekében alkalmazott szelekciós eszközök használata; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a halászeszközök
  jellemzői
  , különösen a szembőség, a horogméret,
  a
  eszköz felépítése, a fonalvastagság, az eszközök mérete vagy a szelektivitás biztosítása vagy javítása érdekében alkalmazott szelekciós eszközök használata;

jellemzői

a

| a) | a halászeszközök
  jellemzőinek és műszaki előírásainak meghatározása
  , különösen a szembőség, a horogméret,
  az
  eszköz felépítése, a fonalvastagság, az eszközök mérete vagy a szelektivitás biztosítása vagy javítása érdekében alkalmazott szelekciós eszközök használata
  , kiváltképp a nem szándékos fogások csökkentésére
  ; |
| --- | --- |

a)

a halászeszközök
  jellemzőinek és műszaki előírásainak meghatározása
  , különösen a szembőség, a horogméret,
  az
  eszköz felépítése, a fonalvastagság, az eszközök mérete vagy a szelektivitás biztosítása vagy javítása érdekében alkalmazott szelekciós eszközök használata
  , kiváltképp a nem szándékos fogások csökkentésére
  ;

jellemzőinek és műszaki előírásainak meghatározása

az

, kiváltképp a nem szándékos fogások csökkentésére

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | Ívóhelyek és halállomány-helyreállítási területek kijelölése |
| | A tagállamok legkésőbb 2020-ig ívóhelyeket és területeket jelölnek ki, amelyek tekintetében egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ott magas koncentrációban találhatók a minimális védelmi referenciaméretet el nem érő halak és az ívóhelyek, és e rendelet 12. cikkének (2) bekezdésének megfelelően közös ajánlásokat készítenek az e rendelet hatálya alá tartozó állományok számára halállomány-helyreállítási területek kijelölésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

9a. cikk

Ívóhelyek és halállomány-helyreállítási területek kijelölése

Ívóhelyek és halállomány-helyreállítási területek kijelölése

A tagállamok legkésőbb 2020-ig ívóhelyeket és területeket jelölnek ki, amelyek tekintetében egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ott magas koncentrációban találhatók a minimális védelmi referenciaméretet el nem érő halak és az ívóhelyek, és e rendelet 12. cikkének (2) bekezdésének megfelelően közös ajánlásokat készítenek az e rendelet hatálya alá tartozó állományok számára halállomány-helyreállítási területek kijelölésére.

A tagállamok legkésőbb 2020-ig ívóhelyeket és területeket jelölnek ki, amelyek tekintetében egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ott magas koncentrációban találhatók a minimális védelmi referenciaméretet el nem érő halak és az ívóhelyek, és e rendelet 12. cikkének (2) bekezdésének megfelelően közös ajánlásokat készítenek az e rendelet hatálya alá tartozó állományok számára halállomány-helyreállítási területek kijelölésére.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – cím

10 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Teljes kifogható mennyiség | Halászati lehetőségek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Teljes kifogható mennyiség

Teljes kifogható mennyiség

Halászati lehetőségek

Halászati lehetőségek

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek kiosztása során a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 17. cikke szerinti objektív és átlátható kritériumokat vesznek figyelembe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek kiosztása során a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 17. cikke szerinti objektív és átlátható kritériumokat vesznek figyelembe.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 b bekezdés (új)

10 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A harmadik országokkal megosztott állományokkal való közös gazdálkodás során a tagállamoknak lehetőségük nyílik arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően halászati lehetőségeket cseréljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A harmadik országokkal megosztott állományokkal való közös gazdálkodás során a tagállamoknak lehetőségük nyílik arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően halászati lehetőségeket cseréljenek.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  8. cikk sérelme nélkül a
  norvég homár állományára
  vonatkozó TAC értéknek
  a IIa és IV ICES zónákban
  meg kell egyeznie a
  funkcionális egységek fogási
  korlátozásainak
  és a funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek
  összegével
  . | (2)   A norvég homár állományára
  vonatkozóan
  a IIa és IV ICES zónákban
  az egyes
  funkcionális egységek
  esetében
  fogási
  korlátozásokat
  és a funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek
  esetében közös TAC-értéket kell meghatározni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A
  8. cikk sérelme nélkül a
  norvég homár állományára
  vonatkozó TAC értéknek
  a IIa és IV ICES zónákban
  meg kell egyeznie a
  funkcionális egységek fogási
  korlátozásainak
  és a funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek
  összegével
  .

(2)   A norvég homár állományára
  vonatkozóan
  a IIa és IV ICES zónákban
  az egyes
  funkcionális egységek
  esetében
  fogási
  korlátozásokat
  és a funkcionális egységeken kívüli statisztikai négyszögek
  esetében közös TAC-értéket kell meghatározni
  .

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk |
| | A hobbihorgászat hatása |
| | (1)
     
  A szabadidős halászat fogásaira vonatkozó minden rendelkezésre álló adatot meg kell vizsgálni az általa a szabályozott fajok állományaira gyakorolt valószínűsíthető hatás értékelése érdekében. |
| | (2)
     
  A Tanács mérlegeli az első bekezdés által előírt értékelést. Azon állományok esetében, amelyek esetében jelentősnek ítéli a szabadidős halászatot, a Tanács a halászati lehetőségek meghatározása során figyelembe veszi a szabadidős halászat fogásait, többek között a következők révén: |
| | a) | tekintetbe véve a szabadidős halászat – a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján – becsült fogásainak, valamint a kereskedelmi halászati lehetőségek – a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján – becsült fogásainak összegét, amely a halászati mortalitás célértékének megfelelő teljes fogást adja; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

10a. cikk

A hobbihorgászat hatása

A hobbihorgászat hatása

(1)
     
  A szabadidős halászat fogásaira vonatkozó minden rendelkezésre álló adatot meg kell vizsgálni az általa a szabályozott fajok állományaira gyakorolt valószínűsíthető hatás értékelése érdekében.

(2)
     
  A Tanács mérlegeli az első bekezdés által előírt értékelést. Azon állományok esetében, amelyek esetében jelentősnek ítéli a szabadidős halászatot, a Tanács a halászati lehetőségek meghatározása során figyelembe veszi a szabadidős halászat fogásait, többek között a következők révén:

a)

a)

tekintetbe véve a szabadidős halászat – a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján – becsült fogásainak, valamint a kereskedelmi halászati lehetőségek – a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján – becsült fogásainak összegét, amely a halászati mortalitás célértékének megfelelő teljes fogást adja;

tekintetbe véve a szabadidős halászat – a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján – becsült fogásainak, valamint a kereskedelmi halászati lehetőségek – a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján – becsült fogásainak összegét, amely a halászati mortalitás célértékének megfelelő teljes fogást adja;

| b) | korlátozásokat vetve ki a szabadidős halászatra, többek között a napi legnagyobb kifogható mennyiségre és a halászati tilalmi időszakra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

korlátozásokat vetve ki a szabadidős halászatra, többek között a napi legnagyobb kifogható mennyiségre és a halászati tilalmi időszakra vonatkozóan; vagy

korlátozásokat vetve ki a szabadidős halászatra, többek között a napi legnagyobb kifogható mennyiségre és a halászati tilalmi időszakra vonatkozóan; vagy

| c) | egyéb megfelelőnek ítélt eszköz révén. |
| --- | --- |

c)

c)

egyéb megfelelőnek ítélt eszköz révén.

egyéb megfelelőnek ítélt eszköz révén.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – cím

11 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1–7. csoport
  kirakodási
  kötelezettségeivel
  kapcsolatos rendelkezések | A
  kirakodási
  kötelezettséggel
  kapcsolatos rendelkezések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1–7. csoport
  kirakodási
  kötelezettségeivel
  kapcsolatos rendelkezések

Az 1–7. csoport

kötelezettségeivel

A
  kirakodási
  kötelezettséggel
  kapcsolatos rendelkezések

A

kötelezettséggel

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – a pont

11 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | mentesítés a kirakodási kötelezettség alkalmazása alól azon fajokra vonatkozóan, amelyek esetében a tudományos
  bizonyítékok
  szerint magas a túlélési arány, figyelembe véve a halászeszközök, a halászati gyakorlatok és az ökoszisztéma jellemzőit, a kirakodási kötelezettség teljesítésének megkönnyítése érdekében; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

mentesítés a kirakodási kötelezettség alkalmazása alól azon fajokra vonatkozóan, amelyek esetében a tudományos
  bizonyítékok
  szerint magas a túlélési arány, figyelembe véve a halászeszközök, a halászati gyakorlatok és az ökoszisztéma jellemzőit, a kirakodási kötelezettség teljesítésének megkönnyítése érdekében; és

bizonyítékok

| a) | mentesítés a kirakodási kötelezettség alkalmazása alól azon fajokra vonatkozóan, amelyek esetében a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos
  szakvélemény
  szerint magas a túlélési arány, figyelembe véve a halászeszközök, a halászati gyakorlatok és az ökoszisztéma jellemzőit, a kirakodási kötelezettség teljesítésének megkönnyítése érdekében; és |
| --- | --- |

a)

mentesítés a kirakodási kötelezettség alkalmazása alól azon fajokra vonatkozóan, amelyek esetében a 
  rendelkezésre álló legjobb
  tudományos
  szakvélemény
  szerint magas a túlélési arány, figyelembe véve a halászeszközök, a halászati gyakorlatok és az ökoszisztéma jellemzőit, a kirakodási kötelezettség teljesítésének megkönnyítése érdekében; és

rendelkezésre álló legjobb

szakvélemény

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – c pont

11 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a fogások dokumentálására vonatkozó konkrét rendelkezések, mindenekelőtt a kirakodási kötelezettség teljesítésének
  nyomon követése céljából
  ; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a fogások dokumentálására vonatkozó konkrét rendelkezések, mindenekelőtt a kirakodási kötelezettség teljesítésének
  nyomon követése céljából
  ; és

nyomon követése céljából

| c) | a fogások dokumentálására vonatkozó konkrét rendelkezések, mindenekelőtt a 
  nyomon követés és ellenőrzés céljából, annak érdekében, hogy a
  kirakodási kötelezettség
  teljes körű
  teljesítésének
  biztosítása révén biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket
  ; és |
| --- | --- |

c)

a fogások dokumentálására vonatkozó konkrét rendelkezések, mindenekelőtt a 
  nyomon követés és ellenőrzés céljából, annak érdekében, hogy a
  kirakodási kötelezettség
  teljes körű
  teljesítésének
  biztosítása révén biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket
  ; és

nyomon követés és ellenőrzés céljából, annak érdekében, hogy a

teljes körű

biztosítása révén biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az e cikk első bekezdésében meghatározott intézkedések hozzájárulnak az e rendelet 3. cikkében felsorolt célkitűzések – különösen a növendék halak és az ívó halak védelmének – megvalósításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e cikk első bekezdésében meghatározott intézkedések hozzájárulnak az e rendelet 3. cikkében felsorolt célkitűzések – különösen a növendék halak és az ívó halak védelmének – megvalósításához.

Az e cikk első bekezdésében meghatározott intézkedések hozzájárulnak az e rendelet 3. cikkében felsorolt célkitűzések – különösen a növendék halak és az ívó halak védelmének – megvalósításához.

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | Technikai intézkedések |
| | (1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 18. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő technikai intézkedésekre vonatkozóan: |
| | a) | a halászeszközök jellemzőire vonatkozó előírások és a halászeszközök használatára irányadó szabályok a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. cikk

11a. cikk

Technikai intézkedések

Technikai intézkedések

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 18. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következő technikai intézkedésekre vonatkozóan:

a)

a)

a halászeszközök jellemzőire vonatkozó előírások és a halászeszközök használatára irányadó szabályok a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében;

a halászeszközök jellemzőire vonatkozó előírások és a halászeszközök használatára irányadó szabályok a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében;

| b) | a halászeszközök módosítására vagy az azokhoz tartozó további eszközökre vonatkozó előírások a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

b)

b)

a halászeszközök módosítására vagy az azokhoz tartozó további eszközökre vonatkozó előírások a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében;

a halászeszközök módosítására vagy az azokhoz tartozó további eszközökre vonatkozó előírások a szelektivitás biztosítása vagy javítása, a nem szándékos fogások csökkentése vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében;

| c) | meghatározott halászeszközök használatára és halászati tevékenységekre vonatkozó korlátozás vagy tilalom meghatározott területeken vagy időszakokban, az ívó halak, a minimális állományvédelmi referenciaméretet el nem érő vagy nem célzott halfajok védelme vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében; és |
| --- | --- |

c)

c)

meghatározott halászeszközök használatára és halászati tevékenységekre vonatkozó korlátozás vagy tilalom meghatározott területeken vagy időszakokban, az ívó halak, a minimális állományvédelmi referenciaméretet el nem érő vagy nem célzott halfajok védelme vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében; és

meghatározott halászeszközök használatára és halászati tevékenységekre vonatkozó korlátozás vagy tilalom meghatározott területeken vagy időszakokban, az ívó halak, a minimális állományvédelmi referenciaméretet el nem érő vagy nem célzott halfajok védelme vagy az ökoszisztémára gyakorolt negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében; és

| d) | minimális állományvédelmi referenciaméretek meghatározása az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi állomány tekintetében, a növendék tengeri élőlények védelme céljából. |
| --- | --- |

d)

d)

minimális állományvédelmi referenciaméretek meghatározása az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi állomány tekintetében, a növendék tengeri élőlények védelme céljából.

minimális állományvédelmi referenciaméretek meghatározása az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi állomány tekintetében, a növendék tengeri élőlények védelme céljából.

(2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez.

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E cikk 1. bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkeznek, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikk (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 17. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig kell benyújtani. | (2)   E cikk 1. bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkeznek, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikk (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 17. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig kell benyújtani. |
| | Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésétől eltérően, a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is fogadhat el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E cikk 1. bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkeznek, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikk (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 17. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig kell benyújtani.

(2)   E cikk 1. bekezdésének alkalmazásában azok a tagállamok, amelyek közvetlen gazdálkodási érdekeltséggel rendelkeznek, közös ajánlásokat nyújthatnak be az 1380/2013/EU rendelet 18. cikk (1) bekezdése szerint, első alkalommal legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül, azt követően pedig a terv értékelésének a 17. cikkel összhangban történő minden egyes benyújtását követő tizenkét hónapon belül. Akkor is benyújthatnak ilyen ajánlásokat, ha azt szükségesnek vélik, különösen abban az esetben, ha hirtelen változás áll be az e rendelet hatálya alá tartozó valamely állomány helyzetében. Az adott naptári évre vonatkozó intézkedésekre irányuló közös ajánlásokat legkésőbb a megelőző év július 1-jéig kell benyújtani.

Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésétől eltérően, a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is fogadhat el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.

Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésétől eltérően, a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is fogadhat el felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Legalább
  öt
  évvel e rendelet hatálybalépése után, valamint azt követően ötévente, a Bizottságnak gondoskodnia kell a terv azon állományokra gyakorolt hatásának kiértékeléséről, amelyekre a rendelet vonatkozik, valamint a nevezett állományokat kiaknázó halászatokra gyakorolt hatásának kiértékeléséről. Az említett értékelések eredményeit a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. | Legalább
  három
  évvel e rendelet hatálybalépése után, valamint azt követően ötévente a Bizottságnak gondoskodnia kell a terv azon állományokra gyakorolt hatásának kiértékeléséről, amelyekre a rendelet vonatkozik, valamint a nevezett állományokat kiaknázó halászatokra gyakorolt hatásának kiértékeléséről
  , valamint arról, milyen mértékben teljesültek e rendelet célkitűzései, köztük a halállományok helyreállítása és a maximális hozam biztosítására képes szint feletti szinten tartása, és a jó környezeti állapot felé tett előrelépés
  . Az említett értékelések eredményeit a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A Bizottság, amennyiben ez szükséges, egy korábbi időpontban is nyújthat be jelentést. |
| | A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet célkitűzéseinek eléréséről és a vizekben található halállományok helyzetéről, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó állományokról, az uniós vizeken, valamint egyes nem uniós vizeken az éves halászati lehetőségeket rögzítő rendelet elfogadását követően a lehető leghamarabb. A jelentést mellékelni kell az 1380/2013/EU rendelet 50. cikkében említett éves jelentéshez. |
| | E jelentés az alábbiakat tartalmazza: |
| | a) | átfogó tudományos vélemény, amely alapján a halászati lehetőségeket megállapították; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Legalább
  öt
  évvel e rendelet hatálybalépése után, valamint azt követően ötévente, a Bizottságnak gondoskodnia kell a terv azon állományokra gyakorolt hatásának kiértékeléséről, amelyekre a rendelet vonatkozik, valamint a nevezett állományokat kiaknázó halászatokra gyakorolt hatásának kiértékeléséről. Az említett értékelések eredményeit a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

öt

Legalább
  három
  évvel e rendelet hatálybalépése után, valamint azt követően ötévente a Bizottságnak gondoskodnia kell a terv azon állományokra gyakorolt hatásának kiértékeléséről, amelyekre a rendelet vonatkozik, valamint a nevezett állományokat kiaknázó halászatokra gyakorolt hatásának kiértékeléséről
  , valamint arról, milyen mértékben teljesültek e rendelet célkitűzései, köztük a halállományok helyreállítása és a maximális hozam biztosítására képes szint feletti szinten tartása, és a jó környezeti állapot felé tett előrelépés
  . Az említett értékelések eredményeit a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A Bizottság, amennyiben ez szükséges, egy korábbi időpontban is nyújthat be jelentést.

három

, valamint arról, milyen mértékben teljesültek e rendelet célkitűzései, köztük a halállományok helyreállítása és a maximális hozam biztosítására képes szint feletti szinten tartása, és a jó környezeti állapot felé tett előrelépés

A Bizottság, amennyiben ez szükséges, egy korábbi időpontban is nyújthat be jelentést.

A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet célkitűzéseinek eléréséről és a vizekben található halállományok helyzetéről, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó állományokról, az uniós vizeken, valamint egyes nem uniós vizeken az éves halászati lehetőségeket rögzítő rendelet elfogadását követően a lehető leghamarabb. A jelentést mellékelni kell az 1380/2013/EU rendelet 50. cikkében említett éves jelentéshez.

A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet célkitűzéseinek eléréséről és a vizekben található halállományok helyzetéről, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó állományokról, az uniós vizeken, valamint egyes nem uniós vizeken az éves halászati lehetőségeket rögzítő rendelet elfogadását követően a lehető leghamarabb. A jelentést mellékelni kell az 1380/2013/EU rendelet 50. cikkében említett éves jelentéshez.

E jelentés az alábbiakat tartalmazza:

E jelentés az alábbiakat tartalmazza:

a)

a)

átfogó tudományos vélemény, amely alapján a halászati lehetőségeket megállapították; és

átfogó tudományos vélemény, amely alapján a halászati lehetőségeket megállapították; és

| b) | tudományos igazolás, amely kimutatja, hogy a meghatározott halászati lehetőségek összhangban állnak e rendelet rendelkezéseivel, különösen a halászati mortalitás célértékeivel |
| --- | --- |

b)

b)

tudományos igazolás, amely kimutatja, hogy a meghatározott halászati lehetőségek összhangban állnak e rendelet rendelkezéseivel, különösen a halászati mortalitás célértékeivel

tudományos igazolás, amely kimutatja, hogy a meghatározott halászati lehetőségek összhangban állnak e rendelet rendelkezéseivel, különösen a halászati mortalitás célértékeivel

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 a cikk (új)

18 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18a. cikk |
| | Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból nyújtott támogatás |
| | A terv célkitűzéseinek elérése érdekében elfogadott ideiglenes szüneteltetési intézkedések az 508/2014/EU rendelet 33. cikke (1) bekezdése a) és c) pontjának alkalmazásában úgy tekintendők, mint a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetéséhez szükséges intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18a. cikk

18a. cikk

Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból nyújtott támogatás

Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból nyújtott támogatás

A terv célkitűzéseinek elérése érdekében elfogadott ideiglenes szüneteltetési intézkedések az 508/2014/EU rendelet 33. cikke (1) bekezdése a) és c) pontjának alkalmazásában úgy tekintendők, mint a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetéséhez szükséges intézkedések.

A terv célkitűzéseinek elérése érdekében elfogadott ideiglenes szüneteltetési intézkedések az 508/2014/EU rendelet 33. cikke (1) bekezdése a) és c) pontjának alkalmazásában úgy tekintendők, mint a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetéséhez szükséges intézkedések.

(Ennek a cikknek a X. fejezetben kellett volna szerepelni.)

(Ennek a cikknek a X. fejezetben kellett volna szerepelni.)

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

1.   1. csoport

| Állomány | A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY) |
| --- | --- |
| A.


  oszlop | B.


  oszlop |
| Északi-tengeri tőkehal | 0,22  – 0,33 | 0,33  – 0,49 |
| Foltos tőkehal | 0,25  – 0,37 | 0,37  – 0,52 |
| Északi-tengeri sima lepényhal | 0,13  – 0,19 | 0,19  – 0,27 |
| Fekete tőkehal | 0,20  – 0,32 | 0,32  – 0,43 |
| Északi-tengeri közönséges nyelvhal | 0,11  – 0,20 | 0,20  – 0,37 |
| Kattegati közönséges nyelvhal | 0,19  – 0,22 | 0,22  – 0,26 |
| Északi-tengerivékonybajszú tőkehal | Nincs meghatározva | Nincs meghatározva |

Állomány

Állomány

A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY)

A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY

A.


  oszlop

A.

oszlop

B.


  oszlop

B.

oszlop

Északi-tengeri tőkehal

0,22  – 0,33

0,22  – 0,33

0,33  – 0,49

0,33  – 0,49

Foltos tőkehal

0,25  – 0,37

0,25  – 0,37

0,37  – 0,52

0,37  – 0,52

Északi-tengeri sima lepényhal

0,13  – 0,19

0,13  – 0,19

0,19  – 0,27

0,19  – 0,27

Fekete tőkehal

0,20  – 0,32

0,20  – 0,32

0,32  – 0,43

0,32  – 0,43

Északi-tengeri közönséges nyelvhal

0,11  – 0,20

0,11  – 0,20

0,20  – 0,37

0,20  – 0,37

Kattegati közönséges nyelvhal

0,19  – 0,22

0,19  – 0,22

0,22  – 0,26

0,22  – 0,26

Északi-tengerivékonybajszú tőkehal

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

2.   2. csoport

| Norvég homár funkcionális egység (FU) | A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY) (mint fogási arány) |
| --- | --- |
| A. oszlop | B.


  oszlop |
| IIIa FU 3 és 4 alkörzet | 0,056  – 0,079 | 0,079  – 0,079 |
| Farn Deeps FU 6 | 0,07  – 0,081 | 0,081  – 0,081 |
| Fladen Ground FU 7 | 0,066  – 0,075 | 0,075  – 0,075 |
| Firth of Forth FU 8 | 0,106  – 0,163 | 0,163  – 0,163 |
| Moray Firth FU 9 | 0,091  – 0,118 | 0,118  – 0,118 |

Norvég homár funkcionális egység (FU)

A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY) (mint fogási arány)

MSY

A. oszlop

B.


  oszlop

B.

oszlop

IIIa FU 3 és 4 alkörzet

IIIa FU 3 és 4 alkörzet

0,056  – 0,079

0,056  – 0,079

0,079  – 0,079

0,079  – 0,079

Farn Deeps FU 6

Farn Deeps FU 6

0,07  – 0,081

0,07  – 0,081

0,081  – 0,081

0,081  – 0,081

Fladen Ground FU 7

Fladen Ground FU 7

0,066  – 0,075

0,066  – 0,075

0,075  – 0,075

0,075  – 0,075

Firth of Forth FU 8

Firth of Forth FU 8

0,106  – 0,163

0,106  – 0,163

0,163  – 0,163

0,163  – 0,163

Moray Firth FU 9

Moray Firth FU 9

0,091  – 0,118

0,091  – 0,118

0,118  – 0,118

0,118  – 0,118

Módosítás

Módosítás

1.   1. csoport

| A táblázatban feltüntetett értékek az ICES különleges kérelemre („EU kérés az ICES irányában a megfelelő FMSY tartományok iránt, különböző északi-tengeri és balti-tengeri állományok vonatkozásában”) adott legújabb szakvéleményéből származnak |
| --- |
| ÁLLOMÁNY | A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY) |
| Tőkehal a IV. alterületen, valamint a VIId és a IIIa nyugati körzetben | FMSY alsó – FMSY | |
| Foltos tőkehal a IV. alterületen, valamint a VIa és a IIIa nyugati körzetben | FMSY alsó – FMSY | |
| Sima lepényhal a IV. alterületen és a IIIa körzetben | FMSY alsó – FMSY | |
| Fekete tőkehal a IV. és VI. alterületen, valamint a IIIa körzetben | FMSY alsó – FMSY | |
| Közönséges nyelvhal a IV. alterületen | FMSY alsó – FMSY | |
| Közönséges nyelvhal a IIIa körzetben és a 22–24. alkörzetben | FMSY alsó – FMSY | |
| Vékonybajszú tőkehal a IV. alterületen és a VIId körzetben | FMSY alsó – FMSY | |
| Ördöghal a IIIa körzetben és a IV és VI alterületen | FMSY alsó – FMSY | |
| Norvég garnéla a IVa körzet keleti részén és a IIIa körzetben | FMSY alsó – FMSY | |

A táblázatban feltüntetett értékek az ICES különleges kérelemre („EU kérés az ICES irányában a megfelelő FMSY tartományok iránt, különböző északi-tengeri és balti-tengeri állományok vonatkozásában”) adott legújabb szakvéleményéből származnak

A táblázatban feltüntetett értékek az ICES különleges kérelemre („EU kérés az ICES irányában a megfelelő FMSY

ÁLLOMÁNY

A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY)

MSY

Tőkehal a IV. alterületen, valamint a VIId és a IIIa nyugati körzetben

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

Foltos tőkehal a IV. alterületen, valamint a VIa és a IIIa nyugati körzetben

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

Sima lepényhal a IV. alterületen és a IIIa körzetben

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

Fekete tőkehal a IV. és VI. alterületen, valamint a IIIa körzetben

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

Közönséges nyelvhal a IV. alterületen

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

Közönséges nyelvhal a IIIa körzetben és a 22–24. alkörzetben

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

Vékonybajszú tőkehal a IV. alterületen és a VIId körzetben

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

Ördöghal a IIIa körzetben és a IV és VI alterületen

Ördöghal a IIIa körzetben és a IV és VI alterületen

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

Norvég garnéla a IVa körzet keleti részén és a IIIa körzetben

Norvég garnéla a IVa körzet keleti részén és a IIIa körzetben

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó

2.   2. csoport

| A táblázatban feltüntetett értékek az ICES különleges kérelemre („EU kérés az ICES irányában a megfelelő FMSY tartományok iránt, különböző északi-tengeri és balti-tengeri állományok vonatkozásában”) adott legújabb szakvéleményéből származnak |
| --- |
| Norvég homár funkcionális egység (FU) | A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY) (mint fogási arány) |
| | A. oszlop | |
| IIIa FU 3 és 4 alkörzet | FMSY alsó – FMSY | |
| Farn Deeps FU 6 | FMSY alsó – FMSY | |
| Fladen Ground FU 7 | FMSY alsó – FMSY | |
| Firth of Forth FU 8 | FMSY alsó – FMSY | |
| Moray Firth FU 9 | FMSY alsó – FMSY | |

A táblázatban feltüntetett értékek az ICES különleges kérelemre („EU kérés az ICES irányában a megfelelő FMSY tartományok iránt, különböző északi-tengeri és balti-tengeri állományok vonatkozásában”) adott legújabb szakvéleményéből származnak

A táblázatban feltüntetett értékek az ICES különleges kérelemre („EU kérés az ICES irányában a megfelelő FMSY tartományok iránt, különböző északi-tengeri és balti-tengeri állományok vonatkozásában”) adott legújabb szakvéleményéből származnak

Norvég homár funkcionális egység (FU)

A maximális fenntartható hozam elérésével összhangban lévő halászati mortalitás célértéke (FMSY) (mint fogási arány)

MSY

A. oszlop

IIIa FU 3 és 4 alkörzet

IIIa FU 3 és 4 alkörzet

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó – FMSY

Farn Deeps FU 6

Farn Deeps FU 6

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó – FMSY

Fladen Ground FU 7

Fladen Ground FU 7

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó – FMSY

Firth of Forth FU 8

Firth of Forth FU 8

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó – FMSY

Moray Firth FU 9

Moray Firth FU 9

FMSY alsó – FMSY

FMSY alsó – FMSY

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet

2 melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| II. melléklet | II. melléklet |
| Védelmi referenciapontok | Védelmi referenciapontok |
| (a 7. cikkben említettek szerint) | (a 7. cikkben említettek szerint) |
| 1. | 1. csoport |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

II. melléklet

II. melléklet

Védelmi referenciapontok

Védelmi referenciapontok

(a 7. cikkben említettek szerint)

(a 7. cikkben említettek szerint)

1.

1. csoport

| 1. | 1. csoport |
| --- | --- |

1.

1. csoport

ÁLLOMÁNY

Minimális szaporodóképes állomány biomasszájára vonatkozó referenciapont (tonnában kifejezve) (MSY Btrigger)

trigger

A biomassza-határérték referenciapontja (tonnában kifejezve) (Blim)

lim

ÁLLOMÁNY

Minimális szaporodóképes állomány biomasszájára vonatkozó referenciapont (tonnában kifejezve) (MSY Btrigger)

trigger

A biomassza-határérték referenciapontja (tonnában kifejezve) (Blim)

lim

A.


  oszlop

A.

oszlop

B.


  oszlop

B.

oszlop

Északi-tengeri
  tőkehal

Északi-tengeri

165 000

118 000

Tőkehal
  a IV. alterületen, valamint a VIId és a IIIa nyugati körzetben

a IV. alterületen, valamint a VIId és a IIIa nyugati körzetben

165 000

118 000

Foltos tőkehal

88 000

63 000

Foltos tőkehal
  a IV. alterületen, valamint a VIa és a IIIa nyugati körzetben

a IV. alterületen, valamint a VIa és a IIIa nyugati körzetben

88 000

63 000

Északi-tengeri
  sima lepényhal

Északi-tengeri

230 000

160 000

Sima lepényhal
  a IV. alterületen és a IIIa körzetben

a IV. alterületen és a IIIa körzetben

230 000

160 000

Fekete tőkehal

200 000

200 000

106 000

Fekete tőkehal
  a IV. és VI. alterületen, valamint a IIIa körzetben

a IV. és VI. alterületen, valamint a IIIa körzetben

150 000

150 000

106 000

Északi-tengeri
  közönséges nyelvhal

Északi-tengeri

37 000

26 300

Közönséges nyelvhal
  a IV. alterületen

a IV. alterületen

37 000

26 300

Kattegati
  közönséges nyelvhal

Kattegati

2 600

1 850

Közönséges nyelvhal
  a IIIa körzetben és a 22–24. alkörzetben

a IIIa körzetben és a 22–24. alkörzetben

2 600

1 850

Északi-tengeri
  vékonybajszú tőkehal

Északi-tengeri

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Vékonybajszú tőkehal
  a IV. alterületen és a VIId körzetben

a IV. alterületen és a VIId körzetben

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Ördöghal a IIIa körzetben és a IV és VI alterületen

Ördöghal a IIIa körzetben és a IV és VI alterületen

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Norvég garnéla a IVa körzet keleti részén és a IIIa körzetben

Norvég garnéla a IVa körzet keleti részén és a IIIa körzetben

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

Nincs meghatározva

| 2. | 2. csoport |
| --- | --- |

2.

2. csoport

| 2. | 2. csoport |
| --- | --- |

2.

2. csoport

Norvég homár funkcionális egység (FU)

Minimális abundancia referenciapontja (millióban) (Abundancebuffer)

buffer

Az abundancia-határérték referenciapontja (millióban) (Abundancebuffer)

buffer

Norvég homár funkcionális egység (FU)

Minimális abundancia referenciapontja (millióban) (Abundancebuffer)

buffer

Az abundancia-határérték referenciapontja (millióban) (Abundancebuffer)

buffer

A.


  oszlop

A.

oszlop

B.


  oszlop

B.

oszlop

IIIa FU 3 és 4 alkörzet

NA

NA

IIIa FU 3 és 4 alkörzet

NA

NA

Farn Deeps FU 6

999

858

Farn Deeps FU 6

999

858

Fladen Ground FU 7

3 583

2 767

Fladen Ground FU 7

3 583

2 767

Firth of Forth FU 8

362

292

Firth of Forth FU 8

362

292

Moray Firth FU 9

262

262

Moray Firth FU 9

262

262

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II a melléklet (új)

II a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | IIa. melléklet |
| | Tilalom hatálya alá tartozó fajok |
| | a) | csillagrája (Amblyraja radiata); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IIa. melléklet

IIa. melléklet

Tilalom hatálya alá tartozó fajok

Tilalom hatálya alá tartozó fajok

a)

a)

csillagrája (Amblyraja radiata);

csillagrája (Amblyraja radiata);

| b) | a következő fűrészesrája-félék: |
| --- | --- |

b)

b)

a következő fűrészesrája-félék:

a következő fűrészesrája-félék:

| | i. | késfogú fűrészesrája (Anoxypristis cuspidata); |
| --- | --- | --- |

i.

i.

késfogú fűrészesrája (Anoxypristis cuspidata);

késfogú fűrészesrája (Anoxypristis cuspidata);

| | ii. | törpe fűrészesrája (Pristis clavata); |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

törpe fűrészesrája (Pristis clavata);

törpe fűrészesrája (Pristis clavata);

| | iii. | nagy fűrészesrája (Pristis pectinata); |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

nagy fűrészesrája (Pristis pectinata);

nagy fűrészesrája (Pristis pectinata);

| | iv. | közönséges fűrészhal (Pristis pristis); |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

közönséges fűrészhal (Pristis pristis);

közönséges fűrészhal (Pristis pristis);

| | v. | zöld fűrészesrája (Pristis zijsron); |
| --- | --- | --- |

v.

v.

zöld fűrészesrája (Pristis zijsron);

zöld fűrészesrája (Pristis zijsron);

| c) | óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias); |
| --- | --- |

c)

c)

óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias);

óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias);

| d) | sima rája (Dipturus batis) mindkét fajtája (Dipturus cf. flossada und Dipturus cf. intermedia); |
| --- | --- |

d)

d)

sima rája (Dipturus batis) mindkét fajtája (Dipturus cf. flossada und Dipturus cf. intermedia);

sima rája (Dipturus batis) mindkét fajtája (Dipturus cf. flossada und Dipturus cf. intermedia);

| e) | sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus) az ICES IV. alterületen és az ICES IIIa körzetben található uniós vizekben; |
| --- | --- |

e)

e)

sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus) az ICES IV. alterületen és az ICES IIIa körzetben található uniós vizekben;

sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus) az ICES IV. alterületen és az ICES IIIa körzetben található uniós vizekben;

| f) | Alfréd-ördögrája (Manta alfredi); |
| --- | --- |

f)

f)

Alfréd-ördögrája (Manta alfredi);

Alfréd-ördögrája (Manta alfredi);

| g) | atlanti ördögrája (Manta birostris); |
| --- | --- |

g)

g)

atlanti ördögrája (Manta birostris);

atlanti ördögrája (Manta birostris);

| h) | a következő rájafélék: |
| --- | --- |

h)

h)

a következő rájafélék:

a következő rájafélék:

| | i. | ördögrája (Mobula mobular) |
| --- | --- | --- |

i.

i.

ördögrája (Mobula mobular)

ördögrája (Mobula mobular)

| | ii. | guineai kis ördögrája (Mobula rochebrunei); |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

guineai kis ördögrája (Mobula rochebrunei);

guineai kis ördögrája (Mobula rochebrunei);

| | iii. | tüskésfarkú ördögrája (Mobula japanica); |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

tüskésfarkú ördögrája (Mobula japanica);

tüskésfarkú ördögrája (Mobula japanica);

| | iv. | sima ördögrája (Mobula thurstoni); |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

sima ördögrája (Mobula thurstoni);

sima ördögrája (Mobula thurstoni);

| | v. | törpe ördögrája (Mobula eregoodootenkee); |
| --- | --- | --- |

v.

v.

törpe ördögrája (Mobula eregoodootenkee);

törpe ördögrája (Mobula eregoodootenkee);

| | vi. | Munk ördögrájája (Mobula munkiana); |
| --- | --- | --- |

vi.

vi.

Munk ördögrájája (Mobula munkiana);

Munk ördögrájája (Mobula munkiana);

| | vii. | chilei ördögrája (Mobula tarapacana); |
| --- | --- | --- |

vii.

vii.

chilei ördögrája (Mobula tarapacana);

chilei ördögrája (Mobula tarapacana);

| | viii. | rövidúszójú ördögrája (Mobula kuhlii); |
| --- | --- | --- |

viii.

viii.

rövidúszójú ördögrája (Mobula kuhlii);

rövidúszójú ördögrája (Mobula kuhlii);

| | ix. | kis ördögrája (Mobula hypostoma); |
| --- | --- | --- |

ix.

ix.

kis ördögrája (Mobula hypostoma);

kis ördögrája (Mobula hypostoma);

| i. | tüskés rája (Raja clavata) az ICES IIIa. körzetben található uniós vizekben; |
| --- | --- |

i.

i.

tüskés rája (Raja clavata) az ICES IIIa. körzetben található uniós vizekben;

tüskés rája (Raja clavata) az ICES IIIa. körzetben található uniós vizekben;

| j) | hegedűrája-félék (Rhinobatidae); |
| --- | --- |

j)

j)

hegedűrája-félék (Rhinobatidae);

hegedűrája-félék (Rhinobatidae);

| k) | angyalrája (Squatina squatina); |
| --- | --- |

k)

k)

angyalrája (Squatina squatina);

angyalrája (Squatina squatina);

| l) | lazac (Salmo salar) és tengeri pisztráng (Salmo trutta) az ICES II. és IV. (uniós vizek) alterületen található tagállami alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldes sávon kívüli vizeken bármilyen vontatott hálóval folytatott halászat során; |
| --- | --- |

l)

l)

lazac (Salmo salar) és tengeri pisztráng (Salmo trutta) az ICES II. és IV. (uniós vizek) alterületen található tagállami alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldes sávon kívüli vizeken bármilyen vontatott hálóval folytatott halászat során;

lazac (Salmo salar) és tengeri pisztráng (Salmo trutta) az ICES II. és IV. (uniós vizek) alterületen található tagállami alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldes sávon kívüli vizeken bármilyen vontatott hálóval folytatott halászat során;

| m) | ikrás nőstény languszta (Palinuridae spp.) és ikrás nőstény homár (Homarus gammarus), kivéve közvetlen állománypótlás vagy áttelepítés céljából; |
| --- | --- |

m)

m)

ikrás nőstény languszta (Palinuridae spp.) és ikrás nőstény homár (Homarus gammarus), kivéve közvetlen állománypótlás vagy áttelepítés céljából;

ikrás nőstény languszta (Palinuridae spp.) és ikrás nőstény homár (Homarus gammarus), kivéve közvetlen állománypótlás vagy áttelepítés céljából;

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0263/2017).

1

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

(1b)  
  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

1b

A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

(42)  
  Hosszú távú gazdálkodási terv az északi-tengeri homár vonatkozásában

42

Hosszú távú gazdálkodási terv az északi-tengeri homár vonatkozásában

---