# Úradný vestník C 307/30.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 307 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6130. augusta 2018 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 307

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6130. augusta 2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2017 – 2018Schôdza 15. až 18. mája 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 38, 1.2.2018.
  PRIJATÉ TEXTYSchôdza 31. mája a 1. júna 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 59, 15.2.2018.
  PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2017 – 2018Schôdza 15. až 18. mája 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 38, 1.2.2018.
  PRIJATÉ TEXTYSchôdza 31. mája a 1. júna 2017
  Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 59, 15.2.2018.
  PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 38, 1.2.2018.

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v  Ú. v. EÚ C 59, 15.2.2018.

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 16. mája 2017 |
| 2018/C 307/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o akčnom pláne EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020 (2016/2273(INI)) | 2 |
| 2018/C 307/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o výročnej správe o ochrane finančných záujmov EÚ – boji proti podvodom za rok 2015 (2016/2097(INI)) | 11 |
| 2018/C 307/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o iniciatíve zameranej na efektívne využívanie zdrojov: obmedzenie plytvania potravinami, zvýšenie bezpečnosti potravín (2016/2223(INI)) | 25 |
| 2018/C 307/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o hodnotení vonkajších aspektov výkonu a riadenia colných služieb ako nástroja na uľahčenie obchodu a boj proti nezákonnému obchodu (2016/2075(INI)) | 44 |
| | Streda 17. mája 2017 |
| 2018/C 307/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o výročnej správe za rok 2014 o subsidiarite a proporcionalite (2015/2283(INI)) | 52 |
| 2018/C 307/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o finančných technológiách: vplyv technológie na budúcnosť finančného sektora (2016/2243(INI)) | 57 |
| 2018/C 307/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 Európskeho parlamentu a Rady povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sú z nej zložené alebo vyrobené (D050182 – 2017/2675(RSP)) | 67 |
| 2018/C 307/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené (D050183 – 2017/2674(RSP)) | 71 |
| 2018/C 307/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o situácii v Maďarsku (2017/2656(RSP)) | 75 |
| 2018/C 307/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o európskom kvalifikačnom rámci pre celoživotné vzdelávanie (2016/2798(RSP)) | 79 |
| | Štvrtok 18. mája 2017 |
| 2018/C 307/11 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Zambii, osobitne o prípade Hakaindeho Hičilemu (2017/2681(RSP)) | 84 |
| 2018/C 307/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Etiópii, najmä prípade Dr. Mereru Gudinu (2017/2682(RSP)) | 87 |
| 2018/C 307/13 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Južnom Sudáne (2017/2683(RSP)) | 92 |
| 2018/C 307/14 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o správnej kombinácii financovania pre európske regióny: vyváženie finančných nástrojov a grantov v politike súdržnosti EÚ (2016/2302(INI)) | 96 |
| 2018/C 307/15 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o budúcich perspektívach technickej pomoci v rámci politiky súdržnosti (2016/2303(INI)) | 103 |
| 2018/C 307/16 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou (2015/2059(INI)) | 109 |
| 2018/C 307/17 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o dosiahnutí riešenia v podobe existencie dvoch štátov na Blízkom východe (2016/2998(RSP)) | 113 |
| 2018/C 307/18 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o stratégii EÚ pre Sýriu (2017/2654(RSP)) | 117 |
| 2018/C 307/19 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o cestnej doprave v Európskej únii (2017/2545(RSP)) | 123 |
| 2018/C 307/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o utečeneckom tábore v Dadaabe (2017/2687(RSP)) | 131 |
| 2018/C 307/21 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o úsilí zameranom na uskutočňovanie premiestňovania (2017/2685(RSP)) | 137 |
| 2018/C 307/22 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o vykonávaní usmernení Rady v oblasti LGBTI, najmä pokiaľ ide o prenasledovanie (údajných) homosexuálov v Čečensku, Rusko (2017/2688(RSP)) | 140 |
| | Štvrtok 1. júna 2017 |
| 2018/C 307/23 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o pripojení na internet pre rast, konkurencieschopnosť a súdržnosť: európska gigabitová spoločnosť a 5G (2016/2305(INI)) | 144 |
| 2018/C 307/24 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 s odporúčaniami pre Komisiu o ochrane zraniteľných dospelých osôb (2015/2085(INL)) | 154 |
| 2018/C 307/25 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o viacročnom rámci pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022 (2017/2702(RSP)) | 161 |
| 2018/C 307/26 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu (2016/2271(INI)) | 163 |
| 2018/C 307/27 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu, Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady a Komisie o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (2017/2586(RSP)) | 175 |
| 2018/C 307/28 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o odolnosti ako strategickej priorite vonkajšej činnosti EÚ (2017/2594(RSP)) | 177 |
| 2018/C 307/29 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o boji proti antisemitizmu (2017/2692(RSP)) | 183 |
| 2018/C 307/30 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o konferencii OSN na vysokej úrovni na podporu vykonávania cieľa udržateľného rozvoja č. 14 (konferencia OSN o oceánoch) (2017/2653(RSP)) | 186 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 16. mája 2017

2018/C 307/01

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o akčnom pláne EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020 (2016/2273(INI))

2

2018/C 307/02

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o výročnej správe o ochrane finančných záujmov EÚ – boji proti podvodom za rok 2015 (2016/2097(INI))

11

2018/C 307/03

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o iniciatíve zameranej na efektívne využívanie zdrojov: obmedzenie plytvania potravinami, zvýšenie bezpečnosti potravín (2016/2223(INI))

25

2018/C 307/04

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o hodnotení vonkajších aspektov výkonu a riadenia colných služieb ako nástroja na uľahčenie obchodu a boj proti nezákonnému obchodu (2016/2075(INI))

44

Streda 17. mája 2017

2018/C 307/05

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o výročnej správe za rok 2014 o subsidiarite a proporcionalite (2015/2283(INI))

52

2018/C 307/06

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o finančných technológiách: vplyv technológie na budúcnosť finančného sektora (2016/2243(INI))

57

2018/C 307/07

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 Európskeho parlamentu a Rady povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sú z nej zložené alebo vyrobené (D050182 – 2017/2675(RSP))

67

2018/C 307/08

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené (D050183 – 2017/2674(RSP))

71

2018/C 307/09

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o situácii v Maďarsku (2017/2656(RSP))

75

2018/C 307/10

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o európskom kvalifikačnom rámci pre celoživotné vzdelávanie (2016/2798(RSP))

79

Štvrtok 18. mája 2017

2018/C 307/11

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Zambii, osobitne o prípade Hakaindeho Hičilemu (2017/2681(RSP))

84

2018/C 307/12

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Etiópii, najmä prípade Dr. Mereru Gudinu (2017/2682(RSP))

87

2018/C 307/13

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Južnom Sudáne (2017/2683(RSP))

92

2018/C 307/14

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o správnej kombinácii financovania pre európske regióny: vyváženie finančných nástrojov a grantov v politike súdržnosti EÚ (2016/2302(INI))

96

2018/C 307/15

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o budúcich perspektívach technickej pomoci v rámci politiky súdržnosti (2016/2303(INI))

103

2018/C 307/16

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou (2015/2059(INI))

109

2018/C 307/17

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o dosiahnutí riešenia v podobe existencie dvoch štátov na Blízkom východe (2016/2998(RSP))

113

2018/C 307/18

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o stratégii EÚ pre Sýriu (2017/2654(RSP))

117

2018/C 307/19

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o cestnej doprave v Európskej únii (2017/2545(RSP))

123

2018/C 307/20

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o utečeneckom tábore v Dadaabe (2017/2687(RSP))

131

2018/C 307/21

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o úsilí zameranom na uskutočňovanie premiestňovania (2017/2685(RSP))

137

2018/C 307/22

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o vykonávaní usmernení Rady v oblasti LGBTI, najmä pokiaľ ide o prenasledovanie (údajných) homosexuálov v Čečensku, Rusko (2017/2688(RSP))

140

Štvrtok 1. júna 2017

2018/C 307/23

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o pripojení na internet pre rast, konkurencieschopnosť a súdržnosť: európska gigabitová spoločnosť a 5G (2016/2305(INI))

144

2018/C 307/24

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 s odporúčaniami pre Komisiu o ochrane zraniteľných dospelých osôb (2015/2085(INL))

154

2018/C 307/25

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o viacročnom rámci pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022 (2017/2702(RSP))

161

2018/C 307/26

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu (2016/2271(INI))

163

2018/C 307/27

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu, Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady a Komisie o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (2017/2586(RSP))

175

2018/C 307/28

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o odolnosti ako strategickej priorite vonkajšej činnosti EÚ (2017/2594(RSP))

177

2018/C 307/29

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o boji proti antisemitizmu (2017/2692(RSP))

183

2018/C 307/30

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o konferencii OSN na vysokej úrovni na podporu vykonávania cieľa udržateľného rozvoja č. 14 (konferencia OSN o oceánoch) (2017/2653(RSP))

186

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európsky parlament |
| | Štvrtok 1. júna 2017 |
| 2018/C 307/31 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Bélu Kovácsa (2016/2266(IMM)) | 188 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Štvrtok 1. júna 2017

2018/C 307/31

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Bélu Kovácsa (2016/2266(IMM))

188

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY PARLAMENT |
| | Utorok 16. mája 2017 |
| 2018/C 307/32 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie a jej členských štátov, Protokolu k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE)) | 191 |
| 2018/C 307/33 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie a jej členských štátov Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE)) | 192 |
| 2018/C 307/34 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o dodatočných pravidlách v súvislosti s nástrojom pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz ako súčasťou Fondu pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 až 2020 v mene Európskej únie (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE)) | 193 |
| 2018/C 307/35 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o pristúpení Európskej únie k Medzinárodnému poradnému výboru pre bavlnu (ICAC) 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE)) | 194 |
| | Streda 17. mája 2017 |
| 2018/C 307/36 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (žiadosť – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems, Fínsko) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD)) | 195 |
| 2018/C 307/37 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady o začatí automatizovanej výmeny údajov o evidencii vozidiel v Chorvátsku (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS)) | 200 |
| 2018/C 307/38 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o delegovanom nariadení Komisie z 24. marca 2017, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2016/1675, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849, pokiaľ ide o odstránenie Guyany z tabuľky v bode I prílohy k uvedenému nariadeniu a pridanie Etiópie do uvedenej tabuľky (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA)) | 201 |
| | Štvrtok 18. mája 2017 |
| 2018/C 307/39 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou, Islandom, Lichtenštajnským kniežatstvom a Nórskym kráľovstvom o finančnom mechanizme EHP na obdobie rokov 2014 – 2021, Dohody medzi Nórskym kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2014 – 2021, Dodatkového protokolu k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom a Dodatkového protokolu k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Islandom (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE)) | 203 |
| 2018/C 307/40 | P8_TA(2017)0224Cezhraničná prenosnosť online obsahových služieb na vnútornom trhu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zaistení cezhraničnej prenosnosti online obsahových služieb na vnútornom trhu (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))P8_TC1-COD(2015)0284Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o cezhraničnej prenosnosti online obsahových služieb na vnútornom trhu | 204 |
| | Štvrtok 1. júna 2017 |
| 2018/C 307/41 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o sadzby dane z pridanej hodnoty uplatňované na knihy, noviny a periodiká (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS)) | 205 |
| 2018/C 307/42 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 1. júna 2017 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavedení dočasných autonómnych obchodných opatrení pre Ukrajinu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie na základe dohody o pridružení (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD)) | 212 |
| 2018/C 307/43 | P8_TA(2017)0237Jednotný formát víz ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1683/95 z 29. mája 1995 stanovujúce jednotný formát víz (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))P8_TC1-COD(2015)0134Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 1. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1683/95 stanovujúce jednotný formát víz | 220 |
| 2018/C 307/44 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP)) | 221 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Utorok 16. mája 2017

2018/C 307/32

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie a jej členských štátov, Protokolu k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

191

2018/C 307/33

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie a jej členských štátov Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE))

192

2018/C 307/34

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o dodatočných pravidlách v súvislosti s nástrojom pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz ako súčasťou Fondu pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 až 2020 v mene Európskej únie (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE))

193

2018/C 307/35

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o pristúpení Európskej únie k Medzinárodnému poradnému výboru pre bavlnu (ICAC) 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE))

194

Streda 17. mája 2017

2018/C 307/36

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (žiadosť – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems, Fínsko) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD))

195

2018/C 307/37

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady o začatí automatizovanej výmeny údajov o evidencii vozidiel v Chorvátsku (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS))

200

2018/C 307/38

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o delegovanom nariadení Komisie z 24. marca 2017, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2016/1675, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849, pokiaľ ide o odstránenie Guyany z tabuľky v bode I prílohy k uvedenému nariadeniu a pridanie Etiópie do uvedenej tabuľky (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA))

201

Štvrtok 18. mája 2017

2018/C 307/39

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou, Islandom, Lichtenštajnským kniežatstvom a Nórskym kráľovstvom o finančnom mechanizme EHP na obdobie rokov 2014 – 2021, Dohody medzi Nórskym kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2014 – 2021, Dodatkového protokolu k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom a Dodatkového protokolu k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Islandom (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE))

203

2018/C 307/40

P8_TA(2017)0224Cezhraničná prenosnosť online obsahových služieb na vnútornom trhu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zaistení cezhraničnej prenosnosti online obsahových služieb na vnútornom trhu (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))P8_TC1-COD(2015)0284Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o cezhraničnej prenosnosti online obsahových služieb na vnútornom trhu

204

Štvrtok 1. júna 2017

2018/C 307/41

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o sadzby dane z pridanej hodnoty uplatňované na knihy, noviny a periodiká (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS))

205

2018/C 307/42

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 1. júna 2017 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavedení dočasných autonómnych obchodných opatrení pre Ukrajinu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie na základe dohody o pridružení (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))

212

2018/C 307/43

P8_TA(2017)0237Jednotný formát víz ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1683/95 z 29. mája 1995 stanovujúce jednotný formát víz (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))P8_TC1-COD(2015)0134Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 1. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1683/95 stanovujúce jednotný formát víz

220

2018/C 307/44

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP))

221

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

30.8.2018

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2017 – 2018

Schôdza 15. až 18. mája 2017

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 38, 1.2.2018.

PRIJATÉ TEXTY

Schôdza 31. mája a 1. júna 2017

Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 59, 15.2.2018.

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 16. mája 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/2

---

P8_TA(2017)0205

Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o akčnom pláne EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020 (2016/2273(INI))

(2018/C 307/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Chartu G8 o otvorených dátach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu G8 o otvorených dátach,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európsky akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015 – Využitie IKT na podporu inteligentnej, udržateľnej a inovačnej verejnej správy (COM(2010)0743), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európsky akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015 – Využitie IKT na podporu inteligentnej, udržateľnej a inovačnej verejnej správy (COM(2010)0743),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. apríla 2012 s názvom Konkurencieschopný jednotný digitálny trh – elektronická verejná správa ako vedúca sila (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. apríla 2012 s názvom Konkurencieschopný jednotný digitálny trh – elektronická verejná správa ako vedúca sila (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020 – Urýchlenie digitálnej transformácie verejnej správy (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020 – Urýchlenie digitálnej transformácie verejnej správy (COM(2016)0179),

| — | so zreteľom na správu Komisie o referenčnom porovnávaní elektronickej verejnej správy za rok 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie o referenčnom porovnávaní elektronickej verejnej správy za rok 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (2),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2240 z 25. novembra 2015, ktorým sa zriaďuje program pre riešenia interoperability a spoločné rámce pre verejnú správu, podniky a občanov v Európe (program ISA2) ako prostriedok modernizácie verejného sektora, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2240 z 25. novembra 2015, ktorým sa zriaďuje program pre riešenia interoperability a spoločné rámce pre verejnú správu, podniky a občanov v Európe (program ISA2) ako prostriedok modernizácie verejného sektora,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júna 2016 s názvom Európske normy pre 21. storočie (COM(2016)0358), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júna 2016 s názvom Európske normy pre 21. storočie (COM(2016)0358),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2011 o ochrane kritických informačných infraštruktúr „Dosiahnuté ciele a ďalšie kroky: na ceste ku globálnej kybernetickej bezpečnosti“ (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2011 o ochrane kritických informačných infraštruktúr „Dosiahnuté ciele a ďalšie kroky: na ceste ku globálnej kybernetickej bezpečnosti“ (COM(2011)0163),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2014 s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2014 s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (COM(2014)0442),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2016 o oznámení s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2016 o oznámení s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti (COM(2016)0587) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti (COM(2016)0587) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0300),

| — | so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronickej komunikácie (COM(2016)0590) a na jeho prílohy 1 až 11 – Posúdenie vplyvu (SWD(2016)0303), Zhrnutie posúdenia vplyvu (SWD(2016)0304) a Zhrnutie hodnotenia (SWD(2016)0305), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronickej komunikácie (COM(2016)0590) a na jeho prílohy 1 až 11 – Posúdenie vplyvu (SWD(2016)0303), Zhrnutie posúdenia vplyvu (SWD(2016)0304) a Zhrnutie hodnotenia (SWD(2016)0305),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014, pokiaľ ide o podporu internetového pripojenia v miestnych spoločenstvách (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014, pokiaľ ide o podporu internetového pripojenia v miestnych spoločenstvách (COM(2016)0589),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2015/2120 z 25. novembra 2015, ktorým sa ustanovujú opatrenia týkajúce sa prístupu k otvorenému internetu a ktorým sa mení smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb a nariadenie (EÚ) č. 531/2012 o roamingu vo verejných mobilných komunikačných sieťach v rámci Únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2015/2120 z 25. novembra 2015, ktorým sa ustanovujú opatrenia týkajúce sa prístupu k otvorenému internetu a ktorým sa mení smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb a nariadenie (EÚ) č. 531/2012 o roamingu vo verejných mobilných komunikačných sieťach v rámci Únie,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (nariadenie eIDAS), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (nariadenie eIDAS),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/37/EÚ z 26. júna 2013 o opakovanom použití informácií verejného sektora (smernica o informáciách verejného sektora), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/37/EÚ z 26. júna 2013 o opakovanom použití informácií verejného sektora (smernica o informáciách verejného sektora),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 10. januára 2017 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o zavedení európskeho elektronického preukazu služieb a súvisiacich administratívnych prostriedkoch (COM(2016)0824), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 10. januára 2017 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o zavedení európskeho elektronického preukazu služieb a súvisiacich administratívnych prostriedkoch (COM(2016)0824),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. januára 2017 s názvom Výmena a ochrana osobných údajov v globalizovanom svete (COM(2017)0007), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. januára 2017 s názvom Výmena a ochrana osobných údajov v globalizovanom svete (COM(2017)0007),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. januára 2017 s názvom Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. januára 2017 s názvom Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017)0009),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 10. januára 2017 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o rešpektovaní súkromného života a ochrane osobných údajov v elektronických komunikáciách a o zrušení smernice 2002/58/ES (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (COM(2017)0010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 10. januára 2017 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o rešpektovaní súkromného života a ochrane osobných údajov v elektronických komunikáciách a o zrušení smernice 2002/58/ES (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (COM(2017)0010),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 10. januára 2017 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 10. januára 2017 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (COM(2017)0008),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES z 11. marca 1996 o právnej ochrane databáz, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES z 11. marca 1996 o právnej ochrane databáz,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/55/EÚ zo 16. apríla 2014 o elektronickej fakturácii vo verejnom obstarávaní, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/55/EÚ zo 16. apríla 2014 o elektronickej fakturácii vo verejnom obstarávaní,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu (COM(2016)0381),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre právne veci (A8-0178/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre právne veci (A8-0178/2017),

| A. | keďže stratégie modernizácie orgánov verejnej správy musia byť prispôsobené meniacemu sa prostrediu, ktoré umožňuje prechod na digitálnu verejnú správu; |
| --- | --- |

A.

keďže stratégie modernizácie orgánov verejnej správy musia byť prispôsobené meniacemu sa prostrediu, ktoré umožňuje prechod na digitálnu verejnú správu;

| B. | keďže digitalizácia verejnej správy by mala pomôcť k dosiahnutiu plného potenciálu jednotného trhu, podpore zlepšovania aktívneho občianstva, zvyšovaniu kvality života občanov a sociálneho a ekonomického rozvoja regiónov, posilneniu porozumenia verejných služieb občanmi a ich zapojenia do nich a zlepšeniu ich účinnosti a efektívnosti nákladov a posilneniu politickej účasti zlepšením dialógu občanov s verejnými orgánmi a zvýšením transparentnosti; keďže EÚ by mala podporovať výmenu najlepších postupov a technológií medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

B.

keďže digitalizácia verejnej správy by mala pomôcť k dosiahnutiu plného potenciálu jednotného trhu, podpore zlepšovania aktívneho občianstva, zvyšovaniu kvality života občanov a sociálneho a ekonomického rozvoja regiónov, posilneniu porozumenia verejných služieb občanmi a ich zapojenia do nich a zlepšeniu ich účinnosti a efektívnosti nákladov a posilneniu politickej účasti zlepšením dialógu občanov s verejnými orgánmi a zvýšením transparentnosti; keďže EÚ by mala podporovať výmenu najlepších postupov a technológií medzi členskými štátmi;

| C. | keďže sa žiada, aby sektor IKT pomáhal v tomto transformačnom procese poskytovaním na mieru šitých riešení pre orgány verejnej správy; |
| --- | --- |

C.

keďže sa žiada, aby sektor IKT pomáhal v tomto transformačnom procese poskytovaním na mieru šitých riešení pre orgány verejnej správy;

| D. | keďže transformácia na digitálnu verejnú správu sa musí začať na úrovni EÚ, členských štátov a na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

D.

keďže transformácia na digitálnu verejnú správu sa musí začať na úrovni EÚ, členských štátov a na regionálnej a miestnej úrovni;

| E. | keďže plný potenciál digitálnej verejnej správy možno dosiahnuť len vtedy, ak budú občania a podniky plne dôverovať ponúkaným službám; |
| --- | --- |

E.

keďže plný potenciál digitálnej verejnej správy možno dosiahnuť len vtedy, ak budú občania a podniky plne dôverovať ponúkaným službám;

| F. | keďže Európsky portál elektronickej justície je nevyhnutným nástrojom na prístup k informáciám a spravodlivosti a predstavuje dôležitý krok pri dosahovaní modernizácie verejnej správy EÚ; |
| --- | --- |

F.

keďže Európsky portál elektronickej justície je nevyhnutným nástrojom na prístup k informáciám a spravodlivosti a predstavuje dôležitý krok pri dosahovaní modernizácie verejnej správy EÚ;

| G. | keďže lepší prístup k informáciám a zvýšené využívanie zlepšených digitálnych nástrojov na formality súvisiace s právom obchodných spoločností počas celého životného cyklu spoločnosti by mali zvýšiť právnu istotu a znížiť náklady spoločnosti; |
| --- | --- |

G.

keďže lepší prístup k informáciám a zvýšené využívanie zlepšených digitálnych nástrojov na formality súvisiace s právom obchodných spoločností počas celého životného cyklu spoločnosti by mali zvýšiť právnu istotu a znížiť náklady spoločnosti;

| H. | keďže pokračuje úsilie o prepojenie elektronických obchodných a insolvenčných registrov v celej Únii, čo je dôležité z hľadiska transparentnosti a právnej istoty na vnútornom trhu; |
| --- | --- |

H.

keďže pokračuje úsilie o prepojenie elektronických obchodných a insolvenčných registrov v celej Únii, čo je dôležité z hľadiska transparentnosti a právnej istoty na vnútornom trhu;

| I. | keďže jednotný prístup do týchto registrov prostredníctvom portálu elektronickej justície zatiaľ nie je možný vzhľadom na rozdielne technické normy používané členskými štátmi; keďže je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na dosiahnutie ľahko prístupných interoperabilných nástrojov elektronickej verejnej správy dostupných pre verejnosť v EÚ; keďže stupeň bezpečnosti a ochrany údajov pri spracúvaní údajov je vzhľadom na charakter príslušných dát pri justičnej práci základným predpokladom pre využívanie elektronickej justície; |
| --- | --- |

I.

keďže jednotný prístup do týchto registrov prostredníctvom portálu elektronickej justície zatiaľ nie je možný vzhľadom na rozdielne technické normy používané členskými štátmi; keďže je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na dosiahnutie ľahko prístupných interoperabilných nástrojov elektronickej verejnej správy dostupných pre verejnosť v EÚ; keďže stupeň bezpečnosti a ochrany údajov pri spracúvaní údajov je vzhľadom na charakter príslušných dát pri justičnej práci základným predpokladom pre využívanie elektronickej justície;

| 1. | domnieva sa, že rozvoj elektronickej verejnej správy je kľúčovým prvkom jednotného digitálneho trhu, a vyzýva Komisiu, aby vymedzila konkrétne a merateľné ciele akčného plánu na základe ukazovateľov výkonnosti a aby monitorovala a každoročne podávala Európskemu parlamentu správu o pokroku, ktorý bol dosiahnutý pri jeho vykonávaní; zdôrazňuje, že akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015 vykázal pozitívne výsledky na úrovni EÚ i na úrovni členských štátov; nabáda Komisiu a členské štáty, aby tiež posúdila potreby spotrebiteľov s cieľom zvýšiť mieru využívania elektronických služieb; |
| --- | --- |

1.

Orgány verejnej správy: digitalizácia

| 2. | zastáva názor, že orgány verejnej správy by mali byť otvorenými, efektívnymi a inkluzívnymi a mali by ponúkať bezhraničné, personalizované, ľahko použiteľné, prístupné a komplexné digitálne verejné služby občanom a podnikom do roku 2022, čím sa znížia náklady, prekážky a administratívne zaťaženie pre občanov a podniky, najmä MSP, a využijú sa tým všetky výhody digitálnej revolúcie; domnieva sa však, že toto by malo byť zlučiteľné so spravodlivou reštrukturalizáciou vo verejnej správe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podporuje zámer, aby sa budúce iniciatívy zakladali na zásade „štandardne digitálne“ (digital by default), a zdôrazňuje význam naplnenia zásady „jednorazovosti“, čo uľahčí interakciu občanov a podnikov s orgánmi verejnej správy tým, že sa tak zamedzí zbytočným a zdĺhavým administratívnym procesom a uľahčí sa opätovné použitie predtým poskytnutých informácií na iné uplatnenia; zdôrazňuje, že v skutočnosti sa podľa štúdií Komisie očakáva, že vďaka vykonávaniu prístupu založenému na „zásade jednorazovosti“ na úrovni EÚ sa do roku 2017 ušetrí približne 5 miliárd EUR ročne; vyzýva Komisiu, aby podala Európskemu parlamentu správu o výsledkoch jednorazového rozsiahleho pilotného projektu pre podniky a aby do konca roka 2017 iniciovala jednorazový rozsiahly pilotný projekt pre občanov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta zámer Komisie čo najskôr zriadiť jednotnú digitálnu bránu, ktorá by občanom a podnikom poskytla prepojený a ucelený balík online služieb jednotného trhu na vnútroštátnej úrovni i na úrovni EÚ, ktorý by zahŕňal informácie o predpisoch EÚ a vnútroštátnych predpisoch, ako aj asistenčné služby, a dokončiť najdôležitejšie postupy pre občanov a podniky v cezhraničných situáciách a pomôcť zaviesť zásadu jednorazovosti v EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili jej rýchle a úplné zavedenie a aby prijali všetky nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie jej efektívneho fungovania a interoperability, aby sa tak uvoľnil jej plný potenciál a výhody; zdôrazňuje, že existujúce najlepšie postupy, ktoré sa už používajú v niektorých členských štátoch by sa mali podporovať; domnieva sa, že táto iniciatíva by mala zabezpečiť, aby všetky členské štáty používali jeden oficiálny portál elektronických služieb, ktorý by poskytoval prístup ku všetkým ich online službám a dostupným interoperabilným službám EÚ; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili urýchlené a úplné zavedenie portálov slúžiacich ako jednotné kontaktné miesto; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, aby zvážila ďalšie spôsoby, ako podporiť digitálne riešenia pre formality v rámci celého životného cyklu spoločnosti, elektronické vyplňovanie dokumentov spoločnosti a poskytovanie informácií v cezhraničných prípadoch a v rámci iných obchodných registrov; konštatuje, že v tejto oblasti môžu byť právne predpisy jediným spôsobom, ako vytvoriť vhodný právny rámec pre digitálne riešenia v rámci celej EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnieva sa, že práca na elektronickom prepojení obchodných registrov a registrov platobnej neschopnosti v členských štátoch by sa mala zintenzívniť, a zdôrazňuje význam tohto prepojenia pre vnútorný trh; zdôrazňuje, že všetky informácie, ktoré sa majú poskytnúť, by mali spĺňať kritériá spoločného európskeho vzoru alebo rámca; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje význam inkluzívnosti a prístupnosti služieb elektronickej verejnej správy a všeobecného prístupu k nim, čo sú základné faktory pri tvorbe a uskutočňovaní politík presadzujúcich konkurencieschopnosť, rast a zamestnanosť, a vyzýva členské štáty, aby v plnej miere vykonávali a uplatňovali novú smernicu o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora pre zdravotne postihnuté a staršie osoby; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje význam „otvorených dát“, vďaka ktorým sú niektoré verejné informácie voľne dostupné na použitie a opätovné použitie, a to aj tretími stranami a v rámci orgánov verejnej správy a medzi nimi; zdôrazňuje nevyhnutnosť záruk, ktorými sa zabezpečí dodržiavanie autorských práv a ochranu údajov; zdôrazňuje, že otvorený a inkluzívny voľný tok údajov by umožnil ďalší rozvoj a vytvorenie nových inovačných riešení, a tým zvýšil účinnosť, ako aj transparentnosť; zdôrazňuje, že tento typ údajov a informovanie verejnosti by preto mali byť prístupné v čo najväčšej miere s cieľom podporiť nové príležitosti na vzdelávanie a prispievať k rozvoju a posilňovaniu otvorenej spoločnosti; pripomína, že verejná správa by mala sprístupňovať informácie v rámci všetkých svojich možností, a to najmä vtedy, ak je množstvo vytvorených údajov veľmi veľké, ako to je v prípade programu Inspire; domnieva sa, že by sa malo vyvinúť väčšie úsilie na vykonávanie koordinovaných stratégií týkajúcich sa údajov v inštitúciách EÚ, ako aj v členských štátoch, vrátane zvyšovania a urýchľovania poskytovania údajov verejnej sfére, čím sa zabezpečí lepšia kvalita údajov a jednoduchý prístup k údajom a poskytne legislatíva v elektronickej forme v strojovo čitateľnom formáte; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje výhody elektronickej participácie a skutočnosť, že členské štáty by mali viac využívať elektronické konzultácie, elektronické informácie a elektronické rozhodovanie; zdôrazňuje, že aby sa zabránilo zneužívaniu systémov, musí byť elektronická účasť, a najmä vo vzťahu k elektronickému rozhodovaniu, v súlade s nariadením eIDAS; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta všetky iniciatívy, ktoré prijali inštitúcie EÚ na podporu mechanizmov elektronickej účasti na úrovni EÚ a členských štátov, a žiada Komisiu, aby ďalej rozvíjala a podporovala digitálne nástroje, ako sú elektronické hlasovacie zariadenia a elektronické petície, ktorých cieľom je podpora a povzbudenie občanov a podnikov k účasti na procese tvorby politiky EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konštatuje, že využívanie mobilných zariadení sa značne zvýšilo za posledných päť rokov, ale len jedna tretina webových sídel verejných orgánov je užívateľsky prístupných pre mobilné zariadenia; vyzýva preto členské štáty, aby posúdili možnosť vypracovania mobilných riešení pre služby elektronickej verejnej správy a aby zabezpečili ich užívateľskú prístupnosť a dostupnosť pre všetkých; zdôrazňuje, že aby mohla prístupnosť služieb elektronickej verejnej správy obstáť aj v budúcnosti, webové sídla orgánov verejnej správy a nástroje verejnej správy musia držať krok s modernou technológiou a s neustále sa vyvíjajúcimi požiadavkami kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva členské štáty, aby podporovali a využívali elektronické verejné obstarávanie pri nákupe tovarov a služieb alebo obstarávaní verejných prác, čím sa zabezpečí väčšia transparentnosť a efektívnosť verejných výdavkov, čo povedie k zníženiu nákladov a byrokracie; vyzýva členské štáty, aby taktiež zvýšili používanie registrov zmlúv a interoperabilných elektronických podpisov vo svojich verejných sektoroch; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vykonali potrebné kroky na zabezpečenie transparentnosti postupov verejného obstarávania a dostupnosti informácií v reálnom čase všetkým účastníkom týchto postupov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby uľahčila výmenu najlepších postupov týkajúcich sa uplatňovania kritérií inovácií vo verejných súťažiach, najmä tým, že zabezpečí, aby verejné súťaže nebránili riešeniam, ale radšej prenechávali priestor účastníkom verejných súťaží na navrhovanie inovatívnych a otvorených riešení; vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojej práci, pokiaľ ide o štandardy elektronickej fakturácie, elektronické podávanie dokladov a elektronickú notifikáciu, a povzbudzovala k využívaniu elektronickej identifikácie v interných systémoch orgánov verejnej správy s cieľom zlepšiť zodpovednosť a vysledovateľnosť vo vzťahu ku všetkým operáciám v týchto systémoch; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje význam rozvoja bezpečných, spoľahlivých a interoperabilných cezhraničných verejných služieb, ktorými sa zabráni ďalšej fragmentácii a podporí sa mobilita; zdôrazňuje, že interoperabilita a štandardizácia sú kľúčovými prvkami realizácie štruktúr elektronickej verejnej správy, a preto víta oznámenie Komisie s názvom Európske normy pre 21. storočie, ako aj v tejto súvislosti revíziu európskeho rámca interoperability; zdôrazňuje, že využívanie otvorených noriem má zásadný význam pre občanov EÚ, aby sa mohli zúčastniť na vládnych platformách, a zdôrazňuje, že normy musia slúžiť záujmom spoločnosti ako celku tým, že budú inkluzívne, spravodlivé a nadčasové, a mali by byť vypracované otvorene a transparentne; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby podporovali otvorené normy pri rozvoji verejných digitálnych riešení a venovali väčšiu pozornosť interoperabilite a potenciálnym výhodám účinného využívania digitálnych technológií; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v roku 2015 malo pevné rýchle internetové pripojenie iba 28 % európskych domácností vo vidieckych oblastiach a že priemerné pokrytie 4 G sieťou v EÚ je vo vidieckych oblastiach iba 36 %, hoci v celej EÚ je to 86 %, a upozorňuje na naliehavú potrebu nepretržitej podpory širokopásmového pripojenia, najmä vo vidieckych oblastiach, keďže prístup k vysokorýchlostnému širokopásmovému pripojeniu je nevyhnutný na využívanie služieb elektronickej verejnej správy a úžitok z nich; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby pokračovali v primeranom financovaní širokopásmového pripojenia, infraštruktúry digitálnych služieb a cezhraničnej interakcie verejnej správy po roku 2020 v rámci Nástroja na prepojenie Európy alebo iných vhodných programov EÚ, a tak zabezpečili dlhodobú udržateľnosť; v tejto súvislosti vyzýva operátorov, aby viac investovali do infraštruktúr, a tak zlepšili prepojenosť vo vidieckych oblastiach, a aby zabezpečili, že aj vidiecke oblasti budú mať úžitok zo sietí s veľmi veľkou kapacitou v podobe sietí 5G, pretože pôjde o hlavný stavebný kameň našej digitálnej spoločnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že pre fungovanie služieb elektronickej verejnej správy je nevyhnutné plné zavedenie bezpečnej, primeranej, odolnej, spoľahlivej a vysokovýkonnej infraštruktúry, ako sú ultrarýchle širokopásmové a telekomunikačné siete; vyzýva preto na urýchlené prijatie európskeho kódexu elektronickej komunikácie (EECC) v záujme dosiahnutia európskych strategických cieľov; považuje za kľúčové, aby orgány verejnej moci držali krok s technologickým vývojom a aby mali dostatočnú kapacitu na prijímanie inovatívnych technológií, ako sú napríklad veľké dáta (big data) a internet vecí alebo zavádzanie mobilných služieb, ako napríklad 5G, ktoré budú schopné uspokojiť potreby užívateľov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnieva sa, že pre fungovanie infraštruktúry digitálnych služieb má zásadný význam opätovné použitie technických modulov Nástroja na prepájanie Európy (NPE) vo verejnom i súkromnom sektore; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť technických modulov NPE a výsledkov rozsiahlych pilotných projektov a programu ISA2 aj po roku 2020; zdôrazňuje potenciál iniciatívy WiFi4EU pre podporu všeobecného prístupu k vysokorýchlostným sieťam; vyzýva preto Komisiu, aby spolu s členskými štátmi vypracovala dlhodobú riadiacu štruktúru s cieľom dosiahnuť ciele jednotného digitálneho trhu, ktorá by prioritne reagovala na potreby občanov a podnikov a v maximálnej miere podporovala využívanie spoločných štandardov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konštatuje, že zavádzanie inovatívnych riešení pre dátovo náročné verejné služby, napríklad pre využívanie cloudových služieb, je stále pomalé a roztrieštené; pripomína, že služby ako Inspire produkujú veľké objemy dát, ktoré vyžadujú väčšiu počítačovú kapacitu; v tejto súvislosti víta európsku iniciatívu v oblasti cloud computingu a domnieva sa, že je potrebné rozšíriť užívateľskú základňu európskeho cloudu pre otvorenú vedu o verejný sektor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila informovanosť o dôležitosti portálu elektronickej justície a jeho použití a aby z neho vytvorila jednotné kontaktné miesto pre prístup k príslušným právnym informáciám a k spravodlivosti v členských štátoch; konštatuje však, že nie všetci účastníci konaní majú rovnaký prístup a rovnaké zručnosti pri využívaní informačných a komunikačných technológií, čo by mohlo znamenať obmedzenie ich prístupu k spravodlivosti; zdôrazňuje, že v rámci prístupu k portálu elektronickej justície by sa osobitná pozornosť mala venovať ľuďom so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta zavedenie systému e-CODEX, ktorým sa umožňuje priama komunikácia medzi občanmi a súdmi vo všetkých členských štátoch, čo predstavuje dôležitý krok k uľahčeniu cezhraničného prístupu k verejným službám; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta prácu Rady a Komisie na zavedení európskeho identifikátora judikatúry (ECLI), ktorý je veľmi užitočný pre právny výskum a dialóg medzi súdmi, a víta vytvorenie vyhľadávača ECLI, ktorý by mal uľahčiť prístup k právnym informáciám v celej Únii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opakuje, že je potrebné zlepšiť digitálne zručnosti administratívneho personálu, ako aj všetkých občanov a podnikov, a to prostredníctvom vývoja aktivít odbornej prípravy na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a ich podpory s cieľom minimalizovať riziko vzniku digitálneho vylúčenia, a zaviesť špecializované kurzy odbornej prípravy o službách elektronickej správy pre štátnych zamestnancov a osoby zodpovedné za rozhodovanie; zdôrazňuje, že digitálne zručnosti sú absolútnym základným predpokladom účasti v elektronickej verejnej správe; podporuje rozvoj učebných plánov v oblasti elektronického vzdelávania, ktoré sú uznané v Európskom systéme prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS); domnieva sa, že jedným zo základných prvkov pre rozvoj elektronickej verejnej správy je sústavné rozvíjanie digitálnych kompetencií; zdôrazňuje, že je potrebné riešiť a odstrániť digitálne rozdiely medzi geografickými oblasťami, medzi ľuďmi z rôznych sociálno-ekonomických vrstiev a medzi generáciami; vyzýva členské štáty, aby sa zaoberali návrhmi v akčnom pláne pre elektronickú verejnú správu týkajúcimi sa umožnenia najmä mladým ľuďom komunikovať s administratívnymi orgánmi spôsobmi, ktoré zodpovedajú ich komunikačným zvyklostiam v iných oblastiach života, a ďalej zdôrazňuje, že vyučovanie digitálnych zručností je osobitne dôležité v prípade starších ľudí, ktorým často chýbajú zručnosti alebo odvahu na to, aby mohli používať elektronické služby; domnieva sa, že členské štáty by mali podporovať celoživotné vzdelávanie a zjednodušovať komunikačné a vzdelávacie kampane a zároveň vytvárať aj siete na výučbu mediálnej gramotnosti, aby občania EÚ mohli v plnej miere využívať možnosti, ktoré im ponúkajú nové portály a služby elektronickej verejnej správy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že je potrebný inkluzívny dvojitý prístup online a offline, aby sa zabránilo vylúčeniu, berúc do úvahy súčasnú mieru digitálnej negramotnosti a skutočnosť, že viac ako 22 % Európanov, najmä starších ľudí, odmieta využívanie online služieb pri styku s verejnou správou; zdôrazňuje, že existujú viaceré dôvody a prekážky vedúce k odmietaniu využívania online služieb, ktoré sa musia riešiť alebo odstrániť, ako je neinformovanosť, nedostatok zručností, nedostatok dôvery a nesprávne chápanie; domnieva sa, že s cieľom predísť digitálnemu vylúčeniu alebo prehĺbeniu digitálnej priepasti je potrebné zaručiť dostupnosť a kvalitu služieb elektronickej verejnej správy pre občanov, ktorí žijú vo vidieckych, v horských alebo odľahlých oblastiach; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že digitalizácia môže priniesť úspory nákladov pre verejné orgány; berie na vedomie, že digitalizácia a iné výzvy vyplývajúce z modernizačných balíkov sa často riešia v kontexte rozpočtových obmedzení, a že najmä miestne a regionálne orgány čaká v nasledujúcich rokoch obrovská záťaž, ktorá bude vyžadovať nielen prijatie digitálnych riešení založených na otvorených normách, čím sa znížia náklady na údržbu a zvýši sa miera inovácií, ale aj presadzovanie verejno-súkromných partnerstiev; zdôrazňuje, že časom sa prejaví nákladová účinnosť, pretože investície do digitalizácie pomôžu znížiť administratívne náklady v budúcnosti; zdôrazňuje, že zatiaľ zostáva nevyhnutná potreba online a offline prístupu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že pri zohľadňovaní digitalizácie jednotlivých administratívnych postupov treba vziať do úvahy námietky založené na prevažujúcom verejnom záujme; |
| --- | --- |

24.

Cezhraničná elektronická verejná správa na všetkých administratívnych úrovniach

| 25. | zdôrazňuje význam vytvorenia udržateľnej cezhraničnej infraštruktúry elektronickej verejnej správy s cieľom zjednodušiť prístup k informáciám a uplatňovanie štyroch základných slobôd; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje význam cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy pre občanov v ich každodennom živote a prínos a ďalší rozvoj elektronickej výmeny informácií o sociálnom zabezpečení (EESSI) a Európskeho portálu pre pracovnú mobilitu (EURES), ako aj cezhraničných služieb elektronického zdravotníctva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | víta rôzne iniciatívy Európskej komisie na rozvoj cezhraničných digitálnych lekárskych predpisov, najmä pokiaľ ide o interoperabilitu a štandardizáciu; zdôrazňuje však, že zavádzanie týchto riešení je príliš pomalé vzhľadom na hodnotu a dôležitosť týchto služieb pre občanov EÚ; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila zavedenie správneho rámca na podporu dôvery medzi členskými štátmi a na zrýchlenie rozvoja cezhraničného digitálneho predpisovania liekov, od ochrany údajov a bezpečnosti výmeny údajov až po zavedenie potrebnej digitálnej infraštruktúry a služieb; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žiada Komisiu, aby ďalej rozvíjala a presadzovala používanie Európskeho portálu pre pracovnú mobilitu (EURES) prostredníctvom užšej integrácie a spolupráce medzi systémami verejných služieb zamestnanosti a portálom EURES s cieľom uľahčiť a zvýšiť mobilitu zamestnávateľov a uchádzačov o zamestnanie v Európskej únii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podčiarkuje, že elektronické zdravotníctvo môže výrazne zlepšiť kvalitu života občanov tým, že bude pacientom poskytovať prístupnejšiu, nákladovo efektívnejšiu a účinnejšiu zdravotnú starostlivosť; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že v záujme plného fungovania cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy sa musia riešiť jazykové bariéry a že orgány verejnej správy, najmä v pohraničných regiónoch, by mali zabezpečiť, aby ich informácie a služby boli dostupné nielen v jazykoch ich členských štátov, ale aj v iných relevantných európskych jazykoch; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje význam výmeny najlepších postupov, príkladov a skúseností s projektmi medzi všetkými úrovňami verejnej správy v rámci členských štátov a medzi nimi; uznáva skutočnosť, že rozsiahle pilotné projekty financované EÚ, napr. eSENSE, eCODEX a TOOP, výrazne prispievajú k podpore cezhraničných služieb v Európe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zastáva názor, že komplexné monitorovanie výkonu elektronickej verejnej správy v členských štátoch by malo zabezpečiť, že metodika výkonnosti bude primerane zohľadňovať národné osobitosti; zdôrazňuje výhody spoľahlivo meranej výkonnosti v členských štátoch pre tvorcov politík a verejnú mienku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na to, že interoperabilita, otvorené štandardy a otvorené dáta sú dôležité nielen v cezhraničnom kontexte, ale sú potrebné aj na národnej, regionálnej a miestnej administratívnej úrovni v každom členskom štáte, pričom treba zohľadniť potrebu ochrany údajov pri prenose informácií; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva Komisiu a ostatné inštitúcie EÚ, aby išli príkladom v oblasti elektronickej verejnej správy a poskytli občanom a podnikom transparentnú a užívateľsky ústretovú digitálnu bránu, ako aj úplné (end-to-end) digitálne služby, najmä na účely žiadania o finančné prostriedky EÚ a verejného obstarávania, a vyzýva Komisiu, aby urýchlila svoje úsilie o preklad svojich webových stránok do všetkých úradných jazykov EÚ a vyzdvihnutie najlepších postupov; |
| --- | --- |

34.

Ochrana a bezpečnosť údajov

| 35. | zdôrazňuje, že dôvera občanov v ochranu osobných údajov má zásadný význam pre zabezpečenie úspešnosti akčného plánu pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020 a že verejné správy musia spracúvať osobné údaje bezpečne v úplnom súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov a pravidlami EÚ o ochrane súkromia, čím sa posilní dôvera v digitálne služby; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že v rámci akčného plánu pre elektronickú verejnú správu by sa mal zvážiť aj plán elektronického zdravotníctva ako jeho dôležitá súčasť; nazdáva sa, že zhromažďovanie a prenos údajov by sa mali zlepšiť a že cezhraničný prenos údajov by mal byť možný, ak je to v určitých prípadoch nutné, pretože to uľahčí poskytovanie zdravotných služieb všetkým občanom EÚ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poukazuje na to, že právne predpisy týkajúce sa ochrany údajov by sa pritom nemali vnímať ako prekážka, ale skôr ako východiskový bod pre vývoj inovačných riešení elektronickej verejnej správy, a preto zdôrazňuje, že sú potrebné účinné usmernenia týkajúce sa uplatňovania všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ako aj neustála výmena so zúčastnenými stranami; |
| --- | --- |

37.

| 38. | konštatuje, že iba 15 % Európanov vyhlasuje, že má pocit úplnej kontroly nad využívaním ich osobných údajov; domnieva sa, že je dôležité ďalej preskúmať zásadu vlastníctva údajov, a verí, že budúce opatrenia budú môcť stavať na oznámení Komisie s názvom Vytváranie európskeho dátového hospodárstva a ďalších súvisiacich návrhoch; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naliehavo žiada členské štáty, aby zabezpečili rýchle a úplné plnenie nariadenia eIDAS, pretože elektronické podpisy, elektronická identifikácia a elektronické overovanie totožnosti sú základnými stavebnými kameňmi cezhraničných digitálnych verejných služieb; zdôrazňuje, že je dôležité nabádať občanov, podniky a orgány verejnej správy k využívaniu oznamovaných systémov elektronickej identifikácie podľa nariadenia eIDAS; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že prijatie týchto kľúčových faktorov by malo byť v rámci rozvoja digitálnych služieb prioritou súkromného i verejného sektora; vyzýva preto Komisiu, aby prijala opatrenia na uľahčenie a podporu verejno-súkromnej spolupráce v cezhraničnom a medziodborovom využívaní digitálnej identifikácie a podpisov; víta aj program ISA2, ktorý zahŕňa všetky politiky EÚ vyžadujúce interoperabilitu systémov fungujúcich na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že opatrenia na ochranu verejných orgánov pred kybernetickými útokmi, ktoré im tiež umožnia odolať takýmto útokom, sú extrémne dôležité a treba ich vyvíjať; zdôrazňuje potrebu prístupu na európskej úrovni, najmä vzhľadom na to, že zásada jednorazovosti, ktorá je súčasťou akčného plánu pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020, závisí od výmeny údajov občanov medzi európskymi správnymi subjektami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že bezpečnosť údajov treba zohľadniť už vo fáze tvorby aplikácií, ktoré musia byť moderné a ľahko zvládnuteľné, a administratívnych procesov, ktoré musia byť efektívnejšie (bezpečnosť už v štádiu návrhu – „security by design“), s cieľom umožniť, aby občania a podniky mohli naplno využívať moderné technológie; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 258 E, 7.9.2013, s. 64.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0009.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0089.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/11

---

P8_TA(2017)0206

Výročná správa o ochrane finančných záujmov EÚ za rok 2015 – boj proti podvodom

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o výročnej správe o ochrane finančných záujmov EÚ – boji proti podvodom za rok 2015 (2016/2097(INI))

(2018/C 307/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 325 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 325 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia o predchádzajúcich výročných správach Komisie a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia o predchádzajúcich výročných správach Komisie a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. júla 2016 s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom – Výročná správa za rok 2015 (COM(2016)0472) a na sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (SWD(2016)0234, SWD(2016)0235, SWD(2016)0236, SWD(2016)0237, SWD(2016)0238, SWD(2016)0239), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. júla 2016 s názvom Ochrana finančných záujmov Európskej únie – Boj proti podvodom – Výročná správa za rok 2015 (COM(2016)0472) a na sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (SWD(2016)0234, SWD(2016)0235, SWD(2016)0236, SWD(2016)0237, SWD(2016)0238, SWD(2016)0239),

| — | so zreteľom na výročnú správu úradu OLAF za rok 2015 a správu o činnosti dozorného výboru úradu OLAF za rok 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu úradu OLAF za rok 2015 a správu o činnosti dozorného výboru úradu OLAF za rok 2015,

| — | so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami inštitúcií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami inštitúcií,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. júla 2016 s názvom Ochrana rozpočtu EÚ do konca roka 2015 (COM(2016)0486), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. júla 2016 s názvom Ochrana rozpočtu EÚ do konca roka 2015 (COM(2016)0486),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 250/2014 z 26. februára 2014, ktorým sa ustanovuje program na podporu činností v oblasti ochrany finančných záujmov Európskej únie (program Hercule III) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 804/2004/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 250/2014 z 26. februára 2014, ktorým sa ustanovuje program na podporu činností v oblasti ochrany finančných záujmov Európskej únie (program Hercule III) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 804/2004/ES (1),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Rady o zriadení Európskej prokuratúry (COM(2013)0534), ktorý Komisia predložila 17. júla 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Rady o zriadení Európskej prokuratúry (COM(2013)0534), ktorý Komisia predložila 17. júla 2013,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (2),

| — | so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady z 11. júla 2012 o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva (COM(2012)0363), ktorý predložila Komisia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady z 11. júla 2012 o boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie prostredníctvom trestného práva (COM(2012)0363), ktorý predložila Komisia,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 o boji proti korupcii a nadviazaní na uznesenie výboru CRIM (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 o boji proti korupcii a nadviazaní na uznesenie výboru CRIM (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (5),

| — | so zreteľom na správu za rok 2015 o výpadku príjmov z DPH, ktorej vypracovanie zadala Komisia, a na oznámenie Komisie zo 7. apríla 2016 o akčnom pláne v oblasti DPH (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu za rok 2015 o výpadku príjmov z DPH, ktorej vypracovanie zadala Komisia, a na oznámenie Komisie zo 7. apríla 2016 o akčnom pláne v oblasti DPH (COM(2016)0148),

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora vo veci C-105/14 – Taricco a iní (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora vo veci C-105/14 – Taricco a iní (6),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 24/2015 z 3. marca 2016 s názvom Boj proti podvodom v oblasti DPH vnútri Spoločenstva: ďalšie opatrenia sú potrebné, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 24/2015 z 3. marca 2016 s názvom Boj proti podvodom v oblasti DPH vnútri Spoločenstva: ďalšie opatrenia sú potrebné,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. februára 2017 o úlohe oznamovateľov v ochrane finančných záujmov EÚ (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. februára 2017 o úlohe oznamovateľov v ochrane finančných záujmov EÚ (7),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (8),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0159/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0159/2017),

| A. | keďže členské štáty a Komisia de iure spoločne zodpovedajú za plnenie približne 80 % rozpočtu Únie; keďže však de facto Komisia a členské štáty, ktoré využívajú tieto zdroje, sú plne zodpovedné za prehľad nad týmito projektami, ktorý poskytuje určitý stupeň kontroly; keďže členské štáty sú zodpovedné predovšetkým za výber vlastných zdrojov okrem iného vo forme DPH a ciel; |
| --- | --- |

A.

keďže členské štáty a Komisia de iure spoločne zodpovedajú za plnenie približne 80 % rozpočtu Únie; keďže však de facto Komisia a členské štáty, ktoré využívajú tieto zdroje, sú plne zodpovedné za prehľad nad týmito projektami, ktorý poskytuje určitý stupeň kontroly; keďže členské štáty sú zodpovedné predovšetkým za výber vlastných zdrojov okrem iného vo forme DPH a ciel;

| B. | keďže ochrana finančných záujmov EÚ by mala byť kľúčovým prvkom politiky EÚ, ktorej cieľom je posilniť dôveru občanov tým, že sa zabezpečí riadne využívanie ich peňazí v súlade s prístupom „čo najlepšie využiť každé euro“; |
| --- | --- |

B.

keďže ochrana finančných záujmov EÚ by mala byť kľúčovým prvkom politiky EÚ, ktorej cieľom je posilniť dôveru občanov tým, že sa zabezpečí riadne využívanie ich peňazí v súlade s prístupom „čo najlepšie využiť každé euro“;

| C. | keďže dosiahnutie dobrej výkonnosti so zjednodušením procesov zahŕňa pravidelné hodnotenie vstupov, výstupov, výsledkov a vplyvov v rámci auditov výkonnosti; |
| --- | --- |

C.

keďže dosiahnutie dobrej výkonnosti so zjednodušením procesov zahŕňa pravidelné hodnotenie vstupov, výstupov, výsledkov a vplyvov v rámci auditov výkonnosti;

| D. | keďže podľa článku 325 ods. 2 ZFEÚ musia členské štáty prijať rovnaké opatrenia na zamedzenie podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Únie, aké prijímajú na zamedzenie podvodov poškodzujúcich ich vlastné finančné záujmy; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa článku 325 ods. 2 ZFEÚ musia členské štáty prijať rovnaké opatrenia na zamedzenie podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Únie, aké prijímajú na zamedzenie podvodov poškodzujúcich ich vlastné finančné záujmy;

| E. | keďže v článku 325 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že členské štáty organizujú s pomocou Komisie úzku a pravidelnú spoluprácu medzi príslušnými orgánmi štátnej správy; |
| --- | --- |

E.

keďže v článku 325 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že členské štáty organizujú s pomocou Komisie úzku a pravidelnú spoluprácu medzi príslušnými orgánmi štátnej správy;

| F. | keďže v dôsledku rozmanitosti právnych a administratívnych systémov členských štátov vzniká náročné prostredie, v ktorom treba riešiť nezrovnalosti a bojovať proti podvodom; keďže Komisia by preto mala zintenzívniť úsilie, aby zaistila, že boj proti podvodom a korupcii bude realizovaný efektívnym spôsobom a poskytne hmatateľnejšie a uspokojivejšie výsledky; |
| --- | --- |

F.

keďže v dôsledku rozmanitosti právnych a administratívnych systémov členských štátov vzniká náročné prostredie, v ktorom treba riešiť nezrovnalosti a bojovať proti podvodom; keďže Komisia by preto mala zintenzívniť úsilie, aby zaistila, že boj proti podvodom a korupcii bude realizovaný efektívnym spôsobom a poskytne hmatateľnejšie a uspokojivejšie výsledky;

| G. | keďže používanie citlivých údajov sa čoraz jasnejšie javí ako faktor prispievajúci k podvodom; |
| --- | --- |

G.

keďže používanie citlivých údajov sa čoraz jasnejšie javí ako faktor prispievajúci k podvodom;

| H. | keďže DPH je významným a rastúcim zdrojom príjmov pre členské štáty, ktorý v roku 2014 vyniesol takmer 1 bilión EUR a prispel k vlastným zdrojom EÚ celkovou sumou 17 667 miliónov EUR, t. j. 12,27 % celkových príjmov EÚ v roku 2014; |
| --- | --- |

H.

keďže DPH je významným a rastúcim zdrojom príjmov pre členské štáty, ktorý v roku 2014 vyniesol takmer 1 bilión EUR a prispel k vlastným zdrojom EÚ celkovou sumou 17 667 miliónov EUR, t. j. 12,27 % celkových príjmov EÚ v roku 2014;

| I. | keďže súčasný systém DPH, najmä ten, ktorý sa uplatňuje na cezhraničné transakcie, je náchylný na podvody a stratégie vyhýbania sa daňovým povinnostiam (podvody s neexistujúcimi obchodníkmi v rámci Spoločenstva – tzv. kolotočové podvody) a bol zodpovedný za straty príjmov z DPH vo výške približne 50 miliárd EUR v roku 2014; |
| --- | --- |

I.

keďže súčasný systém DPH, najmä ten, ktorý sa uplatňuje na cezhraničné transakcie, je náchylný na podvody a stratégie vyhýbania sa daňovým povinnostiam (podvody s neexistujúcimi obchodníkmi v rámci Spoločenstva – tzv. kolotočové podvody) a bol zodpovedný za straty príjmov z DPH vo výške približne 50 miliárd EUR v roku 2014;

| J. | keďže výpadok príjmov z DPH predstavoval v roku 2014 približne 159,5 miliardy EUR a pohyboval sa v rozmedzí od menej ako 5 % až po viac ako 40 % v závislosti od posudzovanej krajiny; |
| --- | --- |

J.

keďže výpadok príjmov z DPH predstavoval v roku 2014 približne 159,5 miliardy EUR a pohyboval sa v rozmedzí od menej ako 5 % až po viac ako 40 % v závislosti od posudzovanej krajiny;

| K. | keďže korupcia ovplyvňuje všetky členské štáty, najmä vo forme organizovanej trestnej činnosti, a nielenže zaťažuje hospodárstvo EÚ, ale oslabuje demokraciu a zásady právneho štátu v celej Európe; keďže však presné údaje nie sú známe, pretože Komisia sa rozhodla, že nebude zverejňovať údaje v správe o protikorupčnej politike EÚ; |
| --- | --- |

K.

keďže korupcia ovplyvňuje všetky členské štáty, najmä vo forme organizovanej trestnej činnosti, a nielenže zaťažuje hospodárstvo EÚ, ale oslabuje demokraciu a zásady právneho štátu v celej Európe; keďže však presné údaje nie sú známe, pretože Komisia sa rozhodla, že nebude zverejňovať údaje v správe o protikorupčnej politike EÚ;

| L. | keďže že podvod je zámerné protiprávne konanie, ktoré je trestným činom, a nezrovnalosť znamená nedodržanie pravidla; |
| --- | --- |

L.

keďže že podvod je zámerné protiprávne konanie, ktoré je trestným činom, a nezrovnalosť znamená nedodržanie pravidla;

| M. | keďže výkyvy v počte nezrovnalostí možno dať do súvislosti s napredovaním viacročných programových cyklov (s vyššími úrovňami odhaľovania na konci cyklov v dôsledku ukončenia programov), ako aj s oneskoreným predkladaním správ niektorých členských štátov, ktoré zvyknú oznamovať väčšinu nezrovnalostí z predchádzajúcich viacročných programov naraz; |
| --- | --- |

M.

keďže výkyvy v počte nezrovnalostí možno dať do súvislosti s napredovaním viacročných programových cyklov (s vyššími úrovňami odhaľovania na konci cyklov v dôsledku ukončenia programov), ako aj s oneskoreným predkladaním správ niektorých členských štátov, ktoré zvyknú oznamovať väčšinu nezrovnalostí z predchádzajúcich viacročných programov naraz;

Odhaľovanie a oznamovanie nezrovnalostí

| 1. | so znepokojením konštatuje, že počet všetkých podvodných a nepodvodných nezrovnalostí oznámených v roku 2015 sa výrazne zvýšil, a to o 36 %, čo viedlo k zvýšeniu počtu evidovaných nezrovnalostí o 5 876 v porovnaní s rokom 2014, a dosiahol 22 349 v dôsledku určitých osobitných situácií v oblasti politiky súdržnosti v dvoch členských štátoch; konštatuje, že hoci počet nezrovnalostí sa zvýšil v roku 2015, dotknutá suma (3,21 miliardy EUR) mierne klesla, a to o 1 % v porovnaní s rokom 2014 (3,24 miliardy EUR); |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že napriek pozitívnemu poklesu o 11 % v počte oznámených podvodných nezrovnalostí z 1 649 v roku 2014 na 1 461 v roku 2015 sa dotknuté sumy zvýšili o 18 % z 538 miliónov EUR v roku 2014 na 637,6 milióna EUR v roku 2015; konštatuje, že falošné alebo falzifikované dokumenty a vyhlásenia boli najčastejšími typmi podvodov, keď tvorili 34 %, zatiaľ čo najväčší podiel nezrovnalostí nahlásených ako podvod (52 %) bol zistený v sektore poľnohospodárstva, a najvyšší percentuálny podiel všetkých zistených podvodných nezrovnalostí (75 %) bolo prostredníctvom systémov administratívnej kontroly stanovených v predpisoch platných pre jednotlivé odvetvia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že nie všetky nezrovnalosti sú podvodné, a že treba jasne rozlišovať medzi chybami a podvodmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zastáva názor, že spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi v oblasti odhaľovania podvodov nie je dostatočne účinná; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nezdieľa názor Komisie, že 14 % medziročný nárast zdrojov dostupných v rozpočte EÚ by mohol odôvodniť zvýšenie počtu nezrovnalostí o 36 %; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta balík Komisie štyroch delegovaných a štyroch vykonávacích nariadení o ustanoveniach o nahlasovaní nezrovnalostí v oblasti zdieľaného hospodárenia, ktorého cieľom je zlepšiť kvalitu a konzistentnosť informácií o nezrovnalostiach a podvodoch, ktoré oznámili členské štáty; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tieto právne predpisy neupravujú harmonogramy, v ktorých by boli členské štáty povinné oznamovať nezrovnalosti; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že, pokiaľ ide o ohlásené nepodvodné nezrovnalosti, sa v roku 2015 sa 537 z 538 nezrovnalostí, ktoré boli oznámené Írskom, týkalo historického programu oznamovania v období rokov 2000 až 2006, a že 5 105 z 5 619 prípadov nezrovnalostí oznámených Španielskom sa týkalo nezrovnalostí zistených v rámci odvetvia politiky súdržnosti v období rokov 2007 – 2013, ktoré boli oznámené spolu v roku 2015, a že Holandsko oznámilo iba jeden prípad týkajúci sa odvetvia rybolovu v roku 2014, pričom v roku 2015 oznámilo 53 prípadov; zdôrazňuje, že situácia členských štátov, ktoré neodovzdávajú údaje včas alebo poskytujú nepresné údaje, sa opakuje už mnoho rokov; podčiarkuje, že je nemožné porovnávať a objektívne hodnotiť rozsah podvodov v členských štátoch Európskej únie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že podľa článku 27 ods. 3 smernice Rady 2010/24/EÚ o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok vyplývajúcich z daní, poplatkov a ďalších opatrení Komisia každých päť rokov podáva správu Európskemu parlamentu a Rade o fungovaní mechanizmov ustanovených touto smernicou; vyjadruje poľutovanie nad tým, že hodnotenie naplánované na najneskôr 1. januára 2017 ešte nebolo uverejnené; vyzýva Komisiu, aby bezodkladne uverejnila hodnotenie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nabáda Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí o rozvíjanie programov, ako je napríklad REFIT, s cieľom zjednodušiť právne predpisy EÚ; zdôrazňuje, že zjednodušenie pravidiel a postupov pomáha znížiť počet nezrovnalostí, ktoré sa často spájajú so zložitými pravidlami a požiadavkami; konštatuje, že zníženie administratívnej záťaže predstavuje úsporu nákladov pre orgány verejnej správy a občanov EÚ, a takisto nabáda prijímateľov, aby uskutočnili nové programy EÚ; zdôrazňuje, že zjednodušenie pravidiel by sa malo uskutočňovať v súlade so zásadou rozpočtu EÚ zameraného na výsledky; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že členské štáty spravujú približne 80 % rozpočtu EÚ; domnieva sa preto, že Komisia im musí pomáhať pri vytváraní vnútroštátnych stratégií boja proti podvodom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že nie všetky členské štáty prijali vnútroštátne stratégie boja proti podvodom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opätovne vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednotný systém zberu porovnateľných údajov o miere nezrovnalostí a prípadoch podvodov z členských štátov s cieľom zjednotiť postup podávania správ a zabezpečiť kvalitu a porovnateľnosť poskytovaných údajov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta prijatie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1525 z 9. septembra 2015, ktoré zlepšilo súčasný rámec odhaľovania a vyšetrovania colných podvodov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | oceňuje úsilie členských štátov o odhaľovanie, vyhodnocovanie a oznamovanie nezrovnalostí a vykonávanie účinných a primeraných opatrení boja proti podvodom; zdôrazňuje, že opatrenia na boj proti podvodom pomáhajú posilňovať rozvoj; vyzýva tiež Komisiu, aby využila technickú pomoc s cieľom pomôcť posilniť technické a administratívne kapacity riadiacich orgánov s cieľom zabezpečiť účinnosť kontrolných systémov, a to aj zavedením jednoduchších a transparentnejších aplikácií schopných znižovať riziká podvodov a zabezpečiť náhradu všetkých vzniknutých strát; odporúča zlepšiť transparentnosť na všetkých úrovniach riadenia projektov; nabáda Komisiu a členské štáty, aby napredovali v tomto smere tak, že postupne do svojich kontrolných systémov a postupov začlenia systematické využívanie nástrojov informačných technológií na boj proti nezrovnalostiam; nalieha na Komisiu, aby vypracovala a prijala osobitné usmernenia na pomoc vnútroštátnym orgánom pri zisťovaní nezrovnalostí; |
| --- | --- |

13.

Príjmy – vlastné zdroje

| 14. | je znepokojený stratami v dôsledku výpadku príjmov z DPH a podvodov v oblasti DPH vnútri Únie, ktoré sú zodpovedné za straty príjmov v roku 2014 vo výške 159,5 miliardy EUR, resp. 50 miliárd EUR; konštatuje, že len dva členské štáty – Spojené kráľovstvo a Belgicko – zhromažďujú a šíria štatistiky o problematike strát príjmov spôsobených cezhraničnými podvodmi v oblasti DPH; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na to, že Komisia nemá prístup k informáciám, ktoré si vymieňajú členské štáty s cieľom predchádzať podvodom s neexistujúcimi obchodníkmi v rámci Spoločenstva (MTIC), bežne nazývaným kolotočové podvody, a bojovať proti nim; domnieva sa, že Komisia by mala mať prístup do siete Eurofisc s cieľom lepšie riadiť, hodnotiť a zlepšovať výmenu údajov medzi členskými štátmi; vyzýva všetky členské štáty, aby sa zapájali do všetkých oblastí činnosti siete Eurofisc s cieľom uľahčiť a urýchliť výmenu informácií s justičnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva, ako je Europol a OLAF, ako odporúča Dvor audítorov; vyzýva členské štáty a Radu, aby poskytla Komisii prístup k týmto údajom s cieľom podporiť spoluprácu, posilniť spoľahlivosť údajov a bojovať proti cezhraničnej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konštatuje, že systém výmeny informácií o DPH (VIES) sa ukázal byť užitočným nástrojom v boji proti podvodom, keďže daňovým orgánom umožňuje zosúladenie údajov o obchodníkoch v jednotlivých krajinách; vyzýva členské štáty, aby na základe odporúčaní Európskeho dvora audítorov znížili časy odozvy týkajúce sa poskytovania informácií, odpovedania na otázky a reagovania na oznámené chyby; |
| --- | --- |

16.

| 17. | berie na vedomie akčný plán Komisie v oblasti DPH – k jednotnému priestoru EÚ v oblasti DPH zo 7. apríla 2016; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že uverejnenie Opatrení na zlepšenie spolupráce medzi daňovými správami a s colnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva a na posilnenie schopnosti daňových správ, ktoré bolo stanovené v akčnom pláne na rok 2016, bude odložené o jeden rok; zdôrazňuje, že problémy súvisiace s cezhraničnými podvodmi v oblasti DPH potrebujú silné, koordinované a rýchle opatrenia; preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlila svoje postupy a predložila riešenia s cieľom zabrániť strate daňových príjmov v EÚ a v členských štátoch; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že vykonávanie krátkodobých opatrení na riešenie strát v oblasti DPH by nemalo spôsobiť oneskorenie návrhu Komisie na vytvorenie konečného systému DPH, ako sa stanovuje v akčnom pláne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | s určitým uspokojením konštatuje, že nárast sumy tradičných vlastných zdrojov (ďalej len „TVZ“) ovplyvnenej podvodmi v roku 2014 bol iba jednoročnou záležitosťou, a že úrovne z roku 2015 (427 miliónov EUR) sa vrátili k priemeru rokov 2011 až 2015; je však znepokojený skutočnosťou, že niektoré členské štáty neoznamujú žiadne prípady nezrovnalostí spojených s TVZ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby rýchlejšie vymáhali sumy TVZ, a to najmä tie členské štáty, ktoré musia spätne získať najväčšie sumy; naliehavo vyzýva Grécko, Rumunsko, Lotyšsko, Maltu a Holandsko, aby zlepšili svoj výber TVZ, pretože ich podiel splatných TVZ zostáva výrazne nad priemerom EÚ (1,71 %) a predstavuje v uvedenom poradí 8,95 %, 5,07 %, 5,04 %, 3,84 % a 3,81 %; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že počet prípadov nezrovnalostí, ktoré sú dobrovoľne nahlásené, stúpa, a vyzýva členské štáty, aby tomu prispôsobili svoje stratégie colných kontrol a zohľadnili v nich výsledky dobrovoľne nahlásených prípadov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | berie najmä na vedomie skutočnosť, že 75 % všetkých prípadov oznámených ako podvod sa týka tovaru ako tabak, elektrické stroje, obuv, textil, železo a oceľ a že Čína, Spojené arabské emiráty, USA, Bielorusko, Rusko a Ukrajina sa najčastejšie uvádzajú ako krajiny pôvodu takéhoto tovaru; zdôrazňuje, že Čína je hlavnou krajinou pôvodu (80 %) falšovaného tovaru, za ktorou nasleduje Hongkong, Spojených arabské emiráty, Turecko a India; žiada Komisiu, aby tieto problémy nastolila počas obchodných rokovaní s týmito krajinami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje skutočnosť, že pašovanie tovaru podliehajúceho vysokým daniam spôsobuje značné straty príjmov do rozpočtov EÚ a členských štátov, a že priame straty colných príjmov v dôsledku pašovania cigariet sa odhadujú na viac ako 10 miliárd EUR ročne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | so znepokojením konštatuje, že pašovanie tabakových výrobkov do EÚ sa v posledných rokoch zintenzívnilo, pričom podľa odhadov predstavuje ročnú stratu vo výške 10 miliárd EUR verejných príjmov do rozpočtov EÚ a členských štátov, a zároveň je významným zdrojom financovania organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu; zdôrazňuje, že nezákonný obchod s tabakovými výrobkami vážne poškodzuje zákonný obchod a národné hospodárstva; ďalej konštatuje, že značný podiel pašovaných tabakových výrobkov pochádza z Bieloruska; vyzýva EÚ a členské štáty, aby vyvinuli na Bielorusko tlak s cieľom bojovať proti nezákonnému obchodu s tabakovými výrobkami a organizovanej trestnej činnosti, a v prípade potreby zaviedli sankcie; vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoju spoluprácu v tejto oblasti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | s uspokojením berie na vedomie úspešné výsledky mnohých spoločných colných operácií (SCO), ktorých súčasťou bola spolupráca úradu OLAF a členských štátov s rôznymi útvarmi tretích krajín a ktorých výsledkom bola konfiškácia okrem iného 16 miliónov cigariet a 2 ton marihuany; konštatuje, že operácia Baltica, ktorú vedú poľské colné orgány v spolupráci s OLAF-om, Europolom a piatimi členskými štátmi (Fínsko, Estónsko, Lotyšsko, Litva a Švédsko), zabavila 13 miliónov cigariet pochádzajúcich z tretích krajín ako Bielorusko a Rusko; |
| --- | --- |

25.

| 26. | berie na vedomie 241 oznámených prípadov pašovania cigariet, ktoré zodpovedali odhadovanej strate TVZ vo výške 31 miliónov EUR; spochybňuje ostražitosť colných služieb niektorých členských štátov, ktoré neoznámili žiadne prípady pašovania cigariet v roku 2015; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konštatuje, že colné kontroly vykonávané v čase colného odbavovania tovaru a inšpekcie útvarmi pre boj proti podvodom boli najúspešnejšími metódami na odhaľovanie prípadov podvodov na strane príjmov rozpočtu EÚ v roku 2015; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že pokles zamestnancov colných služieb môže negatívne ovplyvniť počet kontrol, a mať preto negatívny vplyv na odhaľovanie podvodného konania na strane príjmov rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opakuje, že účinné colné kontroly sú v rámci ochrany finančných záujmov EÚ kľúčovým prvkom, a že rozpočtové opatrenia by nemali brániť orgánom členských štátov vykonávať ich úlohy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyjadruje znepokojenie vzhľadom na colné kontroly a s nimi súvisiaci výber daní, ktoré predstavujú vlastný zdroj rozpočtu EÚ; poukazuje na to, že inšpekcie s cieľom overiť, či dovozcovia dodržiavajú pravidlá v oblasti colných taríf a dovozu tovaru, vykonávajú colné orgány členských štátov, a vyzýva Komisiu na zabezpečenie toho, aby boli kontroly na hraniciach EÚ primerané a harmonizované, čím sa zaručí bezpečnosť EÚ, ochrana a hospodárske záujmy, a aby sa zaviazala bojovať proti obchodu najmä s nezákonným a falšovaným tovarom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta odporúčanie Komisie, aby členské štáty našli správnu rovnováhu medzi uľahčovaním obchodu a ochranou finančných záujmov EÚ; v tejto súvislosti poukazuje na urýchlené postupy colných orgánov v prípade spoločností, ktoré sú považované za málo rizikové, čo samo osebe môže predstavovať vhodný systém rýchleho preclievania tovarov, ktorý sa však ukázal byť zraniteľný korupčnými praktikami colníkov; |
| --- | --- |

31.

Výdavky

| 32. | berie na vedomie nízku mieru oznámených nezrovnalostí (podvodných aj nepodvodných) v rámci finančných prostriedkov priamo spravovaných Komisiou, ktorá je nižšia ako 0,7 %; žiada Komisiu o podrobnejšie informácie o sumách vymožených od osôb s riadnym pobytom v krajinách mimo EÚ, pokiaľ ide o zlé hospodárenie s prostriedkami EÚ, ktoré priamo spravuje Komisia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | berie na vedomie, že počet nezrovnalostí súvisiacich s výdavkami, ktoré boli nahlásené ako podvodné, klesol v roku 2015 o 10 %; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že podiel odhalených podvodných a nepodvodných nezrovnalostí na strane výdavkov predstavuje 1,98 % platieb z rozpočtu EÚ v roku 2015; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konštatuje, že počet oznámených podvodných nezrovnalostí v roku 2015 za vnútroštátne zdroje na výdavkovej strane rozpočtu bol o 14 % nižší ako v roku 2014, a že ich suma bola o 8 % vyššia; je znepokojený tým, že v tomto sektore sa počet nepodvodných nezrovnalostí v roku 2015 zvýšil o 28 % a dotknutá suma o 44 %; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je hlboko znepokojený tým, že počet oznámených podvodných a nepodvodných nezrovnalostí týkajúcich sa Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) rastie ročne po dobu najmenej piatich po sebe nasledujúcich rokov, pričom počet oznámených prípadov sa zvýšil z 1 970 v roku 2011 na 4 612 prípadov v roku 2015; konštatuje však, že nezrovnalosti týkajúce sa EPZF zostávajú v priebehu času stabilné (+ 6 % v porovnaní s rokom 2014 a 10 % s rokom 2011), a že nezrovnalosti súvisiace s EPFRV neustále rastú; poznamenáva, že finančné sumy sa znížili z 211 miliónov EUR v roku 2011 na 119 miliónov EUR v roku 2012, ale postupne sa zvýšili na 394 miliónov EUR v roku 2015, pričom výška nahlásených nezrovnalostí súvisiacich s EPFRV sa približuje k 2 % celého fondu; nalieha na členské štáty s najvyšším počtom nepodvodných nezrovnalostí – Rumunsko, Taliansko, Španielsko, Poľsko, Maďarsko, Portugalsko a Litva – aby urýchlene a účinne regulovali situáciu s cieľom zvrátiť tento trend; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že viac ako dve tretiny odhadovanej chybovosti výdavkov EFRR v roku 2015 boli spôsobené chýbajúcimi podpornými dokumentmi na opodstatnenie výdavkov a nedodržania pravidiel verejného obstarávania; poukazuje na to, že na monitorovanie účinnosti je potrebná úplná transparentnosť, a to aj pokiaľ ide o subdodávateľov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tieto nedostatky okamžite odstránili; vyzýva Komisiu, aby monitorovala a hodnotila transpozíciu smerníc 2014/24/EÚ a 2014/25/EÚ o verejnom obstarávaní do vnútroštátnych právnych predpisov čo najskôr; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyjadruje znepokojenie nad rozdielmi v počte nezrovnalostí, ktoré oznámili jednotlivé členské štáty; poukazuje na to, že vysoký počet oznámených nezrovnalostí môže byť spôsobený aj tým, že vnútroštátny kontrolný systém dokáže lepšie zachytávať a zisťovať nezrovnalosti; nalieha na Komisiu, aby aj naďalej vyvíjala maximálne úsilie s cieľom podporiť členské štáty pri zintenzívňovaní úrovne a kvality kontrol, a to aj prostredníctvom koordinačného útvaru na boj proti podvodom (AFCOS) a vytvorenia národných stratégií boja proti podvodom vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

38.

| 39. | víta skutočnosť, že do konca roka 2015 prijalo šesť členských štátov národnú stratégiu boja proti podvodom, a vyzýva ostatné členské štáty, aby urýchlene dokončili svoje prebiehajúce procesy prijímania a vypracovali vlastné národné stratégie na boj proti podvodom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je hlboko znepokojený skutočnosťou, že počet podvodných a nepodvodných nezrovnalostí v súvislosti so spoločnou rybárskou politikou sa v roku 2015 zdvojnásobil v porovnaní s rokom 2014, a dosiahol doteraz vôbec najvyšší počet 202 nahlásených prípadov (19 podvodných a 183 nepodvodných) ktoré predstavovali sumu 22,7 milióna EUR (3,2 milióna EUR v prípade podvodných); |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že zjednodušenie administratívnych pravidiel zníži počet nepodvodných nezrovnalostí, pomôže identifikovať podvody a zabezpečí príjemcom lepší prístup k finančným prostriedkom EÚ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že politika súdržnosti vykázala prudký nárast počtu nepodvodných nezrovnalostí, ktorý vzrástol medzi rokmi 2014 a 2015 o 104 % za programové obdobia pred obdobím rokov 2007 – 2013, a o 108 % v programovom období 2007 – 2013; konštatuje však, že dotknuté finančné sumy v prípade nepodvodných nezrovnalostí vzrástli len o 9 % v roku 2015 v porovnaní s rokom 2014; vyjadruje ďalej poľutovanie, že počet podvodných nezrovnalostí v roku 2015 narástol o 21 % a dotknutá suma o 74 %; |
| --- | --- |

42.

| 43. | domnieva sa, že porovnanie údajov uvedených vo výročnej správe s porovnateľnými údajmi o vnútroštátnych systémoch vynakladania prostriedkov vrátane údajov o nezrovnalostiach a podvodoch by mohlo prispieť k vyvodeniu konkrétnych záverov týkajúcich sa výdavkov v rámci politiky súdržnosti vrátane potrieb budovania kapacít; |
| --- | --- |

43.

| 44. | v tejto súvislosti poukazuje na osobitnú správu č. 10/2015 Európskeho dvora audítorov, ktorá okrem iného odporúča, aby Komisia a členské štáty investovali do systematickej analýzy chýb vo verejnom obstarávaní, a vyzýva Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu túto podrobnú analýzu; vyzýva najmä Komisiu, aby vyjadrila svoje názory, pokiaľ ide o opakujúce sa chyby, a vysvetlila, prečo sa tieto chyby nepovažujú za náznak potenciálne podvodnej činnosti; vyzýva Komisiu, aby urýchlene dokončila usmernenia o verejnom obstarávaní v súlade s nedávno prijatou smernicou o verejnom obstarávaní; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poukazuje na to, že úplná transparentnosť pri účtovaní výdavkov má zásadný význam, najmä pokiaľ ide o práce na infraštruktúre financované priamo prostredníctvom fondov alebo finančných nástrojov EÚ; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby mali občania EÚ úplný prístup k informáciám o spolufinancovaných projektoch; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žiada podrobné vysvetlenia zo strany Komisie, pokiaľ ide o dôvody vysokej miery podvodov v oblasti výskumu a technického rozvoja, inovácií a podnikania, ktorá stúpla zo 6 na 91 oznámených prípadov ročne v programovom období 2007 – 2013, čo predstavuje sumu 263 miliónov EUR a presahuje 20 % všetkých oznámených prípadov podvodov v rámci politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | víta celkový pokles ohlásených nezrovnalostí v súvislosti s predvstupovou pomocou; poznamenáva však, že počet nezrovnalostí v súvislosti s nástrojom predvstupovej pomoci (IPA I) neustále rastie, pričom Turecko zodpovedá za 46 % prípadov, čo predstavuje 83 % súm oznámených nezrovnalostí; vyzýva Komisiu, aby zvážila uplatňovanie zásady „viac za viac“ v negatívnom zmysle („menej za menej“), a to vzhľadom na súčasnú politickú situáciu v Turecku, ktorá predstavuje priamu hrozbu pre absorpčné kapacity krajiny; |
| --- | --- |

47.

Zistené problémy a potrebné opatrenia

Lepšie oznamovanie

| 48. | ľutuje, že napriek mnohým výzvam zo strany Európskeho parlamentu na zavedenie jednotných zásad predkladania správ vo všetkých členských štátoch situácia zostáva veľmi neuspokojivá a stále existujú značné rozdiely v počte podvodných a nepodvodných nezrovnalostí oznámených jednotlivými členskými štátmi; domnieva sa, že tento problém vytvára skreslený obraz o skutočnej situácii úrovne porušení a ochrany finančných záujmov EÚ; opakuje svoju výzvu Komisii, aby venovala výrazné úsilie zjednoteniu rôznych prístupov členských štátov k predchádzaniu, odhaľovaniu a oznamovania nezrovnalostí a nehomogénnych výkladov pri uplatňovaní právneho rámca EÚ; žiada vytvorenie jednotného systému podávania správ; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opakuje svoju výzvu Komisii, aby vyvinula systém, prostredníctvom ktorého by si príslušné orgány mohli vymieňať informácie, čo by umožnilo krížovú kontrolu účtovných záznamov v prípade transakcií medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi, aby sa zabránilo cezhraničným podvodom v oblasti štrukturálnych fondov a investícií, a tým by zabezpečilo prierezový a úplný prístup k ochrane finančných záujmov členských štátov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | upozorňuje na závery projektu spolupráce financovaného z programu Hercule III na boj proti podvodom v odvetví, v ktorých je Komisia vyzvaná, aby predložila legislatívny návrh o vzájomnej administratívnej pomoci v súvislosti so štrukturálnymi a investičnými fondmi, pretože takýto právny nástroj spolupráce je nevyhnutný na odvrátenie rizika trestného činu sprenevery, pričom by sa ako východiskový bod malo použiť prebiehajúce hodnotenie v polovici obdobia uplatňovania nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF); |
| --- | --- |

50.

| 51. | pripomína, že v núdzových situáciách, ako je používanie finančných prostriedkov na pomoc utečencom, často dochádza k výnimkám z bežných postupov verejného obstarávania tým, že sa využije priamy prístup k finančným prostriedkom; vyzýva Komisiu, aby efektívnejšie sledovala používanie týchto výnimiek a rozšírenú prax rozdelenia zákaziek, aby nedošlo k prekročeniu prahu, s cieľom vyhnúť sa riadnemu postupu pri verejnom obstarávaní; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podporuje Komisiu v jej prístupe odporučiť posilnenie práce členských štátov, ktoré naďalej nahlasujú veľmi nízky počet podvodných nezrovnalostí v súvislosti s odhaľovaním a/alebo nahlasovaním podvodov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | s uspokojením berie na vedomie zvýšenie množstva údajov, ktoré uverejnila Komisia o podvodných a nepodvodných nezrovnalostiach a o kvalite štatistického hodnotenia oznámených nezrovnalostí; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva členské štáty, aby v plnom rozsahu ratifikovali smernicu EÚ o praní špinavých peňazí, so zavedením verejného registra skutočného vlastníctva spoločností a trustov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | upozorňuje, že mnohé členské štáty nemajú konkrétne zákony týkajúce sa boja proti organizovanému zločinu, hoci zapojenie organizovaného zločinu do cezhraničných činností a odvetví ovplyvňujúcich finančné záujmy EÚ, ako je pašovanie alebo falšovanie a pozmeňovanie meny, stále rastie; považuje za nevyhnutné, aby členské štáty prijali opatrenia uvedené v jeho uzneseniach o boji proti organizovanému zločinu (9); |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že prevencia by mala zahŕňať sústavné vzdelávanie a podporu pracovníkov zodpovedných za správu a kontrolu finančných prostriedkov v rámci príslušných orgánov, ako aj výmenu informácií a osvedčených postupov medzi členskými štátmi; upozorňuje na rozhodujúcu úlohu miestnych a regionálnych orgánov a zainteresovaných strán v boj proti podvodom; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby konali v súlade s ustanoveniami stanovujúcimi podmienky ex ante v politike súdržnosti, a to najmä v oblasti verejného obstarávania; vyzýva členské štáty, aby zvýšili svoje úsilie v oblastiach, ktoré boli zdôraznené vo výročnej správe Komisie, najmä pokiaľ ide o verejné obstarávanie, finančné trestné činy, konflikty záujmov, korupciu, oznamovanie korupcie a definíciu podvodu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | odporúča preto, aby sa prijali kroky na zlepšenie prijímania zjednodušujúcich opatrení na obdobie 2014 – 2020 so zreteľom na regulačný rámec EŠIF po roku 2020 ako nástroj na znižovanie rizika nezrovnalostí vyplývajúcich z chýb; zdôrazňuje dôležitosť uplatňovania zásady jednotného auditu; domnieva sa, že zjednodušenie pravidiel a postupov prispeje k obmedzeniu počtu nezrovnalostí, ktoré nesúvisia s podvodom; vyzýva členské štáty a ich miestne a regionálne orgány, aby si v tejto súvislosti vymieňali najlepšie postupy a aby vždy zohľadňovali potrebu skutočnej rovnováhy medzi nástrojmi dohľadu a zjednodušenými postupmi; |
| --- | --- |

57.

Lepšie kontroly

| 58. | víta skutočnosť, že v rámci „kontrol Spoločenstva“ex ante a ex post sa odhaľuje čoraz viac prípadov nezrovnalostí; domnieva sa však, že prevencia je jednoduchšia ako vymáhanie strát, a že by sa malo vždy vykonať nezávislé ex ante hodnotenie projektov, ktoré sa majú financovať; naliehavo preto žiada členské štáty, aby lepšie vykonávali ex ante kontroly s pomocou Komisie a využívali všetky dostupné informácie s cieľom predchádzať chybám a neoprávneným platbám súvisiacim s finančnými prostriedkami EÚ; v tejto súvislosti pripomína, že rozpočtové obmedzenia sa nemôžu považovať za dôvod na zníženie počtu zamestnancov určených na tieto kontroly ex ante, keďže prevencia nezrovnalostí sa vypláca; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nabáda Komisiu, aby ďalej posilňovala svoju úlohu dohľadu prostredníctvom auditov, kontrolných a inšpekčných činností, plánov nápravných opatrení a včasných písomných varovaní na zníženie počtu nezrovnalostí; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby zachovala svoju prísnu politiku prerušovania a pozastavovania platieb ako preventívneho opatrenia proti nezrovnalostiam týkajúcim sa rozpočtu EÚ v súlade s príslušným právnym základom; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podporuje program Hercule III, ktorý je dobrým príkladom prístupu „čo najlepšie využiť každé euro“; vyzdvihuje význam tohto programu a jeho prínos k posilneniu kapacít colných orgánov na monitorovanie cezhraničnej trestnej činnosti a v boji proti dovozu falšovaných a pašovaných výrobkov do členských štátov; žiada Komisiu, aby poskytla predbežné hodnotenie výsledkov dosiahnutých v rámci programu Hercule III z hľadiska jeho cieľov a monitorovania využívania a účinnosti udelených grantov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť povinného využívania nástroja bodovania rizika Arachne všetkými členskými štátmi s cieľom posilniť opatrenia na boj proti podvodom; |
| --- | --- |

62.

| 63. | so záujmom očakáva hodnotenie Komisie v polovici obdobia v roku 2018 s cieľom stanoviť, či nová regulačná štruktúra pre politiku súdržnosti naďalej zabraňuje nezrovnalostiam vrátane podvodov a znižuje riziko ich výskytu, a očakáva, že mu budú predložené podrobné informácie o vplyve nových pravidiel na systémy správy a kontroly, a to tak z hľadiska rizika výskytu nezrovnalostí a podvodov, ako aj z hľadiska všeobecného vykonávania tejto politiky; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zastáva názor, že finančný systém kontroly Kohézneho fondu sa musí vyhodnotiť pred prijatím nového viacročného finančného rámca (VFR) s cieľom napraviť nedostatky systému; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdôrazňuje, že vo svojom priebežnom hodnotení politiky súdržnosti, ktoré sa má uskutočniť v roku 2018, by Komisia mala zohľadniť potrebu predchádzať riziku nezrovnalostí a obmedzovať ich počet, a to aj pokiaľ ide o podvodné nezrovnalosti; ľutuje, že zložité postupy znižujú atraktívnosť financovania z prostriedkov EÚ; žiada Komisiu, aby uskutočnila analýzu prínosov zavedenia stimulov na zvýšenie efektívnosti výdavkov; vyzýva Komisiu, aby vytvorila mechanizmus výmeny informácií medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, aby sa umožnilo krížové porovnávanie účtovných záznamov týkajúcich sa transakcií medzi členskými štátmi s cieľom pomôcť odhaliť akýkoľvek nadnárodný podvod v súvislosti s VFR na roky 2014 – 2020; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyjadruje obavy v súvislosti s úrovňou spolupráce medzi všetkými kontrolnými štruktúrami v členských štátoch; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili iniciatívy na posilnenie koordinačných kapacít kontrolných štruktúr, a to najmä tých, ktoré fungujú na prvej úrovni kontroly vo vzťahu k príjemcom; poukazuje na to, že podvody a korupcia majú čoraz výraznejší nadnárodný charakter; v tej súvislosti zdôrazňuje, že by bolo vhodné vytvoriť nezávislý úrad Európskej prokuratúry na ochranu finančných záujmov EÚ a zároveň prijať opatrenia na zabezpečenie vyjasnenia vzťahu medzi týmto úradom a existujúcimi orgánmi EÚ a jasné rozdelenie právomocí medzi nimi, aby sa vylúčilo zbytočné prekrývanie; |
| --- | --- |

66.

Ochrana meny EÚ

| 67. | víta skutočnosť, že v roku 2014 nadobudla účinnosť smernica 2014/62/EÚ, podľa ktorej sa úmyselne akty, napríklad falšovanie alebo pozmeňovanie peňazí, uvedenie týchto peňazí do obehu, ako aj navádzanie, napomáhanie a pokus o ne, považuje za trestný čin; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Belgicko, Francúzsko a Írsko ešte netransponovali smernicu v stanovenej lehote, t. j. do 23. mája 2016; |
| --- | --- |

67.

| 68. | konštatuje, že podľa Európskej centrálnej banky od zavedenia eura v roku 2002 spôsobilo falšovanie meny do roku 2016 finančné straty vo výške najmenej 500 miliónov EUR v hospodárstve EÚ; |
| --- | --- |

68.

Oznamovatelia

| 69. | zdôrazňuje úlohu oznamovateľov pri predchádzaní podvodom, ako aj pri odhaľovaní a nahlasovaní podvodov, a potrebu chrániť ich; víta, že Komisia v roku 2015 začala program výmeny skúseností na koordináciu a výmenu najlepších postupov s cieľom predchádzať korupcii v spolupráci s členskými štátmi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje, že korupcia a podvody majú zásadný negatívny vplyv na finančné záujmy EÚ, a že napriek tomu, že EÚ má viacúrovňový kontrolný mechanizmus, úloha jednotlivca je absolútne nenahraditeľná na najnižšej úrovni kontrolného systému; zdôrazňuje, že z tohto dôvodu musia mať oznamovatelia jasnú pozíciu v legislatívnych rámcoch EÚ a členských štátov, ktorá by jasne vymedzila ich práva a povinnosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili minimálnu úroveň ochrany oznamovateľov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | víta skutočnosť, že Európsky parlament, Komisia, Rada, Súdny dvor, Európsky dvor audítorov, Európska služba pre vonkajšiu činnosť, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, európsky ombudsman, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a väčšina agentúr EÚ uplatnili vnútorné pravidlá na ochranu oznamovateľov v súlade s článkami 22a, 22b a 22c služobného poriadku, a očakáva ďalšie zlepšenia, pokiaľ ide o pravidlá na ochranu oznamovateľov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pripomína svoje uznesenie zo 14. februára 2017 o úlohe oznamovateľov v rámci ochrany finančných záujmov EÚ (10) a vyzýva na včasné vykonávanie zo strany členských štátov a Komisie v ňom uvedených odporúčaní, a na informovanie Európsky parlament o krokoch nadväzujúcich na toto uznesenie; opakuje svoju výzvu Komisii, aby čo najskôr predložila legislatívny návrh na ochranu oznamovateľov s cieľom účinnejšie predchádzať a bojovať proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Európskej únie; |
| --- | --- |

72.

Korupcia

| 73. | konštatuje, že v roku 2015 bol boj proti korupcii v rámci európskeho semestra a súvisiaceho procesu správy hospodárskych záležitostí aj naďalej prioritou; víta opatrenia prijaté v rámci tohto boja, ako sú napríklad organizovanie stretnutí s národnými kontaktnými miestami členských štátov, začatie programu výmeny skúseností pre členské štáty a účasť úradu OLAF v mene Komisie na európskych a medzinárodných protikorupčných fórach; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia už necíti potrebu uverejňovať správu EÚ o boji proti korupcii, čo negatívne ovplyvnilo posúdenie rozsahu korupcie v roku 2015; vyjadruje poľutovanie najmä nad tým, že toto rozhodnutie bolo prijaté bez akejkoľvek diskusie s Európskym parlamentom; domnieva sa, že bez ohľadu na zámery Komisie, pokiaľ ide o boj proti korupcii, takéto rušenie na poslednú chvíľu vysiela zlý signál nielen členským štátom, ale aj občanom; poznamenáva, že Európska únia sa od pristúpenia k Dohovoru Spojených národov proti korupcii (UNCAC) 12. novembra 2008 nezúčastnila mechanizmu preskúmania, ktorý sa dohovorom zaviedol, ani neurobila prvý krok, ktorým by malo byť vypracovanie sebahodnotenia toho, ako plní svoje povinnosti vyplývajúce z tohto dohovoru; vyzýva Európsku úniu, aby si plnila svoje záväzky vyplývajúce z dohovoru UNCAC a vypracovala vlastné hodnotenia toho, ako vykonáva svoje povinnosti vyplývajúce z dohovoru, a zúčastňovala sa na mechanizme partnerského preskúmania; naliehavo žiada Komisiu, aby prehodnotila svoj postoj k správe o boji proti korupcii v EÚ; žiada Komisiu, aby na úrovni inštitúcií EÚ aj na úrovni členských štátov uskutočnila ďalšiu analýzu prostredia, v ktorom sa politiky vykonávajú, s cieľom identifikovať jeho kritické faktory, zraniteľné oblasti a rizikové faktory vedúce ku korupcii; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vyzýva EÚ, aby čo najskôr predložila žiadosť o členstvo v Skupine štátov proti korupcii (GRECO), ktorá vznikla v rámci Rady Európy, a aby bol Európsky parlament priebežne informovaný o stave tejto žiadosti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opakuje svoje stanovisko, že korupcia je obrovskou výzvou pre EÚ a členské štáty, a že bez účinných protiopatrení korupcia podrýva hospodársku výkonnosť EÚ, právny štát a dôveryhodnosť demokratických inštitúcií v rámci Únie; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby zverejnila druhú správu o boji proti korupcii, a pravidelne predkladala tieto správy s cieľom informovať verejnosť o výsledkoch v boji proti korupcii, a to okrem iného aj v kontexte programu výmeny skúseností na boj proti korupcii; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyjadruje znepokojenie v súvislosti s výsledkami výskumu, z ktorých vyplýva, že riziko podvodov a korupcie je vyššie, ak členské štáty používajú európske zdroje, najmä ak podiel európskeho financovania je podstatne vyšší ako 50 % celkových nákladov; zastáva preto názor, že v týchto prípadoch členské štáty nekonajú v úplnom súlade s článkom 325 ods. 2 ZFEÚ, v ktorom sa požaduje, aby členské štáty prijali rovnaké opatrenia na zamedzenie podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Únie, aké prijímajú na zamedzenie podvodov poškodzujúcich ich vlastné finančné záujmy; preto vyzýva členské štáty, aby v plnej miere uplatňovali zásadu článku 325 ods. 2, a Komisiu, aby zaistili, že členské štáty tak skutočne urobia; |
| --- | --- |

78.

| 79. | dôrazne opakuje svoju výzvu Komisii, aby vypracovala systém prísnych ukazovateľov a jednoducho uplatniteľných jednotných kritérií založených na požiadavkách stanovených v Štokholmskom programe na meranie úrovne korupcie v členských štátoch a vyhodnotenie protikorupčných politík členských štátov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala index korupcie na vytvorenie rebríčka členských štátov; domnieva sa, že index korupcie by mohol predstavovať pevný základ, na základe ktorého by Komisia mohla stanoviť mechanizmy kontroly pre jednotlivé krajiny pre kontrolu vynakladania prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

79.

Investigatívna žurnalistika

| 80. | zastáva názor, že investigatívna žurnalistika zohráva kľúčovú úlohu pri zlepšovaní potrebnej úrovne transparentnosti v EÚ a členských štátoch; zastáva názor, že investigatívna žurnalistika by mal byť povzbudzovaná a podporovaná právnymi prostriedkami v členských štátoch a v EÚ, a podporuje prípravnú akciu, ktorou sa zavádza systém grantov pre cezhraničnú investigatívnu žurnalistiku, ktoré majú byť distribuované sprostredkovateľskou organizáciou, konkrétne Európskym centrom pre slobodu tlače a médií v Lipsku; |
| --- | --- |

80.

Smernica o ochrane finančných záujmov a nariadenie o Európskej prokuratúre

| 81. | víta úspešné dokončenie rokovaní o návrhu smernice o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (smernica o ochrane finančných záujmov), pričom do jej rozsahu pôsobnosti sú zahrnuté aj podvody v oblasti DPH; konštatuje, že smernica definuje druhy podvodného správania, ktoré predstavujú trestný čin, a vymedzuje pojem korupcia; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pripomína svoje uznesenie z 5. októbra 2016 o Európskej prokuratúre (EPPO) a Eurojuste (11), ktoré potvrdzuje dlhodobú podporu Európskemu parlamentu pre vytvorenie efektívnej a nezávislej európskej prokuratúry s cieľom znížiť súčasnú roztrieštenosť úsilia jednotlivých štátov o presadzovanie práva na ochranu rozpočtu EÚ; domnieva sa, že efektívna Európska prokuratúra posilní boj proti podvodom v EÚ, za predpokladu, že bude mať k dispozícii potrebné právne ustanovenia a dokáže efektívne spolupracovať s ostatnými existujúcimi orgánmi EÚ a orgánmi členských štátov; konštatuje, že rozsah pôsobnosti smernice o ochrane finančných záujmov priamo určuje rozsah pôsobnosti mandátu Európskej prokuratúry; so znepokojením berie na vedomie rozdielne názory v Rade na EPPO, ako sa stanovuje v článku 86 ZFEÚ; domnieva sa, že jej ustanovenia nie sú implementované prostredníctvom posilnenej spolupráce; domnieva sa, že EPPO môže byť účinná iba vtedy, ak sa bude vzťahovať na všetky členské štáty; vyzýva členské štáty, aby prehodnotili svoju pozíciu a vynaložili maximálne úsilie na dosiahnutie konsenzu v Rade; |
| --- | --- |

82.

Tabak

| 83. | poukazuje na rozhodnutie Komisie nepredĺžiť platnosť dohody so spoločnosťou PMI, ktorej platnosť sa skončila 9. júla 2016; pripomína, že 9. marca 2016 požiadal Komisiu, aby neobnovila, nepredĺžila, ani nanovo nevyjednala dohodu so spoločnosťou PMI po skončení jej platnosti; domnieva sa, že ďalšie tri dohody (BAT, JTI a ITL) by sa nemali predĺžiť; |
| --- | --- |

83.

| 84. | naliehavo žiada Komisiu, aby na úrovni EÚ prijala všetky potrebné opatrenia na sledovanie a vyhľadávanie (systém Track and Trace) tabakových výrobkov spoločnosti PMI, a aby v prípade nezákonného zadržania výrobkov tohto výrobcu vykonala právne kroky, kým nebudú v plnej miere vymáhateľné všetky ustanovenia smernice o tabakových výrobkoch, aby sa preklenula regulačná medzera medzi skončením platnosti dohody s PMI a nadobudnutím účinnosti smernice o tabakových výrobkoch a Rámcového dohovoru WHO o kontrole tabaku; |
| --- | --- |

84.

| 85. | konštatuje, že v nadväznosti na výzvu zo svojho uznesenia z 9. marca 2016 o dohode o tabaku (dohoda so spoločnosťou PMI) (12) Komisia predložila akčný plán na boj proti nezákonnému obchodovaniu s tabakovými výrobkami vrátane vysokého podielu cigariet bez značky (tzv. cheap whites, lacné cigarety bez značky určené špeciálne pre čierny trh); naliehavo žiada Komisiu, aby predložila Európskemu parlamentu návrh na takýto akčný plán bez ďalšieho odkladu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | víta podporu Komisie pre včasnú ratifikáciu protokolu WTO na odstránenie nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami ako prvého mnohostranného právneho nástroja na komplexné a celosvetové riešenie problému pašovania cigariet, a vyzýva na jeho včasnú ratifikáciu a vykonávanie; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pripomína, že do dnešného dňa ratifikovalo RDKT 25 zmluvných strán vrátane len siedmich členských štátov EÚ a EÚ ako celku; naliehavo vyzýva členské štáty EÚ, aby ratifikovali Protokol na odstránenie nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami; |
| --- | --- |

87.

Vyšetrovania a úloha úradu OLAF

| 88. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek uisteniam úradu OLAF o tom, že vyvíja maximálne úsilie o skrátenie dĺžky svojich vyšetrovaní, trvanie fázy vyšetrovania od roku 2012 sa nepretržite predlžuje, a to z 22,5 na 25,1 mesiaca v uzavretých prípadoch a zo 17,3 na 18,7 mesiaca vo všetkých prípadoch; |
| --- | --- |

88.

| 89. | berie na vedomie úlohu úradu OLAF v rámci rôznych spoločných colných operácií pri predchádzaní stratám pre rozpočet EÚ a žiada úrad OLAF, aby do svojich budúcich výročných správ zahrnul viac informácií a konkrétnych číselných údajov o svojom príspevku k ochrane príjmovej strany rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyjadruje znepokojenie nad zvýšením spomenutým v poslednej výročnej správe úradu OLAF v mnohých prípadoch cezhraničných podvodov; vyzýva Komisiu, aby posúdila využívanie spoločných operácií v súlade s metódami a postupmi, ktoré sa už úspešne používajú na strane ciel, ako aj na strane výdavkov, a to na základe článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013; |
| --- | --- |

90.

| 91. | podporuje účasť úradu OLAF na národných a medzinárodných zasadnutiach o boji proti podvodom, ako je Európska sieť kontaktných miest na boj proti korupcii, ktorá v novembri 2015 prijala Parížsku deklaráciu o zintenzívnení boja proti korupcii; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poukazuje na to, že v boji proti podvodom sa podnikli mnohé pozitívne kroky; v tejto súvislosti víta nedávne vytvorenie v rámci úradu OLAF nového oddelenia vyšetrovania pre európske štrukturálne a investičné fondy; |
| --- | --- |

92.

| 93. | vyzýva OLAF, aby vo svojich výročných správach o činnosti porovnával odporúčania úradu OLAF na vymáhanie finančných prostriedkov so sumami, ktoré sa skutočne podarilo vymôcť; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pripomína, že vzhľadom na zásadu vzájomnej lojálnej spolupráce medzi inštitúciami, zásadu dobrej správy vecí verejných a zásadu právnej istoty musí úrad OLAF a jeho dozorný výbor organizovať spoluprácu na základe ich pracovných protokolov, ktoré plne rešpektujú platné právne predpisy; |
| --- | --- |

94.

| 95. | víta analýzu úradu OLAF opatrení členských štátov v nadväznosti na súdne odporúčania úradu OLAF vydané medzi 1. januárom 2008 a 31. decembrom 2015, ako prehľad hlavných dôvodov týkajúcich sa nenadviazania na jeho odporúčania; konštatuje však, že údaje zhromaždené v dokumente sa týkajú len súdnych odporúčaní, bez toho, aby sa vzali do úvahy administratívne, disciplinárne alebo finančné odporúčania, a preto nie sú reprezentatívne pre celkové dodržiavanie odporúčaní úradu OLAF; žiada Komisiu, aby poskytla komplexnú reakciu na nedávno uverejnenú analýzu OLAF o nadviazaní členských štátov na súdne odporúčania OLAF, a žiada OLAF, aby pridal do výročnej správy kapitolu o nadviazaní na tieto odporúčania; vyzýva úrad OLAF, aby v spolupráci s Komisiou vypracoval podrobnú analýzu vrátane údajov o spätnom získaní finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

95.

| 96. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že takmer jedna tretina (94 z 317) súdnych odporúčaní úradu OLAF vydaných v rokoch 2008 a 2015 príslušným orgánom boli zamietnuté na základe nedostatočných dôkazov; vyzýva Komisiu, aby preskúmala, ako by bolo možné lepšie využiť administratívne vyšetrovania v súdnych prípadoch; nabáda príslušné orgány členských štátov, aby poskytli podrobné informácie o dôvodoch prepúšťania, aby mohol OLAF lepšie prispôsobiť svoje odporúčania na vnútroštátne právne predpisy; |
| --- | --- |

96.

| 97. | domnieva sa, že časť odporúčaní úradu OLAF predložených vnútroštátnym orgánom, ktoré viedli k vzneseniu obvinení, (približne 50 %), nie je dostatočná; vyzýva orgány členských štátov, aby zlepšili úroveň spolupráce s úradom OLAF; vyzýva členské štáty, Komisiu a úrad OLAF, aby stanovili podmienky, ktoré zabezpečila prípustnosť dôkazov, ktoré poskytol OLAF; nabáda orgány členských štátov a úradu OLAF na vykonávanie spoločných vyšetrovaní s cieľom dosiahnuť optimálny výsledok; |
| --- | --- |

97.

| 98. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s ukončením mandátu generálneho riaditeľa úradu OLAF bezodkladne začala postup výzvy na predkladanie návrhov na nového generálneho riaditeľa, a začala proces konzultácií s Európskym parlamentom; |
| --- | --- |

98.

| 99. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala nariadenie (EÚ, Euratom) č. 883/2013, a aby predložila návrh na posilnenie vyšetrovacích právomocí úradu OLAF; odporúča prideliť viac zdrojov na to, aby mohol OLAF preskúmať oveľa viac nahlásených prípadov podozrenia; |
| --- | --- |

99.

| 100. | vyjadruje znepokojenie nad rozdielmi v informáciách, ktoré dostal úrad OLAF z verejných a zo súkromných zdrojov v členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby podporila iniciatívy zamerané na rozšírenie zberu verejných informácií, a vyzýva členské štáty, aby zvýšili kvalitu poskytovaných údajov; |
| --- | --- |

100.

| 101. | konštatuje, že súdne odporúčania úradu OLAF doposiaľ zaznamenali iba obmedzené vykonávanie v členských štátoch; zastáva názor, že takáto situácia je neprijateľná, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila plné vykonávanie odporúčaní úradu OLAF v členských štátoch; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že súdne orgány niektorých členských štátov považujú odporúčania úradu OLAF týkajúce sa nesprávneho použitia finančných prostriedkov EÚ za nízku prioritu; pripomína, že v súlade s článkom 325 ods. 2 ZFEÚ musia členské štáty prijať rovnaké opatrenia na zamedzenie podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Únie, aké prijímajú na zamedzenie podvodov poškodzujúcich ich vlastné finančné záujmy; |
| --- | --- |

102.

| 103. | domnieva sa, že treba prednostne riešiť problém slabej komunikácie medzi členskými štátmi a úradom OLAF; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili iniciatívy na zlepšenie komunikácie medzi štruktúrami verejnej správy, ale aj občianskej spoločnosti v členských štátoch a úradom OLAF; zdôrazňuje, že je to dôležité z hľadiska boja proti korupcii v členských štátoch; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie, Európskemu dvoru audítorov, Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a dozornému výboru úradu OLAF. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 84, 20.3.2014, s. 6.

(2)  Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0403.

(5)  Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

(6)  Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 8. septembra 2015, Taricco a iní, C-105/14, ECLI:EÚ:C:2015:555.

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0022.

(8)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

(9)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. októbra 2016 o boji proti korupcii a nadviazaní na uznesenie výboru CRIM (Prijaté texty, P8_TA(2016)0403); Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. októbra 2013 o organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praní špinavých peňazí: odporúčania týkajúce sa opatrení a iniciatív, ktoré sa majú vykonať Ú. v. EÚ C 208, 10.6.2016, s. 89).

(10)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0022.

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0376.

(12)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0082.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/25

---

P8_TA(2017)0207

Efektívne využívanie zdrojov: obmedzenie plytvania potravinami, zlepšenie potravinovej bezpečnosti

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o iniciatíve zameranej na efektívne využívanie zdrojov: obmedzenie plytvania potravinami, zvýšenie bezpečnosti potravín (2016/2223(INI))

(2018/C 307/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Kruh sa uzatvára – Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Kruh sa uzatvára – Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo (COM(2015)0614),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Smerom k obehovému hospodárstvu: Program nulového odpadu pre Európu (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Smerom k obehovému hospodárstvu: Program nulového odpadu pre Európu (COM(2014)0398),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2015 k efektívnemu využívaniu zdrojov: smerom k obehovému hospodárstvu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2015 k efektívnemu využívaniu zdrojov: smerom k obehovému hospodárstvu (1),

| — | so zreteľom na písomné vyhlásenie 0061/2015 zo 14. októbra 2015 o darovaní nepredaných potravín, ktoré sú stále vhodné na konzumáciu, charitatívnym organizáciám, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na písomné vyhlásenie 0061/2015 zo 14. októbra 2015 o darovaní nepredaných potravín, ktoré sú stále vhodné na konzumáciu, charitatívnym organizáciám,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2012 o téme Ako predchádzať plytvaniu potravinami: stratégie pre efektívnejší potravinový reťazec v EÚ (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2012 o téme Ako predchádzať plytvaniu potravinami: stratégie pre efektívnejší potravinový reťazec v EÚ (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 o nekalých obchodných praktikách v potravinovom dodávateľskom reťazci (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 o nekalých obchodných praktikách v potravinovom dodávateľskom reťazci (3),

| — | so zreteľom na závery Rady z 28. júna 2016 o potravinových stratách a plytvaní potravinami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 28. júna 2016 o potravinových stratách a plytvaní potravinami,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 15. júna 2016 o potravinovom odpade (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 15. júna 2016 o potravinovom odpade (4),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. marca 2013 s názvom Príspevok občianskej spoločnosti k stratégii predchádzania stratám potravín a znižovania plytvania potravinami (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. marca 2013 s názvom Príspevok občianskej spoločnosti k stratégii predchádzania stratám potravín a znižovania plytvania potravinami (5),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 34/2016 s názvom Boj proti plytvaniu potravinami: príležitosť pre EÚ zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov v potravinovom dodávateľskom reťazci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 34/2016 s názvom Boj proti plytvaniu potravinami: príležitosť pre EÚ zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov v potravinovom dodávateľskom reťazci,

| — | so zreteľom na uznesenie Riadiacej rady Programu OSN pre životné prostredie z 27. mája 2016 o predchádzaní potravinovému odpadu, jeho znižovaní a opätovnom používaní, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Riadiacej rady Programu OSN pre životné prostredie z 27. mája 2016 o predchádzaní potravinovému odpadu, jeho znižovaní a opätovnom používaní,

| — | so zreteľom na porovnávaciu štúdiu Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z júna 2014 o právnych predpisoch a postupoch členských štátov v oblasti darovania potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na porovnávaciu štúdiu Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z júna 2014 o právnych predpisoch a postupoch členských štátov v oblasti darovania potravín,

| — | so zreteľom na štúdiu projektu FUSIONS (Používanie potravín v záujme sociálnej inovácie optimalizáciou stratégií na predchádzanie odpadu) o odhadovaných úrovniach plytvania potravinami v Európe (2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu projektu FUSIONS (Používanie potravín v záujme sociálnej inovácie optimalizáciou stratégií na predchádzanie odpadu) o odhadovaných úrovniach plytvania potravinami v Európe (2016),

| — | so zreteľom na preskúmanie právnych predpisov a politík EÚ s dosahom na plytvanie potravinami v rámci projektu FUSIONS (2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na preskúmanie právnych predpisov a politík EÚ s dosahom na plytvanie potravinami v rámci projektu FUSIONS (2015),

| — | so zreteľom na definičný rámec pre plytvanie potravinami projektu FUSIONS (2014), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na definičný rámec pre plytvanie potravinami projektu FUSIONS (2014),

| — | so zreteľom na celosvetový štandard pre účtovníctvo a výkazníctvo v oblasti potravinových strát a plytvania potravinami (štandard FLW) zavedený v júni 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na celosvetový štandard pre účtovníctvo a výkazníctvo v oblasti potravinových strát a plytvania potravinami (štandard FLW) zavedený v júni 2016,

| — | so zreteľom na štúdiu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) s názvom Dôsledky plytvania potravinami – vplyvy na prírodné zdroje (FAO 2013), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) s názvom Dôsledky plytvania potravinami – vplyvy na prírodné zdroje (FAO 2013),

| — | so zreteľom na štúdiu organizácie FAO o celosvetových stratách a plytvaní potravinami (FAO 2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu organizácie FAO o celosvetových stratách a plytvaní potravinami (FAO 2011),

| — | so zreteľom na petíciu s názvom Zastaviť plytvanie potravinami v Európe!, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na petíciu s názvom Zastaviť plytvanie potravinami v Európe!,

| — | so zreteľom na milánsku chartu prijatú počas výstavy Expo v Miláne v roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na milánsku chartu prijatú počas výstavy Expo v Miláne v roku 2015,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A8-0175/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A8-0175/2017),

| A. | keďže organizácia FAO odhaduje, že každý rok sa na svete stratí alebo vyplytvá približne 1,3 miliardy tony potravín, čo podľa hmotnosti predstavuje približne jednu tretinu všetkých potravín vyprodukovaných na ľudskú spotrebu; |
| --- | --- |

A.

keďže organizácia FAO odhaduje, že každý rok sa na svete stratí alebo vyplytvá približne 1,3 miliardy tony potravín, čo podľa hmotnosti predstavuje približne jednu tretinu všetkých potravín vyprodukovaných na ľudskú spotrebu;

| B. | keďže potraviny sú vzácnou komoditou; keďže v rámci potravinového systému sa využíva značné množstvo zdrojov, ako napríklad zem, pôda, voda, fosfor a energia, efektívne a udržateľné riadenie týchto zdrojov má prvoradý význam; keďže potravinový odpad sa spája s obrovskými hospodárskymi a environmentálnymi nákladmi, ktoré podľa odhadov FAO (6) na celosvetovej úrovni predstavujú 1,7 bilióna USD ročne; keďže predchádzanie plytvaniu potravín a jeho obmedzenie prinesie domácnostiam aj spoločnosti ako celku hospodárske výhody a súčasne sa tým zmierni poškodzovanie životného prostredia; |
| --- | --- |

B.

keďže potraviny sú vzácnou komoditou; keďže v rámci potravinového systému sa využíva značné množstvo zdrojov, ako napríklad zem, pôda, voda, fosfor a energia, efektívne a udržateľné riadenie týchto zdrojov má prvoradý význam; keďže potravinový odpad sa spája s obrovskými hospodárskymi a environmentálnymi nákladmi, ktoré podľa odhadov FAO (6) na celosvetovej úrovni predstavujú 1,7 bilióna USD ročne; keďže predchádzanie plytvaniu potravín a jeho obmedzenie prinesie domácnostiam aj spoločnosti ako celku hospodárske výhody a súčasne sa tým zmierni poškodzovanie životného prostredia;

| C. | keďže plytvanie potravinami má vysoké sociálne, hospodárske a environmentálne náklady, ako aj etické dôsledky; keďže potraviny, ktoré sa stratia alebo ktorými sa plytvá, prispievajú k zmene klímy celkovými emisiami uhlíka vo výške 8 % celkových celosvetových antropogénnych emisií skleníkových plynov a predstavujú plytvanie obmedzenými zdrojmi, ako je pôda, energia a voda (7), počas životného cyklu produktov; keďže prebytky potravinového reťazca by sa nemali priamo premieňať na potravinový odpad, keď by sa mohli inak použiť na výživu ľudí, a vhodnými právnymi predpismi o prebytkoch potravín by sa malo umožniť, aby sa potravinový odpad stal zdrojom; |
| --- | --- |

C.

keďže plytvanie potravinami má vysoké sociálne, hospodárske a environmentálne náklady, ako aj etické dôsledky; keďže potraviny, ktoré sa stratia alebo ktorými sa plytvá, prispievajú k zmene klímy celkovými emisiami uhlíka vo výške 8 % celkových celosvetových antropogénnych emisií skleníkových plynov a predstavujú plytvanie obmedzenými zdrojmi, ako je pôda, energia a voda (7), počas životného cyklu produktov; keďže prebytky potravinového reťazca by sa nemali priamo premieňať na potravinový odpad, keď by sa mohli inak použiť na výživu ľudí, a vhodnými právnymi predpismi o prebytkoch potravín by sa malo umožniť, aby sa potravinový odpad stal zdrojom;

| D. | keďže podľa najnovších štúdií sa za každý kilogram vyprodukovaných potravín do ovzdušia uvoľní 4,5 kg CO2; keďže v Európe približne 89 Mt potravinového odpadu vyprodukuje 170 Mt CO2 ekv./rok v tomto rozdelení: potravinový priemysel 59 Mt CO2 ekv./rok, spotreba domácností 78 Mt CO2 ekv./rok, iné 33 Mt CO2 ekv./rok; keďže produkcia 30 % potravín, ktoré sa neskonzumujú, zodpovedá ďalším 50 % spotreby vodných zdrojov na zavlažovanie a výroba kilogramu hovädzieho mäsa si vyžaduje päť až desať ton vody; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa najnovších štúdií sa za každý kilogram vyprodukovaných potravín do ovzdušia uvoľní 4,5 kg CO2; keďže v Európe približne 89 Mt potravinového odpadu vyprodukuje 170 Mt CO2 ekv./rok v tomto rozdelení: potravinový priemysel 59 Mt CO2 ekv./rok, spotreba domácností 78 Mt CO2 ekv./rok, iné 33 Mt CO2 ekv./rok; keďže produkcia 30 % potravín, ktoré sa neskonzumujú, zodpovedá ďalším 50 % spotreby vodných zdrojov na zavlažovanie a výroba kilogramu hovädzieho mäsa si vyžaduje päť až desať ton vody;

| E. | keďže viacerými štúdiami sa dokázalo, že najefektívnejší spôsob zmiernenia vplyvu spotreby potravín na životné prostredie je rozsiahla zmena stravovania; keďže dosiahnutie udržateľného systému výroby a spotreby potravín v Európe si vyžaduje komplexnú a integrovanú potravinovú politiku; |
| --- | --- |

E.

keďže viacerými štúdiami sa dokázalo, že najefektívnejší spôsob zmiernenia vplyvu spotreby potravín na životné prostredie je rozsiahla zmena stravovania; keďže dosiahnutie udržateľného systému výroby a spotreby potravín v Európe si vyžaduje komplexnú a integrovanú potravinovú politiku;

| F. | keďže podľa Svetového potravinového programu (WFP) 795 miliónov ľudí na svete nemá dostatok potravín na vedenie zdravého a aktívneho života; keďže slabá výživa spôsobuje takmer polovicu (45 %), čiže približne 3,1 milióna úmrtí detí vo veku do 5 rokov; keďže každé šieste dieťa na svete je podvyživené a každé štvrté dieťa má spomalený rast; keďže obmedzenie potravinového odpadu preto nie je len ekonomickou a environmentálnou, ale aj morálnou povinnosťou (8); |
| --- | --- |

F.

keďže podľa Svetového potravinového programu (WFP) 795 miliónov ľudí na svete nemá dostatok potravín na vedenie zdravého a aktívneho života; keďže slabá výživa spôsobuje takmer polovicu (45 %), čiže približne 3,1 milióna úmrtí detí vo veku do 5 rokov; keďže každé šieste dieťa na svete je podvyživené a každé štvrté dieťa má spomalený rast; keďže obmedzenie potravinového odpadu preto nie je len ekonomickou a environmentálnou, ale aj morálnou povinnosťou (8);

| G. | keďže takmer 793 miliónov ľudí v súčasnosti vo svete trpí podvýživou (9) a viac ako 700 miliónov ľudí žije pod hranicou chudoby (10) z príjmov nižších ako 1,90 USD na deň; keďže každé nezodpovedné využívanie prírodných zdrojov určených na výrobu potravín a každé plytvania potravinami by sa preto mali považovať za morálne neprijateľné; |
| --- | --- |

G.

keďže takmer 793 miliónov ľudí v súčasnosti vo svete trpí podvýživou (9) a viac ako 700 miliónov ľudí žije pod hranicou chudoby (10) z príjmov nižších ako 1,90 USD na deň; keďže každé nezodpovedné využívanie prírodných zdrojov určených na výrobu potravín a každé plytvania potravinami by sa preto mali považovať za morálne neprijateľné;

| H. | keďže menšie plytvanie potravinami by znamenalo efektívnejšie využívanie zeme, lepšie hospodárenie s vodnými zdrojmi a malo by pozitívny vplyv na celé poľnohospodárske odvetvie na celom svete a súčasne by posilnilo boj proti podvýžive v rozvojovom svete; |
| --- | --- |

H.

keďže menšie plytvanie potravinami by znamenalo efektívnejšie využívanie zeme, lepšie hospodárenie s vodnými zdrojmi a malo by pozitívny vplyv na celé poľnohospodárske odvetvie na celom svete a súčasne by posilnilo boj proti podvýžive v rozvojovom svete;

| I. | keďže EÚ podpísala program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktorú prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov 25. septembra 2015; keďže cieľ trvalo udržateľného rozvoja 12.3 je zameraný na zníženie celosvetového plytvania potravinami na osobu na úrovni maloobchodov a spotrebiteľov o 50 % do roku 2030 a na zníženie potravinových strát v celom výrobnom a dodávateľskom reťazci vrátane strát v prvovýrobe, doprave a pri skladovaní; keďže podľa odhadov OSN sa počet obyvateľov zvýši z dnešných 7,3 miliardy ľudí na 9,7 miliardy v roku 2050 (11); keďže obmedzenie plytvania potravinami je rozhodujúcim krokom pri odstraňovaní hladu na svete a nutnosťou nasýtiť stále rastúci počet obyvateľov; |
| --- | --- |

I.

keďže EÚ podpísala program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktorú prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov 25. septembra 2015; keďže cieľ trvalo udržateľného rozvoja 12.3 je zameraný na zníženie celosvetového plytvania potravinami na osobu na úrovni maloobchodov a spotrebiteľov o 50 % do roku 2030 a na zníženie potravinových strát v celom výrobnom a dodávateľskom reťazci vrátane strát v prvovýrobe, doprave a pri skladovaní; keďže podľa odhadov OSN sa počet obyvateľov zvýši z dnešných 7,3 miliardy ľudí na 9,7 miliardy v roku 2050 (11); keďže obmedzenie plytvania potravinami je rozhodujúcim krokom pri odstraňovaní hladu na svete a nutnosťou nasýtiť stále rastúci počet obyvateľov;

| J. | keďže Fórum spotrebného tovaru, ktoré zastupuje 400 maloobchodníkov, výrobcov, poskytovateľov služieb a iných zainteresovaných strán v 70 krajinách, prijalo verejné uznesenie s cieľom znížiť o polovicu potravinový odpad z prevádzky vlastných členov do roku 2025, teda o päť rokov skôr ako sa stanovuje v cieli trvalo udržateľného rozvoja 12.3; |
| --- | --- |

J.

keďže Fórum spotrebného tovaru, ktoré zastupuje 400 maloobchodníkov, výrobcov, poskytovateľov služieb a iných zainteresovaných strán v 70 krajinách, prijalo verejné uznesenie s cieľom znížiť o polovicu potravinový odpad z prevádzky vlastných členov do roku 2025, teda o päť rokov skôr ako sa stanovuje v cieli trvalo udržateľného rozvoja 12.3;

| K. | keďže predchádzanie vzniku potravinového odpadu prináša ekologické výhody, ako aj výhody zo sociálneho a z ekonomického hľadiska; keďže z odhadov vyplýva, že v EÚ sa každý rok vyhodí 88 miliónov ton potravín, čo sa rovná 173 kg vyhodených potravín na osobu, a keďže pri výrobe a odstraňovaní potravinového odpadu v EÚ vzniká 170 miliónov ton emisií CO2 a spotrebuje sa 26 miliónov ton zdrojov; keďže náklady spojené s touto úrovňou plytvania potravinami sa odhadujú takmer na 143 miliárd EUR (12); keďže podľa organizácie FAO trpí 800 miliónov ľudí vo svete hladom; |
| --- | --- |

K.

keďže predchádzanie vzniku potravinového odpadu prináša ekologické výhody, ako aj výhody zo sociálneho a z ekonomického hľadiska; keďže z odhadov vyplýva, že v EÚ sa každý rok vyhodí 88 miliónov ton potravín, čo sa rovná 173 kg vyhodených potravín na osobu, a keďže pri výrobe a odstraňovaní potravinového odpadu v EÚ vzniká 170 miliónov ton emisií CO2 a spotrebuje sa 26 miliónov ton zdrojov; keďže náklady spojené s touto úrovňou plytvania potravinami sa odhadujú takmer na 143 miliárd EUR (12); keďže podľa organizácie FAO trpí 800 miliónov ľudí vo svete hladom;

| L. | keďže podľa údajov z roku 2014 si 55 miliónov ľudí, čiže 9,6 % obyvateľov EÚ-28, každý druhý deň nemohlo dovoliť kvalitné jedlo; keďže podľa údajov z roku 2015 je rizikom chudoby a sociálneho vylúčenia ohrozených 118,8 milióna ľudí alebo 23,7 % obyvateľov EÚ-28 (13); |
| --- | --- |

L.

keďže podľa údajov z roku 2014 si 55 miliónov ľudí, čiže 9,6 % obyvateľov EÚ-28, každý druhý deň nemohlo dovoliť kvalitné jedlo; keďže podľa údajov z roku 2015 je rizikom chudoby a sociálneho vylúčenia ohrozených 118,8 milióna ľudí alebo 23,7 % obyvateľov EÚ-28 (13);

| M. | keďže obmedzením plytvania potravinami sa môže zlepšiť hospodárska situácia domácností bez toho, aby sa znížila životná úroveň; |
| --- | --- |

M.

keďže obmedzením plytvania potravinami sa môže zlepšiť hospodárska situácia domácností bez toho, aby sa znížila životná úroveň;

| N. | keďže nekalé obchodné praktiky a cenový damping v potravinárskom sektore vedú k tomu, že potraviny sa často predávajú pod svoju skutočnú hodnotu, čo prispieva k ešte väčšiemu plytvaniu; |
| --- | --- |

N.

keďže nekalé obchodné praktiky a cenový damping v potravinárskom sektore vedú k tomu, že potraviny sa často predávajú pod svoju skutočnú hodnotu, čo prispieva k ešte väčšiemu plytvaniu;

| O. | keďže potraviny sa strácajú alebo sa nimi plytvá na všetkých úrovniach potravinového reťazca, pokiaľ ide o výrobu, spracovanie, dopravu, skladovanie, predaj, uvedenie na trh a spotrebu; keďže z odhadov projektu FUSIONS vyplýva, že odvetvia, ktoré najviac prispievajú k plytvaniu potravinami v EÚ, sú domácnosti s 53 % a spracovateľské odvetvie s 19 %, pričom k ďalším odvetviach patrí gastronómia s 12 %, prvovýroba s 10 % a veľkoobchod s 5 % (14); keďže podľa týchto odhadov by najväčší vplyv mali opatrenia na zníženie množstva potravinového odpadu v domácnostiach a spracovateľskom odvetví; keďže k plytvaniu potravinami v rozvojových krajinách dochádza najmä v dôsledku obmedzení infraštruktúry a technológií; |
| --- | --- |

O.

keďže potraviny sa strácajú alebo sa nimi plytvá na všetkých úrovniach potravinového reťazca, pokiaľ ide o výrobu, spracovanie, dopravu, skladovanie, predaj, uvedenie na trh a spotrebu; keďže z odhadov projektu FUSIONS vyplýva, že odvetvia, ktoré najviac prispievajú k plytvaniu potravinami v EÚ, sú domácnosti s 53 % a spracovateľské odvetvie s 19 %, pričom k ďalším odvetviach patrí gastronómia s 12 %, prvovýroba s 10 % a veľkoobchod s 5 % (14); keďže podľa týchto odhadov by najväčší vplyv mali opatrenia na zníženie množstva potravinového odpadu v domácnostiach a spracovateľskom odvetví; keďže k plytvaniu potravinami v rozvojových krajinách dochádza najmä v dôsledku obmedzení infraštruktúry a technológií;

| P. | keďže údaje vyplývajúce z projektu FUSIONS pochádzajú z rôznych zdrojov a z využitia rôznych definícií „plytvania potravinami“; |
| --- | --- |

P.

keďže údaje vyplývajúce z projektu FUSIONS pochádzajú z rôznych zdrojov a z využitia rôznych definícií „plytvania potravinami“;

| Q. | keďže v rámci projektu FUSIONS sa konštatovalo, že existuje len veľmi málo meraní plytvania v poľnohospodárstve, záhradníctve, akvakultúre, rybolove alebo iných činnostiach prvovýroby; keďže to bráni dobrému posúdeniu skutočného rozsahu strát potravín a plytvania potravinami v Európe; |
| --- | --- |

Q.

keďže v rámci projektu FUSIONS sa konštatovalo, že existuje len veľmi málo meraní plytvania v poľnohospodárstve, záhradníctve, akvakultúre, rybolove alebo iných činnostiach prvovýroby; keďže to bráni dobrému posúdeniu skutočného rozsahu strát potravín a plytvania potravinami v Európe;

| R. | keďže v boji proti plytvaniu potravinami sú vhodnejšie cielené opatrenia v závislosti od subjektov a príslušnej etapy v reťazci, keďže existujúce problémy nie sú rovnaké; |
| --- | --- |

R.

keďže v boji proti plytvaniu potravinami sú vhodnejšie cielené opatrenia v závislosti od subjektov a príslušnej etapy v reťazci, keďže existujúce problémy nie sú rovnaké;

| S. | keďže zo štúdie vykonanej v Spojenom kráľovstve prostredníctvom akčného programu pre odpadové hospodárstvo a zdroje (WRAP) v roku 2015 vyplynulo, že aspoň 60 % potravinového odpadu domácností sa dá vyhnúť a bolo možné spotrebovať ho, keby sa s nim nakladalo lepšie (15); |
| --- | --- |

S.

keďže zo štúdie vykonanej v Spojenom kráľovstve prostredníctvom akčného programu pre odpadové hospodárstvo a zdroje (WRAP) v roku 2015 vyplynulo, že aspoň 60 % potravinového odpadu domácností sa dá vyhnúť a bolo možné spotrebovať ho, keby sa s nim nakladalo lepšie (15);

| T. | keďže isté plytvanie a odpad v poľnohospodárskej prvovýrobe sú výsledkom maloobchodných noriem týkajúcich sa špecifikácie výrobkov, zrušených objednávok v súvislosti so zmenou dopytu spotrebiteľov a nadmernej produkcie v dôsledku požiadaviek na splnenie sezónneho dopytu; keďže kazenie potravín počas výrobného procesu je ďalším dôvodom strát potravín počas výroby; |
| --- | --- |

T.

keďže isté plytvanie a odpad v poľnohospodárskej prvovýrobe sú výsledkom maloobchodných noriem týkajúcich sa špecifikácie výrobkov, zrušených objednávok v súvislosti so zmenou dopytu spotrebiteľov a nadmernej produkcie v dôsledku požiadaviek na splnenie sezónneho dopytu; keďže kazenie potravín počas výrobného procesu je ďalším dôvodom strát potravín počas výroby;

| U. | keďže podľa FAO sa v poľnohospodárstve v Európe stratí 20 % ovocia a zeleniny, 20 % koreňovej a hľuzovej zeleniny a 10 % olejnín a strukovín, pričom ďalších 5 % ovocia a zeleniny a koreňovej a hľuzovej zeleniny sa stratí po zbere (16); |
| --- | --- |

U.

keďže podľa FAO sa v poľnohospodárstve v Európe stratí 20 % ovocia a zeleniny, 20 % koreňovej a hľuzovej zeleniny a 10 % olejnín a strukovín, pričom ďalších 5 % ovocia a zeleniny a koreňovej a hľuzovej zeleniny sa stratí po zbere (16);

| V. | keďže ovocie a zelenina poškodené prírodnou katastrofou zničené alebo zaorané v rodinných poľnohospodárskych podnikoch v dôsledku straty trhu alebo nízkych cien predstavujú pre poľnohospodárov stratu investícií a príjmov; |
| --- | --- |

V.

keďže ovocie a zelenina poškodené prírodnou katastrofou zničené alebo zaorané v rodinných poľnohospodárskych podnikoch v dôsledku straty trhu alebo nízkych cien predstavujú pre poľnohospodárov stratu investícií a príjmov;

| W. | keďže prevádzkovatelia v potravinovom dodávateľskom reťazci často internalizujú náklady na potravinový odpad a zahŕňajú ich do konečnej spotrebiteľskej ceny výrobku (17); |
| --- | --- |

W.

keďže prevádzkovatelia v potravinovom dodávateľskom reťazci často internalizujú náklady na potravinový odpad a zahŕňajú ich do konečnej spotrebiteľskej ceny výrobku (17);

| X. | keďže Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 34/2016 o boji proti plytvaniu potravinami preskúmaval otázku, či EÚ prispieva k zdrojovo efektívnemu potravinovému dodávateľskému reťazcu efektívnym bojom proti plytvaniu potravinami; keďže zo zistení správy vyplýva, že EÚ v súčasnosti nebojuje proti plytvaniu potravinami efektívne a že existujúce iniciatívy a politiky by sa dali efektívnejšie využívať na riešenie problému plytvania potravinami; keďže v správe sa uvádza, že ambície Komisie, pokiaľ ide o riešenie plytvania potravinami, sa znížili aj napriek viacerým žiadostiam Európskeho parlamentu a členských štátov o riešenie tohto problému; keďže Dvor audítorov vo svojej správe považuje doterajšie kroky Komisie podniknuté za rozštiepené a nesúvislé a domnieva sa, že im chýba jasná koordinácia; keďže v správe sa odporúča, aby Komisia: vypracovala akčný plán na nadchádzajúce roky, zohľadňovala otázku plytvania potravinami v budúcich posúdeniach vplyvu, lepšie zosúladila rôzne politiky EÚ, ktorými by sa dalo bojovať proti plytvaniu potravinami, objasnila výklad právnych ustanovení, ktoré môžu odrádzať od darovania potravín, a tiež zvážila, ako uľahčovať darovanie v iných politických oblastiach; |
| --- | --- |

X.

keďže Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 34/2016 o boji proti plytvaniu potravinami preskúmaval otázku, či EÚ prispieva k zdrojovo efektívnemu potravinovému dodávateľskému reťazcu efektívnym bojom proti plytvaniu potravinami; keďže zo zistení správy vyplýva, že EÚ v súčasnosti nebojuje proti plytvaniu potravinami efektívne a že existujúce iniciatívy a politiky by sa dali efektívnejšie využívať na riešenie problému plytvania potravinami; keďže v správe sa uvádza, že ambície Komisie, pokiaľ ide o riešenie plytvania potravinami, sa znížili aj napriek viacerým žiadostiam Európskeho parlamentu a členských štátov o riešenie tohto problému; keďže Dvor audítorov vo svojej správe považuje doterajšie kroky Komisie podniknuté za rozštiepené a nesúvislé a domnieva sa, že im chýba jasná koordinácia; keďže v správe sa odporúča, aby Komisia: vypracovala akčný plán na nadchádzajúce roky, zohľadňovala otázku plytvania potravinami v budúcich posúdeniach vplyvu, lepšie zosúladila rôzne politiky EÚ, ktorými by sa dalo bojovať proti plytvaniu potravinami, objasnila výklad právnych ustanovení, ktoré môžu odrádzať od darovania potravín, a tiež zvážila, ako uľahčovať darovanie v iných politických oblastiach;

| Y. | keďže po vynaložení značného objemu prostriedkov a uskutočnení veľmi úspešnej verejnej konzultácie v roku 2013 sa Komisia napokon rozhodla, že nezverejní oznámenie s názvom Budovanie udržateľného európskeho potravinového systému, hoci toto oznámenie už bolo dokončené a odsúhlasené tromi komisármi (GR pre životné prostredie, GR pre zdravie a spotrebiteľov a GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka); keďže toto oznámenie obsahuje viacero dobrých prístupov na riešenie problému plytvania potravinami; |
| --- | --- |

Y.

keďže po vynaložení značného objemu prostriedkov a uskutočnení veľmi úspešnej verejnej konzultácie v roku 2013 sa Komisia napokon rozhodla, že nezverejní oznámenie s názvom Budovanie udržateľného európskeho potravinového systému, hoci toto oznámenie už bolo dokončené a odsúhlasené tromi komisármi (GR pre životné prostredie, GR pre zdravie a spotrebiteľov a GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka); keďže toto oznámenie obsahuje viacero dobrých prístupov na riešenie problému plytvania potravinami;

| Z. | keďže zatiaľ neexistuje ani všeobecné a pevné vymedzenie pojmu „plytvanie potravinami“ ani spoločná metodika na meranie plytvania potravinami na úrovni Únie, čo sťažuje porovnávanie rôznych súborov údajov a meranie pokroku pri obmedzovaní plytvania potravinami; keďže problémy spojené so zberom úplných, spoľahlivých a harmonizovaných údajov predstavujú ďalšiu prekážku hodnotenia plytvania potravinami v Únii; keďže na účely tohto uznesenia sa potravinovým odpadom označujú potraviny určené na ľudskú spotrebu, či už sú jedlé, alebo nejedlé, odstránené z výrobného alebo dodávateľského reťazca v záujme ich likvidácie v rámci prvovýroby, spracovania, výroby, dopravy, skladovania, maloobchodu a u spotrebiteľov s výnimkou strát v prvovýrobe; keďže treba vymedziť pojem „straty v prvovýrobe; |
| --- | --- |

Z.

keďže zatiaľ neexistuje ani všeobecné a pevné vymedzenie pojmu „plytvanie potravinami“ ani spoločná metodika na meranie plytvania potravinami na úrovni Únie, čo sťažuje porovnávanie rôznych súborov údajov a meranie pokroku pri obmedzovaní plytvania potravinami; keďže problémy spojené so zberom úplných, spoľahlivých a harmonizovaných údajov predstavujú ďalšiu prekážku hodnotenia plytvania potravinami v Únii; keďže na účely tohto uznesenia sa potravinovým odpadom označujú potraviny určené na ľudskú spotrebu, či už sú jedlé, alebo nejedlé, odstránené z výrobného alebo dodávateľského reťazca v záujme ich likvidácie v rámci prvovýroby, spracovania, výroby, dopravy, skladovania, maloobchodu a u spotrebiteľov s výnimkou strát v prvovýrobe; keďže treba vymedziť pojem „straty v prvovýrobe;

| AA. | keďže je potrebné rozlíšiť jedlý potravinový odpad a nejedlé časti odpadu, aby sa zabránilo zavádzajúcim záverom a neefektívnym opatreniam; keďže dôraz v rámci snáh o zníženie odpadu by sa mal klásť na zabraňovanie plytvania jedlými potravinami; |
| --- | --- |

AA.

keďže je potrebné rozlíšiť jedlý potravinový odpad a nejedlé časti odpadu, aby sa zabránilo zavádzajúcim záverom a neefektívnym opatreniam; keďže dôraz v rámci snáh o zníženie odpadu by sa mal klásť na zabraňovanie plytvania jedlými potravinami;

| AB. | keďže protokol o potravinových stratách a plytvaní potravinami je úsilím viacerých zainteresovaných strán, ktorý viedol k vypracovaniu globálneho účtovného a výkazníckeho štandardu (známeho ako štandard FLW) na vyčíslenie objemu potravín a súvisiacich nejedlých častí odstránených z potravinového dodávateľského reťazca (18); |
| --- | --- |

AB.

keďže protokol o potravinových stratách a plytvaní potravinami je úsilím viacerých zainteresovaných strán, ktorý viedol k vypracovaniu globálneho účtovného a výkazníckeho štandardu (známeho ako štandard FLW) na vyčíslenie objemu potravín a súvisiacich nejedlých častí odstránených z potravinového dodávateľského reťazca (18);

| AC. | keďže nielen monitorovanie toho, čo sa vyplytvá, ale aj monitorovanie objemu nadbytočných potravín a ich zhodnocovania môže poskytnúť kompletnejší a užitočnejší rámec na uskutočnenie dobrých politík na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

AC.

keďže nielen monitorovanie toho, čo sa vyplytvá, ale aj monitorovanie objemu nadbytočných potravín a ich zhodnocovania môže poskytnúť kompletnejší a užitočnejší rámec na uskutočnenie dobrých politík na úrovni EÚ;

| AD. | keďže hierarchia nakladania s odpadom vytvorenú rámcovou smernicou o odpade (19) (predchádzanie vzniku, príprava na opätovné použitie, recyklácia, zhodnocovanie a zneškodňovanie) nezohľadňuje špecifiká potravinového odpadu, keďže tento odpad je veľmi rozmanitý; keďže v súčasnosti neexistuje nijaká osobitná hierarchia nakladania s neskonzumovanými potravinami a potravinovým odpadom na úrovni EÚ; keďže by sa mala stanoviť hierarchia potravinového odpadu zohľadňujúca celý potravinový reťazec; keďže prevencia a opätovné použitie pre ľudskú spotrebu by mali byť prioritnými opatreniami; |
| --- | --- |

AD.

keďže hierarchia nakladania s odpadom vytvorenú rámcovou smernicou o odpade (19) (predchádzanie vzniku, príprava na opätovné použitie, recyklácia, zhodnocovanie a zneškodňovanie) nezohľadňuje špecifiká potravinového odpadu, keďže tento odpad je veľmi rozmanitý; keďže v súčasnosti neexistuje nijaká osobitná hierarchia nakladania s neskonzumovanými potravinami a potravinovým odpadom na úrovni EÚ; keďže by sa mala stanoviť hierarchia potravinového odpadu zohľadňujúca celý potravinový reťazec; keďže prevencia a opätovné použitie pre ľudskú spotrebu by mali byť prioritnými opatreniami;

| AE. | keďže pri použití správnych stimulujúcich politík by sa prebytky potravín mohla zachytiť a použiť na nasýtenie ľudí; |
| --- | --- |

AE.

keďže pri použití správnych stimulujúcich politík by sa prebytky potravín mohla zachytiť a použiť na nasýtenie ľudí;

| AF. | keďže je tu potenciál optimalizovať využívanie bývalých potravín a vedľajších produktov potravinového reťazca vo výrobe krmív pre zvieratá; |
| --- | --- |

AF.

keďže je tu potenciál optimalizovať využívanie bývalých potravín a vedľajších produktov potravinového reťazca vo výrobe krmív pre zvieratá;

| AG. | keďže spaľovanie a skládkovanie potravinového odpadu je stále pokračujúcou praxou v niektorých oblastiach EÚ a je v rozpore s obehovým hospodárstvom; |
| --- | --- |

AG.

keďže spaľovanie a skládkovanie potravinového odpadu je stále pokračujúcou praxou v niektorých oblastiach EÚ a je v rozpore s obehovým hospodárstvom;

| AH. | keďže v článku 9 ods. 1 písm. f) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 z 25. októbra 2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom (20) sa požaduje, aby prevádzkovatelia potravinárskych podnikov uviedli dátum minimálnej trvanlivosti alebo dátum spotreby potraviny; |
| --- | --- |

AH.

keďže v článku 9 ods. 1 písm. f) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 z 25. októbra 2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom (20) sa požaduje, aby prevádzkovatelia potravinárskych podnikov uviedli dátum minimálnej trvanlivosti alebo dátum spotreby potraviny;

| AI. | keďže označovanie dátumu na potravinových výrobkoch je slabo pochopené najmä zo strany spotrebiteľov; keďže dátumom minimálnej trvanlivosti sa označuje dátum, po ktorom sa potravina spravidla ešte stále môže konzumovať, z hľadiska kvality však nemusí byť v najlepšom stave, pričom dátumom spotreby sa označuje dátum, po ktorom už konzumácia potraviny nie je bezpečná; keďže ani polovica občanov Európskej únie nechápe význam označení „dátum minimálnej trvanlivosti“ a „dátum spotreby“ (21); keďže používanie označení „minimálna trvanlivosť do“ a „spotrebujte do“, ako aj ich pochopenie sa v jednotlivých členských štátoch a medzi rôznymi výrobcami, spracovateľmi a distribútormi líši, a to dokonca aj v prípade rovnakého výrobku; keďže podľa článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1169/2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom musí byť dátum spotreby na výrobku ľahko nájditeľný a jasne čitateľný; |
| --- | --- |

AI.

keďže označovanie dátumu na potravinových výrobkoch je slabo pochopené najmä zo strany spotrebiteľov; keďže dátumom minimálnej trvanlivosti sa označuje dátum, po ktorom sa potravina spravidla ešte stále môže konzumovať, z hľadiska kvality však nemusí byť v najlepšom stave, pričom dátumom spotreby sa označuje dátum, po ktorom už konzumácia potraviny nie je bezpečná; keďže ani polovica občanov Európskej únie nechápe význam označení „dátum minimálnej trvanlivosti“ a „dátum spotreby“ (21); keďže používanie označení „minimálna trvanlivosť do“ a „spotrebujte do“, ako aj ich pochopenie sa v jednotlivých členských štátoch a medzi rôznymi výrobcami, spracovateľmi a distribútormi líši, a to dokonca aj v prípade rovnakého výrobku; keďže podľa článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1169/2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom musí byť dátum spotreby na výrobku ľahko nájditeľný a jasne čitateľný;

| AJ. | keďže darovanie nepredaných potravín v rámci celého potravinového reťazca vedie k značnému zníženiu plytvania potravinami a súčasne pomáha ľuďom, ktorí potrebujú potraviny, ktorí nemajú finančnú možnosť kúpiť si určité potraviny alebo dostatočné množstvo potravín rovnakej kvality; keďže supermarkety a gastronomické prevádzky by v tomto procese mohli zohrávať dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

AJ.

keďže darovanie nepredaných potravín v rámci celého potravinového reťazca vedie k značnému zníženiu plytvania potravinami a súčasne pomáha ľuďom, ktorí potrebujú potraviny, ktorí nemajú finančnú možnosť kúpiť si určité potraviny alebo dostatočné množstvo potravín rovnakej kvality; keďže supermarkety a gastronomické prevádzky by v tomto procese mohli zohrávať dôležitú úlohu;

| AK. | keďže fondy Únie, ako napríklad Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD), uľahčujú darovanie potravín okrem iného prostredníctvom financovania dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry na ukladanie darovaných potravín; keďže členské štáty nevyužívajú fond FEAD dostatočne; |
| --- | --- |

AK.

keďže fondy Únie, ako napríklad Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD), uľahčujú darovanie potravín okrem iného prostredníctvom financovania dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry na ukladanie darovaných potravín; keďže členské štáty nevyužívajú fond FEAD dostatočne;

| AL. | keďže distribúcii nadbytočných konzumovateľných potravín osobám v núdzi bráni nedostatok kapacity distribučného kanála, alebo niekedy aj úplný nedostatok tohto kanála; keďže charitatívnym organizáciám a inštitúciám vykonávajúcim sociálnu prácu a podporovaným štátnymi alebo miestnymi orgánmi chýbajú dostatočné finančné a ľudské zdroje na to, aby mohli prepravovať a distribuovať konzumovateľné potraviny poskytované na charitatívne účely; keďže to platí najmä v prípade najviac znevýhodnených regiónov; |
| --- | --- |

AL.

keďže distribúcii nadbytočných konzumovateľných potravín osobám v núdzi bráni nedostatok kapacity distribučného kanála, alebo niekedy aj úplný nedostatok tohto kanála; keďže charitatívnym organizáciám a inštitúciám vykonávajúcim sociálnu prácu a podporovaným štátnymi alebo miestnymi orgánmi chýbajú dostatočné finančné a ľudské zdroje na to, aby mohli prepravovať a distribuovať konzumovateľné potraviny poskytované na charitatívne účely; keďže to platí najmä v prípade najviac znevýhodnených regiónov;

| AM. | keďže sociálne programy a programy zdola nahor, ako napríklad potravinové banky alebo stravovacie zariadenia prevádzkované charitatívnymi organizáciami, znižujú plytvanie potravinami a pomáhajú najchudobnejším ľuďom, a tým tiež pomáhajú vytvoriť zodpovednú a informovanú spoločnosť; |
| --- | --- |

AM.

keďže sociálne programy a programy zdola nahor, ako napríklad potravinové banky alebo stravovacie zariadenia prevádzkované charitatívnymi organizáciami, znižujú plytvanie potravinami a pomáhajú najchudobnejším ľuďom, a tým tiež pomáhajú vytvoriť zodpovednú a informovanú spoločnosť;

| AN. | keďže na jednotnom trhu mnohé spoločnosti vyrábajú potraviny pre viac ako jednu krajinu; keďže nepredané výrobky takýchto spoločností v niektorých prípadoch nie je možné darovať v krajine výroby v dôsledku označovania v cudzích jazykoch; |
| --- | --- |

AN.

keďže na jednotnom trhu mnohé spoločnosti vyrábajú potraviny pre viac ako jednu krajinu; keďže nepredané výrobky takýchto spoločností v niektorých prípadoch nie je možné darovať v krajine výroby v dôsledku označovania v cudzích jazykoch;

| AO. | keďže darcovia potravín sa podľa nariadenia o všeobecných zásadách a požiadavkách potravinového práva (22) považujú za „prevádzkovateľov potravinárskeho podniku“, a preto musia dodržiavať všetky právne predpisy EÚ v oblasti potravín, ktoré sa týkajú pravidiel zodpovednosti, záväzkov, vysledovateľnosti a bezpečnosti potravín ustanovených v balíku o hygiene potravín (23); keďže riziká spojené so zodpovednosťou za darované potraviny môže viesť k tomu, že potenciálni darcovia nadbytočné potraviny vyhodia namiesto toho, aby ich darovali (24); |
| --- | --- |

AO.

keďže darcovia potravín sa podľa nariadenia o všeobecných zásadách a požiadavkách potravinového práva (22) považujú za „prevádzkovateľov potravinárskeho podniku“, a preto musia dodržiavať všetky právne predpisy EÚ v oblasti potravín, ktoré sa týkajú pravidiel zodpovednosti, záväzkov, vysledovateľnosti a bezpečnosti potravín ustanovených v balíku o hygiene potravín (23); keďže riziká spojené so zodpovednosťou za darované potraviny môže viesť k tomu, že potenciálni darcovia nadbytočné potraviny vyhodia namiesto toho, aby ich darovali (24);

| AP. | keďže v dôsledku existujúcich administratívnych prekážok považujú veľké maloobchodné reťazce a supermarkety za prijateľné vyhadzovať potraviny blízko k dátumu minimálnej trvanlivosti namiesto toho, aby ich darovali; |
| --- | --- |

AP.

keďže v dôsledku existujúcich administratívnych prekážok považujú veľké maloobchodné reťazce a supermarkety za prijateľné vyhadzovať potraviny blízko k dátumu minimálnej trvanlivosti namiesto toho, aby ich darovali;

| AQ. | keďže Komisia v súčasnosti pracuje na objasnení európskych právnych predpisov v oblasti darov; |
| --- | --- |

AQ.

keďže Komisia v súčasnosti pracuje na objasnení európskych právnych predpisov v oblasti darov;

| AR. | keďže viaceré členské štáty už prijali vnútroštátne právne predpisy na účely obmedzenia vzniku potravinového odpadu, a najmä Taliansko prijalo právne predpisy, ktoré uľahčujú darovanie a distribúciu potravín na účely sociálnej solidarity tým, že sa vylúči zodpovednosť darcu za potraviny darované v dobrej viere, o ktorých je v čase darovania známe, že sú vhodné na spotrebu; |
| --- | --- |

AR.

keďže viaceré členské štáty už prijali vnútroštátne právne predpisy na účely obmedzenia vzniku potravinového odpadu, a najmä Taliansko prijalo právne predpisy, ktoré uľahčujú darovanie a distribúciu potravín na účely sociálnej solidarity tým, že sa vylúči zodpovednosť darcu za potraviny darované v dobrej viere, o ktorých je v čase darovania známe, že sú vhodné na spotrebu;

| AS. | keďže krajiny môžu prijať aj vnútroštátne dobrovoľné usmernenia pre darovanie potravín, ako sú napríklad usmernenia prijaté orgánmi pre bezpečnosť potravín vo Fínsku, ktoré sú zamerané na zmierňovanie potravinového odpadu, ktorému sa dá vyhnúť; |
| --- | --- |

AS.

keďže krajiny môžu prijať aj vnútroštátne dobrovoľné usmernenia pre darovanie potravín, ako sú napríklad usmernenia prijaté orgánmi pre bezpečnosť potravín vo Fínsku, ktoré sú zamerané na zmierňovanie potravinového odpadu, ktorému sa dá vyhnúť;

| AT. | keďže v smernici Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (25) (smernica o DPH) sa stanovuje, že darovaní potravín je zdaniteľné a že daňové výnimky na darovanie potravín sa nepovoľujú; keďže Komisia odporúča, aby sa hodnota darovaných potravín blízko k dátumu minimálnej trvanlivosti alebo nevhodných na predaj na daňové účely stanovila „veľmi nízko, dokonca blízko k nule“ (26); keďže niektoré členské štáty povzbudzujú darovanie potravín zrušením povinnosti platiť DPH, no nie je jasný súlad so smernicou o DPH; keďže iné členské štáty ponúkajú zľavy na dani právnických osôb za darované potraviny (27); |
| --- | --- |

AT.

keďže v smernici Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (25) (smernica o DPH) sa stanovuje, že darovaní potravín je zdaniteľné a že daňové výnimky na darovanie potravín sa nepovoľujú; keďže Komisia odporúča, aby sa hodnota darovaných potravín blízko k dátumu minimálnej trvanlivosti alebo nevhodných na predaj na daňové účely stanovila „veľmi nízko, dokonca blízko k nule“ (26); keďže niektoré členské štáty povzbudzujú darovanie potravín zrušením povinnosti platiť DPH, no nie je jasný súlad so smernicou o DPH; keďže iné členské štáty ponúkajú zľavy na dani právnických osôb za darované potraviny (27);

| AU. | keďže, nanešťastie, v mnohých členských štátoch je nákladnejšie darovať nadbytočné potraviny, ktoré sú vhodné na spotrebu, než poslať ich na anaeróbnu degradáciu, čo je v rozpore s verejným záujmom vzhľadom na počet ľudí žijúcich v extrémnej chudobe; |
| --- | --- |

AU.

keďže, nanešťastie, v mnohých členských štátoch je nákladnejšie darovať nadbytočné potraviny, ktoré sú vhodné na spotrebu, než poslať ich na anaeróbnu degradáciu, čo je v rozpore s verejným záujmom vzhľadom na počet ľudí žijúcich v extrémnej chudobe;

| AV. | keďže balenie potravín významne prispieva k znižovaniu množstva potravinového odpadu a udržateľnosti tým, že predlžuje životnosť výrobkov a chráni ich; keďže balenie potravín, ktoré je recyklovateľné a pochádza zo surovín z obnoviteľných zdrojov, môže ešte viac prispievať k cieľom v oblasti životného prostredia a efektívneho využívania zdrojov; |
| --- | --- |

AV.

keďže balenie potravín významne prispieva k znižovaniu množstva potravinového odpadu a udržateľnosti tým, že predlžuje životnosť výrobkov a chráni ich; keďže balenie potravín, ktoré je recyklovateľné a pochádza zo surovín z obnoviteľných zdrojov, môže ešte viac prispievať k cieľom v oblasti životného prostredia a efektívneho využívania zdrojov;

| AW. | keďže aktívnymi a inteligentnými materiálmi, ktoré prichádzajú do styku s potravinami, sa dá zlepšiť kvalita balených potravín a predĺžiť ich použiteľnosť, lepšie monitorovať stav balených potravín a poskytovať informácie o ich čerstvosti; |
| --- | --- |

AW.

keďže aktívnymi a inteligentnými materiálmi, ktoré prichádzajú do styku s potravinami, sa dá zlepšiť kvalita balených potravín a predĺžiť ich použiteľnosť, lepšie monitorovať stav balených potravín a poskytovať informácie o ich čerstvosti;

| AX. | keďže zaobchádzanie s vyhodenými potravinami si vyžaduje dodatočné zdroje; |
| --- | --- |

AX.

keďže zaobchádzanie s vyhodenými potravinami si vyžaduje dodatočné zdroje;

| AY. | keďže boj proti plytvaniu potravinami predstavuje aj hospodársku výhodu, keďže 1 EUR vynaložené na predchádzanie plytvaniu potravinami umožní predísť 265 kg potravinového odpadu v hodnote 535 EUR, miestnym orgánom ušetriť 9 EUR na nákladoch na odpad a ušetriť im 50 EUR spojených s environmentálnymi nákladmi v súvislosti s emisiami skleníkových plynov a znečisťovaním ovzdušia (28); |
| --- | --- |

AY.

keďže boj proti plytvaniu potravinami predstavuje aj hospodársku výhodu, keďže 1 EUR vynaložené na predchádzanie plytvaniu potravinami umožní predísť 265 kg potravinového odpadu v hodnote 535 EUR, miestnym orgánom ušetriť 9 EUR na nákladoch na odpad a ušetriť im 50 EUR spojených s environmentálnymi nákladmi v súvislosti s emisiami skleníkových plynov a znečisťovaním ovzdušia (28);

| AZ. | keďže opatrenia na znižovanie množstva potravinového odpadu by sa mali prijímať na vhodnej úrovni; keďže miestne a regionálne orgány musia zohrávať kľúčovú úlohu pri znižovaní množstva potravinového odpadu prostredníctvom svojich povinností a právomocí pri nakladaní s odpadom, svojich spôsobilostí na začatie a vedenie miestnych kampaní, ako aj prostredníctvom svojich priamych kontaktov a spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti a charitatívnymi organizáciami, a to vzhľadom na ich veľký podiel v rámci verejného obstarávania a v mnohých prípadoch ich vplyv v rámci vzdelávacích inštitúcií; |
| --- | --- |

AZ.

keďže opatrenia na znižovanie množstva potravinového odpadu by sa mali prijímať na vhodnej úrovni; keďže miestne a regionálne orgány musia zohrávať kľúčovú úlohu pri znižovaní množstva potravinového odpadu prostredníctvom svojich povinností a právomocí pri nakladaní s odpadom, svojich spôsobilostí na začatie a vedenie miestnych kampaní, ako aj prostredníctvom svojich priamych kontaktov a spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti a charitatívnymi organizáciami, a to vzhľadom na ich veľký podiel v rámci verejného obstarávania a v mnohých prípadoch ich vplyv v rámci vzdelávacích inštitúcií;

| BA. | keďže výmena osvedčených postupov na európskej a medzinárodnej úrovni, ako aj pomoc pre rozvojové krajiny majú v boji proti plytvaniu potravinami na celom svete obrovský význam; |
| --- | --- |

BA.

keďže výmena osvedčených postupov na európskej a medzinárodnej úrovni, ako aj pomoc pre rozvojové krajiny majú v boji proti plytvaniu potravinami na celom svete obrovský význam;

| BB. | keďže od druhého semestra roku 2013 Európsky parlament vykonáva komplexnú politiku s cieľom podstatne znížiť množstvo potravinového odpadu vyprodukovaného v rámci jeho reštauračných a stravovacích služieb; keďže neskonzumované potraviny z nadprodukcie sa pravidelne darujú, čo zabezpečujú hlavné útvary Parlamentu v Bruseli; |
| --- | --- |

BB.

keďže od druhého semestra roku 2013 Európsky parlament vykonáva komplexnú politiku s cieľom podstatne znížiť množstvo potravinového odpadu vyprodukovaného v rámci jeho reštauračných a stravovacích služieb; keďže neskonzumované potraviny z nadprodukcie sa pravidelne darujú, čo zabezpečujú hlavné útvary Parlamentu v Bruseli;

| 1. | zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné obmedziť plytvanie potravinami a zlepšiť efektívne využívanie zdrojov v Únii, a to na každom stupni potravinového reťazca vrátane výroby, spracovania, dopravy, skladovania, maloobchodného predaja, marketingu a spotreby, so zreteľom na skutočnosť, že vo vysoko industrializovaných krajinách sa potravinami plytvá prevažne vo fáze predaja a spotreby, zatiaľ čo v rozvojových krajinách sa potravinami začína plytvať vo fáze výroby a spracovania; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť politického vodcovstva a zaviazanosti zo strany Komisie aj členských štátov; pripomína, že Európsky parlament opakovane žiadal Komisiu, aby zakročila proti plytvaniu potravinami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konkrétnejšie naliehavo vyzýva na zníženie množstva vytváraného potravinového odpadu na maloobchodnej a spotrebiteľskej úrovni a zníženie strát potravín vo výrobných a dodávateľských reťazcoch vrátane strát po zbere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | trvá preto na potrebe zlepšiť komunikáciu medzi všetkými účastníkmi potravinového dodávateľského reťazca, najmä medzi dodávateľmi a distribútormi, s cieľom zosúladiť ponuku a dopyt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | požaduje koordinovanú politickú reakciu na úrovni EÚ a členských štátov v súlade s ich príslušnými právomocami, v ktorej sa nielen zohľadnia politiky týkajúce sa odpadu, bezpečnosti potravín a informácií, ale aj prvky hospodárskej, fiškálnej, finančnej, výskumnej a inovačnej, environmentálnej, štrukturálnej (poľnohospodárskej a rybárskej), vzdelávacej, sociálnej, obchodnej a energetickej politiky, politiky ochrany spotrebiteľa a politiky verejného obstarávania; v tomto smere požaduje koordináciu medzi EÚ a členskými štátmi; zdôrazňuje, že úsilie EÚ o zníženie množstva potravinového odpadu by sa malo posilniť a lepšie zosúladiť; poznamenáva, že podniky v potravinovom dodávateľskom reťazci sú zväčšia MSP, ktoré by sa nemali zaťažovať ďalšou nerozumnou administratívou; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby do problematiky riešenia plytvania potravinami zapojila všetky príslušné útvary Komisie, a tiež aby zaistila stálu a posilnenú koordináciu na úrovni Komisie; vyzýva preto Komisiu, aby uplatňovali systematický prístup, ktorým sa riešia všetky aspekty tvorby potravinového odpadu, a aby vytvorila komplexný akčný plán týkajúci sa plytvania potravinami zahŕňajúci rôzne oblasti politiky a načrtávajúci stratégiu pre budúcnosť; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby identifikovala európske právne predpisy, ktoré by mohli ohroziť efektívny boj proti plytvaniu potravinami, a aby zanalyzovala, ako ich možno upraviť tak, aby boli v súlade s cieľom predchádzania plytvaniu potravinami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby pri vykonávaní analýz vplyvu vhodných nových legislatívnych návrhov vyhodnotila ich potenciálny účinok na plytvanie potravinami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zachovali už existujúce finančné podpory v oblasti boja proti plytvaniu potravinami; vyzýva členské štáty, aby v tejto súvislosti lepšie využili možnosti ponúknuté rozličnými politikami a programami financovania Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje zodpovednosť príslušných orgánov v členských štátoch vypracovať prispôsobený prístup na boj proti plytvaniu potravinami v rámci EÚ; uznáva dôležitú prácu, ktorá sa už vykonáva v niekoľkých členských štátoch; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zapojili do kampaní na zvyšovanie povedomia a komunikačných kampaní o tom, ako sa dá predchádzať plytvaniu potravinami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia na obmedzenie strát potravín v celom dodávateľskom reťazci vrátane prvovýroby, dopravy a skladovania; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada členské štáty, aby prijali nevyhnutné opatrenia na dosiahnutie cieľa znížiť potravinový odpad Únie o 30 % do roku 2025 a o 50 % do roku 2030 v porovnaní s referenčnou úrovňou z roku 2014; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby do 31. decembra 2020 preskúmala možnosť stanovenia záväzných cieľov znižovania objemu potravinového odpadu platných pre celú Úniu, ktoré sa majú splniť do roku 2025 a do roku 2030, na základe hodnôt vypočítaných spoločnou metódou; vyzýva Komisiu, aby vypracovala správu doplnenú v prípade potreby o legislatívny návrh; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva členské štáty, aby monitorovali a vyhodnocovali vykonávanie vlastných opatrení v oblasti obmedzovania plytvania potravinami, a to meraním úrovne potravinového odpadu na základe spoločnej metodiky; naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala právne záväzné vymedzenie potravinového odpadu a aby do 31. decembra 2017 prijala spoločnú metodiku vrátane minimálnych požiadaviek na kvalitu jednotného merania miery potravinového odpadu; domnieva sa, že spoločné európske vymedzenie a metodika merania „strát“ potravín, ktoré sa vzťahujú na celý dodávateľský reťazec, by členským štátom a zainteresovaným stranám pomohli v ich úsilí o výpočet a obmedzenie plytvania potravinami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, by používali toto vymedzenie pojmu „potravinový odpad“: „potravinový odpad sú potraviny určené na ľudskú spotrebu, v jedlom alebo nejedlom stave, odstránené z výrobného alebo dodávateľského reťazca vrátane prvovýroby, spracovania, výroby, prepravy, skladovania, predaja a spotrebiteľskej úrovne, s výnimkou strát v prvovýrobe“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu, aby vo svojich budúcich politikách jasne rozlišovala medzi plytvaním potravinami a potravinovými stratami ktorým sa na úrovni prvovýroby nedá vyhnúť v prípade zásahu vyššej moci, napríklad búrok; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby do svojich výpočtov zahrnula aj potravinové straty v poľnohospodárstve a iných prvovýrobných odvetviach s cieľom zaistiť prístup, v ktorom sa bude zohľadňovať celý dodávateľský reťazec; poznamenáva však, že môže byť náročné vyčísliť straty vo fáze prvovýroby, a žiada Komisiu, aby identifikovala najlepšie postupy, ktorými by členským štátom pomohla pri zhromažďovaní takýchto údajov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala spoločné vymedzenie pojmu „strata“ v každej etape potravinového reťazca, ako aj spoločnú metodiku merania v spolupráci s členskými štátmi a všetkými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | berie na vedomie ťažkosti pri kvantifikácii plytvania potravinami a potravinových strát vo fáze prvovýroby z dôvodu rôznorodých produktov a príslušných procesov a absencie jasnej definície potravinového odpadu; vyzýva Komisiu, aby identifikovala a šírila medzi členskými štátmi najlepšie postupy týkajúce sa zhromažďovania údajov o potravinových stratách a potravinovom odpade v poľnohospodárskych podnikoch bez toho, aby sa na poľnohospodárov kládla dodatočná administratívna alebo finančná záťaž; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby konzultovali so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami štatistické metodiky a ostatné opatrenia, ktoré by sa mali vykonávať v záujme predchádzania plytvaniu potravinami v celej Únii a vo všetkých sektoroch; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že v EÚ neexistuje spoločné vymedzenie a metodika na vyčíslenie „prebytočných potravín“; poukazuje na to, že Taliansko prijalo právne predpisy, ktorými sa vymedzujú prebytky potravinového reťazca a stanovuje hierarchia získavania prebytkov, pričom prioritné je zameranie na ľudskú spotrebu; vyzýva Komisiu, aby preskúmala vplyv týchto právnych predpisov týkajúcich sa darovania potravín a potravinového odpadu v Taliansku a v prípade potreby zvážila navrhnutie podobných právnych predpisov na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | požaduje, aby sa osobitná hierarchia potravinového odpadu uplatňovala v smernici 2008/98/ES takto:






  a) | prevencia pri zdroji; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

prevencia pri zdroji;

| b) | záchrana jedlých potravín, uprednostnenie ľudského použitia pred zvieracím krmivom a opätovné spracovanie do nepotravinových produktov; |
| --- | --- |

b)

záchrana jedlých potravín, uprednostnenie ľudského použitia pred zvieracím krmivom a opätovné spracovanie do nepotravinových produktov;

| c) | organická recyklácia; |
| --- | --- |

c)

organická recyklácia;

| d) | energetická obnova; |
| --- | --- |

d)

energetická obnova;

| e) | likvidácia; |
| --- | --- |

e)

likvidácia;

| 23. | vyzdvihuje iniciatívy obsiahnuté v akčnom pláne pre obehové hospodárstvo zahŕňajúce opatrenia na zriadenie platformy finančnej podpory na prilákanie investícií a inovácií zameraných na zníženie strát, ako aj usmernenia určené členským štátom týkajúce sa premieňania niektorých potravinových strát alebo vedľajších poľnohospodárskych produktov na energiu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že na plnenie energetických potrieb treba využívať odpad a vedľajšie produkty, ktoré nie sú upotrebiteľné v žiadnom ďalšom stupni hierarchie odpadového hospodárstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že úspešný boj proti plytvaniu potravinami si vyžaduje aj silné miery recyklácie v revidovanej rámcovej smernici o odpade a začlenenie zásady kaskádového využívania pre biomasu v rámci energetickej politiky EÚ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že je potrebné zaviesť povinnosť členských štátov každoročne hlásiť Komisii celkové množstvo potravinového odpadu vytvoreného v danom roku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva členské štáty, aby v rámci svojich programov na predchádzanie odpadu prijali osobitné opatrenia na predchádzanie plytvaniu potravinami; vyzýva členské štáty, aby predovšetkým uzavreli dobrovoľné dohody a vytvorili hospodárske a fiškálne stimuly na darovanie potravín a iné spôsoby obmedzovania plytvania potravinami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | osobitne sa domnieva, že členské štáty by mali podporovať domáce kompostovanie a zabezpečiť separovaný zber organického odpadu pri zdroji, ako aj zabezpečiť, aby tento odpad podliehal ekologickej recyklácii s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia a výstup s vysokými normami kvality vrátane digestátu a kompostu; okrem toho, členské štáty musia zabezpečiť zákaz skládkovania organického odpadu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na riziko kontaminácie kompostu a pôdy plastovými a kovovými hmotami z potravinového odpadu, odkiaľ sa môžu dostať do sladkovodných a morských ekosystémov, a naliehavo žiada, aby sa takýto druh znečistenia znížil na minimum; okrem toho pripomína zámer smernice o používaní čistiarenských kalov v poľnohospodárstve minimalizovať kontamináciu v poľnohospodárskej pôde; vyzýva preto na opatrnosť pri posudzovaní miešania tokov odpadov a na primerané bezpečnostné opatrenia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že prvoradá je bezpečnosť potravín a že opatrenia na obmedzenie plytvania potravinami nesmú ohroziť súčasné normy v oblasti bezpečnosti potravín; zdôrazňuje, že boj proti plytvaniu potravinami by nemal ohroziť bezpečnosť potravín, environmentálne normy ani normy na ochranu zvierat, najmä v oblasti zdravia a dobrých životných podmienok zvierat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu, aby podporovala príslušné orgány v členských štátoch, aby prijali opatrenia na kontrolu bezpečnosti potravín zo zdravotného hľadiska všade, kde je to potrebné s cieľom získať dôveru občanov a spotrebiteľov v politiky, ktoré prispievajú k zníženiu plytvania potravinami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripomína, že predchádzanie vzniku potravinového odpadu je opatrenie, ktoré je potrebné prednostne vykonávať pri riadnom nakladaní s odpadom podľa zásad obehového hospodárstva; zdôrazňuje však, že v súčasnosti nie je možné úplne odstrániť produkciu potravinového odpadu; preto považuje za nevyhnutné stanoviť na úrovni EÚ povinné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa potravinový odpad mohol premeniť na nové zdroje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytovali hospodárske stimuly v záujme zberu nepoužitých potravín, ktoré by sa dali buď prerozdeliť charitám, alebo použiť na iný druhotný účel, ktorým sa zabráni potravinovému odpadu, napríklad na premenu nepoužitých potravín na hodnotné suroviny tým, že sa použijú na výrobu krmiva pre dobytok a domáce zvieratá; |
| --- | --- |

33.

| 34. | berie na vedomie potenciál optimalizácie využívania neodvrátiteľne stratených alebo vyhodených potravín a vedľajších produktov z potravinového reťazca, najmä produktov živočíšneho pôvodu, na výrobu krmív, kompostu a pôdnych pomocných látok a ich význam pre prvovýrobu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že účinnejšia právna úprava Únie v oblasti vedľajších produktov v rámci smernice 2008/98/ES by mohla pomôcť výrazne obmedziť plytvanie potravinami; vyzýva Komisiu, aby preto najmä prostredníctvom programu Horizont 2020 podporila projekty zapájajúce agropotravinárske spoločnosti určené na vytváranie súčinnosti medzi poľnohospodárstvom a priemyslom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opakuje, že je potrebné, aby Komisia najneskôr do 31. decembra 2018 posúdila potrebu prierezových regulačných opatrení v oblasti udržateľnej spotreby a výroby a vypracovala správu o vplyve s cieľom identifikovať právne predpisy, ktoré bránia rozvoju súčinnosti medzi rôznymi sektormi a bránia následnému využitiu vedľajších produktov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že využívanie zásob a potravín, s ktorými by sa inak plytvalo, nevylučuje potrebu správneho riadenia zásobovania a rozumného riadenia potravinového reťazca s cieľom vyhnúť sa systematickým štrukturálnym prebytkom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali zhodnocovanie potravinového odpadu a vedľajších produktov celého potravinového reťazca na výrobu živočíšnych krmív; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby analyzovala právne prekážky pre využívanie bývalých potravín na výrobu krmív a podporila výskum v tejto oblasti, a zároveň poukazuje na potrebu väčšej vysledovateľnosti, dodržiavania noriem v oblasti biologickej bezpečnosti a využívania takých postupov separácie a spracovania, ktoré znižujú rizikovosť bezpečnosti potravín na nulu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta nedávne vytvorenie platformy EÚ pre potravinové straty a plytvanie potravinami, ktorej cieľom je určiť prioritné opatrenia, ktoré sa majú vykonávať na úrovni EÚ, aby sa zabránilo potravinovým stratám a plytvaniu potravinami, a ktorá umožňuje výmenu informácií medzi zúčastnenými subjektmi; preto poukazuje na to, že je žiaduce vhodné zapojenie Európskeho parlamentu do činnosti platformy; vyzýva Komisiu, aby Parlamentu poskytla presný program prebiehajúcich opatrení a plánovaných cieľov a čiastkových cieľov, ako aj napredovanie prebiehajúcich prác týkajúcich sa spoločnej metodiky a darovania; domnieva sa, že platforma môže byť tým pravým nástrojom nielen na monitorovanie toho, čo sa vyplytvá, ale aj monitorovanie množstva nadbytočných potravín a ich zhodnocovania; vyjadruje však pretrvávajúce presvedčenie, že pri riešení problému plytvania potravinami ide len o prvý krok; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby závery platformy EÚ pre potravinové straty a plytvanie potravinami zverejňovala v 24 úradných jazykoch EÚ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva platformu EÚ pre potravinové straty a plytvanie potravinami, aby okrem iného podporila vývoj rôznych kanálov na informovanie spotrebiteľov, ako aj programy zamerané na spotrebiteľské informácie a vzdelávanie o potravinách; naliehavo vyzýva, aby sa v rámci platformy umožnila spolupráca zainteresovaných strán na predchádzaní plytvaniu potravinami a iniciatívy zamerané na darovanie s dôrazom na zníženie s tým súvisiacich transakčných nákladov; opakuje dôležitosť výmeny najlepších postupov, kde by sa kombinovali poznatky a súčasne by sa zabránilo duplikácii s inými príslušnými fórami, ako je Maloobchodné fórum EÚ pre udržateľnosť, Európsky okrúhly stôl pre udržateľnú výrobu a spotrebu potravín, Fórum na vysokej úrovni pre lepšie fungovanie potravinového dodávateľského reťazca, ako aj Fórum spotrebného tovaru; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva Komisiu, aby v rámci platformy EÚ pre potravinové straty a plytvanie potravinami vyhodnotila najlepšie postupy, ktoré sa už vykonávajú v rôznych členských štátoch, s cieľom lepšie vymedziť účinné nástroje na obmedzovanie plytvania potravinami; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnieva sa, že na čo najväčšie obmedzenie plytvania potravinami je potrebné zapojiť všetkých účastníkov v potravinovom dodávateľskom reťazci a nasmerovať sa na rôzne príčiny vzniku odpadu v jednotlivých sektoroch; vyzýva preto Komisiu, aby vykonala analýzu celého potravinového reťazca s cieľom identifikovať potravinárske sektory, v ktorých dochádza k najväčšiemu plytvaniu potravinami, a riešenia, ktoré by sa mohli použiť na predchádzanie plytvaniu potravinami; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby si navzájom vymieňali a podporovali úspešné postupy obmedzovania plytvania potravinami a metódy na zachovanie zdrojov, ktoré už využívajú zainteresované strany; nabáda členské štáty a miestne a regionálne orgány, aby konzultovali s príslušnými zainteresovanými stranami to, ktoré cielené sektorové opatrenia by sa mali prijať v súvislosti s predchádzaním plytvaniu potravinami; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že Komisia a členské štáty by mali v prvom rade a predovšetkým konzultovať so všetkými kľúčovými zainteresovanými stranami vrátane subjektov z poľnohospodárskeho odvetvia a vykonať posúdenie vplyvu všetkých navrhovaných opatrení na predchádzanie plytvaniu potravinami v celej Únii; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nabáda Komisiu, členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby sa v spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami zapojili do zlepšovania chápania dátumov spotreby a minimálnej trvanlivosti a použiteľnosti potravín po dátume minimálnej trvanlivosti, a to najmä zo strany spotrebiteľov, a to aj prostredníctvom zvyšovania povedomia a vzdelávacích kampaní a uľahčenia prístupu k informáciám a poskytovania komplexných a zrozumiteľných informácií o výrobkoch; poukazuje na to, že používanie označovania s dvojakým dátumom, napríklad dátumom predaja a dátumom spotreby, na tom istom výrobku môže mať negatívny vplyv na rozhodovanie spotrebiteľov o nakladaní s potravinami; poukazuje na dôležitosť posilnenia práv spotrebiteľov, aby mohli prijímať informované rozhodnutia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, aby v rámci svojho prebiehajúceho hodnotenia posúdila najmä to: či existujúce právne predpisy EÚ a používanie dátumov spotreby a minimálnej trvanlivosti vo viacerých členských štátoch zodpovedá svojmu účelu; či by sa malo uvažovať o revízii terminológie týkajúcej sa dátumu spotreby a dátumu minimálnej trvanlivosti s cieľom zabezpečiť ich lepšiu zrozumiteľnosť pre spotrebiteľov; či by to mohlo byť prospešné, ak by sa určité dátumy odstránili v prípade produktov, pri ktorých nevznikajú riziká pre zdravie alebo životné prostredie, a či by bolo vhodné zaviesť európske usmernenia v tejto oblasti; žiada Komisiu, aby vykonala výskumnú štúdiu s cieľom posúdiť spojenie medzi označovaním dátumom a predchádzaním vzniku potravinového odpadu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | víta iniciatívu niektorých prevádzkovateľov veľkých maloobchodných predajní podporovať mechanizmy úpravy cien spotrebiteľských výrobkov v súvislosti s dátumom spotreby s cieľom zvýšiť informovanosť spotrebiteľov a podporiť nákup výrobkov s blížiacim sa dátumom spotreby; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vzhľadom na skutočnosť, že mnohé potravinárske výrobky si aj v dňoch nasledujúcich po uplynutí dátumu minimálnej trvanlivosti zachovávajú svoje organoleptické a výživové vlastnosti, hoci v zníženej miere, a stále ich možno spotrebovať, ak sa dodržia zásady bezpečnosti potravín; vyzýva Komisiu, aby identifikovala logistické a organizačné modely, ktoré by mohli umožniť v úplnej bezpečnosti zozbierať všetky druhy výrobkov, ktoré sa nepredali pred dátumom spotreby; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili variabilné ceny spojené s dátumom spotreby ako nástroj na zníženie množstva spotrebovateľných potravinových výrobkov, ktoré sa stanú odpadom; predpokladá sa, že množstvo odpadu vo fáze distribúcie možno v skutočnosti znížiť konzistentným spôsobom zavedením zliav úmerných času, ktorý zostáva pred uplynutím dátumu spotreby výrobku; domnieva sa, že táto prax, ktorá sa dnes uplatňuje na základe dobrovoľnosti, by sa mala podporovať a presadzovať; |
| --- | --- |

51.

| 52. | žiada Komisiu, aby aktualizovala zoznam potravín, pre ktoré v súčasnosti platí výnimka z označovania dátumu minimálnej trvanlivosti, s cieľom predchádzať plytvaniu potravinami; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnieva sa, že je potrebný ďalší výskum a informácie o dátumoch spotreby prispôsobených každému produktu, ako aj akcie na podporu a oživenie konzumácie čerstvých a voľne predávaných plodín a na zníženie dlhodobého balenia a skladovania; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu, členské štáty, regionálne a miestne orgány a zúčastnené strany, aby vytvorili informačné a komunikačné kampane s cieľom podporiť informovanosť spotrebiteľov a všetkých subjektov v rámci potravinového reťazca v súvislosti s predchádzaním vzniku potravinového odpadu, bezpečnosťou potravín, hodnotou potravín a riadnym spracovaním potravín, ich riadením a spotrebou; zdôrazňuje, že tieto iniciatívy by mali zdôrazňovať nielen environmentálne, ale aj hospodárske a sociálne výhody boja proti plytvaniu potravinami; požaduje nasadenie a podporu moderných informačných nástrojov, napríklad používanie mobilných aplikácií, s cieľom osloviť aj mladšie generácie, ktoré používajú predovšetkým digitálne médiá; vyzýva na primerané riešenie problematiky plytvania potravinami a hladu, ktoré sú vážnym problémom dneška; poukazuje na potrebu solidarity a potrebu podeliť sa s tými, ktorí to najviac potrebujú; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby stanovili Európsky rok proti plytvaniu potravinami ako kľúčovú iniciatívu zameranú na zvyšovanie informovanosti a povedomia európskych občanov a usilovali sa upozorniť národné vlády na túto dôležitú tému, aby sa na boj proti výzvam v blízkej budúcnosti vyčlenili dostatočné finančné prostriedky; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje význam vzdelávania detí a ich zapájania do predchádzania vzniku potravinového odpadu; konštatuje, že v osobitnej správe Európskeho dvora audítorov č. 34/2016 o boji proti plytvaniu potravinami sa zdôrazňuje dôležitosť začlenenia vzdelávania zameraného na potravinový odpad medzi sprievodné opatrenia školského mliečneho programu a programu podpory konzumácie ovocia a zeleniny v školách a uvádza, že len veľmi málo členských štátov využilo možnosť tak urobiť; nabáda príslušné orgány členských štátov, aby využili plný potenciál týchto programov, ktorých cieľom je podporovať správne stravovacie návyky u mladých ľudí a poskytnúť im príležitosť dozvedieť sa o čerstvých potravinách a poľnohospodárskych výrobných procesoch; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby motivovali domácnosti, aby bojovali proti plytvaniu potravinami tým, že budú podporovať deň varenia zo zvyškov z celého týždňa, a že budú spotrebiteľom poskytovať informácie o najlepších nápadoch na nakupovanie a varenie, aby znížili plytvanie potravinami; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdôrazňuje význam čo najväčšieho prispôsobenia postupov distribúcie, skladovania a balenia charakteristikám každého produktu a potrebám spotrebiteľov s cieľom obmedziť plytvanie produktami; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje význam zabezpečovania toho, aby sa s cieľom obmedzovať vznik odpadu potraviny distribuovali a zachovávali s použitím metód, ktoré sú primerané vzhľadom na charakteristiky každého výrobku; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzýva Komisiu, členské štáty a zainteresované strany, aby lepšie informovali spotrebiteľov o konzervačných technikách a/alebo o opätovnom použití výrobkov; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú miestne orgány a obecné podniky spolu s maloobchodníkmi a médiami v poskytovaní informácií a pomoci občanom o tom, ako čo najlepšie skladovať a/alebo používať potravín s cieľom predchádzať plytvaniu potravinami a znižovať ho; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi so zreteľom na dôkazy o tom, že neoptimálne a nevhodné teploty vedú k tomu, že sú potraviny predčasne nejedlé, čím vzniká zbytočný odpad, vydala odporúčania týkajúce sa teplôt chladenia; zdôrazňuje, že harmonizované úrovne teplôt počas celého dodávateľského reťazca by viedli k zlepšeniu konzervácie výrobkov a obmedzeniu potravinového odpadu v prípade potravín, ktoré sa prepravujú a predávajú za hranicami; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby agropotravinársky sektor zlepšoval programovanie svojej výroby s cieľom obmedziť množstvo nadbytočných potravín; zdôrazňuje však, že minimálny podiel nadbytočných potravín predstavuje v súčasnosti fyziologický faktor celého poľnohospodársko-potravinárskeho reťazca a vzniká aj v dôsledku externalít, ktoré nemožno ovládať; z tohto dôvodu sa domnieva, že opatrenia na podporu darovania môžu byť dôležitým nástrojom na zabránenie tomu, aby sa nadbytočné potraviny stávali odpadom; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili inováciu a investície do spracovateľských technológií v oblasti poľnohospodárskej výroby v snahe znížiť plytvanie potravinami v potravinovom dodávateľskom reťazci a znížiť straty pri výrobe potravín v rámci rodinných poľnohospodárskych podnikov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nabáda členské štáty, aby na znižovanie množstva potravinového odpadu v prvovýrobe a v spracovateľskom odvetví používali Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV); |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdôrazňuje význam spájania poľnohospodárov do družstiev alebo profesijných združení s cieľom znížiť potravinové straty prostredníctvom posilňovania ich znalostí o trhoch, umožnenia účinnejšieho plánovania, úspor z rozsahu a zlepšenia ich možností umiestňovať svoju produkciu na trh; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje dôležitosť spolupráce, napríklad prostredníctvom organizácií výrobcov alebo iných orgánov, ako sú medziodvetvové organizácie a družstvá, v záujme lepšieho prístupu k financovaniu inovácií a k investíciám do technológií úpravy odpadu, ako je kompostovanie a v náležitých prípadoch anaeoróbna digescia, či ďalšie spracovanie produktov, ktoré by poľnohospodárom umožnilo prístup k novým produktom, trhom a zákazníkom; v tejto súvislosti poukazuje na to, že organizácia odvetvia a využívanie zmlúv prinášajú lepšie riadenie výroby a účinnejšie opatrenia proti plytvaniu potravinami; domnieva sa, že je dôležité, aby sa tak dialo na miestnej alebo regionálnej úrovni, aby sa dodržiavala zásada blízkosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | berie na vedomie prínosy spolupráce a digitalizácie, ktoré umožňujú lepší prístup k údajom a prognózam dopytu, a rozvoja programov pre predbežné plány produkcie pre poľnohospodárov, ktoré im umožnia prispôsobiť svoju produkciu dopytu, lepšie koordinovať svoju prácu s ostatnými odvetviami potravinového dodávateľského reťazca a znižovať plytvanie potravinami na minimum; vzhľadom na náročnú povahu znižovania neodvrátiteľného plytvania potravinami zdôrazňuje, že efektívne využívanie potravinového odpadu, a to aj v biohospodárstve, by sa malo podporovať; |
| --- | --- |

68.

| 69. | zastáva názor, že s cieľom lepšie zosúladiť ponuku s dopytom po produkte treba zaviesť pravidlá označovania, ktoré spotrebiteľom poskytnú primerané informácie o pôvode surovín a technikách výroby a spracovania, na základe ktorých môžu vykonať informovanejšie rozhodnutia o nákupoch, čo má nepriamy vplyv aj na výrobné faktory, čo by mohlo mať pozitívny vplyv z environmentálneho, ekonomického a sociálneho hľadiska; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby lepšie informovali poľnohospodárov a spotrebiteľov o účinnejších spôsoboch riadenia energie, vody a prírodných zdrojov v potravinovom reťazci, tak aby sa výrazne znížilo plytvanie zdrojmi a potravinami, s cieľom znížiť náklady na vstupy a plytvanie živinami a zvýšiť úroveň inovácie a udržateľnosť v rámci poľnohospodárskych systémov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | domnieva sa, že intenzívnejší výskum a informácie sú potrebné na predchádzanie vzniku potravinového odpadu v prvovýrobe a nahradenie postupov poľnohospodárskej výroby, spracovania alebo distribúcie potravín, pri ktorých dochádza k plytvaniu zdrojov, metódami, ktoré sú šetrnejšie k životnému prostrediu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zdôrazňuje, že s cieľom udržať plytvanie potravinami na absolútnom minime by poľnohospodári mali byť schopní, a to z technického aj ekonomického hľadiska, využívať svoje výrobky čo najefektívnejším spôsobom, pokiaľ ide o využívanie zdrojov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyjadruje presvedčenie, že iniciatívy poľnohospodárov a komunít môžu poskytnúť udržateľné, ekonomicky priechodné riešenia a priniesť hodnotu produktom, ktoré by inak mohli skončiť v odpade, a to vytváraním trhov pre produkty, ktoré by za normálnych okolností boli vylúčené z potravinového reťazca, a zdôrazňuje potenciál projektov sociálnej inovácie, ktoré vznikajú z podnetu poľnohospodárov a komunít, ako je zber a darovanie prebytočných potravín združeniam potravinovej pomoci vrátane potravinových bánk; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uznali takéto praktiky a podporovali ich v rámci druhého piliera SPP; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zdôrazňuje, že s cieľom znížiť množstvo odpadu vo fáze výroby treba využiť inovačné techniky a technológie na optimalizáciu výkonnosti v týchto oblastiach a premieňať produkty, ktoré nespĺňajú obchodné normy, na spracované výrobky; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poukazuje na to, že veľké množstvá úplne jedlého ovocia a zeleniny sa nedostanú na trh z estetických dôvodov a v dôsledku marketingových štandardov; poznamenáva, že už existujú úspešné iniciatívy, v ktorých sa takéto produkty využívajú, a nabáda zainteresované strany z celého veľkoobchodného a maloobchodného sektora, aby takéto postupy podporovali; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali rozvoj trhov pre takéto potraviny, a tiež aby sa v tejto súvislosti venovali výskumu týkajúcemu sa vzťahu medzi marketingovými štandardmi a potravinovým odpadom; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa spoločne usilovali o zmenu verejných noriem Európskej hospodárskej komisie Organizácie spojených národov (EHK) s cieľom vyhnúť sa plytvaniu zdrojov prostredníctvom predchádzania vzniku potravinového odpadu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | domnieva sa, že intenzívnejšia spolupráca medzi výrobcami a využívanie organizácií výrobcov sú potrebné na umožnenie a podporu prístupu k druhotným trhovým príležitostiam, iným odbytiskám a alternatívnemu využitiu potravinových nadbytkov, ktoré by sa inak zaorali naspäť do zeme alebo vyhodili, pričom treba uprednostniť ich opätovné využitie na účely ľudskej spotreby, napríklad predajom za nižšiu cenu na výrobu spracovaných potravín či predajom na miestnych trhoch; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poznamenáva, že produkty, ktoré sa ešte môžu využiť na nepotravinárske účely, napríklad na úpravu na krmivo, hnojivo pre polia alebo využitie na výrobu kompostu a energie, by mali byť jasne odlíšené od tých, ktoré sa považujú za odpad, aby sa neohrozilo ich opätovné využitie; |
| --- | --- |

78.

| 79. | konštatuje, že množstvo zamietnutých plodín možno znížiť, ak by boli predávané spotrebiteľom vo väčšej blízkosti, napríklad na farmárskych trhoch a v podnikových predajniach, ktoré majú krátke odbytové reťazce a umožňujú kúpu miestnych produktov s minimálnym spracovaním; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nabáda členské štáty a Komisiu, aby podporovali miestne potraviny a krátke potravinové reťazce a priamy predaj poľnohospodárskych produktov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne produkty, ako aj poľnohospodárske programy podporované komunitou umožňujú kratšie dodávateľské reťazce, ktoré zvyšujú normy kvality produktov a podporujú sezónny dopyt, a preto prinášajú veľký sociálny, environmentálny a hospodársky úžitok; |
| --- | --- |

81.

| 82. | domnieva sa, že krátke dodávateľské reťazce môžu hrať významnú úlohu pri obmedzovaní plytvania potravinami a tvorby obalov, znižovaní vzdialenosti na dopravu potravín a zabezpečovaní kvalitnejších potravín a transparentných potravinových reťazcov, a pritom podporiť ekonomickú priechodnosť vidieckych spoločenstiev; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzýva na podporu sezónneho ovocia a zeleniny v každom členskom štáte; |
| --- | --- |

83.

| 84. | žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala dobrým životným podmienkam zvierat; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia na zníženie strát v dôsledku zlých životných podmienok zvierat; |
| --- | --- |

85.

| 86. | zdôrazňuje, že nečestné obchodné praktiky v dodávateľskom reťazci môžu spôsobovať plytvanie potravinami; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali, do akej miery prispievajú nekalé obchodné praktiky v potravinovom dodávateľskom reťazci k tvorbe potravinového odpadu, a aby podľa potreby prijali politický rámec na jeho obmedzenie; |
| --- | --- |

86.

| 87. | domnieva sa, že vyriešenie problému nekalých obchodných praktík zlepší postavenie poľnohospodárov, najslabších článkov reťazca, a že znížením nadprodukcie a hromadenia prebytkov by sa tým mohlo pomôcť nielen stabilizovať ceny a zabezpečiť pre poľnohospodárov spravodlivé a výhodné výkupné ceny, ale aj znížiť plytvanie potravinami pozdĺž celého reťazca a straty vytvorené na rodinných farmách; upozorňuje na to, že spravodlivejšia pláca pre producentov by zvýšila hodnotu produktov, čo by viedlo k zníženiu plytvania potravinami v konečných článkoch dodávateľského reťazca; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány a zainteresované strany nesú kľúčovú zodpovednosť za vykonávanie programov zameraných na obmedzenie plytvania potravinami a predchádzanie takémuto plytvaniu, a žiada Komisiu a členské štáty, aby túto skutočnosť zohľadňovali vo všetkých etapách procesu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzýva Komisiu, aby uznala úlohu verejných orgánov poskytujúcich služby všeobecného záujmu v oblasti odpadového hospodárstva a v snahe o boj proti plytvaniu potravinami a úsilie podnikov, ako sú MSP, ktoré priamo prispievajú k obehovému hospodárstvu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyzýva členské štáty, aby nabádali miestne samosprávy, občiansku spoločnosť, supermarkety a iné príslušné zainteresované strany na podporu iniciatív zameraných na obmedzenie plytvania potravinami a na prispievanie k miestnej stratégii pre potraviny, napríklad prostredníctvom informovania spotrebiteľov cez mobilnú aplikáciu o nepredaných potravinách, čím by sa zosúlaďovali ponuka a dopyt; |
| --- | --- |

90.

| 91. | víta vytvorenie potravinárskych podnikov, v ktorých sa potraviny, ktoré sú vhodné na konzumáciu, môžu prenechať osobám v núdzi („foodsharing“); žiada, aby sa zjednodušili postupy na ľahšie vytvorenie takýchto zariadení; |
| --- | --- |

91.

| 92. | domnieva sa, že najväčšou prekážkou v EÚ brániacou dodaniu stále jedlých potravín ľuďom v núdzi je nedostatočná alebo niekedy úplne chýbajúca kapacita v distribučných kanáloch; konštatuje, že charitatívne organizácie a štátne alebo miestne vládne orgány sociálnej starostlivosti nemajú dostatok materiálu alebo ľudských zdrojov na prepravu a distribúciu stále jedlých potravín ponúkaných na charitatívne účely; poznamenáva, že to platí najmä pre najviac znevýhodnené regióny; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poukazuje na to, že potravinársky priemysel už podnikol iniciatívy na zníženie objemu plytvania potravinami posilnením spolupráce so združeniami potravinovej pomoci vrátane potravinových bánk v celej Európe; |
| --- | --- |

93.

| 94. | vyzýva Komisiu, aby v členských štátoch podporila vytvorenie dohovorov, v ktorých sa ustanoví, že potravinársky maloobchod môže distribuovať nepredané výrobky charitatívnym organizáciám; |
| --- | --- |

94.

| 95. | vyzýva na väčšie zapojenie všetkých zainteresovaných strán, aby sa zabezpečilo, že všetky potraviny, ktorým čoskoro uplynie dátum spotreby, boli najprv darované na charitatívne účely; konštatuje však, že stále existujú prekážky pre darovanie, najmä právneho charakteru; vyzýva Komisiu, aby objasnila výklad právnych ustanovení odrádzajúcich od darovania; |
| --- | --- |

95.

| 96. | vyjadruje znepokojenie z toho, že sa zatiaľ neriešilo objasnenie príslušných právnych predpisov súvisiacich s odpadom, potravinami a krmivami v záujme uľahčenia darovania potravín a využívania bývalých potravín na krmivá pre zvieratá ohlásené na rok 2016 (29); |
| --- | --- |

96.

| 97. | víta návrh usmernení EÚ k darovaniu potravín ako prvý krok správnym smerom; vzhľadom na rôzne prekážky pre darovanie potravín nachádzajúce sa v právnych predpisoch EÚ však verí, že darovanie nepredaných potravín v celom potravinovom dodávateľskom reťazci sa musí ešte viac podporiť uzákonením legislatívnych zmien; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti darovania potravín charitám spoločnosťami v krajine výroby bez ohľadu na jazyk na obale výrobkov; poukazuje na to, že darovanie takýchto tovarov by sa malo umožniť, keď sa informácie rozhodujúce pre zachovanie bezpečnosti potravín, napr. o alergénoch, príjemcom sprístupnia v úradných jazykoch ich členských štátov; |
| --- | --- |

98.

| 99. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uľahčili spoluprácu miestnych a regionálnych zainteresovaných strán pri darovaní potravín tým, že znížia transakčné náklady, aby sa znížila hranica pre účasť, napríklad ponukou vzorových nástrojov, ktoré možno prispôsobiť konkrétnym miestnym potrebám a môžu ich využívať miestne subjekty na zosúlaďovanie ponuky a dopytu po prebytkových potravinách a na efektívnejšie organizovanie logistiky; |
| --- | --- |

99.

| 100. | víta zariadenie tzv. sociálnych potravín, ako aj verejné a súkromné partnerstvá s charitatívnymi organizáciami v záujme čo najlepšieho využívania jedlých, nie však predajných potravín; |
| --- | --- |

100.

| 101. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili inštitucionálnu a finančnú podporu pre sociálne supermarkety, keďže sú kľúčovým mediátorom pri darovaní potravín; |
| --- | --- |

101.

| 102. | žiada, aby prevádzkovatelia potravinárskych podnikov, ktorí vykonávajú bezplatné dodávky nadbytočných potravín, mali povinnosť dodržiavať správne prevádzkové postupy s cieľom zabezpečiť bezpečnosť potravín z hľadiska zdravia a hygieny v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 852/2004; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poukazuje na dôležitú úlohu, ktorú môžu zohrávať vnútroštátne orgány, ktoré by mali pomáhať subjektom v celom potravinovom dodávateľskom reťazci pri používaní jedlých potravín a potravín s blížiacim sa dátumom spotreby, tým, že pri vykonávaní pravidiel bezpečnosti potravín budú namiesto trestajúceho prístupu využívať podporný prístup; |
| --- | --- |

103.

| 104. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť a následky zavedenia právnych predpisov pre dobrovoľné „samaritánstvo“; vyzýva Komisiu, aby vysvetlila, akým spôsobom legislatívne akty, ako je nariadenie (ES) č. 178/2002 a smernica 85/374/EHS, riadia zodpovednosť pri darovaní potravín; |
| --- | --- |

104.

| 105. | vyzýva Komisiu, aby navrhla zmenu smernice o DPH, ktorou sa výslovne povolia daňové výnimky na darovanie potravín; vyzýva členské štáty, aby dodržiavali odporúčania Komisie a stanovili DPH blížiacu sa 0, ak sa potravinový dar uskutočňuje v blízkosti odporúčaného dátumu spotreby alebo ak sú potraviny nepredajné; |
| --- | --- |

105.

| 106. | vyzýva Komisiu, aby doplnila nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 223/2014 z 11. marca 2014 o Fonde európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (30) o vykonávací akt, ktorým sa podporí využívanie FEAD na uľahčenie darovania potravín tým, že sa budú financovať náklady na zber, dopravu, skladovanie a distribúciu, a ktorým sa bude regulovať využívanie intervenčných zásob v rámci SPP; nabáda miestne, regionálne a vnútroštátne orgány, aby podporili vytváranie infraštruktúry na darovanie potravín v regiónoch a oblastiach, kde takáto infraštruktúra neexistuje, je nedostatočná alebo nemá dostatočnú kapacitu; |
| --- | --- |

106.

| 107. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby nepresúvali zdroje FEAD, ktoré boli predtým vyčlenené pre potravinové banky a charitatívne organizácie zamerané na iné cieľové skupiny; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poukazuje na to, že darovanie potravín nemožno vnímať ako jednoznačné opatrenie na riešenie hlavných problémov chudoby; preto zdôrazňuje, že v tejto súvislosti je potrebné vyhnúť sa nereálnym očakávaniam: nemožno očakávať, že darovaním potravín sa zmiernia sociálne problémy a predíde vzniku potravinového odpadu; preto vyzýva Komisiu, aby podnikla rozhodnejšie kroky pri predchádzaní chudobe; |
| --- | --- |

108.

| 109. | žiada Komisiu a členské štáty, aby boli opatrné v oblasti darov a aby zabezpečili, že nebude dochádzať k ich zneužívaniu, v dôsledku čoho by vznikol alternatívny trh, v rámci ktorého by osoby v núdzi nemohli tieto potravinové dary využívať a firmy by to odrádzalo od ich darovania; |
| --- | --- |

109.

| 110. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bez zbytočného zaťaženia MSP a dobrovoľníckych organizácií starostlivo monitorovali darovanie potravín s cieľom zabezpečiť, aby takéto potraviny neboli využité na iný účel a predané na alternatívnych trhoch, čo by bránilo v tom, aby sa dostali k tým, ktorí ich potrebujú, a odrádzalo subjekty na trhu od darovania, keďže by to mohlo viesť k nekalej hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

110.

| 111. | vyzýva všetky subjekty v potravinovom dodávateľskom reťazci, aby spoločne prijali zodpovednosť za vykonávanie spoločného vyhlásenia o plytvaní potravinami s názvom Every Crumb Counts (Počíta sa každá omrvinka) a maloobchodnej dohody o odpade; poukazuje na to, že maloobchodný sektor sa každý deň stretáva s miliónmi spotrebiteľov a má jedinečnú možnosť zvyšovať znalosti a informovanosť o plytvaní potravinami, a tým uľahčovať prijímanie informovaných rozhodnutí; zdôrazňuje, že marketingové praktiky ako „kúp jeden a druhý dostaneš zadarmo“ zvyšujú riziko, že spotrebitelia nakúpia viac, než môžu využiť; navyše v tejto súvislosti podčiarkuje potrebu ponúkať menším domácnostiam aj menšie veľkosti balení; víta skutočnosť, že niektorí maloobchodníci predávajú potravinové položky s blížiacim sa dátumom minimálnej spotreby za zľavnené ceny, domnieva sa však, že tieto postupy by sa mali viac rozšíriť; |
| --- | --- |

111.

| 112. | opakuje, že odpad z vajec patrí stále medzi hlavné problémy maloobchodníkov; žiada Komisiu, aby preskúmala možnosti obmedzenia odpadu z vajec s ohľadom na vedecké posúdenie EFSA, a členské štáty, aby riadne informovali spotrebiteľov o tejto dôležitej téme; |
| --- | --- |

112.

| 113. | vyzýva Komisiu, aby uskutočnila štúdiu o vplyve reforiem spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a spoločnej rybárskej politiky (SRP) na vytváranie a obmedzovanie potravinového odpadu; |
| --- | --- |

113.

| 114. | zdôrazňuje, že živobytie poľnohospodárov závisí od možnosti dodávať produkty na trh za spravodlivých podmienok a za ziskové ceny a že strata produkcie na úrovni poľnohospodárskych podnikov vrátane straty produkcie z dôvodu extrémnych alebo nezvyčajných poveternostných podmienok, poškodenia živelnou pohromou alebo zničenia z dôvodu straty trhu alebo nízkych cien predstavuje pre poľnohospodárov stratu investícií a príjmov; v tejto súvislosti poukazuje na to, že cenová volatilita na poľnohospodárskych trhoch ovplyvňuje produkciu a príjmy poľnohospodárov a môže viesť k plytvaniu potravinami a že do SPP treba preto začleniť vhodné nástroje na riešenie cenovej volatility; |
| --- | --- |

114.

| 115. | zdôrazňuje, že Komisia zatiaľ nevykonala štúdiu na určenie vplyvu rôznych reforiem na objem poľnohospodárskej produkcie a jeho účinku na plytvanie potravinami, a preto vyzýva Komisiu, aby začlenila problematiku plytvania potravinami do svojho budúceho rozvoja a vykonávania SPP; |
| --- | --- |

115.

| 116. | zdôrazňuje, že tvorba potravinového odpadu vo fáze výroby môže vyplývať aj z poškodenia základného vstupu poľnohospodárskej výroby vyplývajúceho z degradácie pôdy, biodiverzity (zníženého opelenia) a prírodných zdrojov všetkých druhov a že tento fakt treba náležite zohľadniť v budúcom rozvoji poľnohospodárstva a SPP; |
| --- | --- |

116.

| 117. | nabáda členské štáty, aby naplno využívali potenciál Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo (EFF) a Európskeho námorného a rybárskeho fondu (EMFF) s cieľom znížiť potravinový odpad z odhadzovania úlovkov a zlepšiť miery prežitia organizmov chovaných alebo pestovaných v akvakultúre; |
| --- | --- |

117.

| 118. | vyjadruje nádej, že povinnosť vykládky stanovená v SRP, ktorá sa v súčasnosti postupne zavádza, povedie k selektívnejším rybárskym výstrojom a postupom, a v konečnom dôsledku k menšiemu objemu úlovkov vyhadzovaných do mora; poznamenáva však, že povinnosť vykládky sa nevzťahuje na všetky ryby, a preto sú potrebné ďalšie opatrenia; |
| --- | --- |

118.

| 119. | vyjadruje znepokojenie množstvom odpadu po ulovení rýb vzhľadom na ich rýchlu skaziteľnosť a často aj extrémne trasy, ktoré ryby prejdú na účely spracovania, a to vrátane častého smerovania z Európy do Ázie a späť do Európy na konečný predaj; |
| --- | --- |

119.

| 120. | opätovne zdôrazňuje význam konceptu „vodná stopa“ pre potraviny a krmivá; |
| --- | --- |

120.

| 121. | poukazuje na to, že na účely nariadenia (ES) č. 178/2002 potraviny znamenajú tiež vodu pridávanú do potravín počas ich výroby, prípravy alebo úpravy a že voda je kľúčovým strategickým zdrojom pre celý agropotravinársky priemysel; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poukazuje na to, že plytvanie potravinami zahŕňa tiež značné plytvanie vodou v závislosti od kvality, druhu a množstva vody využívanej na výrobu potravín; |
| --- | --- |

122.

| 123. | zdôrazňuje dôležitosť zlepšenia hospodárenia s vodami v poľnohospodárstve, rozvoja systémov potravinárskej výroby efektívne využívajúcich vodu a zvýšenia ochrany a bezpečnosti vody a potravín v oblastiach, ktoré sú najviac ohrozené zmenou klímy; |
| --- | --- |

123.

| 124. | zdôrazňuje, že inovačné riešenia šetrné k životnému prostrediu v oblastiach, ako napríklad vedľajšie produkty potravinárskej výroby, obchodovanie s potravinami, uskladnenie potravín, skladovateľnosť, digitálne technológie a materiály prichádzajúce do styku s potravinami, môžu predstavovať značný potenciál na obmedzenie plytvania potravinami; nabáda Komisiu, členské štáty a iné zainteresované subjekty, aby podporili výskum v týchto oblastiach a udržateľné a efektívne riešenia; domnieva sa, že služby v rámci kolaboratívneho hospodárstva sú dôležité pre zvyšovanie povedomia a podporu trvalo udržateľnej spotreby; vyzýva Komisiu, aby podporovala inovácie prostredníctvom výskumných projektov a programov financovaných z rozpočtu EÚ, ako napríklad európske partnerstvo v oblasti inovácií; |
| --- | --- |

124.

| 125. | zdôrazňuje zodpovednosť všetkých aktérov dodávateľského reťazca vrátane výrobcov obalových systémov, pri predchádzaní plytvaniu potravinami; zdôrazňuje pozitívny prínos potravinárskych obalových materiálov a riešení k predchádzaniu potravinovým stratám a plytvaniu potravinami v celom dodávateľskom reťazci, napríklad obaly, ktorými sa obmedzujú potravinové straty pri preprave, skladovaní a distribúcii, a ktorým sa zachováva kvalita a hygiena potravín na dlhšie obdobie alebo ktorým sa predlžuje použiteľnosť; zdôrazňuje však, že je nutné, aby sa obaly prispôsobovali účelu (t. j. aby obaly neboli nadmerné ani nedostatočné), vyhovovali potrebám spotrebiteľov, a aby sa súčasne bral ohľad na životný cyklus baleného výrobku celkovo vrátane dizajnu a používania obalu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili výhody biologických, biologicky rozložiteľných a kompostovateľných potravinových obalov zohľadňujúc pritom vplyv na ľudské zdravie a bezpečnosť potravín a uplatňovanie celoživotného prístupu; zdôrazňuje, že ciele znižovania objemu potravinového odpadu musia byť v súlade s opatreniami a cieľmi stanovenými v smernici 94/62/ES, najmä s cieľom podstatného zníženia spotreby nerecyklovateľných obalov a používania nadbytočných obalov; |
| --- | --- |

125.

| 126. | nabáda Komisiu a členské štáty, aby podporili vývoj a nasadzovanie aktívnych a inteligentných materiálov, ktoré prichádzajú do styku s potravinami, a iných inovatívnych riešení s pozitívnym prínosom k efektívnemu využívaniu zdrojov a obehovému hospodárstvu; poukazuje na to, že príslušné právne predpisy v oblasti materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami by mali zabezpečovať maximálnu mieru ochrany spotrebiteľov v prípade všetkých obalových materiálov vrátane materiálov dovážaných z tretích krajín; vyzýva preto Komisiu, aby predstavila harmonizované pravidlá EÚ pre materiály prichádzajúce do styku s potravinami a aby uprednostnila vypracovanie konkrétnych opatrení EÚ týkajúcich sa materiálov ako papier a lepenka v súlade s uznesením Parlamentu zo 6. októbra 2016 o vykonávaní nariadenia (ES) č. 1935/2004 o materiáloch prichádzajúcich do styku s potravinami (31); |
| --- | --- |

126.

| 127. | odporúča podporu používania dobrovoľných kódexov osvedčených postupov v podnikoch vypracovaných odvetvovými organizáciami v odvetviach potravinárstva, reštauračných a stravovacích služieb a hotelových služieb s cieľom optimálne využívať výrobky a podporovať darovanie do programov zameraných na zhromažďovanie prebytočných potravín na sociálne účely; |
| --- | --- |

127.

| 128. | vyzýva členské štáty, aby podporovali uzatváranie dohôd alebo memoránd o porozumení na podporu zodpovedného správania a zodpovedných postupov na obmedzenie plytvania potravinami vrátane poskytovania opakovane použiteľných obalov prevádzkovateľom z gastronomického sektora, ktoré sú vyrobené z recyklovateľných materiálov a umožňujú zákazníkom odnos zvyškov ich jedla; |
| --- | --- |

128.

| 129. | odporúča, aby sa v závislosti od situácie používali v reštauračných a stravovacích službách miestne a regionálne výrobky a sezónne výrobky s cieľom skrátiť reťazec výroby a spotreby, čím sa znižuje počet spracovateľských fáz, a teda sa v rôznych fázach vytvára menej odpadu; |
| --- | --- |

129.

| 130. | zdôrazňuje, že rozvoj digitálneho sektora ponúka početné možnosti na zabránenie vzniku potravinového odpadu, najmä vytvorenie online platforiem „Zachráňte jedlo“, ktoré umožňujú ponúkať nepredané jedlo z gastronomického sektora za zvýhodnené ceny; poukazuje na to, že tieto skúsenosti priniesli významné výsledky v členských štátoch, v ktorých boli vyvinuté; |
| --- | --- |

130.

| 131. | vyzýva Komisiu, aby uznala prínos sociálne zodpovedných iniciatív, ako sú „Zdravé výživové normy“, ktorých cieľom je poskytovať lepšie informácie o potravinách rôznym skupinám spotrebiteľov s osobitnými potrebami alebo preferenciami, pokiaľ ide o potraviny, prostredníctvom dobrovoľného a spoločne regulovaného označovania potravín v reštauráciách a cestovnom ruchu s cieľom znížiť plytvanie potravinami v tejto oblasti; |
| --- | --- |

131.

| 132. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s rozvojovými krajinami s cieľom pomôcť zlepšiť infraštruktúru ich potravinových reťazcov a znížiť množstvo ich potravinového odpadu; |
| --- | --- |

132.

| 133. | naliehavo vyzýva všetky inštitúcie a orgány Európskej únie, aby do súťažných ponúk na poskytovanie stravovacích a reštauračných služieb začlenila požiadavku na zavedenie plánov nakladania s potravinovým odpadom a jeho obmedzovania; žiada kvestorov, aby uprednostňovali akcie na obmedzovanie plytvania potravinami v Európskom parlamente, a nabáda na podobné činnosti aj iné európske inštitúcie; nabáda členské štáty a miestne a regionálne orgány, aby obmedzovali plytvanie potravinami vo verejných zariadeniach; |
| --- | --- |

133.

| 134. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

134.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0266.

(2)  Ú. v. EÚ C 227 E, 6.8.2013, s. 25.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0250.

(4)  Ú. v. EÚ C 17, 18.1.2017, s. 28.

(5)  Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 46.

(6)  FAO, Food wastage footprint. Impacts on natural resources (Dôsledky plytvania potravinami: vplyvy na prírodné zdroje), Rím, 2013.

(7)  FAO, 2015. Food wastage footprint & climate change (Dôsledky plytvania potravinami a zmena klímy).

(8)  https://www.wfp.org/hunger/stats.

(9)  Správa FAO za rok 2015 o nedostatočnej potravinovej bezpečnosti vo svete, OSN.

(10)  Rozvojové ciele v čase demografických zmien, Celosvetová monitorovacia správa za rok 2015/2016, Svetová banka.

(11)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/2015-report.html

(12)  FUSIONS, Estimates of European food waste levels (Odhad úrovne plytvania potravinami v Európe), marec 2016.

(13)  Eurostat, Ľudia ohrození rizikom chudoby a sociálneho vylúčenia.

(14)  FUSIONS, Estimates of European food waste levels (Odhad úrovne plytvania potravinami v Európe), marec 2016.

(15)  WRAP, 2015. Household Food Waste in the UK (Potravinový odpad v domácnostiach v Spojenom kráľovstve).

(16)  FAO (2011) Global food losses and food waste (Celosvetové straty potravín a plytvanie potravinami).

(17)  Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 34/2016, Boj proti plytvaniu potravinami: príležitosť pre EÚ zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov v potravinovom dodávateľskom reťazci, s. 14.

(18)  Food Loss and Waste Accounting and Reporting Standard (Účtovný a výkaznícky štandard pre straty potravín a plytvanie potravinami), 2016.

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

(20)  Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 18.

(21)  Bleskový prieskum Eurobarometra 425, Plytvanie potravinami a označovanie dátumu trvanlivosti alebo spotreby, september 2015.

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 z 29. apríla 2004 o hygiene potravín (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 1); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 206).

(24)  Porovnávacia štúdia o právnych predpisoch a postupoch v členských štátoch EÚ týkajúcich sa darovania potravín (2014), zadaná Európskym hospodárskym a sociálnym výborom.

(25)  Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.

(26)  Spoločná odpoveď na dve parlamentné otázky na písomné zodpovedanie (E-003730/13, E-002939/13), 7. mája 2013.

(27)  Porovnávacia štúdia o právnych predpisoch a postupoch v členských štátoch EÚ týkajúcich sa darovania potravín (2014), zadaná Európskym hospodárskym a sociálnym výborom.

(28)  Pracovný dokument útvarov Komisie, zhrnutie posúdenia vplyvu, posúdenie vplyvu týkajúce sa opatrení na riešenie plytvanie potravinami na dokončenie SWD(2014)0207 týkajúce sa preskúmania cieľov nakladania s odpadom v EÚ (SWD(2014)0289, 23.9.2014).

(29)  Príloha k oznámeniu Komisie (COM(2015)0614).

(30)  Ú. v. EÚ L 72, 12.3.2014, s. 1.

(31)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0384.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/44

---

P8_TA(2017)0208

Hodnotenie vonkajších aspektov výkonu a riadenia colných služieb ako nástroja na uľahčenie obchodu a boj proti nezákonnému obchodu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o hodnotení vonkajších aspektov výkonu a riadenia colných služieb ako nástroja na uľahčenie obchodu a boj proti nezákonnému obchodu (2016/2075(INI))

(2018/C 307/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497),

| — | so zreteľom na strategický plán GR TAXUD na roky 2016 – 2020, a na plán riadenia GR TAXUD zo 14. marca 2016 (Ares(2016)1266241), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategický plán GR TAXUD na roky 2016 – 2020, a na plán riadenia GR TAXUD zo 14. marca 2016 (Ares(2016)1266241),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 21. augusta 2014 o stratégii a akčnom pláne EÚ pre riadenie colných rizík: Riešenie rizík, posilnenie bezpečnosti dodávateľského reťazca a uľahčenie obchodu (COM(2014)0527), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 21. augusta 2014 o stratégii a akčnom pláne EÚ pre riadenie colných rizík: Riešenie rizík, posilnenie bezpečnosti dodávateľského reťazca a uľahčenie obchodu (COM(2014)0527),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. júla 2016 nazvané Správa o pokroku týkajúca sa vykonávania stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík (COM(2016)0476), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. júla 2016 nazvané Správa o pokroku týkajúca sa vykonávania stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík (COM(2016)0476),

| — | so zreteľom na usmernenia o schválených hospodárskych subjektoch (TAXUD/B2/047/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia o schválených hospodárskych subjektoch (TAXUD/B2/047/2011),

| — | so zreteľom na pilotný projekt medzi EÚ a Čínou Inteligentné a bezpečné obchodné kanály (SSTL), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pilotný projekt medzi EÚ a Čínou Inteligentné a bezpečné obchodné kanály (SSTL),

| — | so zreteľom na uznesenie Rady k akčnému plánu EÚ v colnej oblasti zameranému na boj proti porušovaniu práv duševného vlastníctva na roky 2013 – 2017 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Rady k akčnému plánu EÚ v colnej oblasti zameranému na boj proti porušovaniu práv duševného vlastníctva na roky 2013 – 2017 (1),

| — | so zreteľom na správu GR TAXUD o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi EÚ za rok 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu GR TAXUD o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi EÚ za rok 2015,

| — | so zreteľom na strategický rámec pre colnú spoluprácu medzi EÚ a Čínou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategický rámec pre colnú spoluprácu medzi EÚ a Čínou,

| — | so zreteľom na akčný plán pre colnú spoluprácu medzi EÚ a Čínou v oblasti práv duševného vlastníctva (2014/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán pre colnú spoluprácu medzi EÚ a Čínou v oblasti práv duševného vlastníctva (2014/2017),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. februára 2014 s názvom Akčný plán monitorovania fungovania preferenčných obchodných režimov (COM(2014)0105), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. februára 2014 s názvom Akčný plán monitorovania fungovania preferenčných obchodných režimov (COM(2014)0105),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. februára 2016 o akčnom pláne na posilnenie boja proti financovaniu teroristov (COM(2016)0050), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. februára 2016 o akčnom pláne na posilnenie boja proti financovaniu teroristov (COM(2016)0050),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. decembra 2016 s názvom Rozvíjanie colnej únie EÚ a jej riadenia (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. decembra 2016 s názvom Rozvíjanie colnej únie EÚ a jej riadenia (COM(2016)0813),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2015 o stratégii na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva v tretích krajinách (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2015 o stratégii na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva v tretích krajinách (2),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 23/2016 s názvom Námorná doprava v EÚ: v rozbúrených vodách – príliš neúčinné a neudržateľné investície, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 23/2016 s názvom Námorná doprava v EÚ: v rozbúrených vodách – príliš neúčinné a neudržateľné investície,

| — | so zreteľom na Dohodu z Marrákešu o založení Svetovej obchodnej organizácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Marrákešu o založení Svetovej obchodnej organizácie,

| — | so zreteľom na správu OECD z 18. apríla 2016 s názvom „Illicit Trade, Converging Criminal Networks“ (Nezákonný obchod, zbližovanie zločineckých sietí), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu OECD z 18. apríla 2016 s názvom „Illicit Trade, Converging Criminal Networks“ (Nezákonný obchod, zbližovanie zločineckých sietí),

| — | so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej Únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej Únii (Zmluva o EÚ),

| — | so zreteľom na články 207, 208 a 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 207, 208 a 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (3), a na jeho príslušný delegovaný akt (delegované nariadenie (EÚ) 2015/2446 (4)), vykonávací akt (vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/2447 (5)), prechodný delegovaný akt (delegované nariadenie (EÚ) 2016/341 (6)) a pracovný program (vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2016/578 (7)), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (3), a na jeho príslušný delegovaný akt (delegované nariadenie (EÚ) 2015/2446 (4)), vykonávací akt (vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/2447 (5)), prechodný delegovaný akt (delegované nariadenie (EÚ) 2016/341 (6)) a pracovný program (vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2016/578 (7)),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 608/2013 z 12. júna 2013 o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi a zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1383/2003 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 608/2013 z 12. júna 2013 o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi a zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1383/2003 (8),

| — | so zreteľom na návrh Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady z 13. decembra 2013 o právnom rámci Únie pre porušenia colných predpisov a sankcie (COM(2013)0884) a na stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod pre Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa k tomuto návrhu (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady z 13. decembra 2013 o právnom rámci Únie pre porušenia colných predpisov a sankcie (COM(2013)0884) a na stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod pre Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa k tomuto návrhu (9),

| — | so zreteľom na článok 24 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 z 11. marca 2015 o spoločných pravidlách na dovozy (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 24 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 z 11. marca 2015 o spoločných pravidlách na dovozy (10),

| — | so zreteľom na zásadu súdržnosti politík v záujme rozvoja stanovenú v ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zásadu súdržnosti politík v záujme rozvoja stanovenú v ZFEÚ,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o riešení výziev spojených s vykonávaním Colného kódexu Únie (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o riešení výziev spojených s vykonávaním Colného kódexu Únie (11),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a na stanovisko Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0162/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a na stanovisko Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0162/2017),

| A. | keďže colná únia je jedným zo základných pilierov Európskej únie a vďaka nej je EÚ jedným z najväčších obchodných blokov na svete a keďže plne funkčná colná únia má zásadný význam pre dôveryhodnosť, ktorú EÚ potrebuje s cieľom zaistiť svoju silnú vyjednávaciu pozíciu pri rokovaniach o obchodných dohodách; |
| --- | --- |

A.

keďže colná únia je jedným zo základných pilierov Európskej únie a vďaka nej je EÚ jedným z najväčších obchodných blokov na svete a keďže plne funkčná colná únia má zásadný význam pre dôveryhodnosť, ktorú EÚ potrebuje s cieľom zaistiť svoju silnú vyjednávaciu pozíciu pri rokovaniach o obchodných dohodách;

| B. | keďže vykonávanie Colného kódexu Únie je nevyhnutné pre ochranu vlastných zdrojov EÚ, a to najmä pokiaľ ide o clá a vnútroštátne daňové záujmy; |
| --- | --- |

B.

keďže vykonávanie Colného kódexu Únie je nevyhnutné pre ochranu vlastných zdrojov EÚ, a to najmä pokiaľ ide o clá a vnútroštátne daňové záujmy;

| C. | keďže plne funkčné colná únia je základom pre účinný boj proti nezákonným finančným tokom a praniu špinavých peňazí založenému na obchode; |
| --- | --- |

C.

keďže plne funkčné colná únia je základom pre účinný boj proti nezákonným finančným tokom a praniu špinavých peňazí založenému na obchode;

| D. | keďže hrozí, že pri vykonávaní Colného kódexu Únie, ktorý bol zavedený 1. mája 2016, dôjde k omeškaniu pre nedostatok zodpovedajúcich prostriedkov na financovanie spoločných a funkčných IT systémov pred 31. decembrom 2020; |
| --- | --- |

D.

keďže hrozí, že pri vykonávaní Colného kódexu Únie, ktorý bol zavedený 1. mája 2016, dôjde k omeškaniu pre nedostatok zodpovedajúcich prostriedkov na financovanie spoločných a funkčných IT systémov pred 31. decembrom 2020;

| E. | keďže v správe o pokroku vo vykonávaní stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík sa zdôrazňuje, že nedostatočné financovanie na modernizáciu existujúcich IT systémov a na vývoj požadovaných nových systémov je vážnym problémom, ktorý brzdí pokrok, predovšetkým vo vzťahu k novému systému kontroly dovozu; keďže pri neexistencii dodatočných zdrojov sa niekoľko činností nebude môcť do konca roku 2020 uskutočniť tak, ako sa predpokladá v stratégii a akčnom pláne; keďže omeškanie by malo vplyv aj na vykonávanie záväzkov týkajúcich sa colných aspektov v rámci Európskeho programu v oblasti bezpečnosti; |
| --- | --- |

E.

keďže v správe o pokroku vo vykonávaní stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík sa zdôrazňuje, že nedostatočné financovanie na modernizáciu existujúcich IT systémov a na vývoj požadovaných nových systémov je vážnym problémom, ktorý brzdí pokrok, predovšetkým vo vzťahu k novému systému kontroly dovozu; keďže pri neexistencii dodatočných zdrojov sa niekoľko činností nebude môcť do konca roku 2020 uskutočniť tak, ako sa predpokladá v stratégii a akčnom pláne; keďže omeškanie by malo vplyv aj na vykonávanie záväzkov týkajúcich sa colných aspektov v rámci Európskeho programu v oblasti bezpečnosti;

| F. | keďže súčasná nejednotnosť politík v oblasti colného dohľadu medzi členskými štátmi nesmie viesť k situácii, v ktorej vzniká dodatočná administratívna a časová záťaž alebo dochádza k narúšaniu vnútorných obchodných tokov; |
| --- | --- |

F.

keďže súčasná nejednotnosť politík v oblasti colného dohľadu medzi členskými štátmi nesmie viesť k situácii, v ktorej vzniká dodatočná administratívna a časová záťaž alebo dochádza k narúšaniu vnútorných obchodných tokov;

| G. | keďže navrhovaná smernica o právnom rámci Únie pre porušenia colných predpisov a sankcie nestanovuje jasné rozlíšenie medzi trestnými a administratívnymi sankciami v členských štátoch pri plnom dodržiavaní subsidiarity; keďže to môže povzbudiť podvodné hospodárske subjekty pri prijímaní strategických rozhodnutí, keď dovážajú tovar z tretích krajín, čo spôsobuje deformácie pri výbere daní a má negatívny vplyv na životné prostredie, a ide teda o neúčinný prostriedok odrádzania od nezákonných obchodných činností; |
| --- | --- |

G.

keďže navrhovaná smernica o právnom rámci Únie pre porušenia colných predpisov a sankcie nestanovuje jasné rozlíšenie medzi trestnými a administratívnymi sankciami v členských štátoch pri plnom dodržiavaní subsidiarity; keďže to môže povzbudiť podvodné hospodárske subjekty pri prijímaní strategických rozhodnutí, keď dovážajú tovar z tretích krajín, čo spôsobuje deformácie pri výbere daní a má negatívny vplyv na životné prostredie, a ide teda o neúčinný prostriedok odrádzania od nezákonných obchodných činností;

| H. | keďže zložité colné predpisy a postupy, ako aj rôzne kritériá a sankcie, ktoré uplatňujú orgány, môžu príliš zaťažiť malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) tým, že uvalia značný tlak ich obmedzené zdroje a ovplyvnia ich obchodnú dráhu; |
| --- | --- |

H.

keďže zložité colné predpisy a postupy, ako aj rôzne kritériá a sankcie, ktoré uplatňujú orgány, môžu príliš zaťažiť malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) tým, že uvalia značný tlak ich obmedzené zdroje a ovplyvnia ich obchodnú dráhu;

| I. | keďže účinná colná spolupráca medzi colnými správami členských štátov, schválenými hospodárskymi subjektmi, policajnými jednotkami a justičnými orgánmi, ako aj spolupráca iných relevantných aktérov s tretími krajinami a na multilaterálnej úrovni zohráva veľmi dôležitú úlohu vzhľadom na významné objemy obchodu a je základným kameňom boja proti nezákonnému obchodu, terorizmu, organizovanej trestnej činnosti, praniu špinavých peňazí, nezákonnému obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi, daňovým únikom, nedovolenému obchodovaniu s drogami a tabakom a falšovaným liekom, ako aj pri ochrane práv duševného vlastníctva v EÚ, vykonávaní a dodržiavaní postupov náležitej starostlivosti pre výrobky v globálnom hodnotovom reťazci, ako sa uvádza v stratégii Komisie „Obchod pre všetkých“, a pri sledovaní a prípadnom odstraňovaní prepojení medzi podvodnými aktérmi zapojenými do činností nezákonného obchodu v medzinárodnom dodávateľskom reťazci; |
| --- | --- |

I.

keďže účinná colná spolupráca medzi colnými správami členských štátov, schválenými hospodárskymi subjektmi, policajnými jednotkami a justičnými orgánmi, ako aj spolupráca iných relevantných aktérov s tretími krajinami a na multilaterálnej úrovni zohráva veľmi dôležitú úlohu vzhľadom na významné objemy obchodu a je základným kameňom boja proti nezákonnému obchodu, terorizmu, organizovanej trestnej činnosti, praniu špinavých peňazí, nezákonnému obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi, daňovým únikom, nedovolenému obchodovaniu s drogami a tabakom a falšovaným liekom, ako aj pri ochrane práv duševného vlastníctva v EÚ, vykonávaní a dodržiavaní postupov náležitej starostlivosti pre výrobky v globálnom hodnotovom reťazci, ako sa uvádza v stratégii Komisie „Obchod pre všetkých“, a pri sledovaní a prípadnom odstraňovaní prepojení medzi podvodnými aktérmi zapojenými do činností nezákonného obchodu v medzinárodnom dodávateľskom reťazci;

| J. | keďže EÚ uzavrela dohody o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci s Južnou Kóreou, Kanadou, USA, Indiou, Čínou a Japonskom; |
| --- | --- |

J.

keďže EÚ uzavrela dohody o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci s Južnou Kóreou, Kanadou, USA, Indiou, Čínou a Japonskom;

| K. | keďže určití obchodní partneri aj naďalej dovážajú väčšinu nelegálnych alebo falšovaných výrobkov, ktoré vstupujú na územie Únie; keďže na Malajziu pripadá len približne 2,5 miliónov EUR hodnoty takéhoto vývozu, pričom Čína je zodpovedná za vyše 300 miliónov EUR a Hongkong za 100 miliónov EUR; keďže len Bielorusko v roku 2015 spôsobilo daňovú stratu pre EÚ vo výške 1 miliardy EUR pri vývoze výrobkov, ktoré úplne obišli pravidlá o DPH a zdravotné predpisy; |
| --- | --- |

K.

keďže určití obchodní partneri aj naďalej dovážajú väčšinu nelegálnych alebo falšovaných výrobkov, ktoré vstupujú na územie Únie; keďže na Malajziu pripadá len približne 2,5 miliónov EUR hodnoty takéhoto vývozu, pričom Čína je zodpovedná za vyše 300 miliónov EUR a Hongkong za 100 miliónov EUR; keďže len Bielorusko v roku 2015 spôsobilo daňovú stratu pre EÚ vo výške 1 miliardy EUR pri vývoze výrobkov, ktoré úplne obišli pravidlá o DPH a zdravotné predpisy;

| L. | keďže podľa najnovšej správy Komisie o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi EÚ vzrástol objem falšovaného tovaru zaisteného týmito orgánmi medzi rokmi 2014 a 2015 o 15 %; keďže viac ako 40 miliónov výrobkov podozrivých z porušenia práv duševného vlastníctva v celkovej hodnote takmer 650 miliónov EUR bolo zadržaných na vonkajších hraniciach Únie; |
| --- | --- |

L.

keďže podľa najnovšej správy Komisie o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi EÚ vzrástol objem falšovaného tovaru zaisteného týmito orgánmi medzi rokmi 2014 a 2015 o 15 %; keďže viac ako 40 miliónov výrobkov podozrivých z porušenia práv duševného vlastníctva v celkovej hodnote takmer 650 miliónov EUR bolo zadržaných na vonkajších hraniciach Únie;

| M. | keďže medzinárodné zóny voľného obchodu spolu s tými tretími krajinami, ktoré sú najčastejšie zdrojmi nezákonného obchodu, predstavujú potenciálne zázemie pre pokračujúce šírenie obchodovania s nezákonnými výrobkami v EÚ, čo vedie k intenzívnejším kontrolám hraníc, a preto je pravdepodobné, že je potrebné vykonať ich ďalšiu špecifickú analýzu; |
| --- | --- |

M.

keďže medzinárodné zóny voľného obchodu spolu s tými tretími krajinami, ktoré sú najčastejšie zdrojmi nezákonného obchodu, predstavujú potenciálne zázemie pre pokračujúce šírenie obchodovania s nezákonnými výrobkami v EÚ, čo vedie k intenzívnejším kontrolám hraníc, a preto je pravdepodobné, že je potrebné vykonať ich ďalšiu špecifickú analýzu;

| N. | keďže obchod s falšovaným tovarom by mohol prispievať k financovaniu zločineckých organizácií pôsobiacich v oblasti terorizmu, obchodovania s drogami a so strelnými zbraňami, prania špinavých peňazí a obchodovania s ľuďmi; |
| --- | --- |

N.

keďže obchod s falšovaným tovarom by mohol prispievať k financovaniu zločineckých organizácií pôsobiacich v oblasti terorizmu, obchodovania s drogami a so strelnými zbraňami, prania špinavých peňazí a obchodovania s ľuďmi;

| O. | keďže boj proti falšovaniu je nevyhnutný na ochranu práv duševného vlastníctva v Európe, zachovanie know-how a podporu inovácií; |
| --- | --- |

O.

keďže boj proti falšovaniu je nevyhnutný na ochranu práv duševného vlastníctva v Európe, zachovanie know-how a podporu inovácií;

| P. | keďže úloha colných orgánov v oblasti bezpečnosti je obzvlášť dôležitá v súvislosti s tým, že bráni teroristickým organizáciám v presúvaní svojich finančných prostriedkov a narúša ich zdroje príjmov, ako sa uznáva v akčnom pláne Komisie na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu; |
| --- | --- |

P.

keďže úloha colných orgánov v oblasti bezpečnosti je obzvlášť dôležitá v súvislosti s tým, že bráni teroristickým organizáciám v presúvaní svojich finančných prostriedkov a narúša ich zdroje príjmov, ako sa uznáva v akčnom pláne Komisie na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu;

| Q. | keďže v kontexte globálneho obchodného prostredia hrajú colné služby významnú úlohu pri vyrovnávaní sa so škodou, ktorú nezákonný obchod spôsobuje oficiálnej ekonomike, pričom takisto pomáhajú lepšie tento nezákonný obchod pochopiť a bojovať proti nemu; |
| --- | --- |

Q.

keďže v kontexte globálneho obchodného prostredia hrajú colné služby významnú úlohu pri vyrovnávaní sa so škodou, ktorú nezákonný obchod spôsobuje oficiálnej ekonomike, pričom takisto pomáhajú lepšie tento nezákonný obchod pochopiť a bojovať proti nemu;

| R. | keďže siete nezákonných činností negatívne vplývajú na hospodárstva členských štátov, pokiaľ ide o rast, pracovné miesta, zahraničné investície, integritu trhov, hospodársku súťaž, obchod a stratu colných príjmov, ktorú nakoniec znášajú európski daňoví poplatníci; |
| --- | --- |

R.

keďže siete nezákonných činností negatívne vplývajú na hospodárstva členských štátov, pokiaľ ide o rast, pracovné miesta, zahraničné investície, integritu trhov, hospodársku súťaž, obchod a stratu colných príjmov, ktorú nakoniec znášajú európski daňoví poplatníci;

| S. | keďže nezákonný obchod je prvoradou obavou pre podniky a predstavuje výraznú hrozbu, ktorú sprevádzajú rastúce globálne riziká, čo sa týka transparentnosti, integrity a finančnej hodnoty, a zároveň kopíruje využívanie globálnych obchodných mechanizmov a dodávateľských reťazcov; |
| --- | --- |

S.

keďže nezákonný obchod je prvoradou obavou pre podniky a predstavuje výraznú hrozbu, ktorú sprevádzajú rastúce globálne riziká, čo sa týka transparentnosti, integrity a finančnej hodnoty, a zároveň kopíruje využívanie globálnych obchodných mechanizmov a dodávateľských reťazcov;

| T. | keďže nadnárodný organizovaný zločin zarába na falšovaní, nezákonnom obchode so zbraňami a s drogami veľké sumy, a to prostredníctvom nezákonných hospodárskych a obchodných kanálov; |
| --- | --- |

T.

keďže nadnárodný organizovaný zločin zarába na falšovaní, nezákonnom obchode so zbraňami a s drogami veľké sumy, a to prostredníctvom nezákonných hospodárskych a obchodných kanálov;

| U. | keďže rastúci výskyt pašovania, obchodovania s ľuďmi a ďalších foriem nelegálneho a nezákonného obchodu ovplyvňuje nielen výber ciel zo strany členských štátov a rozpočet EÚ, ale takisto úzko súvisí s organizovaným medzinárodným zločinom, ohrozovaním spotrebiteľov a negatívnymi dosahmi na fungovanie jednotného trhu, čo narúša rovnaké podmienky pre všetky konkurenčné spoločnosti, najmä MSP; |
| --- | --- |

U.

keďže rastúci výskyt pašovania, obchodovania s ľuďmi a ďalších foriem nelegálneho a nezákonného obchodu ovplyvňuje nielen výber ciel zo strany členských štátov a rozpočet EÚ, ale takisto úzko súvisí s organizovaným medzinárodným zločinom, ohrozovaním spotrebiteľov a negatívnymi dosahmi na fungovanie jednotného trhu, čo narúša rovnaké podmienky pre všetky konkurenčné spoločnosti, najmä MSP;

| V. | keďže ochrana práv duševného vlastníctva je kľúčom k ochrane a podpore hospodárstva EÚ, ako aj k rastu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

V.

keďže ochrana práv duševného vlastníctva je kľúčom k ochrane a podpore hospodárstva EÚ, ako aj k rastu a zamestnanosti;

| 1. | vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s členskými štátmi na zaistení koordinovaného, jednotného a účinného vykonávania nového systému, ktorý bol vytvorený Colným kódexom Únie, čím by sa odrádzalo od toho, aby sa po prechodnom období v členských štátoch uplatňovali odlišné postupy, a to prostredníctvom spoločného základného usmernenia pre všetky európske colné orgány; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti vypracovala porovnávaciu analýzu a informácie o colných operáciách a postupoch presadzovania v členských štátoch; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že nie je zavedený systém na identifikáciu a monitorovanie rozdielov v spôsobe, akým colné orgány zaobchádzajú s hospodárskymi subjektmi; vyzýva Komisiu, aby od členských štátov požadovala, aby poskytli konkrétne informácie o druhu a počte colných kontrol na úrovni jednotlivých základných prístavov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Komisiu, aby pokračovala v spolupráci s členskými štátmi a relevantnými zainteresovanými obchodnými stranami s cieľom riešiť existujúce nedostatky v kontrolných systémoch, ďalej rozvíjať zjednodušené colné postupy a znížiť administratívnu záťaž pre legitímnych obchodníkov so zameraním na cieľ jednoduchšieho, bezpečnejšieho obchodovania a zároveň zaistiť primerané, účinné, efektívne a harmonizované kontroly na hraniciach EÚ a potrebnú podporu pre príslušné orgány; poukazuje na to, že účinné colné kontroly musia pre EÚ zaručovať bezpečnosť, bezpečnosť spotrebiteľov a dodržiavanie environmentálnych požiadaviek, zdravotných predpisov a hospodárskych záujmov, pričom sa bude vyvíjať mimoriadne úsilie, pokiaľ ide o ochranu práv duševného vlastníctva a boj proti nezákonnému obchodu, terorizmu, praniu špinavých peňazí, nezákonnému obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi, daňovým únikom, nedovolenému obchodovaniu s drogami a tabakom a falšovaným liekom, ako aj boj proti všetkým formám nekalej súťaže, ktorej by mohli čeliť európske podniky, ktoré spĺňajú normy EÚ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je dôležité dokončiť prácu na harmonizácii kontrol na všetkých miestach vstupu do colnej únie, a to najmä na základe existujúcich nástrojov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o lepšiu spoluprácu so súkromným sektorom pri identifikácii podvodných prevádzkovateľov; zdôrazňuje význam zapojenia zainteresovaných strán zo súkromného sektora do boja proti nezákonnému obchodu vrátane obchodovania s voľne žijúcimi druhmi a produktmi z voľne žijúcich druhov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína, že príležitosť, ktorú poskytuje Colný kódex Únie a jeho pravidlá o prepojených IT systémoch a elektronických výmenách, by sa mala využiť na prístup k údajom o spoľahlivom a zákonnom obchode a na ich sprístupnenie prostredníctvom iných kanálov než colných vyhlásení, napríklad prostredníctvom programov medzinárodných vzájomných výmen, ako je program schválených hospodárskych subjektov (AEO) alebo projekt Inteligentné a bezpečné obchodné kanály (SSTL), s cieľom uľahčiť výmeny; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že vývoj potrebných IT systémov si vyžaduje dostatočné financovanie, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili dostupnosť zdrojov pre potrebné IT systémy v záujme splnenia cieľov stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby sa zasadzovala o širšie využívanie programu AEO; zdôrazňuje, že je dôležité propagovať jeho prínos pre obchod pri súčasnom zachovaní prísnych pravidiel týkajúcich sa súladu, ako aj jeho stabilitu, spoľahlivosť a súlad s colnými predpismi tretích krajín pri rokovaní o obchodných dohodách; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žiada Komisiu, aby koordinovala svoju činnosť a spolupracovala s colnými orgánmi, s pohraničnými orgánmi priamo na mieste a so zainteresovanými stranami v rámci EÚ, ako aj so svojimi obchodnými partnermi v oblasti spoločného využívania údajov, najmä pokiaľ ide o uznávanie colných kontrol, dôveryhodných obchodných partnerov a stratégie zmierňovania na odstránenie sietí nezákonného obchodu; vyzýva Komisiu, aby zlepšila a posilnila spoluprácu medzi svojimi generálnymi riaditeľstvami v colných záležitostiach a tam, kde je to potrebné, presadzovala lepšiu koordináciu medzi colnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva, najmä pokiaľ ide o organizovaný zločin, bezpečnosť a boj proti terorizmu na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby predložila oznámenie o osvedčených postupoch pre colné kontroly a presadzovanie obchodných pravidiel, a to v prechodnom období, s cieľom poskytnúť referenčný rámec pre príslušné kontrolné orgány v členských štátoch, vyzdvihnúť najlepšie postupy a výsledky, vypracovať súbor kľúčových ukazovateľov výkonnosti a zanalyzovať obchodné toky falšovaného tovaru na hraničných priechodoch; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby naďalej pracovala na vykonávaní stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík, najmä v oblastiach dostupnosti údajov, prístupu k informáciám na účely riadenia colných rizík a výmeny týchto informácií a posilňovania kapacít; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby pravidelne informovala príslušné výbory Európskeho parlamentu o monitorovaní a hodnotení vykonávania stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala rôzne postupy colných kontrol v EÚ a ich dosah na presmerovanie obchodu, a to s osobitným dôrazom na colné orgány EÚ na jej vonkajších hraniciach; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konštatuje, že súčasné rozdielne colné postupy, najmä pokiaľ ide o colné konanie, prehliadky, sankcie a kontroly, vedú k fragmentácii, ďalšiemu administratívnemu zaťaženiu, omeškaniam, odchýlkam pri výbere daní medzi členskými štátmi, narušeniam trhu a negatívnemu vplyvu na životné prostredie; zdôrazňuje, že tieto rozdielne colné postupy by často mohli uprednostňovať prístup do niektorých prístavov na úkor iných prístavov s nezákonnými prevádzkovateľmi dovážajúcimi falšovaný alebo podhodnotený tovar, v dôsledku čoho sa tovar dodáva na miesto svojho konečného určenia po nezvyčajnej ceste a o colné konanie sa žiada v inom členskom štáte než v tom, ktorý tento tovar dováža, a to buď s cieľom znížiť pravdepodobnosť, že tovar bude predmetom kontrol, alebo skomplikovať akýkoľvek prípadný postup vymáhania; žiada preto Komisiu, aby zanalyzovala tento problém taktizovania pri výbere jurisdikcie a aby posúdila jeho dosah na obchod, daňové príjmy, klimatické vplyvy a clá; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína členským štátom a Komisii, že je dôležité zaručiť, aby boli včas k dispozícii dostatočné zdroje na potrebné IT systémy s cieľom umožniť splnenie cieľov stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík, pričom sa zároveň zabezpečí interoperabilita systémov v prospech colných orgánov, legitímnych obchodníkov a v konečnom dôsledku aj spotrebiteľov a podporí zamestnanosť a hospodársky rast v EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | trvá na tom, že je potrebné pokročiť od súčasného colného prostredia riadiaceho sa zásadou „menej papiera“ na „bezpapierové“ colné prostredie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žiada Komisiu, aby úzko spolupracovala s členskými štátmi, OECD a Svetovou colnou organizáciou (ďalej len „WCO“) v záujme odstraňovania existujúcich nedostatkov v colných kontrolných systémoch tým, že zabezpečí, aby nezákonnému obchodu, falšovaniu a podvodom bránilo využívanie systematickejšie koordinovaných kontrol založených na posúdení rizika na základe harmonizovaných kritérií pre prehliadky, najlepších postupov a spoločných postupov a pracovných metód, a to tak z hľadiska prevádzkových hodín, ako aj hospodárskych a ľudských zdrojov a interoperabilných IT systémov pri poskytovaní včasnej a primeranej podpory ostatnými príslušnými orgánmi; v tejto súvislosti pripomína, že je dôležité zabezpečiť, aby všetky colné a hraničné orgány EÚ mali vyšetrovacie právomoci, a zaručiť náležitú odbornú prípravu ich prevádzkujúcich subjektov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva colné orgány členských štátov, aby aktívne využívali zariadenia spoločného využívania elektronických údajov s cieľom spolupracovať s orgánmi presadzovania práva pri identifikácii anomálií v stanovovaní nesprávnej hodnoty obchodu, a tak bojovať proti nezákonným finančným tokom a praniu špinavých peňazí založenému na obchode; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu, aby zaistila, že postupné vykonávanie Colného kódexu Únie prinesie pridanú hodnotu hospodárskym subjektom a pritom zabezpečí rovnaké podmienky v celej Únii, a aby zároveň zaistila, že väčším zjednodušením colných postupov nevzniknú nedostatky v systémoch riadenia colných rizík a kontrolných systémoch, ktoré by mohli brániť účinnému boju proti nezákonnému obchodu; považuje za zásadné, aby sa colné predpisy EÚ harmonizovali, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vykonávali pravidelné monitorovanie pravidiel EÚ a ich jednotného uplatňovania zo strany príslušných orgánov, čo umožní uľahčenie medzinárodného obchodu, ako aj potláčanie nezákonných nadnárodných aktivít; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa spolu s členskými štátmi ďalej venovala výmene najlepších postupov v oblasti colných postupov a DPH, spolupráci s rôznymi príslušnými orgánmi a v náležitých prípadoch zosúlaďovaniu politiky v oblasti ciel a DPH v záujme zabezpečenia synergií, a to aj pri hľadaní a uplatňovaní právnych a praktických riešení problémov a výziev spojených s malými zásielkami, elektronickým obchodom a zjednodušovaním; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby s ohľadom na článok 23 Dohody WTO o uľahčení obchodu, ktorý vyzýva na zriadenie orgánu pre uľahčenie obchodu, zvážila presun zodpovedností colných orgánov z vnútroštátnej úrovne na úroveň EÚ, pokiaľ ide o zabezpečenie jednotného zaobchádzania pozdĺž vstupných miest do EÚ, monitorovanie výkonnosti a činnosti colných správ a zber a spracovanie colných údajov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ďalej vyzýva Komisiu, aby lepšie vypracovala presnú analýzu nákladov a prínosov týkajúcu sa dôsledkov harmonizácie presadzovania trestných sankcií zavedených v členských štátoch na boj proti činnostiam nezákonnému obchodu a aby v prípade potreby predložila návrh obsahujúci harmonizované pravidlá, pričom sa bude vždy rešpektovať subsidiarita, pokiaľ ide o vymedzenie týchto sankcií a trestných činov v prípadoch nadnárodnej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli väčšie úsilie o rozvoj a podporu možností spoločnej odbornej prípravy pre colných úradníkov v členských štátoch; zdôrazňuje, že harmonizácia odbornej prípravy pre colných úradníkov v Európe prispeje k účinnému vykonávaniu Colného kódexu Únie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | žiada Komisiu, aby posilnila spoluprácu so zainteresovanými stranami z odvetvia medzinárodného obchodu a so zástupcami obchodu s cieľom riešiť všetky problémy vyplývajúce z vykonávania Colného kódexu Únie vrátane rôznych a odlišných vnútroštátnych pravidiel, metód a prostriedkov vykazovania, ako aj záujmov MSP zapojených do obchodu s tretími krajinami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína, že určité podvodné firmy so sídlom v tretích krajinách používajú elektronický obchod na ponúkanie falšovaného tovaru pre európskych spotrebiteľov a že niektoré druhy tovaru môžu byť fakturované za nižšie sumy, než je minimálna cenová úroveň, s cieľom vyhnúť sa kontrole zo strany orgánov alebo tieto firmy môžu vstupovať na trh s cieľom využiť výhody z rozdielnych mechanizmov fakturácie, colných predpisov a sankcií; žiada Komisiu, aby ďalej skúmala tieto problémy a aby uvažovala nad tým, ako čo najlepšie riešiť riziká súvisiace s elektronickým obchodom, a úzko spolupracovala so všetkými dotknutými aktérmi vrátane dopravných a doručovateľských spoločností s cieľom podporiť členské štáty v boji proti tejto praxi bez toho, aby sa vytvárali prekážky rastu elektronického obchodu alebo brzdil legitímny obchod; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby spoločne s členskými štátmi zabezpečila, že EÚ bude v čo najväčšej miere vykonávať Dohodu WTO o uľahčení obchodu a bude aj naďalej presadzovať jej vykonávanie zo strany ostatných členov WTO v prospech vývozcov z EÚ, a to aj tým, že bude prispievať k úsiliu rozvojových krajín, s cieľom podporiť uľahčenie obchodu na celom svete; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby posilnila medzinárodnú spoluprácu s cieľom ďalej rozvíjať vykonávanie stratégie a akčného plánu EÚ pre riadenie colných rizík dodávateľského reťazca; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby posilnila svoju spoluprácu v colných otázkach s hlavnými obchodnými partnermi a ich colnými orgánmi a aby sa zapojila do dialógu s hlavnými krajinami pôvodu falšovaného tovaru s cieľom spolupracovať v boji proti nezákonným finančným tokom, praniu špinavých peňazí, korupcii zameranej na obchod, daňovým podvodom a daňovým únikom, organizovanej trestnej činnosti a terorizmu, čo sú javy, ktoré ohrozujú zdravie a bezpečnosť spotrebiteľov, predstavujú riziká pre spoločnosť a trh a zároveň poškodzujú hospodárstvo, a aby ďalej uľahčovala dvojstranný obchod nad rámec prísnych záväzkov prijatých v rámci Dohody o uľahčení obchodu; poukazuje na to, že to možno dosiahnuť zahrnutím tém týkajúcich sa uľahčovania obchodu, ako sú napríklad štandardizované pravidlá týkajúce sa metód, transparentnosti, integrity a zodpovednosti colných postupov, ako aj začlenením kapitol o boji proti podvodom a falšovaniu do všetkých rokovaní o dohodách o voľnom obchode alebo prostredníctvom osobitných colných dohôd; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu, aby naďalej vykonávala a prehlbovala colnú spoluprácu v oblasti práv duševného vlastníctva s tretími krajinami a so zónami voľného obchodu, ktoré sú najčastejšie zdrojom nezákonného obchodu; v tejto súvislosti je presvedčený, že je potrebné podporovať tak administratívnu spoluprácu medzi colnými orgánmi na medzinárodnej úrovni, ako aj rozvoj partnerstiev so súkromnými podnikmi s cieľom bojovať proti porušovaniu colných predpisov a obchádzaniu daňových povinností; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby posilnila spoluprácu s Úradom Európskej únie pre duševné vlastníctvo (ďalej len „EUIPO“), a najmä s Európskym strediskom pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva, s cieľom podporiť iniciatívy v oblasti presadzovania práv duševného vlastníctva, ako sú napríklad postupy zjednodušovania pre držiteľov práv prostredníctvom elektronickej výmeny údajov, z čoho by mali prospech aj MSP, a aby stanovila boj proti falšovaniu a podvodom ako jednu zo svojich priorít v rámci WTO, pričom by zapojila aj OECD a WCO do svojej práce v tejto oblasti; preto zdôrazňuje, že súčasné nariadenie o presadzovaní práv duševného vlastníctva colnými orgánmi zohráva dôležitú úlohu v boji proti falšovaniu (zneužívanie ochrannej známky), pirátstvu (porušovanie autorských práv) a pašovaniu citlivých výrobkov, ako aj v oblasti zemepisných označení, označení pôvodu a nezákonného obchodu; domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa uvedené nariadenie spolu so smernicou o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva riadne vykonávalo v celej Únii a aby sa potrebné presadzovanie colnými orgánmi vykonávalo spôsobom, ktorý nebráni legitímnym obchodníkom vo vykonávaní svojej činnosti v dobrej viere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žiada Komisiu, aby lepšie koordinovala ochranu zemepisných označení agropotravinárskych výrobkov v rámci samotnej Komisie, ako aj v spolupráci s EUIPO, keďže to predstavuje skutočnú pridanú hodnotu na vonkajších trhoch; pripomína Komisii význam rozvíjania rovnako ambicióznej politiky zemepisných označení iných ako agropotravinárskych produktov; poukazuje na to, že zavedenie systému ochrany nepoľnohospodárskych výrobkov prostredníctvom zemepisných označení, ktorý by bol jednotný, jednoduchý a transparentný a nespôsoboval by administratívnu a finančnú záťaž, predstavuje príležitosť pre MSP a posilnilo by pozíciu EÚ v rámci medzinárodných obchodných rokovaní; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konštatuje, že colné služby čelia novým druhom výziev, ktoré sa týkajú nových spôsobov obchodovania, ako aj bezpečnosti a ochrany tovaru v rámci dovozných postupov alebo pri medzinárodnom tranzite s destináciou v Európe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poznamenáva, že efektívnosť colných postupov má zásadný význam nielen pre uľahčenie obchodu, ale aj pre efektívne a účelné presadzovanie práva, pokiaľ ide o falšovanie a pašovanie tovaru podliehajúceho spotrebnej dani vstupujúceho do EÚ; domnieva sa, že colné služby sa musia rozhodovať medzi uprednostnením bezpečného pohybu tovaru, a teda ochrany spotrebiteľov v EÚ, a vykonávania ustanovení obchodných dohôd; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zastáva názor, že kvalita a výkonnosť colných kontrol pri tranzite tovaru, predovšetkým pri prepravných a dopravných činnostiach v prístavoch a na hraniciach, má prvoradý význam a musí sa zlepšiť; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súčasnosti existuje skutočný rozdiel, pokiaľ ide o druh kontrol v rámci Únie, pričom sa uprednostňujú niektoré prístupové cesty, najmä prístavy, na úkor iných prístupových ciest, kde sa vykonávajú prísnejšie kontroly; považuje za potrebné zabezpečiť, aby členské štáty uplatňovali homogénne a štandardizované kontrolné postupy filtrovania v prístavoch a na hraniciach prostredníctvom podpory moderných a technologicky rozvinutých kontrolných stratégií založených na riadení rizika; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnieva sa, že členské štáty by sa mali pri colných kontrolách, a podľa možnosti aj pri ďalších relevantných kontrolách na hraniciach, zamerať na vysokorizikové zásielky náhodne vybrané na základe spoločných kritérií výberu vrátane kritérií týkajúcich sa povahy a opisu tovaru, krajiny pôvodu, krajiny, z ktorej bol tovar odoslaný, hodnoty tovaru, záznamu o plnení regulačných požiadaviek zo strany obchodníkov a spôsobu dopravy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podporuje všetky snahy zamerané na podporu integrity medzinárodného obchodu a prechod na plne elektronické colné postupy EÚ do roku 2020, ako sa uvádza v novom Colnom kódexe Únie, čím sa posilní transparentnosť kontrol vzoriek tovaru a kontajnerov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | domnieva sa, že je potrebné zlepšiť koordináciu medzi Európskym úradom pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“), colnými orgánmi a orgánmi dohľadu nad trhom, a to nielen v záujme boja proti falšovaniu, ale aj s cieľom zamedziť obchodu s nezákonnými výrobkami, ktorý je v rozpore s právnymi predpismi v oblasti ochrany duševného vlastníctva v EÚ; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje úlohu úradu OLAF pri vyšetrovaní krátenia dovozných ciel (vrátane konvenčných, antidampingových a vyrovnávacích ciel) pre všetky typy komodít a tovaru, predovšetkým v prípade nepravdivých vyhlásení o pôvode (v preferenčných aj nepreferenčných režimoch) a podhodnotenia a nesprávneho opisu výrobkov; vyzýva úrad OLAF, aby zohrával aktívnejšiu úlohu pri koordinácii súvisiacich vyšetrovaní národných colných správ členských štátov EÚ a ďalších partnerov v EÚ aj mimo nej; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poukazuje na to, že pravidelné spoločné colné operácie zohrávajú dôležitú úlohu pri ochrane verejných financií v EÚ tým, že identifikujú riziká na konkrétnych obchodných cestách a chránia občanov a zákonné podnikanie tým, že bránia vstupu nezákonných výrobkov do EÚ; vyzýva úrad OLAF, aby zvýšil svoju podporu pre colné orgány členských štátov EÚ, ako aj niektorých tretích krajín, pri uskutočňovaní väčšieho počtu spoločných colných operácií, a to prostredníctvom využitia svojej technickej infraštruktúry, IT a komunikačných nástrojov, strategickej analýzy a administratívnej a finančnej podpory, s cieľom zlepšiť účinnosť colných služieb pri vykonávaní cielených kontrol na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

39.

| 40. | domnieva sa, že Komisia by mala na základe štandardizovaného posúdenia rizík lepšie monitorovať krajiny, ktoré využívajú preferenčné zaobchádzanie, najmä s cieľom overiť vykonávanie pravidiel pôvodu a kumulácie; v tejto súvislosti sa domnieva, že kontrola štatútu pôvodu dovážaných výrobkov a primeranosti podkladov o udelení preferenčného zaobchádzania je kľúčovou zložkou stratégií kontroly a vysledovateľnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 80, 19.3.2013, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 18.

(3)  Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558.

(6)  Ú. v. EÚ L 69, 15.3.2016, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 99, 15.4.2016, s. 6.

(8)  Ú. v. EÚ L 181, 29.6.2013, s. 15.

(9)  Pozri správu A8-0239/2016.

(10)  Ú. v. EÚ L 83, 27.3.2015, s. 16.

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0011.

---

Streda 17. mája 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/52

---

P8_TA(2017)0210

Výročná správa za rok 2014 o subsidiarite a proporcionalite

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o výročnej správe za rok 2014 o subsidiarite a proporcionalite (2015/2283(INI))

(2018/C 307/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2003 o lepšej tvorbe právnych predpisov a na jej najnovšie znenie, ako aj na Medziinštitucionálnu dohodu z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe právnych predpisov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2003 o lepšej tvorbe právnych predpisov a na jej najnovšie znenie, ako aj na Medziinštitucionálnu dohodu z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe právnych predpisov,

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na praktické opatrenia dohodnuté 22. júla 2011 medzi príslušnými útvarmi Európskeho parlamentu a Rady v súvislosti s vykonávaním článku 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v prípade dohôd v prvom čítaní, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na praktické opatrenia dohodnuté 22. júla 2011 medzi príslušnými útvarmi Európskeho parlamentu a Rady v súvislosti s vykonávaním článku 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v prípade dohôd v prvom čítaní,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 k výročným správam za roky 2012 – 2013 o subsidiarite a proporcionalite (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. apríla 2016 k výročným správam za roky 2012 – 2013 o subsidiarite a proporcionalite (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2014 o vhodnosti právnych predpisov EÚ a subsidiarite a proporcionalite – 19. správa o lepšej tvorbe právnych predpisov za rok 2011 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2014 o vhodnosti právnych predpisov EÚ a subsidiarite a proporcionalite – 19. správa o lepšej tvorbe právnych predpisov za rok 2011 (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2012 o 18. správe o lepšej tvorbe právnych predpisov – uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality (2010) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2012 o 18. správe o lepšej tvorbe právnych predpisov – uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality (2010) (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2011 o lepšej tvorbe právnych predpisov, subsidiarite a proporcionalite a inteligentnej regulácii (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2011 o lepšej tvorbe právnych predpisov, subsidiarite a proporcionalite a inteligentnej regulácii (4),

| — | so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu podpísanú 5. februára 2014 medzi Európskym parlamentom a Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu podpísanú 5. februára 2014 medzi Európskym parlamentom a Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na výročnú správu Komisie o subsidiarite a proporcionalite za rok 2014 (COM(2015)0315), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Komisie o subsidiarite a proporcionalite za rok 2014 (COM(2015)0315),

| — | so zreteľom na výročnú správu Výboru regiónov o subsidiarite za rok 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Výboru regiónov o subsidiarite za rok 2014,

| — | so zreteľom na polročné správy konferencie COSAC o vývoji postupov a praxe v Európskej únii, pokiaľ ide o parlamentnú kontrolu, z 19. júna 2014, 14. novembra 2014, 6. mája 2015 a 4. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na polročné správy konferencie COSAC o vývoji postupov a praxe v Európskej únii, pokiaľ ide o parlamentnú kontrolu, z 19. júna 2014, 14. novembra 2014, 6. mája 2015 a 4. novembra 2015,

| — | so zreteľom na články 52 a 132 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 52 a 132 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a na stanovisko Výboru pre ústavné veci (A8-0114/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a na stanovisko Výboru pre ústavné veci (A8-0114/2017),

| A. | keďže v roku 2014 bolo Komisii doručených 21 odôvodnených stanovísk v súvislosti s 15 návrhmi Komisie; keďže celkovo bolo prijatých 506 podaní vrátane podaní v rámci politického dialógu; |
| --- | --- |

A.

keďže v roku 2014 bolo Komisii doručených 21 odôvodnených stanovísk v súvislosti s 15 návrhmi Komisie; keďže celkovo bolo prijatých 506 podaní vrátane podaní v rámci politického dialógu;

| B. | keďže v roku 2014 tri vnútroštátne parlamentné komory (dánsky Folketing, holandská Tweede Kamer a Snemovňa lordov Spojeného kráľovstva) predložili správy s podrobnými návrhmi týkajúcimi sa možností posilnenia úlohy národných parlamentov v rozhodovacom procese; |
| --- | --- |

B.

keďže v roku 2014 tri vnútroštátne parlamentné komory (dánsky Folketing, holandská Tweede Kamer a Snemovňa lordov Spojeného kráľovstva) predložili správy s podrobnými návrhmi týkajúcimi sa možností posilnenia úlohy národných parlamentov v rozhodovacom procese;

| C. | keďže v dohode o spolupráci uzavretej medzi Európskym parlamentom a Výborom regiónov a podpísanej 5. februára 2014 sa obe inštitúcie zaviazali k posilňovaniu legitimity Európskej únie; |
| --- | --- |

C.

keďže v dohode o spolupráci uzavretej medzi Európskym parlamentom a Výborom regiónov a podpísanej 5. februára 2014 sa obe inštitúcie zaviazali k posilňovaniu legitimity Európskej únie;

| D. | keďže 19. mája 2015 prijala Komisia balík opatrení na lepšiu reguláciu, ktoré obsahujú nové integrované usmernenia na lepšiu právnu reguláciu vrátane aktualizovaných usmernení na hodnotenie subsidiarity a proporcionality v kontexte posúdenia vplyvu nových iniciatív; |
| --- | --- |

D.

keďže 19. mája 2015 prijala Komisia balík opatrení na lepšiu reguláciu, ktoré obsahujú nové integrované usmernenia na lepšiu právnu reguláciu vrátane aktualizovaných usmernení na hodnotenie subsidiarity a proporcionality v kontexte posúdenia vplyvu nových iniciatív;

| E. | keďže v roku 2014 vykonalo oddelenie Európskeho parlamentu pre hodnotenie vplyvu 31 prvotných vyhodnotení, dve podrobné vyhodnotenia a tri alternatívne alebo doplňujúce posúdenia vplyvu týkajúce sa posúdení vplyvu, ktoré vypracovala Komisia, a jedno posúdenie vplyvu týkajúce sa pozmeňujúcich návrhov; |
| --- | --- |

E.

keďže v roku 2014 vykonalo oddelenie Európskeho parlamentu pre hodnotenie vplyvu 31 prvotných vyhodnotení, dve podrobné vyhodnotenia a tri alternatívne alebo doplňujúce posúdenia vplyvu týkajúce sa posúdení vplyvu, ktoré vypracovala Komisia, a jedno posúdenie vplyvu týkajúce sa pozmeňujúcich návrhov;

| F. | keďže delegované právomoci v legislatívnych aktoch Únie sa zverujú, keď je potrebná flexibilita a efektívnosť, a nemožno ich zabezpečiť riadnym legislatívnym postupom; keďže prijímanie pravidiel, ktoré sú zásadné z hľadiska daného predmetu, je vyhradené zákonodarcom; |
| --- | --- |

F.

keďže delegované právomoci v legislatívnych aktoch Únie sa zverujú, keď je potrebná flexibilita a efektívnosť, a nemožno ich zabezpečiť riadnym legislatívnym postupom; keďže prijímanie pravidiel, ktoré sú zásadné z hľadiska daného predmetu, je vyhradené zákonodarcom;

| G. | keďže subsidiarita a proporcionalita sú rozhodujúce v kontexte spätného hodnotenia, v ktorom sa posudzuje, či opatrenia EÚ skutočne prinášajú očakávané výsledky, pokiaľ ide o účinnosť, efektívnosť, vzájomný súlad, relevantnosť a pridanú hodnotu EÚ; |
| --- | --- |

G.

keďže subsidiarita a proporcionalita sú rozhodujúce v kontexte spätného hodnotenia, v ktorom sa posudzuje, či opatrenia EÚ skutočne prinášajú očakávané výsledky, pokiaľ ide o účinnosť, efektívnosť, vzájomný súlad, relevantnosť a pridanú hodnotu EÚ;

| 1. | víta pokračujúce zohľadňovanie zásad subsidiarity a proporcionality, ktoré sú v súlade so zmluvami hlavnými zásadami Európskej únie, keď sa rozhoduje konať, a mali by sa považovať za neoddeliteľnú súčasť procesu tvorby politík EÚ; pripomína, že v súvislosti s akoukoľvek novou legislatívnou iniciatívou zmluva ukladá Komisii povinnosť preskúmať, či je EÚ oprávnená podniknúť opatrenia a či je toto opatrenie odôvodnené z dôvodov subsidiarity a proporcionality, a že ku každej iniciatíve je pripojená dôvodová správa, v ktorej sa okrem iného objasňuje, ako iniciatíva dodržiava tieto zásady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | upozorňuje na to, že kontrola subsidiarity národnými parlamentmi členských štátov patrí medzi dôležité nástroje znižovania tzv. demokratického deficitu, ako aj spolupráce medzi európskymi a vnútroštátnymi inštitúciami; poznamenáva, že národné parlamenty hrajú zásadnú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby sa rozhodnutia prijímali na úrovni, ktorá je čo najefektívnejšia a čo najbližšie k občanom; zdôrazňuje, že prijatie právnych aktov si vyžaduje súhlas veľkej väčšiny v Rade vrátane národných ministrov všetkých členských štátov, ktorí sa politicky zodpovedajú svojim národným parlamentom, a že je to ďalší spôsob, akým sa dá riadne dodržiavať zásada subsidiarity; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje výrazné zníženie počtu odôvodnených stanovísk, ktoré národné parlamenty zaslali v roku 2014; zdôrazňuje však, že toto zníženie môže vyplývať z klesajúceho počtu legislatívnych návrhov predložených Komisiou; upozorňuje na skutočnosť, že v roku 2014 sa pri žiadnom návrhu Komisie neuplatnil postup „žltej karty“ alebo „oranžovej karty“ podľa Protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality; pripomína, že postup „žltej karty“ sa v minulosti začal dvakrát (v rokoch 2012 a 2013), čo dokazuje, že systém funguje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poznamenáva, že v roku 2014 iba 15 komôr vydalo odôvodnené stanovisko a že v porovnaní s rokom 2013 ide asi o 50 % zníženie miery účasti všetkých 41 komôr; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta skutočnosť, že v roku 2014 všetky inštitúcie EÚ zohrali aktívnu úlohu pri zabezpečovaní kontroly uplatňovania zásad subsidiarity a proporcionality v súlade s článkom 5 Zmluvy o Európskej únii; víta skutočnosť, že politický dialóg medzi Komisiou a vnútroštátnymi parlamentmi bol posilnený, a to aj prostredníctvom rôznych návštev komisárov v národných parlamentoch; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje však, že väčšinu stanovísk predložených národnými parlamentmi predkladá len niekoľko národných komôr; nabáda ostatné komory, aby sa viac zapájali do európskej diskusie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poznamenáva, že niektoré národné parlamenty poukázali na to, že v niektorých legislatívnych návrhoch Komisie je odôvodnenie subsidiarity a proporcionality nedostatočné alebo dokonca chýba; vyzýva Komisiu, aby zlepšila svoje vysvetľujúce vyhlásenia tým, že vždy poskytne podrobnú, komplexnú a skutkovo podloženú analýzu svojich návrhov z hľadiska subsidiarity a proporcionality, čo by národným parlamentom pomohlo účinnejšie preskúmať uvedené návrhy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poznamenáva, že výbor pre posudzovanie vplyvov (IAB) uviedol, že približne 32 % posúdení vplyvu, ktoré v roku 2014 preskúmal, obsahovalo neuspokojivú analýzu zásady subsidiarity alebo zásady proporcionality alebo oboch zásad; konštatuje, že táto miera je podobná ako miera v predchádzajúcich rokoch, a preto sa domnieva, že môžu byť potrebné zlepšenia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | v súvislosti s uvedeným poukazuje na zásadný význam posudzovania vplyvu ako nástroja podpory pri rozhodovaní v legislatívnom procese a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že treba náležite zvážiť otázky týkajúce sa subsidiarity a proporcionality; víta v tomto smere balík opatrení na lepšiu právnu reguláciu, ktorý Komisia prijala 19. mája 2015 s cieľom zabezpečiť, aby právne predpisy EÚ lepšie slúžili záujmom občanov, čo je okrem iného reakciou na obavy, ktoré IAB vyjadril v súvislosti so subsidiaritou a s proporcionalitou; víta, že Komisia doň zahrnula dôkladnejšie vysvetlenie spôsobu, ako legislatívne návrhy spĺňajú právne povinnosti týkajúce sa subsidiarity a proporcionality, a to aj v jej analýzach vplyvu; zdôrazňuje však, že balík opatrení na lepšiu právnu reguláciu sa musí použiť na vytvorenie spoľahlivých európskych právnych predpisov týkajúcich sa záležitostí, v prípade ktorých skutočný pokrok a pridanú hodnotu možno najlepšie dosiahnuť na európskej úrovni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína význam výročných správ o subsidiarite a proporcionalite, ktoré pripravila Komisia; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby predložila podrobnejšie výročné správy o subsidiarite a proporcionalite vrátane dôkladnejšej analýzy zásady proporcionality; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta správy vypracované viacerými národnými parlamentmi, najmä dánskym Folketingom, holandskou Tweede Kamer a Snemovňou lordov Spojeného kráľovstva, pretože sú cenným prínosom k diskusii o úlohe národných parlamentov v rozhodovacom procese EÚ, a berie na vedomie návrhy obsiahnuté v týchto správach; konštatuje, že obsahujú pripomienky týkajúce sa spôsobu, ako rozšíriť rozsah pôsobnosti mechanizmu kontroly uplatňovania zásady subsidiarity, čo naznačuje, že odôvodnené stanoviská by sa mali týkať aj súladu návrhov so zásadou proporcionality; je však presvedčený, že uskutočniteľnosť týchto návrhov si vyžaduje starostlivé posúdenie a revíziu príslušných zmlúv a protokolov, pretože nie sú zohľadnené v existujúcich zmluvách; nabáda ďalšie národné parlamenty, aby sa podelili o svoje názory na úlohu, ktorú by národné parlamenty mali hrať v rozhodovacom procese EÚ; víta účasť národných parlamentov na európskej diskusii, a nabáda ich, aby ešte užšie spolupracovali navzájom, ako aj s Európskym parlamentom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | navrhuje, aby sa v prípade akéhokoľvek preskúmania zmlúv a protokolov vzťahujúcich sa k týmto zmluvám zvážilo, či by sa odôvodnené stanoviská mali obmedziť iba na skúmanie dôvodov subsidiarity, resp. či by mali zahŕňať aj posúdenie proporcionality, na vhodný počet reakcií národných parlamentov požadovaný na začatie postupu udelenia „žltej karty“ alebo „oranžovej karty“ a na určenie toho, aké by mali byť účinky, ak by sa dosiahli prahové hodnoty pre tieto postupy v súlade s článkom 7 ods. 2 Protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poznamenáva, že niekoľko národných parlamentov vyjadrilo v rámci Konferencie parlamentných výborov pre záležitosti Únie (COSAC) záujem navrhnúť zavedenie mechanizmu „zelenej karty“ ako nástroja v kontexte zlepšovania politického dialógu; domnieva sa, že by sa malo zvážiť zavedenie tohto mechanizmu „zelenej karty“, ktorý by umožnil národným parlamentom navrhnúť preskúmanie legislatívnej iniciatívy Komisiou; v tejto súvislosti navrhuje, že by sa mohlo zvážiť, aký počet národných parlamentov by bol potrebný na začatie takéhoto postupu a aké by malo dôsledky; zdôrazňuje, že prípadné zavedenie takéhoto mechanizmu by nemalo oslabiť inštitúcie EÚ a riadny legislatívny postup; |
| --- | --- |

13.

| 14. | berie na vedomie žiadosť viacerých národných parlamentov rozšíriť osemtýždňové obdobie, v ktorom môžu vydávať odôvodnené stanovisko podľa článku 6 Protokolu č. 2; v tejto súvislosti sa domnieva, že by sa mohla zvážiť otázka primeraného obdobia, ktoré by národné parlamenty mali mať na vydanie odôvodneného stanoviska, ak o to požiadajú pre časové obmedzenia na základe odôvodnených objektívnych dôvodov, ako sú prírodné katastrofy a obdobia prázdnin, na ktorom sa dohodnú národné parlamenty a Komisia; domnieva sa, že toto by sa mohlo dosiahnuť politickým záväzkom dohodnutým v prvom rade medzi inštitúciami a národnými parlamentmi bez toho, aby to viedlo k omeškaniu pri prijímaní príslušných právnych predpisov; zdôrazňuje, že takéto obdobie by malo byť výsledkom spravodlivej rovnováhy medzi právom národných parlamentov vzniesť námietky z dôvodov subsidiarity a efektívnosťou, s akou by Únia mala reagovať na požiadavky občanov; v tejto súvislosti poznamenáva, že národné parlamenty majú možnosť zasiahnuť a posúdiť otázku súladu so zásadou subsidiarity predtým, ako Komisia predloží svoju legislatívnu iniciatívu, počas predkladania zelených a bielych kníh alebo ročného pracovného programu Komisie; domnieva sa, že od prijatia Lisabonskej zmluvy sa zapojenie národných parlamentov do záležitostí EÚ výrazne zvýšilo, a to aj ich pravidelným prepojením s inými národnými parlamentmi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že ak sa členské štáty dohodnú na predĺžení obdobia umožňujúceho národným parlamentom vydať odôvodnené stanovisko podľa článku 6 Protokolu č. 2, malo by sa to zahrnúť do nadchádzajúcej revízie zmluvy; zdôrazňuje, že takéto predĺženie obdobia by sa následne mohlo stanoviť aj v sekundárnych právnych predpisoch; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripomína, že národné parlamenty môžu kedykoľvek vyjadrili obavy týkajúce sa subsidiarity v rámci konzultačného postupu alebo politického dialógu prostredníctvom stanoviska adresovaného Komisii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva národné parlamenty a Európsky parlament, aby navzájom účinnejšie spolupracovali, a to aj vytvorením neformálnych kontaktov medzi poslancami Európskeho parlamentu a poslancami národných parlamentov v konkrétnych politických oblastiach; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že je dôležité podporovať národné a regionálne parlamenty prostredníctvom nástrojov umožňujúcich výmenu informácií, ako napríklad vytvorenie IT platformy, ku ktorej môžu mať prístup občania EÚ; zdôrazňuje, že najmä vzhľadom na to, že počet odôvodnených stanovísk, ktoré predložili národné parlamenty v roku 2014, zostal nezmenený v pomere k počtu návrhov Komisie, mal by sa vytvoriť mechanizmus na zlepšenie zapojenia národných parlamentov do legislatívneho procesu EÚ, hoci právomoci každej inštitúcie a zásada subsidiarity sa musia v plnom rozsahu rešpektovať; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva, aby sa na posilnenie úlohy národných parlamentov v legislatívnom procese EÚ využívala medziparlamentná spolupráca; zdôrazňuje význam lepšieho využívania medziparlamentných nástrojov dostupných národným parlamentom, ako napríklad COSAC, medziparlamentné zasadnutia konané v Európskom parlamente a Medziparlamentná konferencia pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a spoločnú bezpečnostnú a obrannú politiku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnieva sa, že je dôležité zvýšiť informovanosť národných parlamentov o ich osobitnej úlohe v európskom rozhodovacom procese a podporovať ďalšie využívanie platformy na medziparlamentnú výmenu v rámci EÚ (IPEX), ktorá uľahčuje výmenu informácií; pripomína, že verejné konzultácie pravidelne organizované Komisiou by mohli byť zdrojom informácií, ale zostávajú z veľkej časti nevyužité poslancami národných parlamentov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odporúča, aby sa ďalej využívala sieť zástupcov národných parlamentov na zvýšenie informovanosti o zásadách subsidiarity a proporcionality a na zlepšenie fungovania platformy IPEX; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zastáva názor, že v súlade s článkom 7 ods. 1 Protokolu č. 2 musia všetky inštitúcie EÚ počas rozhodovacieho procesu Únie primerane zohľadňovať odôvodnené stanoviská vydané národnými parlamentmi, a v tejto súvislosti nabáda inštitúcie EÚ, aby prijali vhodné opatrenia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripomína, že podľa zásady proporcionality zakotvenej v článku 5 Zmluvy o EÚ „neprekračuje obsah a forma činnosti Únie rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv“; zdôrazňuje, že Súdny dvor uviedol, že zásada proporcionality „vyžaduje, aby prostriedky stanovené v ustanovení práva Únie boli primerané na dosiahnutie legitímnych cieľov sledovaných dotknutou právnou úpravou a nešli nad rámec toho, čo je potrebné na ich dosiahnutie“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva Komisiu, aby systematicky vykonávala dôkladné posúdenia proporcionality v prípade každého legislatívneho návrhu, ktoré by mali zahŕňať primeranú analýzu rôznych legislatívnych možností, ktoré má k dispozícii, a zásadné vysvetlenie environmentálnych, sociálnych a hospodárskych vplyvov, ktoré sa očakávajú podľa zvolenej alternatívy, a jej potenciálnych účinkov na konkurencieschopnosť a na MSP; domnieva sa, že tieto dôkladné posúdenia proporcionality by mali pomôcť Komisii vylúčiť alternatívy s neprimeraným vplyvom alebo tie, ktoré zbytočne zaťažujú jednotlivcov, podniky, najmä MSP, občiansku spoločnosť, zamestnancov a iné dotknuté subjekty, a mali by umožniť lepšie skúmanie návrhov, čo sa týka proporcionality; domnieva sa, že by sa mohlo zvážiť rozšírenie rozsahu odôvodnených stanovísk tak, aby zahŕňali dodržiavanie zásady proporcionality; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, aby s pomocou národných parlamentov posúdila možnosť stanoviť nezáväzné usmernenia s cieľom uľahčiť národným parlamentom ich úlohu posudzovania súladu legislatívnych návrhov so zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta vyhlásenie sa predsedov talianskej poslaneckej snemovne, francúzskeho národného zhromaždenia, nemeckého spolkového snemu a luxemburskej poslaneckej snemovne, v ktorom sa zdôrazňuje, že „je potreba viac a nie menej Európy, aby sa dalo reagovať na výzvy, pred ktorými stojíme, a to vo vnútri i navonok“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opakuje, že už sa mohli zaviesť viaceré iniciatívy s cieľom zlepšiť spoluprácu medzi európskymi inštitúciami a národnými parlamentmi a zvýšiť jej účinnosť, pričom predovšetkým:






  — | navrhuje, aby sa odôvodnené stanoviská národných parlamentov zasielané podľa článku 6 Protokolu č. 2 k Zmluve o EÚ a ZFEÚ bezodkladne postupovali spoluzákonodarcom; |
| --- | --- | --- |

27.

—

navrhuje, aby sa odôvodnené stanoviská národných parlamentov zasielané podľa článku 6 Protokolu č. 2 k Zmluve o EÚ a ZFEÚ bezodkladne postupovali spoluzákonodarcom;

| — | navrhuje, aby Komisia vypracovala usmernenia týkajúce sa odôvodnených stanovísk k otázkam subsidiarity, a to za účasti národných parlamentov a bez toho, aby sa oslabili ich právomoci; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby Komisia vypracovala usmernenia týkajúce sa odôvodnených stanovísk k otázkam subsidiarity, a to za účasti národných parlamentov a bez toho, aby sa oslabili ich právomoci;

| — | nabáda národné parlamenty, aby sa podelili o svoje poznámky k posúdeniam, ktoré vypracovala Komisia; |
| --- | --- |

—

nabáda národné parlamenty, aby sa podelili o svoje poznámky k posúdeniam, ktoré vypracovala Komisia;

| 28. | domnieva sa, že Komisia, Rada a Európsky parlament by sa mali náležite zaoberať hodnoteniami dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality, ktoré vypracoval Výbor regiónov, ktorý vydáva stanoviská k legislatívnym návrhom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že právne predpisy by mali byť zrozumiteľné a jasné, čo zainteresovaným stranám umožní ľahko pochopiť ich práva a povinnosti, obsahovať vhodné požiadavky na podávanie správ, monitorovanie a hodnotenie, zabraňovať neprimeraným nákladom a byť v praxi vykonateľné; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0103.

(2)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0061.

(3)  Ú. v. EÚ C 353 E, 3.12.2013, s. 117.

(4)  Ú. v. EÚ C 51 E, 22.2.2013, s. 87.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/57

---

P8_TA(2017)0211

Finančné technológie: vplyv technológie na budúcnosť finančného sektora

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o finančných technológiách: vplyv technológie na budúcnosť finančného sektora (2016/2243(INI))

(2018/C 307/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 o virtuálnych menách (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2016 o virtuálnych menách (1),

| — | zreteľom na svoje uznesenie z 15. septembra 2016 o prístupe malých a stredných podnikov k financovaniu a o väčšej rozmanitosti financovania malých a stredných podnikov v rámci únie kapitálových trhov (2), |
| --- | --- |

—

zreteľom na svoje uznesenie z 15. septembra 2016 o prístupe malých a stredných podnikov k financovaniu a o väčšej rozmanitosti financovania malých a stredných podnikov v rámci únie kapitálových trhov (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 22. novembra 2016 o Zelenej knihe o retailových finančných službách (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. novembra 2016 o Zelenej knihe o retailových finančných službách (3),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Únia kapitálových trhov – urýchlenie reformy (COM(2016)0601), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Únia kapitálových trhov – urýchlenie reformy (COM(2016)0601),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 3. mája 2016 o kolektívnom financovaní v únii kapitálových trhov EÚ (SWD(2016)0154), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 3. mája 2016 o kolektívnom financovaní v únii kapitálových trhov EÚ (SWD(2016)0154),

| — | so zreteľom na konzultačný dokument Komisie z 10. januára 2017 s názvom Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konzultačný dokument Komisie z 10. januára 2017 s názvom Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017)0009),

| — | so zreteľom na správu európskych orgánov dohľadu zo 16. decembra 2016 o automatizácii finančného poradenstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu európskych orgánov dohľadu zo 16. decembra 2016 o automatizácii finančného poradenstva,

| — | so zreteľom na dokument na rokovanie európskych orgánov dohľadu z 19. decembra 2016 o využívaní veľkých dát finančnými inštitúciami (JC 2016 86), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument na rokovanie európskych orgánov dohľadu z 19. decembra 2016 o využívaní veľkých dát finančnými inštitúciami (JC 2016 86),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho orgánu pre bankovníctvo z 26. februára 2015 ku kolektívnemu financovaniu založenému na poskytovaní úverov (EBA/Op/2015/03), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho orgánu pre bankovníctvo z 26. februára 2015 ku kolektívnemu financovaniu založenému na poskytovaní úverov (EBA/Op/2015/03),

| — | so zreteľom na dokument na rokovanie Európskeho orgánu pre bankovníctvo zo 4. mája 2016 o využívaní veľkých dát finančnými inštitúciami (EBA/DP/2016/01), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument na rokovanie Európskeho orgánu pre bankovníctvo zo 4. mája 2016 o využívaní veľkých dát finančnými inštitúciami (EBA/DP/2016/01),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy ku kolektívnemu financovaniu založenému na poskytovaní úverov z 18. decembra 2014 (ESMA/2014/1378), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy ku kolektívnemu financovaniu založenému na poskytovaní úverov z 18. decembra 2014 (ESMA/2014/1378),

| — | so zreteľom na správu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 7. januára 2017 o využívaní technológie tzv. distributed ledger na trhoch s cennými papiermi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 7. januára 2017 o využívaní technológie tzv. distributed ledger na trhoch s cennými papiermi,

| — | so zreteľom na správu Spoločného výboru európskych orgánov dohľadu zo 7. septembra 2016 o rizikách a zraniteľných miestach vo finančnom systéme EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Spoločného výboru európskych orgánov dohľadu zo 7. septembra 2016 o rizikách a zraniteľných miestach vo finančnom systéme EÚ,

| — | so zreteľom na prehľad rizík Európskeho orgánu pre bankovníctvo na základe údajov za tretí štvrťrok 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prehľad rizík Európskeho orgánu pre bankovníctvo na základe údajov za tretí štvrťrok 2016,

| — | so zreteľom na prehľad rizík Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) z marca 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prehľad rizík Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) z marca 2016,

| — | so zreteľom na piatu správu EIOPA o spotrebiteľských trendoch zo 16. decembra 2016 (EIOPA-BoS-16-239), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na piatu správu EIOPA o spotrebiteľských trendoch zo 16. decembra 2016 (EIOPA-BoS-16-239),

| — | so zreteľom na prehľad rizík Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy za štvrtý štvrťroku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prehľad rizík Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy za štvrtý štvrťroku 2016,

| — | so zreteľom na občasník Európskej centrálnej banky č. 172 z apríla 2016 s názvom Technológie distribuovaných záznamov o transakciách (Distributed Ledger Technologies – DLT) s cennými papiermi po ich zobchodovaní: Revolúcia či evolúcia?, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na občasník Európskej centrálnej banky č. 172 z apríla 2016 s názvom Technológie distribuovaných záznamov o transakciách (Distributed Ledger Technologies – DLT) s cennými papiermi po ich zobchodovaní: Revolúcia či evolúcia?,

| — | so zreteľom na dokument Výbor pre platobnú a trhovú infraštruktúru (CPMI) z februára 2017 s názvom Technológie distribuovaných záznamov o transakciách v platobných systémoch, systémoch zúčtovania a vyrovnania: Analytický rámec, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Výbor pre platobnú a trhovú infraštruktúru (CPMI) z februára 2017 s názvom Technológie distribuovaných záznamov o transakciách v platobných systémoch, systémoch zúčtovania a vyrovnania: Analytický rámec,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A8-0176/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A8-0176/2017),

| A. | keďže finančné technológie by sa mali chápať ako financovanie poskytované alebo podporované novými technológiami, ktoré majú vplyv na celý finančný sektor vo všetkých jeho prvkoch od bankovníctva až po poisťovníctvo, dôchodkové fondy, investičné poradenstvo, platobné služby a trhové infraštruktúry; |
| --- | --- |

A.

keďže finančné technológie by sa mali chápať ako financovanie poskytované alebo podporované novými technológiami, ktoré majú vplyv na celý finančný sektor vo všetkých jeho prvkoch od bankovníctva až po poisťovníctvo, dôchodkové fondy, investičné poradenstvo, platobné služby a trhové infraštruktúry;

| B. | keďže finančné služby sa vždy opierali o technológie a inovácie v súlade s technologickým vývojom; |
| --- | --- |

B.

keďže finančné služby sa vždy opierali o technológie a inovácie v súlade s technologickým vývojom;

| C. | keďže každý subjekt môže patriť do odvetvia finančných technológií, a to bez ohľadu na právnu formu; keďže hodnotový reťazec v oblasti finančných služieb v čoraz väčšej miere zahŕňa alternatívnych aktérov, ako napríklad začínajúce spoločnosti alebo technologických gigantov; keďže tento pojem teda zahŕňa širokú škálu podnikov a služieb, ktoré sa vo veľkej miere líšia jedna od druhej, predstavujú rôzne výzvy a regulačný prístup, ktorý musí líšiť; |
| --- | --- |

C.

keďže každý subjekt môže patriť do odvetvia finančných technológií, a to bez ohľadu na právnu formu; keďže hodnotový reťazec v oblasti finančných služieb v čoraz väčšej miere zahŕňa alternatívnych aktérov, ako napríklad začínajúce spoločnosti alebo technologických gigantov; keďže tento pojem teda zahŕňa širokú škálu podnikov a služieb, ktoré sa vo veľkej miere líšia jedna od druhej, predstavujú rôzne výzvy a regulačný prístup, ktorý musí líšiť;

| D. | keďže široké spektrum noviniek v odvetví finančných technológií vychádza z nových technológií, ako sú aplikácie využívajúce technológiu distribuovaných záznamov o transakciách (DLT), inovatívne platby, automatizované poradenstvo (tzv. robo-advice), veľké dáta, cloud computing, inovatívne riešenia v oblasti identifikácie klientov/onboardingu, platformy kolektívneho financovania a mnohé iné; |
| --- | --- |

D.

keďže široké spektrum noviniek v odvetví finančných technológií vychádza z nových technológií, ako sú aplikácie využívajúce technológiu distribuovaných záznamov o transakciách (DLT), inovatívne platby, automatizované poradenstvo (tzv. robo-advice), veľké dáta, cloud computing, inovatívne riešenia v oblasti identifikácie klientov/onboardingu, platformy kolektívneho financovania a mnohé iné;

| E. | keďže investície do aplikácií finančných technológií predstavujú miliardy eur a každoročne narastajú; |
| --- | --- |

E.

keďže investície do aplikácií finančných technológií predstavujú miliardy eur a každoročne narastajú;

| F. | keďže uplatňovanie technológií sa vyvíja rôznym tempom, pričom rozsah a dôsledky ich vývoja ostávajú neisté, ale majú potenciál veľmi podstatným spôsobom transformovať finančný sektor; keďže niektoré aplikácie finančných technológií sa môžu jedného dňa stať systémovo významné; |
| --- | --- |

F.

keďže uplatňovanie technológií sa vyvíja rôznym tempom, pričom rozsah a dôsledky ich vývoja ostávajú neisté, ale majú potenciál veľmi podstatným spôsobom transformovať finančný sektor; keďže niektoré aplikácie finančných technológií sa môžu jedného dňa stať systémovo významné;

| G. | keďže vývoj finančných technológií by mal prispievať k rozvoju a konkurencieschopnosti európskeho finančného systému a hospodárstva vrátane dobrých životných podmienok európskych občanov a zároveň posilňovať finančnú stabilitu a udržiavať najvyššiu úroveň ochrany spotrebiteľa; |
| --- | --- |

G.

keďže vývoj finančných technológií by mal prispievať k rozvoju a konkurencieschopnosti európskeho finančného systému a hospodárstva vrátane dobrých životných podmienok európskych občanov a zároveň posilňovať finančnú stabilitu a udržiavať najvyššiu úroveň ochrany spotrebiteľa;

| H. | keďže finančné technológie môžu vytvárať značné výhody, ako napríklad rýchlejšie, lacnejšie, lepšie navrhnuté, inkluzívnejšie, odolnejšie a transparentnejšie a lepšie finančné služby pre spotrebiteľov a podniky, a môžu tiež vytvárať mnoho nových podnikateľských príležitostí pre európskych podnikateľov; keďže v oblasti retailových finančných služieb sú skúsenosti spotrebiteľov hnacou silou pre účastníkov trhu; keďže pokrok a inovácie v odvetví finančných služieb by nemali vylučovať hotovosť ako platobný prostriedok; |
| --- | --- |

H.

keďže finančné technológie môžu vytvárať značné výhody, ako napríklad rýchlejšie, lacnejšie, lepšie navrhnuté, inkluzívnejšie, odolnejšie a transparentnejšie a lepšie finančné služby pre spotrebiteľov a podniky, a môžu tiež vytvárať mnoho nových podnikateľských príležitostí pre európskych podnikateľov; keďže v oblasti retailových finančných služieb sú skúsenosti spotrebiteľov hnacou silou pre účastníkov trhu; keďže pokrok a inovácie v odvetví finančných služieb by nemali vylučovať hotovosť ako platobný prostriedok;

| I. | keďže vývoj nových finančných služieb a digitalizácia existujúcich služieb sa zmenia dynamiku trhu odvetvia finančných služieb zavedením nových foriem hospodárskej súťaže, inovácie, partnerstiev a outsourcingu aktérov a medzi aktérmi; |
| --- | --- |

I.

keďže vývoj nových finančných služieb a digitalizácia existujúcich služieb sa zmenia dynamiku trhu odvetvia finančných služieb zavedením nových foriem hospodárskej súťaže, inovácie, partnerstiev a outsourcingu aktérov a medzi aktérmi;

| J. | keďže podpora spravodlivej hospodárskej súťaže, neutralizácia hospodárskych rent, keď tieto existujú, a vytvorenie rovnakých podmienok pre finančné služby v EÚ je predpokladom posilnenia finančných technológií v Európe a zabezpečovania spolupráce medzi všetkými aktérmi; |
| --- | --- |

J.

keďže podpora spravodlivej hospodárskej súťaže, neutralizácia hospodárskych rent, keď tieto existujú, a vytvorenie rovnakých podmienok pre finančné služby v EÚ je predpokladom posilnenia finančných technológií v Európe a zabezpečovania spolupráce medzi všetkými aktérmi;

| K. | keďže ekonomický výskum ukázal, že nákladová efektívnosť finančného systému môže viesť k nižším cenám pre spotrebiteľov retailových finančných produktov a služieb; keďže finančné technológie môžu prispievať k tomuto poklesu cien; |
| --- | --- |

K.

keďže ekonomický výskum ukázal, že nákladová efektívnosť finančného systému môže viesť k nižším cenám pre spotrebiteľov retailových finančných produktov a služieb; keďže finančné technológie môžu prispievať k tomuto poklesu cien;

| L. | keďže riešenia založené na finančných technológiách môžu najmä pre MSP zvýšiť prístup ku kapitálu, a to prostredníctvom cezhraničných finančných služieb, alternatívnych pôžičiek a investičných kanálov, ako sú napríklad kolektívne financovanie a úvery medzi partnermi, čím sa posilní únia kapitálových trhov; |
| --- | --- |

L.

keďže riešenia založené na finančných technológiách môžu najmä pre MSP zvýšiť prístup ku kapitálu, a to prostredníctvom cezhraničných finančných služieb, alternatívnych pôžičiek a investičných kanálov, ako sú napríklad kolektívne financovanie a úvery medzi partnermi, čím sa posilní únia kapitálových trhov;

| M. | rozvoj finančných technológií môže tiež uľahčiť cezhraničné finančné toky a integráciu kapitálových trhov v Európe, a tým stimulovať cezhraničné podnikanie, čím sa umožní dokončenie únie kapitálových trhov; |
| --- | --- |

M.

rozvoj finančných technológií môže tiež uľahčiť cezhraničné finančné toky a integráciu kapitálových trhov v Európe, a tým stimulovať cezhraničné podnikanie, čím sa umožní dokončenie únie kapitálových trhov;

| N. | keďže rozvoj v oblasti finančných technológií, najmä v oblasti riešení domácich a cezhraničných platieb, môže tiež podporovať neustály rozvoj jednotného trhu s tovarom a službami a uľahčovať dosiahnutie cieľov skupiny G20 a G8 „ciele 5x5“ zníženia nákladov na remitencie; |
| --- | --- |

N.

keďže rozvoj v oblasti finančných technológií, najmä v oblasti riešení domácich a cezhraničných platieb, môže tiež podporovať neustály rozvoj jednotného trhu s tovarom a službami a uľahčovať dosiahnutie cieľov skupiny G20 a G8 „ciele 5x5“ zníženia nákladov na remitencie;

| O. | keďže finančné technológie môžu prostredníctvom sprístupňovania špecifických finančných služieb pre tých, ktorí k nim predtým nemali prístup, slúžiť ako účinný nástroj pre finančnú inklúziu, a tak učiniť rast inkluzívnejším; keďže riešenie problémov finančného vzdelávania a digitálnych zručností európskych občanov je potrebné na to, aby finančné technológie priniesli skutočné finančné začlenenie; |
| --- | --- |

O.

keďže finančné technológie môžu prostredníctvom sprístupňovania špecifických finančných služieb pre tých, ktorí k nim predtým nemali prístup, slúžiť ako účinný nástroj pre finančnú inklúziu, a tak učiniť rast inkluzívnejším; keďže riešenie problémov finančného vzdelávania a digitálnych zručností európskych občanov je potrebné na to, aby finančné technológie priniesli skutočné finančné začlenenie;

| P. | keďže právne predpisy, regulácia a dohľad musia prijímať na inovácie a nájsť správnu rovnováhu medzi stimulmi na ochranu inovatívnych spotrebiteľov a investorov a finančnou stabilitou; keďže finančné technológie si vyžadujú vyváženejší prístup medzi „reguláciou inštitúcie“ a „reguláciou činnosti“; keďže zložitý vzťah medzi finančnými technológiami a súčasným nariadením môže viesť k nesúladu, keď sú spoločnosti a poskytovatelia služieb regulovaní rozdielne, hoci vykonávajú v podstate zhodné činnosti, a keď sú niektoré činnosti nedostatočne zachytené vo vymedzení a/alebo rozsahu činnosti v súčasnom nariadení; keďže súčasný európsky rámec ochrany spotrebiteľov a investorov v oblasti finančných služieb sa primerane nezaoberá všetkými finančnými službami; |
| --- | --- |

P.

keďže právne predpisy, regulácia a dohľad musia prijímať na inovácie a nájsť správnu rovnováhu medzi stimulmi na ochranu inovatívnych spotrebiteľov a investorov a finančnou stabilitou; keďže finančné technológie si vyžadujú vyváženejší prístup medzi „reguláciou inštitúcie“ a „reguláciou činnosti“; keďže zložitý vzťah medzi finančnými technológiami a súčasným nariadením môže viesť k nesúladu, keď sú spoločnosti a poskytovatelia služieb regulovaní rozdielne, hoci vykonávajú v podstate zhodné činnosti, a keď sú niektoré činnosti nedostatočne zachytené vo vymedzení a/alebo rozsahu činnosti v súčasnom nariadení; keďže súčasný európsky rámec ochrany spotrebiteľov a investorov v oblasti finančných služieb sa primerane nezaoberá všetkými finančnými službami;

| Q. | keďže európske orgány dohľadu (ESA) začali identifikovať možné riziká a prínosy inovačných finančných technológií; keďže príslušné vnútroštátne orgány monitorujú tento technologický vývoj a predložili rôzne prístupy; keďže rozvoj ekosystému finančných technológií v Európe brzdia rozdielne právne predpisy v jednotlivých členských štátoch a nedostatok spolupráce naprieč trhmi; domnieva sa, že rozhodujúce opatrenia na úrovni EÚ s cieľom podporovať spoločný prístup k finančných technológiám sú dôležité pre rozvoj silného ekosystému finančných technológií v Európe; |
| --- | --- |

Q.

keďže európske orgány dohľadu (ESA) začali identifikovať možné riziká a prínosy inovačných finančných technológií; keďže príslušné vnútroštátne orgány monitorujú tento technologický vývoj a predložili rôzne prístupy; keďže rozvoj ekosystému finančných technológií v Európe brzdia rozdielne právne predpisy v jednotlivých členských štátoch a nedostatok spolupráce naprieč trhmi; domnieva sa, že rozhodujúce opatrenia na úrovni EÚ s cieľom podporovať spoločný prístup k finančných technológiám sú dôležité pre rozvoj silného ekosystému finančných technológií v Európe;

| R. | keďže finančné technológie môžu prispievať k znižovaniu rizika vo finančnom systéme decentralizáciou a dekoncentráciou rizík, rýchlejším zúčtovaním a vyrovnávaním hotovostných platieb a obchodov s cennými papiermi a lepšou správou kolaterálu a optimalizáciou kapitálu; |
| --- | --- |

R.

keďže finančné technológie môžu prispievať k znižovaniu rizika vo finančnom systéme decentralizáciou a dekoncentráciou rizík, rýchlejším zúčtovaním a vyrovnávaním hotovostných platieb a obchodov s cennými papiermi a lepšou správou kolaterálu a optimalizáciou kapitálu;

| S. | keďže od finančných technológií možno očakávať, že niektoré z ich najvýznamnejších vplyvov budú v poobchodnom hodnotovom reťazci, ktorý zahŕňa služby ako služby zúčtovanie, vyrovnanie, úschovu aktív a podávanie regulačných správ, v ktorom by technológie, akými sú napríklad DLT, mohli zmeniť celý sektor; keďže v rámci tohto hodnotového reťazca by sa niektorí sprostredkovatelia, ako napríklad správcovia, centrálne protistrany (CCP) a centrálne depozitáre cenných papierov, v dlhodobom horizonte mohli stať nadbytočnými, zatiaľ čo niektoré iné funkcie budú stále musieť vykonávať nezávislé, regulované subjekty; |
| --- | --- |

S.

keďže od finančných technológií možno očakávať, že niektoré z ich najvýznamnejších vplyvov budú v poobchodnom hodnotovom reťazci, ktorý zahŕňa služby ako služby zúčtovanie, vyrovnanie, úschovu aktív a podávanie regulačných správ, v ktorom by technológie, akými sú napríklad DLT, mohli zmeniť celý sektor; keďže v rámci tohto hodnotového reťazca by sa niektorí sprostredkovatelia, ako napríklad správcovia, centrálne protistrany (CCP) a centrálne depozitáre cenných papierov, v dlhodobom horizonte mohli stať nadbytočnými, zatiaľ čo niektoré iné funkcie budú stále musieť vykonávať nezávislé, regulované subjekty;

| T. | keďže regulačné technológie (RegTech) môžu znamenať značný prínos pre finančné inštitúcie a orgány dohľadu tým, že umožňujú využitie nových technológií na riešenie regulačných požiadaviek a požiadaviek na dodržiavanie súladu transparentnejšie a účinnejšie v reálnom čase; |
| --- | --- |

T.

keďže regulačné technológie (RegTech) môžu znamenať značný prínos pre finančné inštitúcie a orgány dohľadu tým, že umožňujú využitie nových technológií na riešenie regulačných požiadaviek a požiadaviek na dodržiavanie súladu transparentnejšie a účinnejšie v reálnom čase;

| U. | keďže poisťovnícke technológie (InsurTech) predstavujú poistenie, ktoré je sprostredkované alebo poskytované prostredníctvom nových technológií, napríklad prostredníctvom automatizovaného poradenstva, posúdenia rizika a využitia veľkých dát, ale aj prostredníctvom poistenia pred novými hrozbami, ako napríklad poistenie proti kybernetickým útokom; |
| --- | --- |

U.

keďže poisťovnícke technológie (InsurTech) predstavujú poistenie, ktoré je sprostredkované alebo poskytované prostredníctvom nových technológií, napríklad prostredníctvom automatizovaného poradenstva, posúdenia rizika a využitia veľkých dát, ale aj prostredníctvom poistenia pred novými hrozbami, ako napríklad poistenie proti kybernetickým útokom;

| V. | keďže lepší prístup k financovaniu pre spoločnosti pracujúce v oblasti produktov a služieb finančných technológií a pre inovatívnych obchodných partnerov, ktorí im poskytujú technologický materiál, ktorý potrebujú na poskytovanie týchto produktov a služieb, je naliehavo potrebný na posilnenie finančných inovácií v Európe, najmä pre začínajúce podniky s cieľom stať sa rozširujúcimi sa podnikmi; keďže v tejto súvislosti dostupnosť rizikového kapitálu ako zdroja financovania a prítomnosti silného odvetvia technológií sú kľúčovými faktormi pre podporu dynamického prostredia finančných technológií v Európe; |
| --- | --- |

V.

keďže lepší prístup k financovaniu pre spoločnosti pracujúce v oblasti produktov a služieb finančných technológií a pre inovatívnych obchodných partnerov, ktorí im poskytujú technologický materiál, ktorý potrebujú na poskytovanie týchto produktov a služieb, je naliehavo potrebný na posilnenie finančných inovácií v Európe, najmä pre začínajúce podniky s cieľom stať sa rozširujúcimi sa podnikmi; keďže v tejto súvislosti dostupnosť rizikového kapitálu ako zdroja financovania a prítomnosti silného odvetvia technológií sú kľúčovými faktormi pre podporu dynamického prostredia finančných technológií v Európe;

| W. | keďže kybernetické útoky predstavujú čoraz väčšiu hrozbu pre všetku digitálnu infraštruktúru, a teda aj finančnú infraštruktúru; keďže riziko útoku na finančný sektor je trojnásobne vyššie v porovnaní s inými sektormi; keďže bezpečnosť, spoľahlivosť a kontinuita poskytovania jeho služieb sú nevyhnutné na zabezpečenie dôvery verejnosti v toto odvetvie; keďže jeho spotrebitelia sú tiež veľmi zraniteľní voči podobným útokom alebo krádeži identity; |
| --- | --- |

W.

keďže kybernetické útoky predstavujú čoraz väčšiu hrozbu pre všetku digitálnu infraštruktúru, a teda aj finančnú infraštruktúru; keďže riziko útoku na finančný sektor je trojnásobne vyššie v porovnaní s inými sektormi; keďže bezpečnosť, spoľahlivosť a kontinuita poskytovania jeho služieb sú nevyhnutné na zabezpečenie dôvery verejnosti v toto odvetvie; keďže jeho spotrebitelia sú tiež veľmi zraniteľní voči podobným útokom alebo krádeži identity;

| X. | keďže pripojené zariadenia sú neoddeliteľnou súčasťou služieb finančných technológií; keďže internet vecí (IoT) je obzvlášť zraniteľný kybernetickými útokmi, a preto predstavuje osobitnú výzvu pre kybernetickú bezpečnosť; keďže prepojený systém je bezpečný len natoľko, ako jeho najslabší článok; |
| --- | --- |

X.

keďže pripojené zariadenia sú neoddeliteľnou súčasťou služieb finančných technológií; keďže internet vecí (IoT) je obzvlášť zraniteľný kybernetickými útokmi, a preto predstavuje osobitnú výzvu pre kybernetickú bezpečnosť; keďže prepojený systém je bezpečný len natoľko, ako jeho najslabší článok;

| Y. | keďže s príchod finančných technológií, spotrebitelia a investori musia mať možnosť naďalej sa spoliehať na vysoké normy ochrany spotrebiteľa a investorov, ochrany údajov a práv na súkromie a právnej zodpovednosti poskytovateľov finančných služieb; |
| --- | --- |

Y.

keďže s príchod finančných technológií, spotrebitelia a investori musia mať možnosť naďalej sa spoliehať na vysoké normy ochrany spotrebiteľa a investorov, ochrany údajov a práv na súkromie a právnej zodpovednosti poskytovateľov finančných služieb;

| Z. | keďže, na uľahčenie finančných technológií je dôležité vytvoriť súdržný a podporný regulačný rámec a konkurenčné prostredie, ktoré umožnia finančným technológiám rozvíjať sa a využívať rôzne inovačné nástroje na zabezpečenie šifrovania elektronickej identifikácie a autentifikácie jednoduchým rozhraním; |
| --- | --- |

Z.

keďže, na uľahčenie finančných technológií je dôležité vytvoriť súdržný a podporný regulačný rámec a konkurenčné prostredie, ktoré umožnia finančným technológiám rozvíjať sa a využívať rôzne inovačné nástroje na zabezpečenie šifrovania elektronickej identifikácie a autentifikácie jednoduchým rozhraním;

| AA. | keďže automatizáciu vo finančnom sektore, ako aj v iných odvetviach, môžu narušiť existujúce modely zamestnanosti; keďže zlepšovanie a rozvoj zručností, odborná príprava a rekvalifikácia budú musieť byť jadrom každej európskej stratégie v oblasti finančných technológií; |
| --- | --- |

AA.

keďže automatizáciu vo finančnom sektore, ako aj v iných odvetviach, môžu narušiť existujúce modely zamestnanosti; keďže zlepšovanie a rozvoj zručností, odborná príprava a rekvalifikácia budú musieť byť jadrom každej európskej stratégie v oblasti finančných technológií;

| AB. | keďže sieťové účinky na štruktúru trhu v mnohých oblastiach digitálneho hospodárstva sú zamerané na malý počet účastníkov trhu, čo prináša výzvy v oblasti práva hospodárskej súťaže a protimonopolného práva; |
| --- | --- |

AB.

keďže sieťové účinky na štruktúru trhu v mnohých oblastiach digitálneho hospodárstva sú zamerané na malý počet účastníkov trhu, čo prináša výzvy v oblasti práva hospodárskej súťaže a protimonopolného práva;

Vymedzenie rámca EÚ pre finančné technológie

| 1. | víta nový vývoj v oblasti finančných technológií a vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexný akčný plán finančných technológií v rámci svojich stratégií únie kapitálových trhov (CMU) a jednotného digitálneho trhu (DSM), ktorý môže celkovo prispieť k dosiahnutiu efektívneho a konkurencieschopného, pevnejšieho a integrovanejšieho a stabilnejšieho a udržateľnejšieho európskeho finančného systému, zabezpečiť dlhodobý úžitok reálnemu hospodárstvu a riešiť potreby ochrany spotrebiteľov a investorov a právnej istoty; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta nedávne vytvorenie pracovnej skupiny pre finančné technológie s úlohou posúdiť inovácie v tejto oblasti a zároveň vypracovať stratégie na čelenie prípadným výzvam finančných technológií, ako aj začať verejnú konzultáciu o finančných technológiách zo strany Komisie; vyzýva Komisiu, aby Európsky parlament zapojila do práce pracovnej skupiny pre finančné technológie; zastáva názor, že tieto iniciatívy, ktoré Komisia nedávno prijala, sú zásadnými krokmi na vypracovanie komplexnej stratégie Komisie pre digitálne technológie a na zníženie regulačnej neistoty v oblasti finančných technológií; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že finančného technológie môžu prispieť k úspechu iniciatív CMU, napríklad rozšírením možností financovania v EÚ, a povzbudzuje Komisiu, aby využila výhody finančných technológií pri napredovaní v CMU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada Komisiu, aby zaviedla primeraný, medziodvetvový a holistický prístup k svojej práci v oblasti finančných technológií, poučila sa z toho, čo sa dosiahlo v iných jurisdikciách, a prispôsobila sa rozmanitosti použitých aktérov a obchodných modelov; vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby konala ako prvá s cieľom vytvoriť priaznivé prostredie pre rast európskych uzlov a firiem v oblasti finančných technológií; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že právne predpisy v oblasti finančných služieb tak na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnych úrovniach, by sa mali podľa potreby revidovať a mali by byť dostatočne priaznivé pre inovácie, aby sa dosiahli a zachovali rovnaké podmienky medzi subjektmi; odporúča najmä, aby sa v súlade so zásadou inovácie riadne posúdil potenciálny vplyv právnych predpisov na oblasť inovácií ako súčasť hodnotenia vplyvu, čo by malo viesť k tomu, aby tento vývoj poskytoval v plnom rozsahu „značné hospodárske a spoločenské prínosy“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a zároveň uľahčiť prístupu pre nových účastníkov trhu a predchádzať regulačnej arbitráži medzi členskými štátmi a právnymi postaveniami, by právne predpisy a dohľad v oblasti finančných technológií mali vychádzať z týchto zásad:






  a) | rovnaké služby a rovnaké riziko: uplatňovanie rovnakých pravidiel bez ohľadu na typ príslušného právneho subjektu alebo jeho sídla v Únii; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

rovnaké služby a rovnaké riziko: uplatňovanie rovnakých pravidiel bez ohľadu na typ príslušného právneho subjektu alebo jeho sídla v Únii;

| b) | technologická neutralita; |
| --- | --- |

b)

technologická neutralita;

| c) | prístup založený na posúdení rizík, pričom sa zohľadní proporcionálnosť legislatívnych opatrení a opatrení v oblasti dohľadu rizikám a závažnosti rizík; |
| --- | --- |

c)

prístup založený na posúdení rizík, pričom sa zohľadní proporcionálnosť legislatívnych opatrení a opatrení v oblasti dohľadu rizikám a závažnosti rizík;

| 7. | odporúča, aby príslušné orgány umožňovali novým, ako aj existujúcim účastníkom trhu kontrolované experimentovanie s novými technológiami a podnecovali ich k tomu; konštatuje, že takéto kontrolované prostredie na experimentovanie môže mať podobu regulačného pieskoviska pre služby digitálnych technológií s potenciálnymi prínosmi pre spoločnosť, ktoré by spájalo široké spektrum účastníkov trhu a ktoré už úspešne jestvuje v niekoľkých členských štátoch; poukazuje na to, že proaktívne a prezieravé zapojenie orgánov do dialógu s účastníkmi trhu a všetkými ostatnými relevantnými zainteresovanými stranami a orgánmi dohľadu a regulačnými orgánmi je potrebné a môže pomôcť vyvinúť nové technologické odborné znalosti; vyzýva príslušné orgány, aby zvážili vypracovanie nástrojov finančného a/alebo prevádzkového záťažového testovania aplikácií finančných technológií, ak môžu spôsobiť systémové riziká, ktoré by dopĺňali prácu ESRB; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že niektoré centrálne banky už experimentujú s digitálnou menou centrálnych bán, ak aj s ďalšími novými technológiami; vyzýva príslušné orgány v Európe, aby posúdili vplyv potenciálnych rizík a prínosov digitálnej meny centrálnych bánk na základe distribuovanej účtovnej knihy a súvisiacich požiadaviek potrebných z hľadiska ochrany spotrebiteľa a transparentnosti; nabáda ich tiež, aby experimentovali, aby sa udržal krok s vývojom trhu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje význam toho, aby regulátori a orgány dohľadu získali dostatočné odborné znalosti, aby mohli primerane kontrolovať čoraz zložitejšie služby v oblasti finančných technológií; zdôrazňuje, že vďaka tejto nepretržitej kontrole budú regulačné orgány schopné odhaľovať a predvídať osobitné riziká v súvislosti s rôznymi technológiami, ako aj okamžite zakročiť, a mať jasný program, ak bude potrebný; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje preto význam jednotného kontaktného miesta pre poskytovateľov služieb a používateľov finančných technológií v rámci regulačných a dozorných orgánov; uznáva potrebu odstrániť izoláciu dohľadu naprieč sektormi, a odporúča úzku spoluprácu orgánov dohľadu nad finančným sektorom s inými príslušnými vnútroštátnymi a európskymi orgánmi, ktoré majú požadované technologické odborné znalosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby povzbudzovali a podporovali viac výskumných projektov týkajúcich sa finančných technológií; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že je dôležité posilniť finančné inovácie v Európe; vyzýva na uľahčenie prístupu k financiám pre inovačné poskytovateľov finančných služieb a inovatívne podniky, ktoré im poskytli materiál potrebný na poskytovanie týchto služieb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že podniky v oblasti finančných technológií pozitívne prispievajú k rozvoju finančného sprostredkovania, ale zároveň so sebou prinášajú nové riziká súvisiace s finančnou stabilitou; konštatuje, že regulačné a dozorné orgány získavajú zo súvah zavedených finančných inštitúcií veľké množstvo informácií súvisiacich s vykonávaním mnohých regulačných rámcov, ako sú kapitálové požiadavky, ukazovateľ pákového efektu, pomer likvidity a iné, zatiaľ čo v prípade nebankových subjektov poskytujúcich úvery, ako sú skupinové financovanie a priame financovanie, je ťažké získať z ich súvah dostatočné informácie o finančných sprostredkovateľských činnostiach; preto naliehavo žiada regulačné a dozorné orgány, aby zvážili, akým spôsobom by mohli získať vhodné informácie o dohľade na zachovanie finančnej stability a v prípade potreby ukladať regulačné obmedzenia na ich súvahy s cieľom dosiahnuť a zachovať finančnú stabilitu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že regulačné technológie majú potenciál zlepšiť súlad postupov, najmä kvalitu a včasnosť informácií o dohľade, tým, že sa tieto zjednodušia a zvýši sa ich nákladová efektívnosť; vyzýva orgány, aby objasnili právne podmienky, za ktorých sa subjektu dohľadu umožňuje zadávať činnosti v oblasti dodržiavania predpisov tretím stranám, a súčasne aby zaistili zavedenie vhodných mechanizmov dohľadu nad tretími stranami a že právnu zodpovednosť za súlad bude naďalej niesť tento subjekt; vyzýva príslušné orgány, najmä Komisiu, vzhľadom na jej činnosť súvisiacu s európskym poobchodným fórom, aby zaujali proaktívny prístup v snahe pochopiť prekážky používania nových riešení finančných a regulačných technológií vo fáze pred obchodovaním a po skončení obchodovania, na ktoré sa vzťahuje smernica o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID), nariadenie o infraštruktúre európskych trhov (EMIR) a nariadenie o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSDR) a aby tam, kde neexistujú žiadne prekážky, objasnila právo subjektov na využívanie takýchto riešení na plnenie svojich povinností podľa týchto právnych predpisov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína, že inovačné finančné služby by mali byť dostupné v celej EÚ, a preto by sa nemalo neprimerane obmedzovať ich cezhraničné poskytovanie v rámci Únie; vyzýva Komisiu a ESA, aby monitorovali prekrývanie nariadení a zamedzovali ho, nové prekážky vstupu na trh a vnútroštátne prekážky pre tieto služby; vyzýva Komisiu, aby zabránila vzniku prekážok medzi členskými štátmi z dôvodu nezrovnalostí medzi vnútroštátnymi režimami a podporovala osvedčené postupy v regulačných prístupoch členských štátov; vyzýva Komisiu a ESA, aby podľa potreby uplatňovali režimy povolení pre poskytovateľov nových finančných služieb ponúkaných v celej Únii; podporuje snahu Komisie zaoberať sa tým, ako EÚ môže pomôcť zlepšiť výber, transparentnosť a hospodársku súťaž v oblasti retailových finančných služieb v prospech európskych spotrebiteľov, a zdôrazňuje, že tento cieľ by mal byť doplnkom k cieľu zlepšovania efektívnosti finančného systému; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta skutočnosť, že v celej EÚ sa objavil dynamický súbor komunít finančných technológií; vyzýva Komisiu a súvisiace orgány správy hospodárskych záležitostí EÚ, aby úzko spolupracovali s uzlami finančných technológií a zlepšovali inteligentné podnikanie týchto spoločenstiev a ich úsilia, a to podnecovaním a financovaním inovácií a osvojením si ich ako zdroja budúcej konkurenčnej výhody EÚ vo finančnom sektore; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konštatuje, že začínajúce podniky finančných technológií sú obzvlášť zraniteľné voči zneužívateľom patentov, t. j. voči subjektom, ktoré nakupujú patenty s úmyslom ich uplatnenia voči podnikom, ktoré už využívajú technologické práva prostredníctvom hrozieb žalobou za porušovanie patentových práv; vyzýva Komisiu, aby túto situáciu analyzovala a navrhla opatrenia na boj proti zneužívateľom patentov v oblasti finančných technológií; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje potenciálnu úlohu finančných technológií pre digitalizáciu verejných služieb, čím sa prispeje k ich väčšej účinnosti, napríklad v oblasti výberu dane a predchádzania daňovým podvodom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že vzhľadom na sieťové účinky je štruktúra trhu v mnohých oblastiach digitálneho hospodárstva zameraná na malý počet účastníkov trhu, čo prináša výzvy v oblasti práva hospodárskej súťaže a protimonopolného práva; vyzýva Komisiu, aby opätovne posúdila vhodnosť regulačného rámca pre hospodársku súťaž na riešenie výziev digitálneho hospodárstva vo všeobecnosti, a najmä na oblasť finančných technológií; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že existuje priestor na ďalšie zlepšovanie prostriedkov, ktoré možno používať na cezhraničné platby; podporuje rozvoj takýchto platobných prostriedkov v rámci Európy a vyjadruje poľutovanie nad vysokým stupňom fragmentácie trhu v oblasti elektronického bankovníctva v EÚ a nad neexistenciou systému kreditných alebo debetných kariet, ktorý by bol vo vlastníctve európskych subjektov a fungoval na úrovni celej EÚ; vyjadruje presvedčenie, že tento systém má rozhodujúci význam pre riadne fungovanie únie kapitálových trhov a je rozhodujúcou súčasťou jednotného digitálneho trhu, pretože podporuje európsky elektronický obchod a cezhraničnú hospodársku súťaž vo finančných službách; vyzýva Komisiu, aby určila, aké kroky treba podniknúť na vytvorenie priaznivého prostredia na rozvoj tohto systému; uznáva, že v záujme hospodárskej súťaže je potrebné, aby takýto systém koexistoval a v prípade potreby spolupôsobil s inými inovatívnymi spôsobmi platby; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že spotrebitelia sú hnacou silou rastu finančných technológií; zdôrazňuje, že cieľom akýchkoľvek budúcich legislatívnych zmien by mala byť podpora spotrebiteľov pri tejto transformácii; |
| --- | --- |

21.

Údaje

| 22. | pripomína, že zhromažďovanie a analýza údajov sú pre finančné technológie kľúčové, a preto zdôrazňuje potrebu súdržného a technologicky neutrálneho uplatňovania existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa údajov vrátane všeobecného nariadenia o ochrane údajov (VNOÚ), revidovanej smernice o platobných službách (PSD2), nariadenia o elektronickej identifikácii a autentifikácii v službách (eIDAS), štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (AMLD4) a smernice o sieťovej a informačnej bezpečnosti (NIS); zdôrazňuje, že na to, aby sa mohlo rozšíriť inovatívne financovanie v Európe, je potrebné zabezpečiť voľný tok údajov v rámci Únie; vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa v kontexte poskytovania finančných služieb používali iba objektívne a relevantné údaje; víta verejnú konzultáciu Komisie z 10. januára 2017 o dátovom hospodárstve (COM(2017)0009), ktorá by mala poskytnúť dôkazy a zistiť, či jestvujú prekážky voľného toku údajov v rámci Únie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje potrebu stanoviť jasné pravidlá týkajúce sa vlastníctva údajov, prístupu k nim a ich prenosu; zdôrazňuje, že zariadenia alebo procesy založené na vznikajúcich technológiách, ako je napríklad strojové učenie, spôsobujú zvýšenie množstva údajov; zdôrazňuje, že vo VNOÚ sa stanovuje jasný právny rámec pre ochranu osobných údajov, ale že je potrebná väčšia právna istota, pokiaľ ide o iné kategórie údajov; v tejto súvislosti sa domnieva, že by sa malo jasne rozlišovať medzi nespracovanými údajmi a údajmi vyplývajúcimi z ďalšieho spracovania; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že otvorené bankovníctvo a spoločné využívanie údajov prispievajú k zabezpečovaniu toho, aby všetky obchodné modely finančných technológií mohli spoločne rásť v prospech spotrebiteľov; v tejto súvislosti zdôrazňuje nedávne úspechy PSD2, pokiaľ ide o iniciovanie platieb a prístup k údajom o účtoch; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje prínos, ktorý môže mať cloud computing pre spotrebiteľov a poskytovateľov finančných služieb z hľadiska nákladovej efektívnosti, zníženia času potrebného na uvedenie na trh a lepšieho využívania zdrojov v oblasti IKT; konštatuje, že neexistujú jasné a komplexné európske pravidlá pre externé ukladanie údajov do cloudu, pokiaľ ide o finančný sektor; zdôrazňuje potrebu vypracovania takýchto usmernení a spoločného prístupu k využívaniu cloud computingu vo vnútroštátnych príslušných orgánoch (VPO); zdôrazňuje, že takéto pravidlá alebo usmernenia sú potrebné na zabezpečenie prispôsobivosti a rýchlosti prijímania cloud computingu; zdôrazňuje, že súčasťou týchto usmernení by mali byť prísne normy v oblasti ochrany údajov a ochrany spotrebiteľa; vyzýva Komisiu a ESA, aby v tejto súvislosti preskúmali rôzne možnosti, ako napríklad vopred schválené zmluvy medzi poskytovateľmi cloudových služieb a finančnými inštitúciami; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poukazuje na potrebu vytvoriť väčšiu informovanosť spotrebiteľov, pokiaľ ide o hodnotu ich osobných údajov; konštatuje, že spotrebitelia môžu uzatvárať zmluvy s cieľom podeliť sa o digitálny obsah výmenou za zaplatenie poplatku; zdôrazňuje, že to môže byť hospodárskym prínosom, ale môže sa to využiť aj diskriminačným spôsobom; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť vytvorenia európskej stratégie spoločného využívania údajov s cieľom umožniť spotrebiteľom kontrolu nad svojimi údajmi; domnieva sa, že jasný prístup zameraný na spotrebiteľa zvýši dôveru v služby založené na cloude a bude stimulovať nové inovačné služby ponúkané zo strany rôznych aktérov vo finančnom hodnotovom reťazci, napr. využitím rozhraní na programovanie aplikácií (API) alebo uľahčovaním priameho prístupu k údajom pre elektronické platobné služby; žiada Komisiu, aby preskúmala budúci potenciál systémov správy osobných údajov (Personal Information Management Systems – PIMS) ako technického nástroja pre spotrebiteľov na správu osobných údajov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripomína, v kontexte zvýšeného využívania údajov o zákazníkoch alebo veľkých dát zo strany finančných inštitúcií, ustanovenia VNOÚ, ktorý priznáva dotknutej osobe právo získať vysvetlenie rozhodnutia dosiahnutého automatizovaným spracovaním a napadnúť toto rozhodnutie (4); zdôrazňuje, že treba zaručiť, aby sa nesprávne údaje mohli meniť a aby sa používali iba overiteľné a relevantné údaje; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby zvýšili úsilie na zaručenie presadzovania týchto práv; domnieva sa, že súhlas na použitie osobných údajov musí byť dynamický a dotknuté osoby musia mať možnosť upraviť a prispôsobiť svoj súhlas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konštatuje, že zvýšené používanie údajov o zákazníkoch alebo veľkých dát zo strany finančných inštitúcií môže priniesť spotrebiteľom výhody, ako napríklad rozvoj prispôsobenejších, segmentovaných a lacnejších ponúk na základe efektívnejšieho rozdelenie rizika a kapitálu; berie na druhej strane na vedomie rozvoj dynamického určovania cien a jeho potenciál viesť k opačnému výsledku, ktorý by mohol mať nepriaznivý vplyv na porovnateľnosť ponúk a efektívnu hospodársku súťaž a na spoločné znášanie a rozdelenie rizika, napríklad v sektore poisťovníctva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | berie na vedomie čoraz častejšie kombinovanie osobných údajov a algoritmov s cieľom poskytovať služby, ako napríklad automatizované poradenstvo; zdôrazňuje potenciál zvýšenia efektívnosti, ktorý prináša automatizované poradenstvo, ako aj jeho pozitívne účinky na finančné začleňovanie; zdôrazňuje, že chyby alebo odchýlky v algoritmoch alebo podkladových údajoch môžu spôsobiť systémové riziko a poškodiť spotrebiteľov, napríklad prostredníctvom prehlbovania vylúčenia; žiada Komisiu a ESA, aby monitorovali tieto riziká s cieľom zabezpečiť, aby automatizácia finančného poradenstva mohla skutočne vytvoriť lepšie, transparentnejšie, dostupnejšie a nákladovo efektívnejšie poradenstvo, a aby sa zaoberali narastajúcimi ťažkosťami pri zisťovaní zodpovednosti za škody spôsobené takýmito rizikami v súčasnom rámci právnej zodpovednosti za používanie údajov; zdôrazňuje, že na automatizované poradenstvo i na osobné poradenstvo by sa mali uplatňovať rovnaké požiadavky na ochranu spotrebiteľa; |
| --- | --- |

29.

Kybernetická bezpečnosť a riziká v oblasti IKT

| 30. | zdôrazňuje potrebu komplexného zabezpečenia v rámci celého hodnotového reťazca v oblasti finančných služieb; poukazuje na rozsiahle a rôznorodé riziká, ktoré predstavujú kybernetické útoky zamerané na infraštruktúru našich finančných trhov, internet vecí, meny a údaje; vyzýva Komisiu, aby kybernetickú bezpečnosť urobila prvoradou prioritou v akčnom pláne pre finančné technológie, a vyzýva európske orgány dohľadu a ECB, aby v rámci svojej úlohy bankového dohľadu kybernetickú bezpečnosť urobili kľúčovým prvkom svojich regulačných a dozorných programov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva európske orgány dohľadu, aby v spolupráci s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi pravidelne preskúmavali existujúce operačné normy týkajúce sa rizík IKT finančných inštitúcií; okrem toho, vzhľadom na odlišné úrovne ochrany v rámci stratégií kybernetickej bezpečnosti členských štátov, požaduje usmernenia európskych orgánov dohľadu týkajúce sa dohľadu nad týmito rizikami; zdôrazňuje význam technického know-how v európskych orgánoch dohľadu, aby sa im umožnilo plniť ich úlohy; nabáda na ďalší výskum v tejto oblasti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje potrebu výmeny informácií a osvedčených postupov medzi orgánmi dohľadu, ako aj medzi regulačnými orgánmi a vládami na ich príslušných úrovniach, medzi výskumnými pracovníkmi a účastníkmi trhu a medzi samotnými účastníkmi trhu; vyzýva Komisiu, členské štáty, účastníkov trhu a Agentúre Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA), aby preskúmali potenciál transparentnosti a výmeny informácií ako nástroja na boj proti kybernetickým útokom; navrhuje preskúmať možné prínosy jednotného kontaktného miesta pre účastníkov trhu v tejto oblasti, ako aj zvážiť koordinovanejší prístup v oblasti vyšetrovania počítačovej kriminality v oblasti finančných služieb, vzhľadom na ich čoraz častejší cezhraničný charakter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že nariadenie o poskytovaní infraštruktúry finančných služieb musí umožňovať primerané systémy stimulovania pre poskytovateľov, aby zodpovedajúcim spôsobom investovali do kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili včasnú transpozíciu smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov (NIS); víta nové verejno-súkromné partnerstvo v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré nedávno začala Komisia s účasťou príslušného odvetvia; žiada Komisiu, aby vypracovala súbor nových a konkrétnych iniciatív na posilnenie odolnosti podnikov v sektore finančných technológií, najmä MSP a začínajúcich podnikov, proti kybernetickým útokom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konštatuje, že dôvera verejnosti v príslušné technológie je životne dôležitá pre budúci rast finančných technológií, a poukazuje na potrebu lepšieho vzdelávania a informovanosti o pozitívnom vplyve finančných technológií na každodenné činnosti, ale o rizikách týkajúcich sa sieťovej a informačnej bezpečnosti pre občanov a podniky, najmä MSP; |
| --- | --- |

35.

| 36. | víta pokračujúce úsilie v oblasti normalizácie, ktoré zvýši bezpečnosť pripojených zariadení; zdôrazňuje však, že bezpečnosť musí byť poskytnutá nad minimálnu úroveň normalizácie, najmä preto, že jednotné normalizované bezpečnostné opatrenia zvyšujú riziko veľkého narušenia bezpečnosti z dôvodu možného dominového efektu; dôrazne nabáda spoločnosti, aby rozvíjali heterogénne vlastné riešenia na zabezpečenie svojich zariadení a činnosti; |
| --- | --- |

36.

Blockchains

| 37. | zdôrazňuje potenciál aplikácií technológie blockchain pre prevody cenných papierov a hotovosti, ako aj na uľahčovanie „inteligentných zmlúv“, ktoré otvárajú širokú škálu možností pre obe strany finančných zmlúv, najmä pre financovanie obchodu a obchodné dohody o úveroch, ktoré majú možnosť zjednodušiť zložité obchodné a finančné zmluvné vzťahy medzi podnikmi (B2B) a medzi podnikmi a spotrebiteľmi (B2C); zdôrazňuje, že platformy technológie blockchain sú vhodné aj na zjednodušenie zložitých transakcií B2B a B2C; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripomína výhody a riziká aplikácií neautorizovanej technológie blockchain; vyzýva Komisiu, aby organizovala každoročnú konferenciu všetkých zainteresovaných strán k tejto téme; vyjadruje znepokojenie nad zvýšeným využívaním neautorizovaných aplikácií technológie blockchain na trestnú činnosť, daňové úniky, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a pranie špinavých peňazí; vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala tieto otázky vrátane úlohy mixers/tumblers (mixovacích služieb) v tomto procese, a aby sa nimi v správe zaoberala; |
| --- | --- |

38.

Interoperabilita

| 39. | uznáva význam aplikačných programovacích rozhraní (APIs), ako doplnku iných nástrojov, ktoré môže používať spotrebiteľ, pokiaľ ide o poskytovanie prístupu k finančnej infraštruktúre novým účastníkom; odporúča vytvoriť súbor štandardizovaných rozhraní API, ktoré by predajcovia mohli využívať, napríklad v oblasti otvoreného bankovníctva, spolu s možnosťou, aby takíto predajcovia mohli vyvíjať svoj vlastný softvér; |
| --- | --- |

39.

| 40. | domnieva sa, že interoperabilita služieb finančných technológií, tak v rámci Európy, ako aj prostredníctvom spolupráce s jurisdikciami tretích krajín a s inými hospodárskymi odvetviami, je kľúčovou podmienkou budúceho rozvoja európskeho sektora finančných technológií a plnej materializácie príležitosti, ktoré môže vytvoriť; podporuje štandardizáciu dátových formátov tam, kde je to možné, ako je to v prípade PSD2, ktorá by tomu pomohla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby koordinovala prácu členských štátov a účastníkov trhu s cieľom zabezpečiť interoperabilitu medzi rôznymi vnútroštátnymi systémami elektronickej identifikácie; zdôrazňuje, že používanie týchto systémov by malo byť otvorené pre súkromný sektor; domnieva sa, že prijateľné by mali byť aj prostriedky identifikácie na diaľku, ktoré nie sú stanovené v nariadení e-IDAS, pokiaľ majú bezpečnostnú úroveň rovnocennú s podstatnou mierou istoty uvedeného nariadenia, a sú preto bezpečné a interoperabilné; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje význam interoperability tradičných i nových platobných riešení s cieľom dosiahnuť integrovaný a inovatívny európsky platobný trh; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žiada, aby európske orgány dohľadu zisťovali prípady, v ktorých cielené alebo na riziko zamerané overovanie totožnosti môže byť alternatívou k silnému overovaniu; ďalej žiada Komisiu, aby preskúmala, či silné overovanie totožnosti môžu uskutočňovať aj iné subjekty ako banky; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva európske orgány dohľadu, aby v spolupráci s národnými regulačnými orgánmi rozvíjali technologicky neutrálne normy a licencie, a to tak na zásadách poznaj svojho klienta, ako aj identifikácie na diaľku, napríklad na základe biometrických kritérií, ktoré rešpektujú súkromie užívateľov; |
| --- | --- |

44.

Finančná stabilita a ochrana spotrebiteľov a investorov

| 45. | vyzýva Komisiu, aby pri navrhovaní svojich akčných plánov finančných technológií venovala osobitnú pozornosť potrebám retailových spotrebiteľov a investorov a rizikám, voči ktorým môžu byť zraniteľní z hľadiska rastúcej expanzii služieb finančných technológií pre súkromných zákazníkov, napríklad pri kolektívnom financovaní a úveroch medzi partnermi; zdôrazňuje, že na služby finančných technológií sa vzťahujú rovnaké normy v oblasti ochrany spotrebiteľa ako na iné finančné služby, a to bez ohľadu na distribučný kanál alebo miesto, kde sa nachádza zákazník; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva európske orgány dohľadu, aby pokračovali v prebiehajúcej práci v oblasti sledovania technologického vývoja a analýzy jeho výhod a možných rizík a urýchľovali ju, najmä pokiaľ ide o ochranu spotrebiteľov a investorov a finančné začleňovanie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala, do akej miery finančné technológie môžu pomôcť poskytovať spotrebiteľom kvalitnejšie finančné poradenstvo a či je rozdrobený regulačný rámec EÚ pre poradenstvo dostatočný na to, aby tieto činnosti obsiahol; |
| --- | --- |

47.

| 48. | domnieva sa, že stále existuje značná právna neistota okolo poisťovacích technológií, a zdôrazňuje, že tento problém sa musí riešiť tak, aby sa zabezpečila bezpečnosť, súkromie, spravodlivá hospodárska súťaž a finančná stabilita; zdôrazňuje, že väčšia právna istota pomôže zabezpečiť, aby sa spotrebitelia zle regulovaných spoločností poskytujúcich poisťovacie technológie nestali obeťami strát alebo zavádzajúceho predaja, a pomôže spoločnostiam a spotrebiteľom lepšie využívať riešenia poisťovacích technológií; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby sa zvýšila finančná stabilita spolu s rozvojom riešení finančných technológií; nabáda k preskúmaniu technológie s otvoreným zdrojovým kódom s partnerským preskúmaním ako prostriedku na dosiahnutie tohto cieľa; vyzýva európske orgány dohľadu, aby sa spojili ako partneri so súkromnými subjektmi pri vyvíjaní a hodnotení inovačných technológií, ktoré majú potenciál zabezpečiť finančnú stabilitu a zvýšiť ochranu spotrebiteľov, napríklad zmierňovaním neobjektívnosti algoritmoch alebo zvyšovaním povedomia spotrebiteľov o kybernetických hrozbách; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konštatuje, že rôznorodosť a hospodárska súťaž medzi účastníkmi trhu sú rozhodujúcimi faktormi, ktoré prispievajú k finančnej stabilite; vyzýva regulačné orgány a orgány dohľadu, aby sledovali vplyv digitalizácie na konkurenčné postavenie všetkých relevantných segmentov finančného sektora, a aby navrhovali a zavádzali nástroje na prevenciu alebo nápravu protisúťažného správania alebo narúšania hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

50.

Finančné vzdelávanie a zručnosti v oblasti IT

| 51. | zdôrazňuje, že tak finančná, ako aj digitálna gramotnosť sú kľúčovými faktormi efektívneho využívania finančných technológií a nižšej miery rizika v prostredí týchto technológií; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že náležité finančné vzdelávanie retailových spotrebiteľov a investorov je potrebné na to, aby sa finančné technológie stali skutočným nástrojom finančného začleňovania a aby sa tým spotrebiteľom a investorom, ktorí sú čoraz priamejšie vystavení okamžite prístupným personalizovaným produktom a službám finančného investovania, umožnilo uskutočňovať riadne finančné rozhodnutia nezávisle od týchto ponúk a porozumieť všetkým rizikám vyplývajúcim z používania týchto inovatívnych technológií; vyzýva Komisiu a európske orgány dohľadu, aby zvýšili svoju podporu iniciatívam na zlepšenie finančného vzdelávania; zdôrazňuje, že odborná príprava a informácie o právach spotrebiteľov a investorov by mali byť ľahko dostupné; |
| --- | --- |

52.

| 53. | upozorňuje na prognózu Komisie, že Európa môže do roku 2020 čeliť nedostatku až 825 000 odborníkov v oblasti IKT; domnieva sa, že je potrebných viac počítačových vedcov, a vyzýva členské štáty, aby sa pripravili na zmeny na trhu práce, ku ktorým môže dôjsť rýchlejšie, ako dnes môžeme očakávať; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podčiarkuje potrebu zvýšeného digitálneho vzdelávania a zručností v rámci finančného sektora, v rámci regulačných orgánov a v spoločnosti ako celku, vrátane odborného vzdelávania; vyzýva Komisiu, aby predstavila najlepšie postupy v rámci koalície pre digitálne zručnosti a pracovné miesta; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0228.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0358.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0434.

(4)  pozri odôvodnenie 71 VNOU.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/67

---

P8_TA(2017)0214

Geneticky modifikovaná bavlna GHB119

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 Európskeho parlamentu a Rady povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sú z nej zložené alebo vyrobené (D050182 – 2017/2675(RSP))

(2018/C 307/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D050182) povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sú z nej zložené alebo vyrobené, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D050182) povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sú z nej zložené alebo vyrobené,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3, článok 9 ods. 2, článok 19 ods. 3 a článok 21 ods. 2, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3, článok 9 ods. 2, článok 19 ods. 3 a článok 21 ods. 2,

| — | so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat uvedeného v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré prebehlo 27. marca 2017 a neprinieslo žiadne stanovisko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat uvedeného v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré prebehlo 27. marca 2017 a neprinieslo žiadne stanovisko,

| — | so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2),

| — | so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 21. septembra 2016 a uverejnené 21. októbra 2016 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 21. septembra 2016 a uverejnené 21. októbra 2016 (3),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (4),

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| — | so zreteľom na článok 106 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže 25. marca 2011 spoločnosť Bayer podala v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 príslušnému holandskému orgánu žiadosť o uvedenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú bavlnu GHB119, sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh; keďže táto žiadosť sa týkala aj uvedenia geneticky modifikovanej bavlny GHB119 na trh vo výrobkoch, ktoré sú z nej zložené alebo ju obsahujú, na použitia – okrem použitia v podobe potraviny a krmiva –, ktoré sú prípustné v prípade akýchkoľvek iných druhov bavlny, s výnimkou účelu pestovania; |
| --- | --- |

A.

keďže 25. marca 2011 spoločnosť Bayer podala v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 príslušnému holandskému orgánu žiadosť o uvedenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú bavlnu GHB119, sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh; keďže táto žiadosť sa týkala aj uvedenia geneticky modifikovanej bavlny GHB119 na trh vo výrobkoch, ktoré sú z nej zložené alebo ju obsahujú, na použitia – okrem použitia v podobe potraviny a krmiva –, ktoré sú prípustné v prípade akýchkoľvek iných druhov bavlny, s výnimkou účelu pestovania;

| B. | keďže Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) prijal 21. septembra 2016 v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003 kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 21. októbra 2016, |
| --- | --- |

B.

keďže Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) prijal 21. septembra 2016 v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003 kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 21. októbra 2016,

| C. | keďže jednoznačný identifikačný znak BCS-GHØØ5-8 pridelený bavlne GHB119, ako sa uvádza v žiadosti, vyjadruje proteín PAT, ktorý zaisťuje toleranciu voči herbicídom na báze glufosinátu amónneho, a proteín Cry2Ae, ktorý zabezpečuje rezistenciu voči určitým škodcom z radu Lepidoptera; keďže povolenie na dovoz tejto bavlny do Únie by nepochybne viedlo k zvýšeniu jej pestovania v iných častiach sveta, so zodpovedajúcim nárastom používania herbicídov na báze glufosinátu amónneho; |
| --- | --- |

C.

keďže jednoznačný identifikačný znak BCS-GHØØ5-8 pridelený bavlne GHB119, ako sa uvádza v žiadosti, vyjadruje proteín PAT, ktorý zaisťuje toleranciu voči herbicídom na báze glufosinátu amónneho, a proteín Cry2Ae, ktorý zabezpečuje rezistenciu voči určitým škodcom z radu Lepidoptera; keďže povolenie na dovoz tejto bavlny do Únie by nepochybne viedlo k zvýšeniu jej pestovania v iných častiach sveta, so zodpovedajúcim nárastom používania herbicídov na báze glufosinátu amónneho;

| D. | keďže glufosinát je klasifikovaný ako toxický pre reprodukciu, a teda sa naň vzťahujú kritériá vylúčenia stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (5); keďže platnosť povolenia glufosinátu sa skončí 31. júla 2018; |
| --- | --- |

D.

keďže glufosinát je klasifikovaný ako toxický pre reprodukciu, a teda sa naň vzťahujú kritériá vylúčenia stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (5); keďže platnosť povolenia glufosinátu sa skončí 31. júla 2018;

| E. | keďže nezávislý výskum vyvolal obavy, pokiaľ ide o výrazné nedostatky v porovnávacom posúdení, napríklad skutočnosť, že i keď boli v prípade mnohých zlúčenín zaznamenané štatisticky výrazné rozdiely v zložení, ďalšie preskúmanie nebolo považované za potrebné; obavy týkajúce sa závažných nedostatkov, pokiaľ ide o toxikologické posúdenie, napríklad skutočnosť, že bol zohľadnený iba jeden spôsob účinkovania toxínov Bt a že nebolo vykonané žiadne preskúmanie kombinačných účinkov ani posúdenie rezíduí pesticídov; a obavy týkajúce sa posúdenia prípadného vplyvu na imunitný systém, ktoré neprinieslo konečné závery (6); |
| --- | --- |

E.

keďže nezávislý výskum vyvolal obavy, pokiaľ ide o výrazné nedostatky v porovnávacom posúdení, napríklad skutočnosť, že i keď boli v prípade mnohých zlúčenín zaznamenané štatisticky výrazné rozdiely v zložení, ďalšie preskúmanie nebolo považované za potrebné; obavy týkajúce sa závažných nedostatkov, pokiaľ ide o toxikologické posúdenie, napríklad skutočnosť, že bol zohľadnený iba jeden spôsob účinkovania toxínov Bt a že nebolo vykonané žiadne preskúmanie kombinačných účinkov ani posúdenie rezíduí pesticídov; a obavy týkajúce sa posúdenia prípadného vplyvu na imunitný systém, ktoré neprinieslo konečné závery (6);

| F. | keďže členské štáty predložili počas trojmesačného obdobia konzultácií množstvo kritických pripomienok; keďže tieto pripomienky sa okrem iného týkali: chýbajúcich údajov, pokiaľ ide o identifikáciu a kvantifikáciu rezíduí herbicídov a metabolitov v geneticky modifikovaných rastlinách a semenách používaných ako potraviny/krmivá, nedostatkov posúdenia environmentálneho rizika a plánu monitorovania životného prostredia týkajúceho sa okrem iného rôznych názorov na to, či sa voľne rastúce príbuzné druhy v Európe nahlasujú, alebo chýbajúcich údajov, pokiaľ ide o klíčivosť dovážaných semien, ako aj skutočnosti, že neboli zohľadnené mimovoľné vplyvy; keďže v rámci niektorých z týchto pripomienok bola ďalej kritizovaná vo všeobecnosti mimoriadne nedostatočná databáza a konkrétne skutočnosť, že bolo zohľadnené iba veľmi obmedzené množstvo štúdií, že napríklad v prípade rastlinného materiálu z bavlny GHB119 nebol vykonaný žiadny primeraný test toxicity, ako ani vhodné štúdie účinkov geneticky modifikovanej bavlny na zdravie ľudí a zvierat a že predložená štúdia týkajúca sa výživy nebola považovaná za prípustnú (7); |
| --- | --- |

F.

keďže členské štáty predložili počas trojmesačného obdobia konzultácií množstvo kritických pripomienok; keďže tieto pripomienky sa okrem iného týkali: chýbajúcich údajov, pokiaľ ide o identifikáciu a kvantifikáciu rezíduí herbicídov a metabolitov v geneticky modifikovaných rastlinách a semenách používaných ako potraviny/krmivá, nedostatkov posúdenia environmentálneho rizika a plánu monitorovania životného prostredia týkajúceho sa okrem iného rôznych názorov na to, či sa voľne rastúce príbuzné druhy v Európe nahlasujú, alebo chýbajúcich údajov, pokiaľ ide o klíčivosť dovážaných semien, ako aj skutočnosti, že neboli zohľadnené mimovoľné vplyvy; keďže v rámci niektorých z týchto pripomienok bola ďalej kritizovaná vo všeobecnosti mimoriadne nedostatočná databáza a konkrétne skutočnosť, že bolo zohľadnené iba veľmi obmedzené množstvo štúdií, že napríklad v prípade rastlinného materiálu z bavlny GHB119 nebol vykonaný žiadny primeraný test toxicity, ako ani vhodné štúdie účinkov geneticky modifikovanej bavlny na zdravie ľudí a zvierat a že predložená štúdia týkajúca sa výživy nebola považovaná za prípustnú (7);

| G. | keďže úrad EFSA nepovažoval napriek všetkým uvedeným obavám za potrebné vykonať akékoľvek monitorovanie potravín/krmív odvodených z bavlny GHB119 po uvedení na trh; |
| --- | --- |

G.

keďže úrad EFSA nepovažoval napriek všetkým uvedeným obavám za potrebné vykonať akékoľvek monitorovanie potravín/krmív odvodených z bavlny GHB119 po uvedení na trh;

| H. | keďže hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat uvedeného v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré prebehlo 27. marca 2017, neprinieslo žiadne stanovisko; keďže 15 členských štátov hlasovalo proti, pričom iba 11 členských štátov, ktoré predstavujú len 38,69 % obyvateľstva Únie, hlasovalo za a 2 členské štáty sa hlasovania zdržali; |
| --- | --- |

H.

keďže hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat uvedeného v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré prebehlo 27. marca 2017, neprinieslo žiadne stanovisko; keďže 15 členských štátov hlasovalo proti, pričom iba 11 členských štátov, ktoré predstavujú len 38,69 % obyvateľstva Únie, hlasovalo za a 2 členské štáty sa hlasovania zdržali;

| I. | keďže v dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu predloženému 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území (COM(2015)0177), a v dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu predloženému 14. februára 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, Komisia vyjadrila poľutovanie nad tým, že od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003 boli rozhodnutia o povolení prijaté Komisiou bez podpory stanoviska výboru členských štátov a že navrátenie dokumentácie Komisii na konečné rozhodnutie sa stalo normou pri rozhodovaní o povoľovaní geneticky modifikovaných potravín a krmív, pričom ide o výnimku v prípade postupu ako celku; keďže predseda Komisie Juncker niekoľkokrát odsúdil túto prax ako nedemokratickú (8); |
| --- | --- |

I.

keďže v dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu predloženému 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území (COM(2015)0177), a v dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu predloženému 14. februára 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, Komisia vyjadrila poľutovanie nad tým, že od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003 boli rozhodnutia o povolení prijaté Komisiou bez podpory stanoviska výboru členských štátov a že navrátenie dokumentácie Komisii na konečné rozhodnutie sa stalo normou pri rozhodovaní o povoľovaní geneticky modifikovaných potravín a krmív, pričom ide o výnimku v prípade postupu ako celku; keďže predseda Komisie Juncker niekoľkokrát odsúdil túto prax ako nedemokratickú (8);

| J. | keďže Európsky parlament 28. októbra 2015 zamietol v prvom čítaní legislatívny návrh z 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003 (9), a vyzval Komisiu, aby ho stiahla a predložila nový; |
| --- | --- |

J.

keďže Európsky parlament 28. októbra 2015 zamietol v prvom čítaní legislatívny návrh z 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003 (9), a vyzval Komisiu, aby ho stiahla a predložila nový;

| K. | keďže v odôvodnení 14 nariadenia (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie, sa jasne stanovuje, že: „Pri zvažovaní prijatia ďalších návrhov vykonávacích aktov týkajúcich sa mimoriadne citlivých oblastí, ako sú dane, zdravie spotrebiteľov, bezpečnosť potravín a ochrana životného prostredia, a v snahe nájsť vyvážené riešenie Komisia koná v čo najväčšej miere tak, aby nešla proti prevládajúcemu stanovisku o nevhodnosti vykonávacieho aktu, ku ktorému by mohol dospieť odvolací výbor.“; |
| --- | --- |

K.

keďže v odôvodnení 14 nariadenia (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie, sa jasne stanovuje, že: „Pri zvažovaní prijatia ďalších návrhov vykonávacích aktov týkajúcich sa mimoriadne citlivých oblastí, ako sú dane, zdravie spotrebiteľov, bezpečnosť potravín a ochrana životného prostredia, a v snahe nájsť vyvážené riešenie Komisia koná v čo najväčšej miere tak, aby nešla proti prevládajúcemu stanovisku o nevhodnosti vykonávacieho aktu, ku ktorému by mohol dospieť odvolací výbor.“;

| 1. | domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie nie je v súlade s právnymi predpismi Únie, pretože nie je zlučiteľné s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorý podľa všeobecných zásad uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (10) spočíva v tom, že poskytne základ pre zabezpečenie vysokej miery ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia a záujmov spotrebiteľov v súvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivami a súčasne zabezpečí efektívne fungovanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Komisiu, aby stiahla svoj návrh vykonávacieho rozhodnutia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby pozastavila akékoľvek vykonávacie rozhodnutie týkajúce sa žiadostí o povolenie geneticky modifikovaných organizmov, kým sa proces povoľovania upraví takým spôsobom, aby sa odstránili nedostatky súčasného postupu, čo sa ukázalo ako nedostatočné; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  K dispozícii na adrese: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4586

(4)

| — | Uznesenie zo 16. januára 2014 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádza na trh na účely pestovania kukurica (Zea mays L., línia 1507) geneticky modifikovaná na rezistenciu proti niektorým škodcom z radu Lepidoptera (Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 110), |
| --- | --- |

—

Uznesenie zo 16. januára 2014 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádza na trh na účely pestovania kukurica (Zea mays L., línia 1507) geneticky modifikovaná na rezistenciu proti niektorým škodcom z radu Lepidoptera (Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 110),

| — | uznesenie zo 16. decembra 2015 o vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2015/2279 zo 4. decembra 2015, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 16. decembra 2015 o vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2015/2279 zo 4. decembra 2015, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2015)0456),

| — | uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87705 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87705 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0040),

| — | uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0039),

| — | uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju FG72 (MST-FGØ72-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju FG72 (MST-FGØ72-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0038),

| — | uznesenie z 8. júna 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 a geneticky modifikované kukurice spájajúce dve alebo tri z týchto genetických modifikácií, sú z nich zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 8. júna 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 a geneticky modifikované kukurice spájajúce dve alebo tri z týchto genetických modifikácií, sú z nich zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0271),

| — | uznesenie z 8. júna 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o umiestnení geneticky modifikovaného klinčeka (Dianthus caryophyllus L., línia SHD-27531-4) na trh (P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 8. júna 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o umiestnení geneticky modifikovaného klinčeka (Dianthus caryophyllus L., línia SHD-27531-4) na trh (P8_TA(2016)0272),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o obnovení povolenia na uvedenie semien geneticky modifikovanej kukurice MON 810 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o obnovení povolenia na uvedenie semien geneticky modifikovanej kukurice MON 810 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0388),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty z geneticky modifikovanej kukurice MON 810 (P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty z geneticky modifikovanej kukurice MON 810 (P8_TA(2016)0389),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice Bt11 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice Bt11 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0386),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice 1507 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice 1507 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0387),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0390),

| — | uznesenie z 5. apríla 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje umiestňovať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 a geneticky modifikované kukurice kombinujúce dve, tri alebo štyri z transformácií Bt11, 59122, MIR604, 1507 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené (P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

uznesenie z 5. apríla 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje umiestňovať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 a geneticky modifikované kukurice kombinujúce dve, tri alebo štyri z transformácií Bt11, 59122, MIR604, 1507 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené (P8_TA(2017)0123).

(5)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

(6)  Bauer-Panskus/Then: komentár inštitútu Testbiotech o vedeckom stanovisku k žiadosti (EFSA-GMO-NL-2011-96) o uvedenie geneticky modifikovanej bavlny GHB119 od spoločnosti Bayer CropScience AG rezistentnej voči hmyzu a tolerantnej voči herbicídom; komentár je k dispozícii na adrese: https://www.testbiotech.org/node/1860

(7)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA -Q-2011-00311

(8)  napríklad v úvodnom vyhlásení na plenárnej schôdzi Európskeho parlamentu zahrnutom do politických usmernení pre novú Európsku komisiu (Štrasburg, 15. júla 2014) alebo v správe o stave Únie za rok 2016 (Štrasburg, 14. septembra 2016).

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0379.

(10)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/71

---

P8_TA(2017)0215

Geneticky modifikovaná kukurica DAS-40278-9

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené (D050183 – 2017/2674(RSP))

(2018/C 307/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (D050183) povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (D050183) povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3, článok 9 ods. 2, článok 19 ods. 3 a článok 21 ods. 2, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3, článok 9 ods. 2, článok 19 ods. 3 a článok 21 ods. 2,

| — | so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré prebehlo 27. marca 2017 a neprinieslo žiadne stanovisko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré prebehlo 27. marca 2017 a neprinieslo žiadne stanovisko,

| — | so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2),

| — | so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 26. októbra 2016 a uverejnené 5. decembra 2016 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 26. októbra 2016 a uverejnené 5. decembra 2016 (3),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (4),

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| — | so zreteľom na článok 106 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže 11. novembra 2010 spoločnosť Dow AgroSciences Europe v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 predložila príslušnému vnútroštátnemu orgánu v Holandsku žiadosť o umiestnenie na trh potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú kukuricu DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené; keďže žiadosť sa týkala aj umiestnenia na trh geneticky modifikovanej kukurice DAS-40278-9 vo výrobkoch z nej zložených alebo ju obsahujúcich na iné použitie než potraviny a krmivá, ktoré sú prípustné aj v prípade inej kukurice, s výnimkou pestovania; |
| --- | --- |

A.

keďže 11. novembra 2010 spoločnosť Dow AgroSciences Europe v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 predložila príslušnému vnútroštátnemu orgánu v Holandsku žiadosť o umiestnenie na trh potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú kukuricu DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené; keďže žiadosť sa týkala aj umiestnenia na trh geneticky modifikovanej kukurice DAS-40278-9 vo výrobkoch z nej zložených alebo ju obsahujúcich na iné použitie než potraviny a krmivá, ktoré sú prípustné aj v prípade inej kukurice, s výnimkou pestovania;

| B. | keďže Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) prijal 26. októbra 2016 v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003 kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 5. decembra 2016 (5); |
| --- | --- |

B.

keďže Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) prijal 26. októbra 2016 v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003 kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 5. decembra 2016 (5);

| C. | keďže v kukurici DAS-40278-9 dochádza k expresii proteínu AAD-1, ktorý jej poskytuje toleranciu na kyselinu dichlorfenoxyoctovú (2,4-D) aryloxyfenoxypropionátové herbicídy (AOPP); |
| --- | --- |

C.

keďže v kukurici DAS-40278-9 dochádza k expresii proteínu AAD-1, ktorý jej poskytuje toleranciu na kyselinu dichlorfenoxyoctovú (2,4-D) aryloxyfenoxypropionátové herbicídy (AOPP);

| D. | keďže nezávislý výskum poukazuje na riziká, ktoré aktívna látka 2,4-D predstavuje pre vývoj embrií, vrodené chyby a narušenie endokrinných systémov; keďže nie je jasné či a do akej miery produkty 2,4-D obsahujú nečistoty vysoko toxických dioxínov a furánov, čo sú ľudské karcinogény a endokrinné disruptory, ktoré zostávajú v životnom prostredí a hromadia sa v potravinovom reťazci (6); |
| --- | --- |

D.

keďže nezávislý výskum poukazuje na riziká, ktoré aktívna látka 2,4-D predstavuje pre vývoj embrií, vrodené chyby a narušenie endokrinných systémov; keďže nie je jasné či a do akej miery produkty 2,4-D obsahujú nečistoty vysoko toxických dioxínov a furánov, čo sú ľudské karcinogény a endokrinné disruptory, ktoré zostávajú v životnom prostredí a hromadia sa v potravinovom reťazci (6);

| E. | keďže schválenie aktívnej látky 2,4-D bolo obnovené v roku 2015; keďže prítomnosť nečistôt, ako sú dioxíny a furány, bola uznaná pod určitými úrovňami; keďže žiadateľ ešte musí predložiť informácie o možných endokrinných vlastnostiach látky (7); |
| --- | --- |

E.

keďže schválenie aktívnej látky 2,4-D bolo obnovené v roku 2015; keďže prítomnosť nečistôt, ako sú dioxíny a furány, bola uznaná pod určitými úrovňami; keďže žiadateľ ešte musí predložiť informácie o možných endokrinných vlastnostiach látky (7);

| F. | keďže povolenie dovozu kukurice DAS-40278-9 do Únie nepochybne povedie k rozšíreniu jej pestovania inde, napr. v USA, Brazílii a Argentíne, a k zodpovedajúcemu zvýšeniu používania 2,4-D a herbicídov AOPP; keďže nezávislý výskum tiež upozorňuje na veľké nedostatky v porovnávacom posúdení, vážne nedostatky, pokiaľ ide o toxikologické posúdenie (napr. skutočnosť, že nebolo vyžiadané testovanie celej rastliny v štúdii o kŕmení, neboli zohľadnené dlhodobé alebo akumulované účinky, neprebehla diskusia o vplyve na reprodukčné systémy a objavili sa metodické chyby v štúdiách o zvieratách), a posúdenie prípadného vplyvu na imunitný systém, ktoré neprinieslo konečné závery (8); |
| --- | --- |

F.

keďže povolenie dovozu kukurice DAS-40278-9 do Únie nepochybne povedie k rozšíreniu jej pestovania inde, napr. v USA, Brazílii a Argentíne, a k zodpovedajúcemu zvýšeniu používania 2,4-D a herbicídov AOPP; keďže nezávislý výskum tiež upozorňuje na veľké nedostatky v porovnávacom posúdení, vážne nedostatky, pokiaľ ide o toxikologické posúdenie (napr. skutočnosť, že nebolo vyžiadané testovanie celej rastliny v štúdii o kŕmení, neboli zohľadnené dlhodobé alebo akumulované účinky, neprebehla diskusia o vplyve na reprodukčné systémy a objavili sa metodické chyby v štúdiách o zvieratách), a posúdenie prípadného vplyvu na imunitný systém, ktoré neprinieslo konečné závery (8);

| G. | keďže členské štáty predložili počas trojmesačného obdobia konzultácií množstvo kritických pripomienok; keďže tieto pripomienky sa okrem iného týkali týchto skutočností: chýbajúce alebo nedostatočné údaje, chýbajúce vysvetlenia, protichodné výroky v žiadosti, nedostatočne navrhnutý test, chýbajúce testy, napr. pokiaľ ide o alergénnosť, pochybné výsledky štúdií na posúdenie bezpečnosti, chýbajúca akákoľvek 90-dňová štúdia subchronickej toxicity s celou potravinou, čo spôsobuje, že nie je možné posúdiť možné riziko konzumácie potravinových výrobkov vyrobených z tejto kukurice, ako aj výber a návrh štúdií zohľadnených pri posudzovaní rizika (9); |
| --- | --- |

G.

keďže členské štáty predložili počas trojmesačného obdobia konzultácií množstvo kritických pripomienok; keďže tieto pripomienky sa okrem iného týkali týchto skutočností: chýbajúce alebo nedostatočné údaje, chýbajúce vysvetlenia, protichodné výroky v žiadosti, nedostatočne navrhnutý test, chýbajúce testy, napr. pokiaľ ide o alergénnosť, pochybné výsledky štúdií na posúdenie bezpečnosti, chýbajúca akákoľvek 90-dňová štúdia subchronickej toxicity s celou potravinou, čo spôsobuje, že nie je možné posúdiť možné riziko konzumácie potravinových výrobkov vyrobených z tejto kukurice, ako aj výber a návrh štúdií zohľadnených pri posudzovaní rizika (9);

| H. | keďže úrad EFSA nepovažoval napriek všetkým týmto obavám za potrebné vykonať akékoľvek monitorovanie potravín/krmív odvodených z kukurice DAS-40278-9 po uvedení na trh; |
| --- | --- |

H.

keďže úrad EFSA nepovažoval napriek všetkým týmto obavám za potrebné vykonať akékoľvek monitorovanie potravín/krmív odvodených z kukurice DAS-40278-9 po uvedení na trh;

| I. | keďže hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat uvedeného v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré prebehlo 27. marca 2017, neprinieslo žiadne stanovisko; keďže 16 členských štátov hlasovalo proti, pričom iba 9 členských štátov, ktoré predstavujú len 36,22 % obyvateľstva Únie, hlasovalo za a 3 členské štáty sa hlasovania zdržali; |
| --- | --- |

I.

keďže hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat uvedeného v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré prebehlo 27. marca 2017, neprinieslo žiadne stanovisko; keďže 16 členských štátov hlasovalo proti, pričom iba 9 členských štátov, ktoré predstavujú len 36,22 % obyvateľstva Únie, hlasovalo za a 3 členské štáty sa hlasovania zdržali;

| J. | keďže v dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu predloženému 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území (COM(2015)0177), a v dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu predloženému 14. februára 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, Komisia vyjadrila poľutovanie nad tým, že od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003 boli rozhodnutia o povolení prijaté Komisiou bez podpory stanoviska výboru členských štátov a že navrátenie dokumentácie Komisii na konečné rozhodnutie sa stalo normou pri rozhodovaní o povoľovaní geneticky modifikovaných potravín a krmív, pričom ide o výnimku v prípade postupu ako celku; keďže predseda Komisie Juncker niekoľkokrát odsúdil túto prax ako nedemokratickú (10); |
| --- | --- |

J.

keďže v dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu predloženému 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území (COM(2015)0177), a v dôvodovej správe k legislatívnemu návrhu predloženému 14. februára 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, Komisia vyjadrila poľutovanie nad tým, že od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003 boli rozhodnutia o povolení prijaté Komisiou bez podpory stanoviska výboru členských štátov a že navrátenie dokumentácie Komisii na konečné rozhodnutie sa stalo normou pri rozhodovaní o povoľovaní geneticky modifikovaných potravín a krmív, pričom ide o výnimku v prípade postupu ako celku; keďže predseda Komisie Juncker niekoľkokrát odsúdil túto prax ako nedemokratickú (10);

| K. | keďže Európsky parlament 28. októbra 2015 zamietol v prvom čítaní legislatívny návrh z 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003 (11), a vyzval Komisiu, aby ho stiahla a predložila nový; |
| --- | --- |

K.

keďže Európsky parlament 28. októbra 2015 zamietol v prvom čítaní legislatívny návrh z 22. apríla 2015, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003 (11), a vyzval Komisiu, aby ho stiahla a predložila nový;

| L. | keďže v odôvodnení 14 nariadenia (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie, sa jasne stanovuje, že: „Pri zvažovaní prijatia ďalších návrhov vykonávacích aktov týkajúcich sa mimoriadne citlivých oblastí, ako sú dane, zdravie spotrebiteľov, bezpečnosť potravín a ochrana životného prostredia, a v snahe nájsť vyvážené riešenie Komisia koná v čo najväčšej miere tak, aby nešla proti prevládajúcemu stanovisku o nevhodnosti vykonávacieho aktu, ku ktorému by mohol dospieť odvolací výbor“; |
| --- | --- |

L.

keďže v odôvodnení 14 nariadenia (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie, sa jasne stanovuje, že: „Pri zvažovaní prijatia ďalších návrhov vykonávacích aktov týkajúcich sa mimoriadne citlivých oblastí, ako sú dane, zdravie spotrebiteľov, bezpečnosť potravín a ochrana životného prostredia, a v snahe nájsť vyvážené riešenie Komisia koná v čo najväčšej miere tak, aby nešla proti prevládajúcemu stanovisku o nevhodnosti vykonávacieho aktu, ku ktorému by mohol dospieť odvolací výbor“;

| 1. | domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie nie je v súlade s právnymi predpismi Únie, pretože nie je zlučiteľné s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorý podľa všeobecných zásad uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (12) spočíva v tom, že poskytne základ pre zabezpečenie vysokej miery ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia a záujmov spotrebiteľov v súvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivami a súčasne zabezpečí efektívne fungovanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh vykonávacieho rozhodnutia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby pozastavila akékoľvek vykonávacie rozhodnutie týkajúce sa žiadostí o povolenie geneticky modifikovaných organizmov, kým sa proces povoľovania upraví takým spôsobom, aby sa odstránili nedostatky súčasného postupu, ktorý sa ukázal ako nedostatočný; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4633

(4)

| — | Uznesenie zo 16. januára 2014 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádza na trh na účely pestovania kukurica (Zea mays L., línia 1507) geneticky modifikovaná na rezistenciu proti niektorým škodcom z radu Lepidoptera (Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 110), |
| --- | --- |

—

Uznesenie zo 16. januára 2014 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádza na trh na účely pestovania kukurica (Zea mays L., línia 1507) geneticky modifikovaná na rezistenciu proti niektorým škodcom z radu Lepidoptera (Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 110),

| — | uznesenie zo 16. decembra 2015 o vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2015/2279 zo 4. decembra 2015, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 16. decembra 2015 o vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2015/2279 zo 4. decembra 2015, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2015)0456),

| — | uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87705 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87705 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0040),

| — | uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0039),

| — | uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju FG72 (MST-FGØ72-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 3. februára 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju FG72 (MST-FGØ72-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0038),

| — | uznesenie z 8. júna 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 a geneticky modifikované kukurice spájajúce dve alebo tri z týchto genetických modifikácií, sú z nich zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 8. júna 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 a geneticky modifikované kukurice spájajúce dve alebo tri z týchto genetických modifikácií, sú z nich zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0271),

| — | uznesenie z 8. júna 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o umiestnení geneticky modifikovaného klinčeka (Dianthus caryophyllus L., línia SHD-27531-4) na trh (P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 8. júna 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o umiestnení geneticky modifikovaného klinčeka (Dianthus caryophyllus L., línia SHD-27531-4) na trh (P8_TA(2016)0272),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o obnovení povolenia na uvedenie semien geneticky modifikovanej kukurice MON 810 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o obnovení povolenia na uvedenie semien geneticky modifikovanej kukurice MON 810 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0388),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty z geneticky modifikovanej kukurice MON 810 (P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh produkty z geneticky modifikovanej kukurice MON 810 (P8_TA(2016)0389),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice Bt11 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice Bt11 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0386),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice 1507 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice 1507 na trh na účely pestovania (P8_TA(2016)0387),

| — | uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

uznesenie zo 6. októbra 2016 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sú z nej zložené alebo vyrobené (P8_TA(2016)0390),

| — | uznesenie z 5. apríla 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje umiestňovať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 a geneticky modifikované kukurice kombinujúce dve, tri alebo štyri z transformácií Bt11, 59122, MIR604, 1507 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené (P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

uznesenie z 5. apríla 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje umiestňovať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 a geneticky modifikované kukurice kombinujúce dve, tri alebo štyri z transformácií Bt11, 59122, MIR604, 1507 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené (P8_TA(2017)0123).

(5)  K dispozícii je na adrese: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4633

(6)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(7)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 2015/2033 z 13. novembra 2015, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh obnovuje schválenie účinnej látky 2,4-D a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (Ú. v. EÚ L 298, 14.11.2015, s. 8).

(8)  Bauer-Panskus/Then: komentár inštitútu Testbiotech o vedeckom stanovisku EFSA k žiadosti DOW AgroSciences LLC (EFSA-GMO-NL-2010-89) o umiestnenie na trh geneticky modifikovanej kukurice tolerujúcej herbicídy DAS-40278- 9 je k dispozícii na adrese: https://www.testbiotech.org/node/1862

(9)  Pozri Register otázok EFSA, príloha G k otázke č. EFSA-Q-2011 – 00894, ktorý je k dispozícii na webovej adrese: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-01326

(10)  Napríklad v úvodnom vyhlásení na plenárnej schôdzi Európskeho parlamentu zahrnutom do politických usmernení pre novú Európsku komisiu (Štrasburg, 15. júla 2014) alebo v správe o stave Únie za rok 2016 (Štrasburg, 14. septembra 2016).

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0379.

(12)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/75

---

P8_TA(2017)0216

Situácia v Maďarsku

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o situácii v Maďarsku (2017/2656(RSP))

(2018/C 307/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej články 2, 6 a 7, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej články 2, 6 a 7,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej články 4, 12, 13, 14, 16, 18 a 21, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej články 4, 12, 13, 14, 16, 18 a 21,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach a judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva, najmä vo veciach Szabó a Vissy v. Maďarsko, Karácsony a iní v. Maďarsko, Magyar Keresztény Mennonita Egyház a iní v. Maďarsko, Baka v. Maďarsko a Ilias a Ahmed v. Maďarsko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach a judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva, najmä vo veciach Szabó a Vissy v. Maďarsko, Karácsony a iní v. Maďarsko, Magyar Keresztény Mennonita Egyház a iní v. Maďarsko, Baka v. Maďarsko a Ilias a Ahmed v. Maďarsko,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a množstvo dohovorov OSN o ľudských právach, ktoré sú záväzné pre všetky členské štáty, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a množstvo dohovorov OSN o ľudských právach, ktoré sú záväzné pre všetky členské štáty,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2014 s názvom Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2014 s názvom Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu (COM(2014)0158),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia zo 16. decembra (1) a z 10. júna 2015 (2) o situácii v Maďarsku, z 3. júla 2013 o situácii v oblasti základných práv: normy a postupy v Maďarsku (3), zo 16. februára 2012 o nedávnom politickom vývoji v Maďarsku (4) a z 10. marca 2011 o zákone o médiách v Maďarsku (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia zo 16. decembra (1) a z 10. júna 2015 (2) o situácii v Maďarsku, z 3. júla 2013 o situácii v oblasti základných práv: normy a postupy v Maďarsku (3), zo 16. februára 2012 o nedávnom politickom vývoji v Maďarsku (4) a z 10. marca 2011 o zákone o médiách v Maďarsku (5),

| — | so zreteľom na vypočutie o situácii v Maďarsku, ktoré uskutočnil 27. februára 2017 Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vypočutie o situácii v Maďarsku, ktoré uskutočnil 27. februára 2017 Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| — | so zreteľom na rozpravu v pléne o situácii v Maďarsku, ktorá sa uskutočnila 26. apríla 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozpravu v pléne o situácii v Maďarsku, ktorá sa uskutočnila 26. apríla 2017,

| — | so zreteľom na Rímsku deklaráciu vedúcich predstaviteľov 27 členských štátov a Európskej rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie z 25. marca 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rímsku deklaráciu vedúcich predstaviteľov 27 členských štátov a Európskej rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie z 25. marca 2017,

| — | so zreteľom na zákon CLXVIII z roku 2007 o vyhlásení Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, prijatý maďarským národným zhromaždením 17. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zákon CLXVIII z roku 2007 o vyhlásení Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, prijatý maďarským národným zhromaždením 17. decembra 2007,

| — | so zreteľom na rezolúciu Parlamentného zhromaždenia Rady Európy č. 2162 (2017) z 27. apríla 2017 s názvom Znepokojujúci vývoj v Maďarsku: návrh zákona o MVO obmedzujúci občiansku spoločnosť a možné zatvorenie Stredoeurópskej univerzity, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Parlamentného zhromaždenia Rady Európy č. 2162 (2017) z 27. apríla 2017 s názvom Znepokojujúci vývoj v Maďarsku: návrh zákona o MVO obmedzujúci občiansku spoločnosť a možné zatvorenie Stredoeurópskej univerzity,

| — | so zreteľom na vyhlásenie komisára Rady Európy pre ľudské práva z 8. marca 2017 o novom maďarskom zákone, ktorý umožňuje automatické zadržanie žiadateľov o azyl, a jeho list z 27. apríla 2017 adresovaný predsedovi maďarského národného zhromaždenia, v ktorom vyzýva na zamietnutie navrhovaného zákona o MVO financovaných zo zahraničia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie komisára Rady Európy pre ľudské práva z 8. marca 2017 o novom maďarskom zákone, ktorý umožňuje automatické zadržanie žiadateľov o azyl, a jeho list z 27. apríla 2017 adresovaný predsedovi maďarského národného zhromaždenia, v ktorom vyzýva na zamietnutie navrhovaného zákona o MVO financovaných zo zahraničia,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie o začatí konania proti Maďarsku o nesplnení povinnosti v súvislosti so zákonom, ktorým sa mení štátny zákon o vysokoškolskom vzdelávaní, ako aj na ďalšie prebiehajúce a nastávajúce konania o nesplnení povinnosti proti Maďarsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie o začatí konania proti Maďarsku o nesplnení povinnosti v súvislosti so zákonom, ktorým sa mení štátny zákon o vysokoškolskom vzdelávaní, ako aj na ďalšie prebiehajúce a nastávajúce konania o nesplnení povinnosti proti Maďarsku,

| — | so zreteľom na odpoveď Komisie na maďarskú vnútroštátnu konzultáciu „Stop Bruselu“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odpoveď Komisie na maďarskú vnútroštátnu konzultáciu „Stop Bruselu“,

| — | so zreteľom na návštevu komisára Avramopoulosa v Maďarsku, ktorá sa uskutočnila 28. marca 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návštevu komisára Avramopoulosa v Maďarsku, ktorá sa uskutočnila 28. marca 2017,

| — | so zreteľom na list Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci adresovaný podpredsedovi Timmermansovi so žiadosťou o stanovisko Komisie k súladu tohto zákona, ktorým sa menia určité zákony súvisiace s posilnením postupu vykonávaného v oblasti strážených hraníc, s ustanoveniami acquis Únie v oblasti azylu, a tiež pokiaľ ide o Chartu základných práv pri vykonávaní opatrení uvedených v tomto zákone, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci adresovaný podpredsedovi Timmermansovi so žiadosťou o stanovisko Komisie k súladu tohto zákona, ktorým sa menia určité zákony súvisiace s posilnením postupu vykonávaného v oblasti strážených hraníc, s ustanoveniami acquis Únie v oblasti azylu, a tiež pokiaľ ide o Chartu základných práv pri vykonávaní opatrení uvedených v tomto zákone,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Európska únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám a keďže tieto hodnoty sú univerzálne a spoločné pre členské štáty (článok 2 Zmluvy o EÚ); |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám a keďže tieto hodnoty sú univerzálne a spoločné pre členské štáty (článok 2 Zmluvy o EÚ);

| B. | keďže Charta základných práv Európskej únie je súčasťou primárneho práva EÚ a zakazuje akúkoľvek diskrimináciu z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie; |
| --- | --- |

B.

keďže Charta základných práv Európskej únie je súčasťou primárneho práva EÚ a zakazuje akúkoľvek diskrimináciu z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie;

| C. | keďže Maďarsko je členským štátom Európskej únie od roku 2004 a podľa prieskumov verejnej mienky prevažná väčšina maďarských občanov podporuje členstvo krajiny v EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže Maďarsko je členským štátom Európskej únie od roku 2004 a podľa prieskumov verejnej mienky prevažná väčšina maďarských občanov podporuje členstvo krajiny v EÚ;

| D. | keďže podľa ustanovení charty sú umenie aj vedecký výskum slobodné a akademická sloboda sa rešpektuje; keďže charta takisto zaručuje slobodu zakladať vzdelávacie inštitúcie za predpokladu dodržiavania demokratických zásad; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa ustanovení charty sú umenie aj vedecký výskum slobodné a akademická sloboda sa rešpektuje; keďže charta takisto zaručuje slobodu zakladať vzdelávacie inštitúcie za predpokladu dodržiavania demokratických zásad;

| E. | keďže sloboda združovania by mala byť chránená a keďže dynamická občianska spoločnosť zohráva zásadnú úlohu pri podporovaní verejnej účasti na demokratickom procese a zodpovednosti vlád za plnenie ich zákonných povinností vrátane ochrany základných práv, životného prostredia a boja proti korupcii; |
| --- | --- |

E.

keďže sloboda združovania by mala byť chránená a keďže dynamická občianska spoločnosť zohráva zásadnú úlohu pri podporovaní verejnej účasti na demokratickom procese a zodpovednosti vlád za plnenie ich zákonných povinností vrátane ochrany základných práv, životného prostredia a boja proti korupcii;

| F. | keďže právo na azyl je zaručené, a to s náležitým ohľadom na ustanovenia Ženevského dohovoru z 28. júla 1951 a jeho protokolu z 31. januára 1967 o postavení utečencov a v súlade so Zmluvou o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ); |
| --- | --- |

F.

keďže právo na azyl je zaručené, a to s náležitým ohľadom na ustanovenia Ženevského dohovoru z 28. júla 1951 a jeho protokolu z 31. januára 1967 o postavení utečencov a v súlade so Zmluvou o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ);

| G. | keďže 91,54 % žiadostí o azyl bolo v roku 2016 zamietnutých; keďže od roku 2015 nové právne predpisy a postupy prijaté v Maďarsku v oblasti azylu nútia všetkých žiadateľov o azyl vstupovať na územie Maďarska cez tranzitnú zónu na maďarskom území, ktorá umožňuje vstup len obmedzenému počtu osôb, čo je momentálne desať; keďže mimovládne organizácie opakovane informovali, že migranti na maďarských hraniciach sa okamžite musia vrátiť späť do Srbska, v niektorých prípadoch sa s nimi zaobchádza kruto a násilne zaobchádzaním bez ohľadu na ich žiadosti o ochranu; keďže maďarská vláda si nesplnila povinnosti premiestňovať žiadateľov o azyl v súlade s právnymi predpismi EÚ; |
| --- | --- |

G.

keďže 91,54 % žiadostí o azyl bolo v roku 2016 zamietnutých; keďže od roku 2015 nové právne predpisy a postupy prijaté v Maďarsku v oblasti azylu nútia všetkých žiadateľov o azyl vstupovať na územie Maďarska cez tranzitnú zónu na maďarskom území, ktorá umožňuje vstup len obmedzenému počtu osôb, čo je momentálne desať; keďže mimovládne organizácie opakovane informovali, že migranti na maďarských hraniciach sa okamžite musia vrátiť späť do Srbska, v niektorých prípadoch sa s nimi zaobchádza kruto a násilne zaobchádzaním bez ohľadu na ich žiadosti o ochranu; keďže maďarská vláda si nesplnila povinnosti premiestňovať žiadateľov o azyl v súlade s právnymi predpismi EÚ;

| H. | keďže európsky komisár pre ľudské práva Rady Európy v súvislosti s písomnými pripomienkami predloženými 17. decembra 2016 Európskemu súdu pre ľudské práva k dvom sťažnostiam proti Rakúsku týkajúcimi sa presunu žiadateľov z Rakúska do Maďarska podľa nariadenia Dublin III vyhlásil, že „vzhľadom na radikálne zmeny zavedené v Maďarsku v oblasti azylového práva a praxe v posledných mesiacoch podstupujú žiadatelia o azyl, ktorí boli vrátení späť na toto územie, značné riziko, že budú obeťami porušovania ľudských práv“; |
| --- | --- |

H.

keďže európsky komisár pre ľudské práva Rady Európy v súvislosti s písomnými pripomienkami predloženými 17. decembra 2016 Európskemu súdu pre ľudské práva k dvom sťažnostiam proti Rakúsku týkajúcimi sa presunu žiadateľov z Rakúska do Maďarska podľa nariadenia Dublin III vyhlásil, že „vzhľadom na radikálne zmeny zavedené v Maďarsku v oblasti azylového práva a praxe v posledných mesiacoch podstupujú žiadatelia o azyl, ktorí boli vrátení späť na toto územie, značné riziko, že budú obeťami porušovania ľudských práv“;

| I. | keďže 11 utečenci, známi pod menom. „Röszke 11“, ktorí sa nachádzali na mieste 16. septembra 2016, teda deň po tom, ako Maďarsko zatvorilo hranice so Srbskom, boli obvinení z teroristického činu a odsúdených na trest odňatia slobody na 10 rokov väzenia v nespravodlivom súdnom procese v novembri 2016 medzi nimi Ahmed H., sýrsky občan s bydliskom na Cypre, a to z jediného dôvodu, že použili megafón na zmiernenie napätia a hodili do príslušníkov hraničnej polície tri predmety; |
| --- | --- |

I.

keďže 11 utečenci, známi pod menom. „Röszke 11“, ktorí sa nachádzali na mieste 16. septembra 2016, teda deň po tom, ako Maďarsko zatvorilo hranice so Srbskom, boli obvinení z teroristického činu a odsúdených na trest odňatia slobody na 10 rokov väzenia v nespravodlivom súdnom procese v novembri 2016 medzi nimi Ahmed H., sýrsky občan s bydliskom na Cypre, a to z jediného dôvodu, že použili megafón na zmiernenie napätia a hodili do príslušníkov hraničnej polície tri predmety;

| J. | keďže od prijatia jeho uznesenia zo 16. decembra 2015 boli vyjadrené obavy v súvislosti s viacerými otázkami, konkrétne s využívaním verejných výdavkov, útokmi proti organizáciám občianskej spoločnosti a obhajcom ľudských práv, právami žiadateľov o azyl, hromadným sledovaním občanov, slobodou združovania, slobodou prejavu, pluralitou médií a so zatvorením redakcie novín Népszabadság, s právami Rómov vrátane vysťahovania Rómov v Miškovci a segregácie rómskych detí v oblasti vzdelávania, s právami LGBTI osôb, právami žien, reformou súdnictva vrátane možnosti udeliť trest doživotného odňatia slobody bez možnosti prepustenia, s núteným vysťahovaním maďarských MVO Roma Parliament a Phralipe Independent Gypsy Organisation z ich ústredia, ako aj v súvislosti s hroziacim zatvorením archívov Lukács; |
| --- | --- |

J.

keďže od prijatia jeho uznesenia zo 16. decembra 2015 boli vyjadrené obavy v súvislosti s viacerými otázkami, konkrétne s využívaním verejných výdavkov, útokmi proti organizáciám občianskej spoločnosti a obhajcom ľudských práv, právami žiadateľov o azyl, hromadným sledovaním občanov, slobodou združovania, slobodou prejavu, pluralitou médií a so zatvorením redakcie novín Népszabadság, s právami Rómov vrátane vysťahovania Rómov v Miškovci a segregácie rómskych detí v oblasti vzdelávania, s právami LGBTI osôb, právami žien, reformou súdnictva vrátane možnosti udeliť trest doživotného odňatia slobody bez možnosti prepustenia, s núteným vysťahovaním maďarských MVO Roma Parliament a Phralipe Independent Gypsy Organisation z ich ústredia, ako aj v súvislosti s hroziacim zatvorením archívov Lukács;

| K. | keďže obsah a jazyk používaný vo vnútroštátnej konzultácii „Stop Bruselu“, ktorá sa venuje prisťahovalectvu a terorizmu, a v reklamných kampaniach vlády sú veľmi zavádzajúce a nevyvážené; |
| --- | --- |

K.

keďže obsah a jazyk používaný vo vnútroštátnej konzultácii „Stop Bruselu“, ktorá sa venuje prisťahovalectvu a terorizmu, a v reklamných kampaniach vlády sú veľmi zavádzajúce a nevyvážené;

| L. | keďže v prípade Szabó a Vissy v. Maďarsko Európsky súd pre ľudské práva rozhodol, že maďarské právne predpisy o tajnom protiteroristickom dohľade zavedené v roku 2011 sú porušením práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života, domova a korešpondencie; keďže v prípade Ilias a Ahmed v. Maďarsko súd v súvislosti s vyhostením žiadateľov do Srbska zistil porušenie práva na slobodu a bezpečnosť, práva na účinný opravný prostriedok v súvislosti s podmienkami v tranzitnej zóne Röszke a práva na ochranu pred neľudským alebo ponižujúcim zaobchádzaním; keďže v prípade Baka v. Maďarsko súd rozhodol, že Maďarsko porušilo právo na spravodlivý súdny proces a slobodu prejavu Andrása Baku, bývalého predsedu Najvyššieho súdu Maďarska; |
| --- | --- |

L.

keďže v prípade Szabó a Vissy v. Maďarsko Európsky súd pre ľudské práva rozhodol, že maďarské právne predpisy o tajnom protiteroristickom dohľade zavedené v roku 2011 sú porušením práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života, domova a korešpondencie; keďže v prípade Ilias a Ahmed v. Maďarsko súd v súvislosti s vyhostením žiadateľov do Srbska zistil porušenie práva na slobodu a bezpečnosť, práva na účinný opravný prostriedok v súvislosti s podmienkami v tranzitnej zóne Röszke a práva na ochranu pred neľudským alebo ponižujúcim zaobchádzaním; keďže v prípade Baka v. Maďarsko súd rozhodol, že Maďarsko porušilo právo na spravodlivý súdny proces a slobodu prejavu Andrása Baku, bývalého predsedu Najvyššieho súdu Maďarska;

| M. | keďže najnovší vývoj v Maďarsku, najmä pokiaľ ide o zákon, ktorým sa menia určité zákony zamerané na sprísnenie postupov uplatňovaných v oblastiach podliehajúcich riadeniu hraníc a na azyl, zákon, ktorým sa mení štátny zákon o vysokoškolskom vzdelávaní predstavujúci priame ohrozenie Stredoeurópskej univerzity a vyvolávajúci veľké verejné odsúdenie, a návrh zákona o transparentnosti organizácií podporovaných zo zahraničia (zákon maďarského parlamentu T/14967), vyvoláva obavy týkajúce sa súladu týchto zákonov s právom EÚ a Chartou základných práv; |
| --- | --- |

M.

keďže najnovší vývoj v Maďarsku, najmä pokiaľ ide o zákon, ktorým sa menia určité zákony zamerané na sprísnenie postupov uplatňovaných v oblastiach podliehajúcich riadeniu hraníc a na azyl, zákon, ktorým sa mení štátny zákon o vysokoškolskom vzdelávaní predstavujúci priame ohrozenie Stredoeurópskej univerzity a vyvolávajúci veľké verejné odsúdenie, a návrh zákona o transparentnosti organizácií podporovaných zo zahraničia (zákon maďarského parlamentu T/14967), vyvoláva obavy týkajúce sa súladu týchto zákonov s právom EÚ a Chartou základných práv;

| 1. | pripomína, že hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ musia dodržiavať všetky členské štáty EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že vývoj v Maďarsku viedol v posledných rokoch k zhoršeniu situácie v oblasti právneho štátu, demokracie a základných práv, okrem iného slobody prejavu, akademickej slobody, ľudských práv migrantov, žiadateľov o azyl a utečencov, slobody zhromažďovania a združovania, k obmedzeniam a prekážkam v činnosti organizácií občianskej spoločnosti, zhoršeniu práva na rovnaké zaobchádzanie, práva osôb patriacich k menšinám vrátane Rómov, Židov a LGBTI osôb, sociálnych práv, fungovania ústavného systému, nezávislosti súdnictva a ďalších inštitúcií, ako aj k množstvu znepokojujúcich obvinení z korupcie a konfliktov záujmov, čo by sa celkovo mohlo považovať za začiatok systémového ohrozenia právneho štátu v tomto členskom štáte; domnieva sa, že Maďarsko je skúškou pre EÚ, v ktorej má preukázať schopnosť a ochotu reagovať na hrozby a porušenia vlastných zakladajúcich hodnôt zo strany členského štátu; so znepokojením konštatuje, že vývoj v niektorých iných členských štátoch vykazuje podobné znepokojujúce znaky narúšania právneho štátu ako v Maďarsku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva maďarskú vládu, aby sa zapojila do dialógu s Komisiou o všetkých otázkach uvedených v tomto uznesení, najmä pokiaľ ide o ľudské práva migrantov, žiadateľov o azyl a utečencov, slobodu združovania, slobodu vzdelávania a akademického výskumu, segregáciu Rómov vo vzdelávaní a ochranu tehotných žien na pracovisku; pripomína, že obidve strany by sa mali na takomto dialógu zúčastňovať nestranným spôsobom, na základe dôkazov a v duchu spolupráce; vyzýva Komisiu, aby Európsky parlament informoval o svojich posúdeniach; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje znepokojenie nad nedávnymi vyhláseniami a iniciatívami maďarskej vlády, najmä v súvislosti s pokračovaním konzultačnej kampane „Zastavme Brusel!“ a s vyšetrovacími opatreniami zameranými na zahraničných pracovníkov Stredoeurópskej univerzity, ako aj s vyhláseniami vodcov vládnucej strany, ktorí odmietajú akékoľvek legislatívne zmeny zohľadňujúce odporúčania inštitúcií EÚ a medzinárodných organizácií; vyjadruje poľutovanie nad tým, že takéto signály nepreukazujú jasný záväzok maďarských orgánov v plnom rozsahu zabezpečiť, aby ich kroky boli v súlade s primárnym a sekundárnym právom EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, aby dôsledne sledovala využívanie finančných prostriedkov EÚ maďarskou vládou, najmä v oblasti azylu a migrácie, informovania verejnosti, vzdelávania, sociálneho začleňovania a hospodárskeho rozvoja, aby sa zabezpečilo, že každý spolufinancovaný projekt bude v plnom v súlade s primárnym a sekundárnym právom EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva maďarskú vládu, aby zatiaľ zrušila zákon, ktorým sa menia určité zákony zamerané na sprísnenie postupov uplatňovaných v oblastiach podliehajúcich riadeniu hraníc a na azyl, a zákon, ktorým sa mení štátny zákon o vysokoškolskom vzdelávaní, a aby stiahla návrh zákona o transparentnosti organizácií, podporovaných zo zahraničia (zákon maďarského parlamentu T/14967); |
| --- | --- |

6.

| 7. | naliehavo žiada maďarskú vládu, aby s okamžitou platnosťou pozastavila všetky lehoty uvedené v novele zákona o vyššom vzdelávaní, bezodkladne začala dialóg s príslušnými orgánmi USA s cieľom zabezpečiť budúce fungovanie Stredoeurópskej univerzity udeľujúcej tituly akreditované v USA a aby sa verejne zaviazala, že táto univerzita bude môcť zostať v Budapešti ako slobodná inštitúcia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia neodpovedala na výzvu Európskeho parlamentu na aktivovanie rámca EÚ na posilnenie právneho štátu, ktorá je uvedená v jeho uzneseniach z 10. júna 2015 a 16. decembra 2015 o situácii v Maďarsku, v snahe zabrániť prostredníctvom dialógu s týmto členským štátom tomu, aby začínajúce systémové ohrozenie právneho štátu ďalej eskalovalo; zastáva názor, že súčasný prístup Komisie sa sústreďuje najmä na okrajové, technické aspekty právnych predpisov, pričom neberie do úvahy trendy, modely a kombinovaný účinok opatrení na právny štát a základné práva; domnieva sa, že konania o porušení predpisov vo väčšine prípadov hlavne neviedli k skutočným zmenám a riešeniu situácie v širšom zmysle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnieva sa, že súčasná situácia v Maďarsku predstavuje jasné riziko závažného porušenia hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ a je dôvodom na začatie postupu podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poveruje preto svoj Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, aby v súlade s článkom 83 rokovacieho poriadku začal konanie a vypracoval osobitnú správu s cieľom usporiadať plenárne hlasovanie o odôvodnenom návrhu, ktorým sa vyzve Rada, aby konala v súlade s článkom 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že je potrebné pravidelne uskutočňovať monitorovanie a viesť dialóg za účasti všetkých členských štátov, Rady, Komisie a Európskeho parlamentu, aby sa zaručila ochrana základných hodnôt EÚ týkajúcich sa demokracie, základných práv a právneho štátu, ako sa uvádza v uznesení Európskeho parlamentu z 25. októbra 2016 o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (6), a zároveň sa predišlo duplicite noriem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii a Rade, prezidentovi, vláde a parlamentu Maďarska, ako aj vládam a parlamentom členských štátov a Rade Európy. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0461.

(2)  Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 46.

(3)  Ú. v. EÚ C 75, 26.2.2016, s. 52.

(4)  Ú. v. EÚ C 249 E, 30.8.2013, s. 27.

(5)  Ú. v. EÚ C 199 E, 7.7.2012, s. 154.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0409.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/79

---

P8_TA(2017)0217

Európsky kvalifikačný rámec pre celoživotné vzdelávanie

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o európskom kvalifikačnom rámci pre celoživotné vzdelávanie (2016/2798(RSP))

(2018/C 307/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie, ktorým sa zrušuje odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (COM(2016)0383), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie, ktorým sa zrušuje odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (COM(2016)0383),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu (COM(2016)0381),

| — | so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (1),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady z 15. decembra 2004 č. 2241/2004/ES o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) (2), ktorým sa zaviedol rámec slúžiaci ľuďom na prezentáciu svojich zručností a kvalifikácií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady z 15. decembra 2004 č. 2241/2004/ES o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) (2), ktorým sa zaviedol rámec slúžiaci ľuďom na prezentáciu svojich zručností a kvalifikácií,

| — | so zreteľom na nové priority európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy do roku 2020 stanovené v spoločnej správe Rady a Komisie z roku 2015 o vykonávaní strategického rámca európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy do roku 2020 (ET 2020) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nové priority európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy do roku 2020 stanovené v spoločnej správe Rady a Komisie z roku 2015 o vykonávaní strategického rámca európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy do roku 2020 (ET 2020) (3),

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (4),

| — | so zreteľom na prehľad o uznávaní predchádzajúceho neformálneho vzdelávania a informálneho učenia vo vysokoškolskom vzdelávaní siete Eurydice, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prehľad o uznávaní predchádzajúceho neformálneho vzdelávania a informálneho učenia vo vysokoškolskom vzdelávaní siete Eurydice,

| — | so zreteľom na viacjazyčnú Európsku klasifikáciu zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní (ESCO), ktorá spolu s Európskym kvalifikačným rámcom (EKR) bude používať spoločný formát elektronického zverejňovania informácií o kvalifikáciách (súčasť prílohy VI k tomuto návrhu), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na viacjazyčnú Európsku klasifikáciu zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní (ESCO), ktorá spolu s Európskym kvalifikačným rámcom (EKR) bude používať spoločný formát elektronického zverejňovania informácií o kvalifikáciách (súčasť prílohy VI k tomuto návrhu),

| — | so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET) (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET) (5),

| — | so zreteľom na nezávislý Európsky register zabezpečenia kvality vysokoškolského vzdelávania (6) vytvorený ako register agentúr zabezpečovania kvality, ktoré z veľkej časti spĺňajú európske normy a usmernenia pre zabezpečenie kvality v rámci Európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nezávislý Európsky register zabezpečenia kvality vysokoškolského vzdelávania (6) vytvorený ako register agentúr zabezpečovania kvality, ktoré z veľkej časti spĺňajú európske normy a usmernenia pre zabezpečenie kvality v rámci Európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania,

| — | so zreteľom na Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS) (7) vytvorený v rámci Európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania a Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) zriadeného odporúčaním Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS) (7) vytvorený v rámci Európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania a Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) zriadeného odporúčaním Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 (8),

| — | so zreteľom na bolonský proces vo vysokoškolskom vzdelávaní, jerevanské ministerské komuniké z roku 2015 a správu s názvom Európsky priestor vysokoškolského vzdelávania v roku 2015: správa o vykonávaní bolonského procesu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bolonský proces vo vysokoškolskom vzdelávaní, jerevanské ministerské komuniké z roku 2015 a správu s názvom Európsky priestor vysokoškolského vzdelávania v roku 2015: správa o vykonávaní bolonského procesu,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (9),

| — | so zreteľom na dohovor Rady Európy o uznávaní kvalifikácií týkajúcich sa vysokoškolského vzdelávania v európskom regióne (tzv. lisabonský dohovor o uznávaní) a na odporúčanie o používaní kvalifikačných rámcov na uznávanie zahraničných kvalifikácií, v ktorom sa výslovne odkazuje na EKR ako na nástroj určený na uznávanie akademických titulov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohovor Rady Európy o uznávaní kvalifikácií týkajúcich sa vysokoškolského vzdelávania v európskom regióne (tzv. lisabonský dohovor o uznávaní) a na odporúčanie o používaní kvalifikačných rámcov na uznávanie zahraničných kvalifikácií, v ktorom sa výslovne odkazuje na EKR ako na nástroj určený na uznávanie akademických titulov,

| — | so zreteľom na stratégiu s názvom „Rozšírenie účasti v záujme kapitálu a rastu: stratégia rozvoja sociálneho rozmeru a celoživotného vzdelávania v oblasti európskeho vysokoškolského vzdelávania do roku 2020“, ktorá zahŕňa všetky krajiny, ktoré sa zúčastňujú EKR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu s názvom „Rozšírenie účasti v záujme kapitálu a rastu: stratégia rozvoja sociálneho rozmeru a celoživotného vzdelávania v oblasti európskeho vysokoškolského vzdelávania do roku 2020“, ktorá zahŕňa všetky krajiny, ktoré sa zúčastňujú EKR,

| — | so zreteľom na správu UNESCO o uznávaní, potvrdzovaní a akreditácii neformálneho vzdelávania a informálneho učenia v členských štátoch UNESCO z roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu UNESCO o uznávaní, potvrdzovaní a akreditácii neformálneho vzdelávania a informálneho učenia v členských štátoch UNESCO z roku 2015,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (10) zmenenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/55/EÚ z 20. novembra 2013 (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (10) zmenenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/55/EÚ z 20. novembra 2013 (11),

| — | so zreteľom na otázku Komisii týkajúcu sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (O-000038/2017 – B8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku Komisii týkajúcu sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (O-000038/2017 – B8-0218/2017),

| — | so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže riadne pochopenie a ocenenie zručností presahuje rámec oblastí, ktoré vyžaduje pracovný trh; keďže EKR je prínosom pre zručnosti, ktoré sú dostupné, a pre zručnosti, po ktorých je na trhu práce dopyt, pričom ich môže určiť a zosúladiť, a tým poskytnúť sociálne a hospodárske výhody; konštatuje, že je nevyhnutné pomôcť jednotlivcom k tomu, aby po celý svoj život získavali a dopĺňali svoje kompetencie a zručnosti; |
| --- | --- |

A.

keďže riadne pochopenie a ocenenie zručností presahuje rámec oblastí, ktoré vyžaduje pracovný trh; keďže EKR je prínosom pre zručnosti, ktoré sú dostupné, a pre zručnosti, po ktorých je na trhu práce dopyt, pričom ich môže určiť a zosúladiť, a tým poskytnúť sociálne a hospodárske výhody; konštatuje, že je nevyhnutné pomôcť jednotlivcom k tomu, aby po celý svoj život získavali a dopĺňali svoje kompetencie a zručnosti;

| B. | keďže lepšia porovnateľnosť kvalifikácií zlepšuje možnosti zamestnania a profesijného rastu všetkých migrujúcich pracovníkov, |
| --- | --- |

B.

keďže lepšia porovnateľnosť kvalifikácií zlepšuje možnosti zamestnania a profesijného rastu všetkých migrujúcich pracovníkov,

| C. | keďže by sa mal kláť dôraz na zručnosti v oblasti IKT a zaviesť štrukturálne opatrenia, aby sa ľuďom pomohlo získať a potvrdiť tieto zručnosti; |
| --- | --- |

C.

keďže by sa mal kláť dôraz na zručnosti v oblasti IKT a zaviesť štrukturálne opatrenia, aby sa ľuďom pomohlo získať a potvrdiť tieto zručnosti;

| D. | keďže so zreteľom na nové výzvy spojené so spoločnosťou a s technologickými a demografickými zmenami, môže ďalší EKR prostredníctvom procesu svojho rozvoja podporiť celoživotné vzdelávanie z hľadiska podpory rovnakých príležitostí a spravodlivosti vo vzdelávaní a zlepšiť priepustnosť medzi systémami vzdelávania a odbornej prípravy; keďže vzdelávanie a odborná príprava by mali pomôcť ľuďom prispôsobiť sa akýmkoľvek okolnostiam, ktorým môžu čeliť, a to zvyšovaním ich kvalifikácie a vzdelávaním holistickým spôsobom, aby sa stali kritickými, sebavedomými a nezávislými a aby získali zručnosti potrebné pre 21. storočie; |
| --- | --- |

D.

keďže so zreteľom na nové výzvy spojené so spoločnosťou a s technologickými a demografickými zmenami, môže ďalší EKR prostredníctvom procesu svojho rozvoja podporiť celoživotné vzdelávanie z hľadiska podpory rovnakých príležitostí a spravodlivosti vo vzdelávaní a zlepšiť priepustnosť medzi systémami vzdelávania a odbornej prípravy; keďže vzdelávanie a odborná príprava by mali pomôcť ľuďom prispôsobiť sa akýmkoľvek okolnostiam, ktorým môžu čeliť, a to zvyšovaním ich kvalifikácie a vzdelávaním holistickým spôsobom, aby sa stali kritickými, sebavedomými a nezávislými a aby získali zručnosti potrebné pre 21. storočie;

| E. | keďže sústavný rozvoj vedomostí, zručností a kompetencií – tiež známe ako celoživotné vzdelávanie – môže prispieť k zlepšeniu jednotlivých možností ľudí, pokiaľ ide o prácu a život, môže im pomôcť v dosahovaní osobného rozvoja a využitiu ich plného potenciálu, a tým vytvoriť prínos pre spoločnosť, ako aj zlepšiť vyhliadky ľudí na zamestnanie a zabezpečenie ich kariéry; |
| --- | --- |

E.

keďže sústavný rozvoj vedomostí, zručností a kompetencií – tiež známe ako celoživotné vzdelávanie – môže prispieť k zlepšeniu jednotlivých možností ľudí, pokiaľ ide o prácu a život, môže im pomôcť v dosahovaní osobného rozvoja a využitiu ich plného potenciálu, a tým vytvoriť prínos pre spoločnosť, ako aj zlepšiť vyhliadky ľudí na zamestnanie a zabezpečenie ich kariéry;

| F. | keďže jedným z cieľov EKR je uľahčiť porovnávanie systémov vzdelávania, a tým poskytnúť podnet na zmenu a reformy na vnútroštátnej a odvetvovej úrovni v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 a rámca ET 2020; |
| --- | --- |

F.

keďže jedným z cieľov EKR je uľahčiť porovnávanie systémov vzdelávania, a tým poskytnúť podnet na zmenu a reformy na vnútroštátnej a odvetvovej úrovni v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 a rámca ET 2020;

| G. | keďže z dôvodu nedostatočných ambícií členských štátov a napriek doterajšej miere zapojenia naďalej pretrváva nedostatok transparentnosti a nízka miera uznávania zahraničných kvalifikácií; keďže je potrebné upraviť EKR tak, aby boli kvalifikácie ešte transparentnejšie a bolo ich možné porovnať; |
| --- | --- |

G.

keďže z dôvodu nedostatočných ambícií členských štátov a napriek doterajšej miere zapojenia naďalej pretrváva nedostatok transparentnosti a nízka miera uznávania zahraničných kvalifikácií; keďže je potrebné upraviť EKR tak, aby boli kvalifikácie ešte transparentnejšie a bolo ich možné porovnať;

| H. | keďže EKR by mal používateľom poskytnúť rámec na zastrešenie a uľahčiť spoluprácu medzi orgánmi členských štátov, sociálnymi partnermi, poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy, odborovými zväzmi, občianskou spoločnosťou a inými zúčastnenými stranami na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

H.

keďže EKR by mal používateľom poskytnúť rámec na zastrešenie a uľahčiť spoluprácu medzi orgánmi členských štátov, sociálnymi partnermi, poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy, odborovými zväzmi, občianskou spoločnosťou a inými zúčastnenými stranami na medzinárodnej úrovni;

| I. | keďže len Holandsko a Švédsko zaviedli v rámci svojich vnútroštátnych kvalifikačných rámcov (VKR) osobitné postupy na začlenenie neformálnych kvalifikácií; keďže žiaden členský štát nemá v rámci svojich VKR osobitné postupy týkajúce sa informálneho učenia; |
| --- | --- |

I.

keďže len Holandsko a Švédsko zaviedli v rámci svojich vnútroštátnych kvalifikačných rámcov (VKR) osobitné postupy na začlenenie neformálnych kvalifikácií; keďže žiaden členský štát nemá v rámci svojich VKR osobitné postupy týkajúce sa informálneho učenia;

| J. | keďže členské štáty by mali čo najskôr, ale najneskôr do roku 2018, v súlade s EKR zaviesť opatrenia na uznávanie neformálneho a informálneho učenia previazané s vnútroštátnymi kvalifikačnými rámcami vrátane zručností nadobudnutých prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti; |
| --- | --- |

J.

keďže členské štáty by mali čo najskôr, ale najneskôr do roku 2018, v súlade s EKR zaviesť opatrenia na uznávanie neformálneho a informálneho učenia previazané s vnútroštátnymi kvalifikačnými rámcami vrátane zručností nadobudnutých prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti;

| K. | keďže členské štáty, ktoré sa osobitne zaviazali k jerevanskému komuniké z roku 2015, preskúmajú vnútroštátne právne predpisy, či sú v úplnom súlade s lisabonským dohovorom o uznávaní, a preskúmajú VKR, či vzdelávacie postupy v týchto rámcoch primerane uznávajú predchádzajúce vzdelávanie; |
| --- | --- |

K.

keďže členské štáty, ktoré sa osobitne zaviazali k jerevanskému komuniké z roku 2015, preskúmajú vnútroštátne právne predpisy, či sú v úplnom súlade s lisabonským dohovorom o uznávaní, a preskúmajú VKR, či vzdelávacie postupy v týchto rámcoch primerane uznávajú predchádzajúce vzdelávanie;

| L. | pripomína, že je povinnosťou a výlučnou kompetenciou členských štátov dbať na kvalitu obsahu výučby a organizáciu vzdelávacích systémov; keďže EKR nemá vplyv na túto zodpovednosť; |
| --- | --- |

L.

pripomína, že je povinnosťou a výlučnou kompetenciou členských štátov dbať na kvalitu obsahu výučby a organizáciu vzdelávacích systémov; keďže EKR nemá vplyv na túto zodpovednosť;

| M. | keďže v súčasnosti existujú rozdiely pri uznávaní osvedčení medzi regiónmi, a to najmä cezhraničnými regiónmi, ktoré vedú k rozdielom v zamestnateľnosti; |
| --- | --- |

M.

keďže v súčasnosti existujú rozdiely pri uznávaní osvedčení medzi regiónmi, a to najmä cezhraničnými regiónmi, ktoré vedú k rozdielom v zamestnateľnosti;

| N. | keďže verejné aj neverejné knižnice prispievajú významnou mierou k celoživotnému vzdelávaniu a zlepšovaniu čitateľskej a digitálnej gramotnosti; |
| --- | --- |

N.

keďže verejné aj neverejné knižnice prispievajú významnou mierou k celoživotnému vzdelávaniu a zlepšovaniu čitateľskej a digitálnej gramotnosti;

| O. | keďže v súčasnosti je do EKR zapojených 39 krajín: členské štáty EÚ, krajiny EHP, kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny (Bosna a Hercegovina a Kosovo) a Švajčiarsko; |
| --- | --- |

O.

keďže v súčasnosti je do EKR zapojených 39 krajín: členské štáty EÚ, krajiny EHP, kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny (Bosna a Hercegovina a Kosovo) a Švajčiarsko;

| 1. | uznáva iniciatívu Komisie týkajúcu sa revízie EKR a ďalšej podpory modernizácie európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy, pričom sa budú stále rešpektovať vnútroštátne právomoci týkajúce sa systémov vzdelávania a zaručí sa ochrana charakteristických znakov systémov vzdelávania členských štátov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že podpora kritického a kreatívneho myslenia má zásadný význam pre rozvoj nových zručností, ktoré budú potrebné v budúcnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odporúča, aby sa zachovala bohatá škála nielen technických, ale aj manuálnych zručností, ktoré sa odovzdávajú z generácie na generáciu a umožňujú rozvoj a rast odvetví remeselnej výroby, ktoré je potrebné zachovať na zaručenie individuálnej identity každého členského štátu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že jednou z úloh EKR je zvyšovanie porovnateľnosti kvalifikácií v členských štátoch a zároveň rešpektovanie národných vzdelávacích špecifík; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že Únia by mala každému, bez ohľadu na vek alebo postavenie, umožniť, aby boli jasným a prístupným spôsobom uznané jeho zručnosti a skúsenosti, najmä v cezhraničných oblastiach, a tým boli aj zviditeľnené a ocenené bez ohľadu na to, kde alebo akým spôsobom boli nadobudnuté, vrátane tých, ktoré boli nadobudnuté prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti; zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty zvýšili úsilie o rýchlejšie a efektívnejšie uznávanie kvalifikácií a referencovanie príslušnej úrovne EKR; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína, že je potrebné zdôrazniť vykonávanie EKR s cieľom zvýšiť kvalitu a potenciál tohto nástroja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odporúča väčšiu pružnosť, pokiaľ ide aktualizáciu referencovania vnútroštátnych kvalifikačných rámcov s EKR; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že jednou z hlavných úloh EKR musí byť uľahčenie a podpora prenosu kvalifikácií a potvrdenia formálnej a informálnej odbornej prípravy a vzdelávania medzi rôznymi systémami vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom umožniť nadnárodnú pracovnú a vzdelávaciu mobilitu, riešiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na európskom trhu práce a lepšie uspokojiť osobné potreby občanov a širokej verejnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zvážila, či si všetky tri horizontálne oblasti (znalosti, zručnosti a spôsobilosti) vyžadujú ďalšie preskúmanie, aby sa stali zrozumiteľnejšie a jasnejšie; žiada, aby bol európsky rámec kľúčových kompetencií z roku 2006 použitý ako cenný zdroj a hlavný referenčný dokument s cieľom dosiahnuť väčšiu súdržnosť terminológie medzi rôznymi rámcami EÚ a v konečnom dôsledku priniesť skutočný prístup k výsledkom vzdelávania; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na to, že je dôležité analyzovať a rozvíjať nástroje na predpovedanie budúcich potrieb zručností; nabáda preto členské štáty a všetky príslušné zainteresované strany, ako sú zamestnávatelia, aby si v tejto súvislosti vymieňali osvedčené postupy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na význam systémov odbornej prípravy a učňovskej praxe pri formovaní zručností; zdôrazňuje preto, že je v členských štátoch potrebné podporovať systémy duálneho vzdelávania, ktoré kombinujú učňovskú prax v podnikoch so vzdelávaním na odborných školách; pripomína, že zamestnávatelia a podnikatelia zohrávajú kľúčovú úlohu pri odbornej príprave na pracovisku a pri zabezpečovaní učňovskej praxe, a zastáva názor, že ich úloha by sa mala ďalej podporovať a rozvíjať; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odporúča, aby v záujme splnenia cieľov stratégie Európa 2020 bol EKR dostatočne prepojený s potrebami spoločnosti a trhu práce s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a pomáhať jednotlivcom rozvíjať ich potenciál; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že je potrebné v plnej miere využívať možnosti, ktoré poskytuje EKR, s cieľom stimulovať a uľahčiť mobilitu študentov a pracovníkov v rámci EÚ, a tým podporiť celoživotné vzdelávanie a rozvoj mobilnej a flexibilnej pracovnej sily v Európe v časoch hospodárskych problémov a globalizácie trhu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že veľký počet členských štátov sa stále nachádza v prvých fázach vykonávania svojich VKR, ktoré sú založené na ôsmich úrovniach EKR; vyzýva Komisiu, aby nabádala členské štáty k tomu, aby zabezpečili ďalšie vykonávanie tohto procesu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje význam iniciatívy ESCO, v rámci ktorej sa v 25 jazykoch určujú a kategorizujú zručnosti, spôsobilosti, kvalifikácie a povolania dôležité pre pracovný trh EÚ a vzdelávanie a odbornú prípravu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | požaduje dôraznú podporu a presadzovanie spoločných európskych zásad týkajúcich sa poskytovania a okamžitého potvrdzovania a uznávania neformálnych a informálnych vzdelávacích postupov, pretože je to osobitne dôležité z hľadiska začlenenia „atypických“ študentov; v tejto súvislosti poukazuje na narastajúci počet odbornej prípravy v priemyselných odvetviach, čo by malo by sa malo začleniť do procesu potvrdzovania, pričom zdôrazňuje, že osobitná pozornosť by sa mala venovať starším ľuďom, ľuďom s postihnutím, dlhodobo nezamestnaným osobám, starším pracovníkom a iným skupinám; nabáda Komisiu, aby posúdila, či je možné využívať kredity ECVET na potvrdzovanie a uznávanie informálneho učenia a neformálneho vzdelávania; je presvedčený, že sa pritom nebudú znehodnocovať výsledky formálnej metódy; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že je potrebná lepšia koordinácia medzi EKR a ďalšími nástrojmi uznávania a transparentnosti, ako je ECVET, ECTS a Europass, s podporou systémov zabezpečovania kvality s cieľom vytvoriť súčinnosť a zvýšiť účinnosť nástrojov transparentnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odporúča Komisii, aby vytvorila nástroj vlastného hodnotenia pre zamestnávateľov s cieľom zabezpečiť účinnejšie využívanie EKR; nabáda zamestnávateľov, aby kriticky posúdili úroveň zručností a kvalifikácií potrebných pre pracovné miesto; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje potenciálne riziká spojené s vymedzením výsledkov vzdelávania v EKR vzhľadom na vplyv na učebné osnovy; poukazuje na význam rôznorodosti vzdelávacích systémov v EÚ a zúčastnených krajinách; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva ostatné členské štáty, aby urýchlene prepojili svoje VKR s EKR; naliehavo požaduje rýchlejšie tempo s cieľom odstrániť všetky zostávajúce prekážky uznávania; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odporúča, aby Komisia opätovne zhodnotila náklady na zlepšenie EKR, keďže v súčasnosti sa nepredpokladajú žiadne dodatočné náklady; je znepokojený tým, že sa podceňuje rozsah práce pri revízii EKR; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby vykonávali stratégie týkajúce sa sociálneho rozmeru v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zlepšiť podporu rovnakých príležitostí, zlepšiť spravodlivosť vo vzdelávaní, bojovať proti nerovnosti a zabezpečiť lepšiu priepustnosť medzi systémami vzdelávania a odbornej pomoci; naliehavo žiada Komisiu, aby členské štáty v tomto procese podporila; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby zvážila svoju podporu financovania odborného vzdelávania a prípravy a vysokoškolského vzdelávania založeného na výkonnosti, ako aj poplatkov za vzdelávanie v rámci programu modernizácie s cieľom zabezpečiť sociálnu úlohu systémov vzdelávania a odbornej prípravy a prístup ku kvalifikáciám; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby objasnila príslušné budúce úlohy ECVET a ECTS s cieľom zabezpečiť zvýšenú transparentnosť revízie vzhľadom na zainteresované strany; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť záväzku začleniť informálne učenie a neformálne vzdelávanie do VKR, ktoré je v súčasnosti z väčšiny VKR vylúčené, a následne do EKR, a to najmä informálne učenie, ktoré je v súčasnosti vylúčené úplne; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že je potrebné lepšie porozumieť kvalifikáciám získaným mimo EÚ v záujme ich potvrdenia a uznania a s cieľom podporiť integráciu migrantov a utečencov do európskej spoločnosti, na trhu práce EÚ a v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ; v tejto súvislosti víta odporúčanie, ktoré je základom vzťahov medzi vnútroštátnymi a regionálnymi kvalifikačnými rámcami tretích krajín, vnútroštátnymi kvalifikačnými rámcami členských štátov a EKR, a najmä možnosť štruktúrovaných dialógov so susednými krajinami EÚ, ktoré majú s EÚ dohodu o pridružení, čo zrejme viesť k posilneniu ich vnútroštátnych kvalifikačných rámcov s EKR a EÚ a k podpore (napr. formou rozvojovej pomoci) tretím krajinám pri vytváraní ich vnútroštátnych kvalifikačných rámcov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podporuje záujem tretích krajín o referencovanie svojich kvalifikačných systémov s EKR a zároveň efektívnu zmenu ustanovení EKR tak, aby v prípade ich záujmu bolo umožnené jednoduchšie formálne porovnávanie kvalifikácie získanej v tretích krajinách s kvalifikáciami získanými v EÚ; |
| --- | --- |

27.

| 28. | trvá na tom, že do tvorby, vykonávania, presadzovania a monitorovania EKR tak na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnych úrovniach by sa mali zapojiť príslušné zainteresované strany, ako sú verejné služby zamestnanosti, sociálni partneri, poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy a občianska spoločnosť, ktorí by mali navzájom spolupracovať s cieľom zabezpečiť mu širšiu podporu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadruje presvedčenie, že taký nástroj, ako je EKR, si vyžaduje neustálu aktualizáciu a úpravy a že by v záujme podpory a zlepšenia mal byť pravidelne monitorovaný, najmä z hľadiska užívateľskej ústretovosti, priepustnosti a transparentnosti; zdôrazňuje, že EKR bude úspešný len v prípade, ak sa členské štáty skutočne zaviažu k vykonávaniu a uplatňovaniu tohto nástroja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 111, 6.5.2008, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 6.

(3)  Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 25.

(4)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 155, 8.7.2009, s. 1.

(6)  https://www.eqar.eu

(7)  http://ec.europa.eu/education/library/publications/2015/ects-users-guide_en.pdf

(8)  Ú. v. EÚ C 155, 8.7.2009, s. 11.

(9)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50.

(10)  Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22.

(11)  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 132.

---

Štvrtok 18. mája 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/84 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/84

---

P8_TA(2017)0218

Zambia, najmä prípad Hakaindeho Hichilemu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Zambii, osobitne o prípade Hakaindeho Hičilemu (2017/2681(RSP))

(2018/C 307/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Zambii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Zambii,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť zo 16. apríla 2017 o politickom napätí v Zambii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť zo 16. apríla 2017 o politickom napätí v Zambii,

| — | so zreteľom na správu volebnej pozorovateľskej misie EÚ o voľbách v Zambii v roku 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu volebnej pozorovateľskej misie EÚ o voľbách v Zambii v roku 2016,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach,

| — | so zreteľom na ústavu Zambie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Zambie,

| — | so zreteľom na Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Zambia je dlhodobo príkladom demokracie, pretože politické zmeny v krajine prebiehajú pokojne už 25 rokov; keďže, žiaľ, prípravy volieb v roku 2016 boli sprevádzané násilnými stretmi medzi stúpencami oboch vedúcich strán, Vlasteneckého frontu (Patriotic Front) a Spojenej strany národného rozvoja (United Party for National Development, UPND, opozičná strana); |
| --- | --- |

A.

keďže Zambia je dlhodobo príkladom demokracie, pretože politické zmeny v krajine prebiehajú pokojne už 25 rokov; keďže, žiaľ, prípravy volieb v roku 2016 boli sprevádzané násilnými stretmi medzi stúpencami oboch vedúcich strán, Vlasteneckého frontu (Patriotic Front) a Spojenej strany národného rozvoja (United Party for National Development, UPND, opozičná strana);

| B. | keďže 11. mája 2017 ubehol mesiac od uväznenia vodcu UPND Hakaindeho Hičilemu, ktorého spolu s piatimi jeho zamestnancami zadržali ťažko ozbrojení príslušníci polície počas policajnej razie v jeho dome 11. apríla; |
| --- | --- |

B.

keďže 11. mája 2017 ubehol mesiac od uväznenia vodcu UPND Hakaindeho Hičilemu, ktorého spolu s piatimi jeho zamestnancami zadržali ťažko ozbrojení príslušníci polície počas policajnej razie v jeho dome 11. apríla;

| C. | keďže Hičilema bol obvinený z ohrozenia života prezidenta tým, že 9. apríla 2017 údajne obmedzoval automobilovú kolónu prezidenta v meste Mongu, a okamžite bol obvinený z vlastizrady, čo je v Zambii čin bez možnosti kaucie, ako aj z neplnenia zákonnej povinnosti, neuposlúchnutia zákonných príkazov a verbálneho urážania; keďže všetky tieto tvrdenia odmietol; |
| --- | --- |

C.

keďže Hičilema bol obvinený z ohrozenia života prezidenta tým, že 9. apríla 2017 údajne obmedzoval automobilovú kolónu prezidenta v meste Mongu, a okamžite bol obvinený z vlastizrady, čo je v Zambii čin bez možnosti kaucie, ako aj z neplnenia zákonnej povinnosti, neuposlúchnutia zákonných príkazov a verbálneho urážania; keďže všetky tieto tvrdenia odmietol;

| D. | keďže napriek skutočnosti, že Zambia je de facto robí abolicionistickou krajinou, v ktorej posledná poprava bola vykonaná v roku 1997, maximálnym trestom za vlastizradu zostáva trest smrti; |
| --- | --- |

D.

keďže napriek skutočnosti, že Zambia je de facto robí abolicionistickou krajinou, v ktorej posledná poprava bola vykonaná v roku 1997, maximálnym trestom za vlastizradu zostáva trest smrti;

| E. | keďže Hičilemovi právnici označili prípad za nepodložený a žiadali, aby nižší súd v Lusake zrušil obvinenia; keďže súd potvrdil obvinenia s tým, že v prípadoch vlastizrady je príslušný len najvyšší súd; |
| --- | --- |

E.

keďže Hičilemovi právnici označili prípad za nepodložený a žiadali, aby nižší súd v Lusake zrušil obvinenia; keďže súd potvrdil obvinenia s tým, že v prípadoch vlastizrady je príslušný len najvyšší súd;

| F. | keďže Hičilemu v súčasnosti zadržiavajú v ústrednom nápravnom zariadení v Lusake, kde je iba obmedzený prístup k súkromným médiám, právnikom, podporovateľom a priateľom; keďže Hičilema a jeho právnici informovali o prípadoch ponižujúceho zaobchádzania počas väzby; |
| --- | --- |

F.

keďže Hičilemu v súčasnosti zadržiavajú v ústrednom nápravnom zariadení v Lusake, kde je iba obmedzený prístup k súkromným médiám, právnikom, podporovateľom a priateľom; keďže Hičilema a jeho právnici informovali o prípadoch ponižujúceho zaobchádzania počas väzby;

| G. | keďže UPND považuje obvinenia za politicky motivované a keďže zadržanie Hičilemu vyvolalo vlnu protestov, násilných stretov a zvýšenie politického napätia v krajine; |
| --- | --- |

G.

keďže UPND považuje obvinenia za politicky motivované a keďže zadržanie Hičilemu vyvolalo vlnu protestov, násilných stretov a zvýšenie politického napätia v krajine;

| H. | keďže organizácie na ochranu ľudských práv vyzývajú orgány Zambie, aby stiahli obvinenia, pričom tvrdia, že boli navrhnuté, aby obťažovali a zastrašili Hičilemu a zabránili mu v jeho politickej činnosti; keďže prezident Lungu 14. apríla 2017 vyhlásil, že nebude zasahovať do Hičilemovho prípadu; |
| --- | --- |

H.

keďže organizácie na ochranu ľudských práv vyzývajú orgány Zambie, aby stiahli obvinenia, pričom tvrdia, že boli navrhnuté, aby obťažovali a zastrašili Hičilemu a zabránili mu v jeho politickej činnosti; keďže prezident Lungu 14. apríla 2017 vyhlásil, že nebude zasahovať do Hičilemovho prípadu;

| I. | keďže zambijská konferencia katolíckych biskupov kritizovala brutálne zatknutie hlavných opozičných vodcov krajiny a odsúdila použitie štátnej polície, aby zjavne bránila organizácii a celkovému fungovaniu politickej opozície; |
| --- | --- |

I.

keďže zambijská konferencia katolíckych biskupov kritizovala brutálne zatknutie hlavných opozičných vodcov krajiny a odsúdila použitie štátnej polície, aby zjavne bránila organizácii a celkovému fungovaniu politickej opozície;

| J. | keďže po prezidentských voľbách v auguste 2016, v ktorých Hičilemu tesne porazil prezident Lungu, UPND spochybnili legitímnosť volebných výsledkov a nezávislosť súdnictva, ale sťažnosť bola zamietnutá bez toho, aby prebehlo vypočutie na súde; |
| --- | --- |

J.

keďže po prezidentských voľbách v auguste 2016, v ktorých Hičilemu tesne porazil prezident Lungu, UPND spochybnili legitímnosť volebných výsledkov a nezávislosť súdnictva, ale sťažnosť bola zamietnutá bez toho, aby prebehlo vypočutie na súde;

| K. | keďže 18. apríla 2017 bolo Hičilemovi, ako aj ďalším piatim členom UPND, doručené ďalšie obvinenie z vlastizrady za to, že sa medzi 5. a 8. aprílom údajne pokúšali zvrhnúť vládu; |
| --- | --- |

K.

keďže 18. apríla 2017 bolo Hičilemovi, ako aj ďalším piatim členom UPND, doručené ďalšie obvinenie z vlastizrady za to, že sa medzi 5. a 8. aprílom údajne pokúšali zvrhnúť vládu;

| L. | keďže 13. novembra 2016 volebná pozorovateľská misia EÚ predložila svoju záverečnú správu, v ktorej sa uvádza, že všeobecné voľby v roku 2016 boli pripravené do značnej miery profesionálnym spôsobom, ale že obe hlavné politické strany predniesli vyhlásenia, ktoré vyvolávali napätie počas kampane, čo viedlo k niekoľkým závažným prípadom násilia; |
| --- | --- |

L.

keďže 13. novembra 2016 volebná pozorovateľská misia EÚ predložila svoju záverečnú správu, v ktorej sa uvádza, že všeobecné voľby v roku 2016 boli pripravené do značnej miery profesionálnym spôsobom, ale že obe hlavné politické strany predniesli vyhlásenia, ktoré vyvolávali napätie počas kampane, čo viedlo k niekoľkým závažným prípadom násilia;

| M. | keďže EÚ aj Spojené štáty americké vyjadrili znepokojenie nad uväznením opozičného vodcu a vyzvali na pokojný dialóg medzi vládou a UPND, aby sa zmiernilo napätie, ktoré vzniklo medzi týmito dvomi stranami; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ aj Spojené štáty americké vyjadrili znepokojenie nad uväznením opozičného vodcu a vyzvali na pokojný dialóg medzi vládou a UPND, aby sa zmiernilo napätie, ktoré vzniklo medzi týmito dvomi stranami;

| N. | keďže 20. apríla 2017 zambijský prezident po sérii podpaľačských útokov na obchody a policajné stanice, ktoré pripisoval UPND, pohrozil vyhlásením výnimočného stavu; keďže toto je pravdepodobne zhorší súčasné napätie a malo by sa uprednostniť politické riešenie; |
| --- | --- |

N.

keďže 20. apríla 2017 zambijský prezident po sérii podpaľačských útokov na obchody a policajné stanice, ktoré pripisoval UPND, pohrozil vyhlásením výnimočného stavu; keďže toto je pravdepodobne zhorší súčasné napätie a malo by sa uprednostniť politické riešenie;

| O. | keďže Hičilemov prípad prebieha v prostredí zvýšeného politického napätia, ktoré nastalo po minuloročných sporných voľbách; keďže pozorovatelia dodržiavania ľudských práv zaznamenali akty represie voči politickým aktivistom a opozičným stranám, nadmerné používanie sily s cieľom rozohnať pokojné protesty, ako aj zákroky proti médiám a nezávislým novinárom; |
| --- | --- |

O.

keďže Hičilemov prípad prebieha v prostredí zvýšeného politického napätia, ktoré nastalo po minuloročných sporných voľbách; keďže pozorovatelia dodržiavania ľudských práv zaznamenali akty represie voči politickým aktivistom a opozičným stranám, nadmerné používanie sily s cieľom rozohnať pokojné protesty, ako aj zákroky proti médiám a nezávislým novinárom;

| P. | keďže vláda vyjadrila ochotu zapojiť sa do dialógu, ak všetky opozičné strany prijmú výsledky volieb z roku 2016; |
| --- | --- |

P.

keďže vláda vyjadrila ochotu zapojiť sa do dialógu, ak všetky opozičné strany prijmú výsledky volieb z roku 2016;

| Q. | keďže Zambia podpísala Dohodu z Cotonou, v článku 9 ktorej sa stanovuje, že zmluvné strany sa zaväzujú podporovať a ochraňovať všetky základné slobody a ľudské práva vrátane politických práv; |
| --- | --- |

Q.

keďže Zambia podpísala Dohodu z Cotonou, v článku 9 ktorej sa stanovuje, že zmluvné strany sa zaväzujú podporovať a ochraňovať všetky základné slobody a ľudské práva vrátane politických práv;

| R. | keďže 27. marca 2017 zambijská vláda začala verejné konzultácie o členstve krajiny v rámci Medzinárodného trestného súdu; |
| --- | --- |

R.

keďže 27. marca 2017 zambijská vláda začala verejné konzultácie o členstve krajiny v rámci Medzinárodného trestného súdu;

| 1. | vyjadruje znepokojenie nad zatknutím a väznením Hakaindeho Hičilemu a trvá na tom, že je potrebné sústavne zabezpečovať spravodlivosť, náležitú starostlivosť a transparentnosť pri uplatňovaní právnych predpisov a v rámci celého súdneho procesu; so znepokojením berie na vedomie správy o politickej motivácii v súvislosti s obvineniami, preto pripomína zambijskej vláde jej povinnosť ručiť za dodržiavanie základných práv a zásad právneho štátu vrátane prístupu k spravodlivosti a práva na spravodlivý proces, ako sa ustanovuje v Africkej charte a v iných medzinárodných a regionálnych nástrojoch v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je hlboko znepokojený správami o narastajúcich obmedzeniach slobody prejavu a združovania; vyzýva vládu, aby pokračovala v úsilí o obnovenie plnej slobody médií; trvá na tom, že vláda má zodpovednosť za zabránenie prehlbovaniu súčasného politickej napätia a rešpektovanie, ochranu a podporu občianskych a politických práv občanov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva zambijské orgány, aby začali urýchlené, nestranné a dôkladné vyšetrovanie údajného zlého zaobchádzania, ktorému čelil Hičilema počas svojho zadržiavania, a aby postavili zodpovedné osoby pred súd; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nabáda všetky relevantné zainteresované politické strany, aby na riešenie všetkých sporov alebo názorových rozdielov týkajúcich sa výsledkov volieb využili ústavné a právne prostriedkom nápravy v súlade s medzinárodnými normami a štandardmi a aby vynaložili všetko úsilie na zabezpečenie mieru a bezpečnosti občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva EÚ, aby naďalej pozorne monitorovala celkovú situáciu v Zambii a využila dostupné politické nástroje, a to aj prostredníctvom dialógu na najvyššej úrovni, aby sa zabezpečilo zachovanie podmienok pre fungovanie právneho štátu a demokracie, otvoreného politického priestoru, inštitucionálnej slobody a dodržiavania ľudských práv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dôrazne nabáda zambijskú vládu, aby zohľadnila záverečné odporúčania volebnej pozorovateľskej misie EÚ o voľbách v roku 2016 s osobitným dôrazom na potrebu odstrániť reštriktívne obmedzenia slobody zhromažďovania v zákone o verejnom poriadku, aby zaručila slobodu a nezávislosť médií a aby prijala všetky primerané opatrenia s cieľom zabránili politickému násiliu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | trvá na naliehavej potrebe mierového a konštruktívneho dialógu medzi Vlasteneckým frontom a UPND v záujme obnovenia politickej dôvery a stability; poukazuje na zodpovednosť oboch strán za to, aby sa zdržali podnecovania a vyvolávania násilia, ako aj za vytváranie prostredia priaznivého pre otvorenú demokratickú diskusiu; víta angažovanosť a sprostredkovateľskú úlohu medzinárodných a regionálnych partnerov v tomto smere, ako aj výzvy Komisie OSN pre ľudské práva na otvorenie dialógu s cieľom riešiť politické násilie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podporuje iniciatívu zambijskej konferencie katolíckych biskupov a iných skupín občianskej spoločnosti, v rámci ktorej vyzvali na pokojný dialóg medzi protistojacimi stranami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opätovne pripomína svoju pevnú pozíciu proti uplatňovaniu trestu smrti vo všetkých prípadoch a za akýchkoľvek okolností; víta skutočnosť, že od roku 1997 v krajine nebola vykonaná žiadna poprava; vyzýva Zambiu, aby ratifikovala Druhý opčný protokol k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach z roku 1996, ktorého cieľom je zrušenie trestu smrti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, spolupredsedom Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ, Komisii Africkej únie a Panafrickému parlamentu, vláde Zambie a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

10.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/87

---

P8_TA(2017)0219

Etiópia, najmä prípad Dr. Mereru Gudinu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Etiópii, najmä prípade Dr. Mereru Gudinu (2017/2682(RSP))

(2018/C 307/12)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o situácii v Etiópii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o situácii v Etiópii,

| — | so zreteľom na najnovšie všeobecné pravidelné preskúmanie týkajúce sa Etiópie, realizované pred zasadnutím Rady OSN pre ľudské práva v roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na najnovšie všeobecné pravidelné preskúmanie týkajúce sa Etiópie, realizované pred zasadnutím Rady OSN pre ľudské práva v roku 2015,

| — | so zreteľom na tlačovú správu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) vydanú po návšteve podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Federicy Mogheriniovej u predsedu vlády Etiópie Hailemariama Desalegna v Addis Abebe, ktorá sa uskutočnila 17. marca 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tlačovú správu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) vydanú po návšteve podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Federicy Mogheriniovej u predsedu vlády Etiópie Hailemariama Desalegna v Addis Abebe, ktorá sa uskutočnila 17. marca 2017,

| — | so zreteľom na ústavu Etiópskej federatívnej demokratickej republiky, ktorá bola prijatá 8. decembra 1994, a najmä na ustanovenia kapitoly III o základných právach a slobodách, ľudských právach a demokratických právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Etiópskej federatívnej demokratickej republiky, ktorá bola prijatá 8. decembra 1994, a najmä na ustanovenia kapitoly III o základných právach a slobodách, ľudských právach a demokratických právach,

| — | so zreteľom na ústnu správu z 18. apríla 2017, ktorú Etiópska komisia pre ľudské práva predstavila etiópskemu parlamentu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústnu správu z 18. apríla 2017, ktorú Etiópska komisia pre ľudské práva predstavila etiópskemu parlamentu,

| — | so zreteľom na vyhlásenie osobitného zástupcu Európskej únie pre ľudské práva Stavrosa Lambrinidisa z 10. apríla 2017 o jeho návšteve v Etiópii s cieľom prijať strategický záväzok v oblasti ľudských práv a správy vecí verejných, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie osobitného zástupcu Európskej únie pre ľudské práva Stavrosa Lambrinidisa z 10. apríla 2017 o jeho návšteve v Etiópii s cieľom prijať strategický záväzok v oblasti ľudských práv a správy vecí verejných,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, ktorý Etiópia ratifikovala v roku 1993, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, ktorý Etiópia ratifikovala v roku 1993,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na vyhlásenie ESVČ z 23. decembra 2015 o nedávnych nepokojoch v Etiópii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie ESVČ z 23. decembra 2015 o nedávnych nepokojoch v Etiópii,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu PK/VP z 10. októbra 2016 o oznámení výnimočného stavu Etiópiou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu PK/VP z 10. októbra 2016 o oznámení výnimočného stavu Etiópiou,

| — | so zreteľom na spoločný program EÚ a Etiópie v oblasti migrácie a mobility, podpísaný 11. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný program EÚ a Etiópie v oblasti migrácie a mobility, podpísaný 11. novembra 2015,

| — | so zreteľom na vyhlásenie ministerstva zahraničných vecí USA z 18. decembra 2015 o nepokojoch v regióne Oromia v Etiópii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie ministerstva zahraničných vecí USA z 18. decembra 2015 o nepokojoch v regióne Oromia v Etiópii,

| — | so zreteľom na strategický záväzok EÚ a Etiópie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategický záväzok EÚ a Etiópie,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov,

| — | so zreteľom na Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na návštevu vysokého komisára OSN pre ľudské práva Zajda Ra’ada al-Husajna v Etiópii, ktorá sa skončila 4. mája 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návštevu vysokého komisára OSN pre ľudské práva Zajda Ra’ada al-Husajna v Etiópii, ktorá sa skončila 4. mája 2017,

| — | so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Etiópia zohráva kľúčovú úlohu v regióne a politickú podporu jej poskytujú západní darcovia a väčšina jej regionálnych susedov, a to so zreteľom na jej úlohu hostiteľky Africkej únie (AÚ) a na jej príspevok k operáciám OSN na udržiavanie mieru, bezpečnosti a partnerstvám pomoci so západnými krajinami ako podporovateľky medzinárodného úsilia o stabilizáciu situácie v Somálsku a boj proti teroristickým skupinám v regióne; keďže Etiópia je tiež intenzívne zapojená do vzťahov medzi Sudánom a Južným Sudánom a organizuje mierové rozhovory pod záštitou Medzivládneho úradu pre rozvoj (IGAD); |
| --- | --- |

A.

keďže Etiópia zohráva kľúčovú úlohu v regióne a politickú podporu jej poskytujú západní darcovia a väčšina jej regionálnych susedov, a to so zreteľom na jej úlohu hostiteľky Africkej únie (AÚ) a na jej príspevok k operáciám OSN na udržiavanie mieru, bezpečnosti a partnerstvám pomoci so západnými krajinami ako podporovateľky medzinárodného úsilia o stabilizáciu situácie v Somálsku a boj proti teroristickým skupinám v regióne; keďže Etiópia je tiež intenzívne zapojená do vzťahov medzi Sudánom a Južným Sudánom a organizuje mierové rozhovory pod záštitou Medzivládneho úradu pre rozvoj (IGAD);

| B. | keďže Etiópia s počtom obyvateľov 100 miliónov je údajne jedným z najrýchlejšie rastúcich hospodárstiev v Afrike, dokáže prilákať významné množstvo zahraničných investícií, a to aj v oblasti poľnohospodárstva, stavebníctva a výroby, veľkých rozvojových projektov, ako je výstavba vodných elektrární a plantáží, a rozšíreného prenajímania pôdy, a to často zahraničným spoločnostiam, a v minulom desaťročí zaznamenala priemernú mieru rastu 10 %; keďže napriek tomu je naďalej jedným z najchudobnejších hospodárstiev s HND na obyvateľa na úrovni 632 USD; keďže v indexe ľudského rozvoja za rok 2014 sa umiestnila na 173. mieste zo 187 krajín; |
| --- | --- |

B.

keďže Etiópia s počtom obyvateľov 100 miliónov je údajne jedným z najrýchlejšie rastúcich hospodárstiev v Afrike, dokáže prilákať významné množstvo zahraničných investícií, a to aj v oblasti poľnohospodárstva, stavebníctva a výroby, veľkých rozvojových projektov, ako je výstavba vodných elektrární a plantáží, a rozšíreného prenajímania pôdy, a to často zahraničným spoločnostiam, a v minulom desaťročí zaznamenala priemernú mieru rastu 10 %; keďže napriek tomu je naďalej jedným z najchudobnejších hospodárstiev s HND na obyvateľa na úrovni 632 USD; keďže v indexe ľudského rozvoja za rok 2014 sa umiestnila na 173. mieste zo 187 krajín;

| C. | keďže súčasná humanitárna kríza v Africkom rohu, ktorá postihuje región Ogaden a ďalšie oblasti Etiópie, prináša so sebou choleru a nedostatok potravín, ktoré už spôsobili smrť mnohých ľudí a ohrozujú tisíce osôb, najmä od začiatku marca 2017; keďže Úrad vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR) vyhlásil svoju najväčšiu výzvu na 96,4 milióna USD na pomoc 1,19 miliónu utečencov a bývalých utečencov v Sudáne, Somálsku, Etiópii a Stredoafrickej republike; keďže Etiópia v januári 2017 vyhlásila núdzový stav v súvislosti so suchom vo svojich východných provinciách, v dôsledku ktorého 5,6 milióna ľudí naliehavo potrebovalo pomoc, a žiada o pomoc medzinárodného spoločenstva; keďže v roku 2016 v dôsledku sucha trpelo hladom 10 miliónov ľudí a uhynuli státisíce hospodárskych zvierat; |
| --- | --- |

C.

keďže súčasná humanitárna kríza v Africkom rohu, ktorá postihuje región Ogaden a ďalšie oblasti Etiópie, prináša so sebou choleru a nedostatok potravín, ktoré už spôsobili smrť mnohých ľudí a ohrozujú tisíce osôb, najmä od začiatku marca 2017; keďže Úrad vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR) vyhlásil svoju najväčšiu výzvu na 96,4 milióna USD na pomoc 1,19 miliónu utečencov a bývalých utečencov v Sudáne, Somálsku, Etiópii a Stredoafrickej republike; keďže Etiópia v januári 2017 vyhlásila núdzový stav v súvislosti so suchom vo svojich východných provinciách, v dôsledku ktorého 5,6 milióna ľudí naliehavo potrebovalo pomoc, a žiada o pomoc medzinárodného spoločenstva; keďže v roku 2016 v dôsledku sucha trpelo hladom 10 miliónov ľudí a uhynuli státisíce hospodárskych zvierat;

| D. | keďže dohoda o strategickom záväzku EÚ a Etiópie bola podpísaná 14. júna 2016; keďže uznáva kľúčovú úlohu, ktorú Etiópia zohráva v Afrike a v medzinárodnom spoločenstve, ako aj jej značný hospodársky rast a pokrok pri dosahovaní miléniových rozvojových cieľov; keďže EÚ podporuje konštruktívnu úlohu Etiópie v oblasti mieru a bezpečnosti v Africkom rohu; |
| --- | --- |

D.

keďže dohoda o strategickom záväzku EÚ a Etiópie bola podpísaná 14. júna 2016; keďže uznáva kľúčovú úlohu, ktorú Etiópia zohráva v Afrike a v medzinárodnom spoločenstve, ako aj jej značný hospodársky rast a pokrok pri dosahovaní miléniových rozvojových cieľov; keďže EÚ podporuje konštruktívnu úlohu Etiópie v oblasti mieru a bezpečnosti v Africkom rohu;

| E. | keďže Etiópia čelí stálym prílevom a odlevom migrantov a je hostiteľskou krajinou pre približne 800 000 utečencov, najmä z Južného Sudánu a Eritrey, ale aj zo Somálska; keďže EÚ a Etiópia podpísali 11. novembra 2015 spoločný program v oblasti migrácie a mobility (CAMM) s cieľom posilniť spoluprácu a dialóg medzi oboma stranami v oblasti migrácie; |
| --- | --- |

E.

keďže Etiópia čelí stálym prílevom a odlevom migrantov a je hostiteľskou krajinou pre približne 800 000 utečencov, najmä z Južného Sudánu a Eritrey, ale aj zo Somálska; keďže EÚ a Etiópia podpísali 11. novembra 2015 spoločný program v oblasti migrácie a mobility (CAMM) s cieľom posilniť spoluprácu a dialóg medzi oboma stranami v oblasti migrácie;

| F. | keďže Etiópia podpísala Dohodu z Cotonou, ktorej článok 96 stanovuje, že dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd je významnou zložkou spolupráce medzi AKT a EÚ; |
| --- | --- |

F.

keďže Etiópia podpísala Dohodu z Cotonou, ktorej článok 96 stanovuje, že dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd je významnou zložkou spolupráce medzi AKT a EÚ;

| G. | keďže etiópske orgány opakovane používajú neprimeranú silu proti pokojným demonštrantom a dopustili sa porušovania ľudských práv voči členom oromskej komunity a ďalších etnických skupín vrátane prípadov prenasledovania, svojvoľného zatýkania a zabíjania, a to z dôvodu ich domnelého odporu voči vláde; keďže etiópska vláda pravidelne obviňuje tých, ktorí kritizujú vládnu politiku, z prepojenia s terorizmom; keďže novinári, blogeri, demonštranti a aktivisti sú stíhaní na základe prísneho etiópskeho vyhlásenia o boji proti terorizmu z roku 2009; |
| --- | --- |

G.

keďže etiópske orgány opakovane používajú neprimeranú silu proti pokojným demonštrantom a dopustili sa porušovania ľudských práv voči členom oromskej komunity a ďalších etnických skupín vrátane prípadov prenasledovania, svojvoľného zatýkania a zabíjania, a to z dôvodu ich domnelého odporu voči vláde; keďže etiópska vláda pravidelne obviňuje tých, ktorí kritizujú vládnu politiku, z prepojenia s terorizmom; keďže novinári, blogeri, demonštranti a aktivisti sú stíhaní na základe prísneho etiópskeho vyhlásenia o boji proti terorizmu z roku 2009;

| H. | keďže situácia sa zhoršila v polovici apríla 2014, keď vláda oznámila realizáciu plánu integrovaného regionálneho rozvoja Addis Abeby, v ktorom sa navrhuje rozšírenie štruktúr do oblastí mimo mesta, ktoré patria do národného regionálneho štátu Oromia, čo je najväčší etiópsky región v okolí Addis Abeby; |
| --- | --- |

H.

keďže situácia sa zhoršila v polovici apríla 2014, keď vláda oznámila realizáciu plánu integrovaného regionálneho rozvoja Addis Abeby, v ktorom sa navrhuje rozšírenie štruktúr do oblastí mimo mesta, ktoré patria do národného regionálneho štátu Oromia, čo je najväčší etiópsky región v okolí Addis Abeby;

| I. | keďže 14. januára 2016 sa vláda rozhodla zrušiť sporný plán rozsiahleho rozvoja miest; keďže v dôsledku rozširovania Addis Abeby už boli vysídlení mnohí oromskí poľnohospodári, ktorí tak žijú v chudobe; |
| --- | --- |

I.

keďže 14. januára 2016 sa vláda rozhodla zrušiť sporný plán rozsiahleho rozvoja miest; keďže v dôsledku rozširovania Addis Abeby už boli vysídlení mnohí oromskí poľnohospodári, ktorí tak žijú v chudobe;

| J. | keďže v rokoch 2015 a 2016 došlo v regióne Oromia k masovým protestom proti rozširovaniu mestských hraníc na pozemky oromských poľnohospodárov, ktorá je domovom dvoch miliónov ľudí, pretože toto vyvlastnenie sa považovalo za zaberanie pôdy; keďže Etiópska komisia pre ľudské práva, ktorá bola poverená vyšetrovaním v súvislosti s nepokojmi, 19. apríla 2017 informovala, že medzi júnom a októbrom 2016 zahynulo 462 civilistov a 33 príslušníkov bezpečnostných síl a 338 civilistov a 126 príslušníkov bezpečnostných síl bolo zranených; |
| --- | --- |

J.

keďže v rokoch 2015 a 2016 došlo v regióne Oromia k masovým protestom proti rozširovaniu mestských hraníc na pozemky oromských poľnohospodárov, ktorá je domovom dvoch miliónov ľudí, pretože toto vyvlastnenie sa považovalo za zaberanie pôdy; keďže Etiópska komisia pre ľudské práva, ktorá bola poverená vyšetrovaním v súvislosti s nepokojmi, 19. apríla 2017 informovala, že medzi júnom a októbrom 2016 zahynulo 462 civilistov a 33 príslušníkov bezpečnostných síl a 338 civilistov a 126 príslušníkov bezpečnostných síl bolo zranených;

| K. | keďže výnimočný stav, ktorý je ustanovený v etiópskej ústave, vyhlásil 9. októbra 2016 predseda vlády Etiópie Hailemariam Desalegn; keďže výnimočný stav oprávňuje armádu, aby presadzovala bezpečnosť v celej krajine, a stanovuje ďalšie obmedzenia slobody prejavu a slobodného prístupu k informáciám; keďže vláda 15. marca 2017 oznámila, že mnohé obmedzenia v rámci výnimočného stavu boli zrušené, a uviedla, že veliteľský štáb už nebude môcť svojvoľne zadržiavať ľudí alebo vykonávať prehliadky majetku bez príkazov a že zákazy vychádzania a niektoré obmedzenia týkajúce sa mediálneho spravodajstva budú zrušené; keďže etiópsky parlament 29. marca 2017 jednomyseľne schválil predĺženie výnimočného stavu na štyri mesiace; |
| --- | --- |

K.

keďže výnimočný stav, ktorý je ustanovený v etiópskej ústave, vyhlásil 9. októbra 2016 predseda vlády Etiópie Hailemariam Desalegn; keďže výnimočný stav oprávňuje armádu, aby presadzovala bezpečnosť v celej krajine, a stanovuje ďalšie obmedzenia slobody prejavu a slobodného prístupu k informáciám; keďže vláda 15. marca 2017 oznámila, že mnohé obmedzenia v rámci výnimočného stavu boli zrušené, a uviedla, že veliteľský štáb už nebude môcť svojvoľne zadržiavať ľudí alebo vykonávať prehliadky majetku bez príkazov a že zákazy vychádzania a niektoré obmedzenia týkajúce sa mediálneho spravodajstva budú zrušené; keďže etiópsky parlament 29. marca 2017 jednomyseľne schválil predĺženie výnimočného stavu na štyri mesiace;

| L. | keďže etiópske bezpečnostné sily 30. novembra 2016 zatkli predsedu etiópskej opozičnej strany Federálny oromský kongres Dr. Mereru Gudinu v Addis Abebe po jeho návšteve Európskeho parlamentu z 9. novembra 2016, kde sa zúčastnil na pracovnej skupine spoločne s ďalšími opozičnými lídrami, čím údajne porušil zákon, ktorým sa vykonáva výnimočný stav, „vyvíjaním tlaku proti vláde“ a „ohrozovaním spoločnosti prostredníctvom násilia“ a pokúšal sa „narušiť ústavný poriadok“; keďže jeho žiadosť o kauciu bola zamietnutá a je stále zadržiavaný v zaistení až do vynesenia rozsudku; keďže Dr. Gudina a dvaja ďalší spoluobvinení Berhanu Nega a Jawar Mohammed boli 24. februára 2017 obvinení zo štyroch rôznych prípadov nedodržiavania etiópskeho trestného zákonníka; |
| --- | --- |

L.

keďže etiópske bezpečnostné sily 30. novembra 2016 zatkli predsedu etiópskej opozičnej strany Federálny oromský kongres Dr. Mereru Gudinu v Addis Abebe po jeho návšteve Európskeho parlamentu z 9. novembra 2016, kde sa zúčastnil na pracovnej skupine spoločne s ďalšími opozičnými lídrami, čím údajne porušil zákon, ktorým sa vykonáva výnimočný stav, „vyvíjaním tlaku proti vláde“ a „ohrozovaním spoločnosti prostredníctvom násilia“ a pokúšal sa „narušiť ústavný poriadok“; keďže jeho žiadosť o kauciu bola zamietnutá a je stále zadržiavaný v zaistení až do vynesenia rozsudku; keďže Dr. Gudina a dvaja ďalší spoluobvinení Berhanu Nega a Jawar Mohammed boli 24. februára 2017 obvinení zo štyroch rôznych prípadov nedodržiavania etiópskeho trestného zákonníka;

| M. | keďže ďalší aktivisti, novinári a obhajcovia ľudských práv, a to aj Getachew Shiferaw (šéfredaktor novín Negere Ethiopia), Fikadu Mirkana (z rozhlasovej a televíznej organizácie Oromie), Eskinder Nega (popredný novinár), Bekele Gerba (oromský mierový aktivista) a Andargachew Tsige (opozičný líder), boli takisto zatknutí alebo sú zadržiavaní v zaistení; keďže internetový aktivista Yonathan Tesfaye bol odsúdený podľa právnych predpisov na boj proti terorizmu za komentáre, ktoré mal na Facebooku, a čelí tak 10 až 20 rokom väzenia; |
| --- | --- |

M.

keďže ďalší aktivisti, novinári a obhajcovia ľudských práv, a to aj Getachew Shiferaw (šéfredaktor novín Negere Ethiopia), Fikadu Mirkana (z rozhlasovej a televíznej organizácie Oromie), Eskinder Nega (popredný novinár), Bekele Gerba (oromský mierový aktivista) a Andargachew Tsige (opozičný líder), boli takisto zatknutí alebo sú zadržiavaní v zaistení; keďže internetový aktivista Yonathan Tesfaye bol odsúdený podľa právnych predpisov na boj proti terorizmu za komentáre, ktoré mal na Facebooku, a čelí tak 10 až 20 rokom väzenia;

| N. | keďže švédsko-etiópsky kardiológ Dr. Fikru Maru viedol prvú kardiologickú nemocnicu Etiópie v Addis Abebe; keďže je v Etiópii od roku 2013 väznený na základe veľmi pochybných obvinení; keďže vo väzení trávi niekoľko rokov bez súdneho konania; keďže nedávno, iba krátko pred skončením svojho trestu odňatia slobody, bol obvinený z ďalších skutkov „terorizmu“; |
| --- | --- |

N.

keďže švédsko-etiópsky kardiológ Dr. Fikru Maru viedol prvú kardiologickú nemocnicu Etiópie v Addis Abebe; keďže je v Etiópii od roku 2013 väznený na základe veľmi pochybných obvinení; keďže vo väzení trávi niekoľko rokov bez súdneho konania; keďže nedávno, iba krátko pred skončením svojho trestu odňatia slobody, bol obvinený z ďalších skutkov „terorizmu“;

| O. | keďže Etiópia nedávno hostila vyšších úradníkov v oblasti ľudských práv vrátane vysokého komisára OSN pre ľudské práva a osobitného predstaviteľa EÚ pre ľudské práva Stavrosa Lambrinidisa, čo malo byť začiatkom odvetvového dialógu o ľudských právach a správe vecí verejných v rámci strategického záväzku EÚ a Etiópie; keďže pri zlepšovaní situácie v oblasti ľudských práv v Etiópii bol dosiahnutý iba pomalý pokrok, a to aj s ohľadom na väznenie politických činiteľov, ďalšie využívanie protiteroristického zákona/zákona o organizáciách občianskej spoločnosti a predĺženie výnimočného stavu; |
| --- | --- |

O.

keďže Etiópia nedávno hostila vyšších úradníkov v oblasti ľudských práv vrátane vysokého komisára OSN pre ľudské práva a osobitného predstaviteľa EÚ pre ľudské práva Stavrosa Lambrinidisa, čo malo byť začiatkom odvetvového dialógu o ľudských právach a správe vecí verejných v rámci strategického záväzku EÚ a Etiópie; keďže pri zlepšovaní situácie v oblasti ľudských práv v Etiópii bol dosiahnutý iba pomalý pokrok, a to aj s ohľadom na väznenie politických činiteľov, ďalšie využívanie protiteroristického zákona/zákona o organizáciách občianskej spoločnosti a predĺženie výnimočného stavu;

| P. | keďže vysoký komisár OSN pre ľudské práva Zajd Ra’ad al-Husajn 5. mája 2017 uviedol, že vyhlásenie o charitatívnych organizáciách a združeniach a právne predpisy o boji proti terorizmu a masmédiách v Etiópii „sa nezdajú byť v súlade s príslušnými medzinárodnými právnymi normami a mali by sa zreformovať“; |
| --- | --- |

P.

keďže vysoký komisár OSN pre ľudské práva Zajd Ra’ad al-Husajn 5. mája 2017 uviedol, že vyhlásenie o charitatívnych organizáciách a združeniach a právne predpisy o boji proti terorizmu a masmédiách v Etiópii „sa nezdajú byť v súlade s príslušnými medzinárodnými právnymi normami a mali by sa zreformovať“;

| 1. | vyzýva etiópsku vládu, aby okamžite prepustila na kauciu a stiahla všetky obvinenia voči Dr. Mererovi Gudinovi, Dr. Fikruovi Maruovi a všetkým ostatným politickým väzňom a zastavila stíhanie Berhanua Negaa a Jawara Mohammeda, ktorí boli obvinení v neprítomnosti a nachádzajú sa v súčasnosti v exile; zdôrazňuje, že na to, aby akýkoľvek dialóg s opozíciou bolo možné považovať za dôveryhodný, treba prepustiť vedúcich opozičných politikov, ako napríklad Dr. Mereru Gudinu; vyzýva vysokú predstaviteľku EÚ, aby zmobilizovala členské štáty EÚ k tomu, aby sa bezodkladne usilovali o začatie medzinárodného vyšetrovania pod vedením OSN v záujme dôveryhodného, transparentného a nezávislého vyšetrenia prípadov zabitia demonštrantov a aby vyvíjali tlak na etiópsku vládu, aby s tým súhlasila; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naliehavo vyzýva etiópsku vládu, aby naďalej rušila obmedzenia a ukončila výnimočný stav, pričom by uznala, že to bráni slobode prejavu a vážne obmedzuje rôznorodé a legitímne názory na etiópsku spoločnosť, ktoré sú veľmi potrebné na riešenie krízy v Etiópii; zdôrazňuje, že tento nedostatok diskusie ohrozuje stabilitu Etiópie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada etiópske orgány, aby prestali využívať protiteroristické právne predpisy (vyhlásenie o boji proti terorizmu č. 652/2009) na potláčanie legitímnych pokojných protestov alebo nesúhlasu; takisto vyzýva etiópsku vládu, aby preskúmala svoje protiteroristické právne predpisy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že v Etiópii je potrebná väčšia etnicky rôznorodá demokratická účasť a rovnoprávnejší prístup k politickým, hospodárskym, sociálnym a kultúrnym príležitostiam medzi rôznymi etnickými a náboženskými skupinami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naliehavo vyzýva etiópsku vládu, aby plne rešpektovala slobodu prejavu, združovania a tlače, ako sú ustanovené v etiópskej ústave, a aby prepustila nespravodlivo zadržiavaných novinárov a blogerov; je pevne presvedčený, že mierový protest je súčasťou demokratického procesu a že reagovaniu neprimeranou silou by sa malo za každých okolností zabrániť; naliehavo vyzýva vládu, aby riadne vykonala odporúčania Etiópskej komisie pre ľudské práva týkajúce sa nedávnych násilných protestov, najmä s cieľom postaviť pred súd členov rôznych bezpečnostných síl zodpovedných za tieto násilnosti, zabrániť cieleným útokom voči konkrétnym národnostiam a obhajovať právo občanov na spravodlivosť; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína etiópskej vláde jej záväzky v oblasti dodržiavania základných práv vrátane prístupu k spravodlivosti a práva na spravodlivý proces, ako sa ustanovuje v Africkej charte a iných medzinárodných a regionálnych nástrojoch v oblasti ľudských práv, napríklad v Dohode z Cotonou, a osobitne v jej článkoch 8 a 96; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva etiópsku vládu, aby organizáciám na ochranu ľudských práv a mimovládnym organizáciám umožnila neobmedzený prístup do všetkých častí krajiny, najmä do oblastí, v ktorých dochádza ku konfliktom a k protestom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje obavy, pokiaľ ide o právne predpisy, ktoré vážne obmedzujú právo na slobodu prejavu, tlače, informácií, združovania a pokojného zhromažďovania, ako aj monitorovanie ľudských práv; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že Etiópia je významnou cieľovou a tranzitnou krajinou a krajinou pôvodu migrantov a že hostí najväčší počet utečencov v Afrike; berie na vedomie prijatie spoločného programu v oblasti migrácie medzi EÚ a Etiópiou zahŕňajúceho otázky utečencov, kontroly hraníc a boja proti obchodovaniu s ľuďmi; takisto vyzýva Európsku komisiu, aby pozorne monitorovala všetky projekty, ktoré boli nedávno iniciované v rámci trustového fondu EÚ pre Afriku; pripomína, že Etiópia je druhou najľudnatejšou krajinou v Afrike a jedným z najrýchlejšie rastúcich afrických hospodárstiev, je však naďalej aj jedným z najchudobnejších; pripomína, že Etiópia so svojimi 5 328 km hraníc čelí nestabilnosti svojich susedov a stálemu prílevu migrantov, pričom hostí približne 800 000 utečencov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | berie na vedomie dôležitú úlohu, ktorú Etiópia zohráva v regióne, a najmä jej podporu stabilizácii Somálska, boju proti terorizmu, mierovému procesu medzi Sudánom a Južným Sudánom a mierovému procesu v samotnom Južnom Sudáne; domnieva sa, že je nevyhnutné, aby Európska únia viedla s touto kľúčovou krajinou politický dialóg; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad súčasnými suchami v Etiópii, ktoré vedú k zhoršeniu humanitárnej situácie v krajine; víta ďalších 165 miliónov EUR vo forme pomoci regiónu v súvislosti s krízou v Južnom Sudáne a susedným krajinám, ako aj v súvislosti so suchom v Etiópii, Somálsku a Keni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadruje Etiópii uznanie za pokrok, ktorý dosiahla pri zlepšovaní podmienok svojho rýchlo rastúceho obyvateľstva vrátane utečencov z konfliktov v susedných štátoch, a je vďačný za vedúcu úlohu, ktorú zohráva v regióne a v Africkej únii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zastáva názor, že budúca spolupráca EÚ s Etiópiou by mala zohľadňovať dosiahnutie výrazného pokroku v oblasti ukazovateľov týkajúcich sa ľudských práv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva etiópske orgány, aby predchádzali etnickej diskriminácii a podnikli kroky na nadviazanie mierového a konštruktívneho dialógu medzi rôznymi komunitami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku/podpredsedníčke Európskej komisie, parlamentom a vládam členských štátov, spolupredsedom Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ, Komisie Africkej únie a Panafrického parlamentu, ako aj vláde Etiópie. |
| --- | --- |

15.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/92

---

P8_TA(2017)0220

Južný Sudán

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o Južnom Sudáne (2017/2683(RSP))

(2018/C 307/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Sudáne a Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Sudáne a Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Trojky (USA, Spojené kráľovstvo a Nórsko) a EÚ o bezpečnostnej situácii v Južnom Sudáne z 8. mája 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Trojky (USA, Spojené kráľovstvo a Nórsko) a EÚ o bezpečnostnej situácii v Južnom Sudáne z 8. mája 2017,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu generálneho tajomníka OSN o Južnom Sudáne z 29. apríla 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu generálneho tajomníka OSN o Južnom Sudáne z 29. apríla 2017,

| — | so zreteľom na záverečnú správu o Južnom Sudáne, ktorú predložil panel odborníkov Bezpečnostnej rady OSN 13. apríla 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu o Južnom Sudáne, ktorú predložil panel odborníkov Bezpečnostnej rady OSN 13. apríla 2017,

| — | so zreteľom na komuniké z 25. marca 2017 o 30. mimoriadnom samite Medzivládneho úradu pre rozvoj (IGAD) o Južnom Sudáne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké z 25. marca 2017 o 30. mimoriadnom samite Medzivládneho úradu pre rozvoj (IGAD) o Južnom Sudáne,

| — | so zreteľom na výsledky 34. zasadnutia Rady pre ľudské práva v Ženeve, ktoré sa konalo 27. februára – 24. marca 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledky 34. zasadnutia Rady pre ľudské práva v Ženeve, ktoré sa konalo 27. februára – 24. marca 2017,

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedu Bezpečnostnej rady OSN o Južnom Sudáne z 23. marca 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedu Bezpečnostnej rady OSN o Južnom Sudáne z 23. marca 2017,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Komisie adresované Európskemu parlamentu z 1. februára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Komisie adresované Európskemu parlamentu z 1. februára 2017,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 2327 (2016) zo 16. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 2327 (2016) zo 16. decembra 2016,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady o Južnom Sudáne z 12. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady o Južnom Sudáne z 12. decembra 2016,

| — | so zreteľom na humanitárnu správu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí z 9. mája 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na humanitárnu správu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí z 9. mája 2017,

| — | so zreteľom na Dohodu o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne (ARC) úradu IGAD zo 17. augusta 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne (ARC) úradu IGAD zo 17. augusta 2015,

| — | so zreteľom na sudánsku komplexnú mierovú dohodu (CPA) z roku 2005, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na sudánsku komplexnú mierovú dohodu (CPA) z roku 2005,

| — | so zreteľom na revidovanú Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidovanú Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov,

| — | so zreteľom na Zmluvu o obchodovaní so zbraňami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o obchodovaní so zbraňami,

| — | so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 135 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Južný Sudán je už viac ako tri roky zapletený do občianskej vojny, ktorá vypukla po tom, čo prezident krajiny Salva Kiir, člen etnickej skupiny Dinkov, obvinil prepusteného viceprezidenta Rieka Machara, člena etnickej skupiny Nuerov, z plánovania štátneho prevratu namiereného proti nemu; keďže Riek Machar poprel tvrdenie o príprave prevratu; |
| --- | --- |

A.

keďže Južný Sudán je už viac ako tri roky zapletený do občianskej vojny, ktorá vypukla po tom, čo prezident krajiny Salva Kiir, člen etnickej skupiny Dinkov, obvinil prepusteného viceprezidenta Rieka Machara, člena etnickej skupiny Nuerov, z plánovania štátneho prevratu namiereného proti nemu; keďže Riek Machar poprel tvrdenie o príprave prevratu;

| B. | keďže napriek podpísaniu dohody o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne v auguste 2015 sa medzinárodné ľudské práva a humanitárne právo naďalej nedodržiavajú a zodpovednosť za porušovanie a zneužívanie v rámci konfliktu je nedostatočná; |
| --- | --- |

B.

keďže napriek podpísaniu dohody o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne v auguste 2015 sa medzinárodné ľudské práva a humanitárne právo naďalej nedodržiavajú a zodpovednosť za porušovanie a zneužívanie v rámci konfliktu je nedostatočná;

| C. | keďže v dôsledku občianskej vojny krajina čelí hladu a hospodárskemu kolapsu, pričom viac ako 3,6 milióna ľudí bolo nútených utiecť zo svojho domova a približne 4,9 milióna ľudí trpí nedostatkom potravín; keďže humanitárne potreby sú stále alarmujúcejšie, pričom sa odhaduje, že 7,5 milióna osôb je odkázaných na humanitárnu pomoc a viac ako milión ľudí v súčasnosti nachádza útočisko v priestoroch zriadených OSN; keďže agentúry OSN zintenzívnili svoju žiadosť o humanitárnu pomoc, pričom vyhlasujú, že potrebujú aspoň 1,4 miliardy USD, aby pomohli zmierniť „nepredstaviteľnú“ mieru utrpenia; keďže len 14 % prostriedkov vyžadovaných v rámci tejto výzvy už bolo poskytnutých; |
| --- | --- |

C.

keďže v dôsledku občianskej vojny krajina čelí hladu a hospodárskemu kolapsu, pričom viac ako 3,6 milióna ľudí bolo nútených utiecť zo svojho domova a približne 4,9 milióna ľudí trpí nedostatkom potravín; keďže humanitárne potreby sú stále alarmujúcejšie, pričom sa odhaduje, že 7,5 milióna osôb je odkázaných na humanitárnu pomoc a viac ako milión ľudí v súčasnosti nachádza útočisko v priestoroch zriadených OSN; keďže agentúry OSN zintenzívnili svoju žiadosť o humanitárnu pomoc, pričom vyhlasujú, že potrebujú aspoň 1,4 miliardy USD, aby pomohli zmierniť „nepredstaviteľnú“ mieru utrpenia; keďže len 14 % prostriedkov vyžadovaných v rámci tejto výzvy už bolo poskytnutých;

| D. | keďže pri súčasnom trende polovica populácie krajiny do konca roku 2017 zahynie alebo bude vysídlená; keďže nie je známe, koľko ľudí bolo zabitých v dôsledku násilia; |
| --- | --- |

D.

keďže pri súčasnom trende polovica populácie krajiny do konca roku 2017 zahynie alebo bude vysídlená; keďže nie je známe, koľko ľudí bolo zabitých v dôsledku násilia;

| E. | keďže podľa najnovšej správy skupiny expertov OSN sa zistilo, že vláda Južného Sudánu je jedným z najväčších páchateľov násilia a porušovateľom ľudských práv v krajine, pričom hlad sa považuje za „dôsledok ľudskej činnosti“ a za jednu z jeho hlavných príčin sa pokladá skutočnosť, že vláda Južného Sudánu plytvá financiami na zbrane; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa najnovšej správy skupiny expertov OSN sa zistilo, že vláda Južného Sudánu je jedným z najväčších páchateľov násilia a porušovateľom ľudských práv v krajine, pričom hlad sa považuje za „dôsledok ľudskej činnosti“ a za jednu z jeho hlavných príčin sa pokladá skutočnosť, že vláda Južného Sudánu plytvá financiami na zbrane;

| F. | keďže v uplynulých týždňoch mali veľké vládne ofenzívy v oblastiach Yuai, Waaat, Tonga a Kodok tragické humanitárne následky vrátane vysídlenia 50 000 až 100 000 jedincov; keďže po tom nasledovalo usmrtenie mnohých civilistov 8. apríla 2017 v západnom meste Wau, čo bol prejav kolektívneho trestu z dôvodu etnickej príslušnosti a politických názorov; keďže vládne sily sa naďalej zameriavajú na civilistov, pričom porušujú právo ozbrojených konfliktov a bránia misii OSN v ochrane civilistov; |
| --- | --- |

F.

keďže v uplynulých týždňoch mali veľké vládne ofenzívy v oblastiach Yuai, Waaat, Tonga a Kodok tragické humanitárne následky vrátane vysídlenia 50 000 až 100 000 jedincov; keďže po tom nasledovalo usmrtenie mnohých civilistov 8. apríla 2017 v západnom meste Wau, čo bol prejav kolektívneho trestu z dôvodu etnickej príslušnosti a politických názorov; keďže vládne sily sa naďalej zameriavajú na civilistov, pričom porušujú právo ozbrojených konfliktov a bránia misii OSN v ochrane civilistov;

| G. | keďže vláda zničila nemocnice a kliniky, čo je vojnovým zločinom; keďže boli z nemocníc a kliník ukradnuté zariadenia, čo viedlo k zatvoreniu prevádzok a k tomu, že ľuďom nemôže byť poskytovaná zdravotná starostlivosť, ktorá by im zachránila život; |
| --- | --- |

G.

keďže vláda zničila nemocnice a kliniky, čo je vojnovým zločinom; keďže boli z nemocníc a kliník ukradnuté zariadenia, čo viedlo k zatvoreniu prevádzok a k tomu, že ľuďom nemôže byť poskytovaná zdravotná starostlivosť, ktorá by im zachránila život;

| H. | keďže skoro každá tretia škola v Južnom Sudáne bola zničená, poškodená, zabratá alebo zatvorená, čo má vplyv na vzdelávanie celej generácie detí; keďže viac ako 600 000 detí vo veku do 5 rokov je podľa odhadov silne podvyživených; |
| --- | --- |

H.

keďže skoro každá tretia škola v Južnom Sudáne bola zničená, poškodená, zabratá alebo zatvorená, čo má vplyv na vzdelávanie celej generácie detí; keďže viac ako 600 000 detí vo veku do 5 rokov je podľa odhadov silne podvyživených;

| I. | keďže približne 2 milióny detí, ktoré utiekli z krajiny, tvoria 62 % všetkých utečencov, ktorí utiekli z Južného Sudánu, pričom konflikt v nich vyvoláva neznesiteľnú traumu, stres a zmätok; keďže podľa odhadov bolo 17 000 detí, najmä chlapcov, verbovaných za vojakov alebo využitých na tento účel ozbrojenými silami a skupinami v krajine; keďže tisíce detí boli zabité, znásilnené, vysídlené alebo osireli; |
| --- | --- |

I.

keďže približne 2 milióny detí, ktoré utiekli z krajiny, tvoria 62 % všetkých utečencov, ktorí utiekli z Južného Sudánu, pričom konflikt v nich vyvoláva neznesiteľnú traumu, stres a zmätok; keďže podľa odhadov bolo 17 000 detí, najmä chlapcov, verbovaných za vojakov alebo využitých na tento účel ozbrojenými silami a skupinami v krajine; keďže tisíce detí boli zabité, znásilnené, vysídlené alebo osireli;

| J. | keďže ženy a dievčatá sú sústavne znásilňované a unášané ako vojnová zbraň, pričom prieskum OSN zistil, že 70 percent žien žijúcich v táboroch vnútorne vysídlených osôb v Jube bolo znásilnených, prevažná väčšina z nich políciou alebo vojakmi; |
| --- | --- |

J.

keďže ženy a dievčatá sú sústavne znásilňované a unášané ako vojnová zbraň, pričom prieskum OSN zistil, že 70 percent žien žijúcich v táboroch vnútorne vysídlených osôb v Jube bolo znásilnených, prevažná väčšina z nich políciou alebo vojakmi;

| K. | keďže v dôsledku nestability v susedných krajinách prijal Južný Sudán aj približne 270 000 utečencov zo Sudánu, z Konžskej demokratickej republiky, Etiópie a zo Stredoafrickej republiky; |
| --- | --- |

K.

keďže v dôsledku nestability v susedných krajinách prijal Južný Sudán aj približne 270 000 utečencov zo Sudánu, z Konžskej demokratickej republiky, Etiópie a zo Stredoafrickej republiky;

| L. | keďže v júni 2016 Svetová zdravotnícka organizácia vyhlásila vypuknutie cholery, ktorá postihla tisíce ľudí a údajne sa v posledných týždňoch začala ďalej šíriť; keďže mnohé úmrtia na choleru, maláriu, osýpky, hnačky a akútne respiračné ochorenia sú spôsobené extrémnou chudobou a žalostnými životnými podmienkami a mnohým úmrtiam by sa dalo zabrániť, ak by mali títo ľudia prístup k zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

L.

keďže v júni 2016 Svetová zdravotnícka organizácia vyhlásila vypuknutie cholery, ktorá postihla tisíce ľudí a údajne sa v posledných týždňoch začala ďalej šíriť; keďže mnohé úmrtia na choleru, maláriu, osýpky, hnačky a akútne respiračné ochorenia sú spôsobené extrémnou chudobou a žalostnými životnými podmienkami a mnohým úmrtiam by sa dalo zabrániť, ak by mali títo ľudia prístup k zdravotnej starostlivosti;

| M. | keďže v Dohode o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne (ARC) sa stanovuje, že mandát prechodnej vlády národnej jednoty by sa mal skončiť po voľbách v auguste 2018; |
| --- | --- |

M.

keďže v Dohode o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne (ARC) sa stanovuje, že mandát prechodnej vlády národnej jednoty by sa mal skončiť po voľbách v auguste 2018;

| N. | keďže podľa správ OSN a iných dôveryhodných správ premiestnili sprostredkovatelia so sídlom v členských štátoch EÚ a mnohé tretie krajiny vrtuľníky a guľomety do ozbrojených frakcií v Južnom Sudáne a poskytli vojenskú logistickú podporu; keďže zdĺhavosť konfliktu umožnila vznik nových ozbrojených skupín a militarizáciu spoločnosti; |
| --- | --- |

N.

keďže podľa správ OSN a iných dôveryhodných správ premiestnili sprostredkovatelia so sídlom v členských štátoch EÚ a mnohé tretie krajiny vrtuľníky a guľomety do ozbrojených frakcií v Južnom Sudáne a poskytli vojenskú logistickú podporu; keďže zdĺhavosť konfliktu umožnila vznik nových ozbrojených skupín a militarizáciu spoločnosti;

| O. | keďže počet útokov na humanitárne konvoje a pracovníkov je mimoriadne znepokojujúci; keďže od decembra 2013 bolo zabitých najmenej 79 humanitárnych pracovníkov; keďže najnovšia bilancia je šesť zabitých humanitárnych pracovníkov a ich vodičov v marci 2017, čo je spomedzi doterajších útokov namierených voči humanitárnym pracovníkom útok s najvyšším počtom obetí; |
| --- | --- |

O.

keďže počet útokov na humanitárne konvoje a pracovníkov je mimoriadne znepokojujúci; keďže od decembra 2013 bolo zabitých najmenej 79 humanitárnych pracovníkov; keďže najnovšia bilancia je šesť zabitých humanitárnych pracovníkov a ich vodičov v marci 2017, čo je spomedzi doterajších útokov namierených voči humanitárnym pracovníkom útok s najvyšším počtom obetí;

| P. | keďže Komisia 21. februára 2017 po vypuknutí epidémie hladu avizovala balík núdzovej pomoci vo výške 82 miliónov EUR; keďže EÚ je jedným z najväčších darcov krajine, pričom v roku 2016 poskytla viac ako 40 % celkového financovania humanitárnej pomoci s cieľom podporovať programy na záchranu života a od začiatku konfliktu v roku 2013 okolo 381 miliónov EUR na humanitárnu pomoc; |
| --- | --- |

P.

keďže Komisia 21. februára 2017 po vypuknutí epidémie hladu avizovala balík núdzovej pomoci vo výške 82 miliónov EUR; keďže EÚ je jedným z najväčších darcov krajine, pričom v roku 2016 poskytla viac ako 40 % celkového financovania humanitárnej pomoci s cieľom podporovať programy na záchranu života a od začiatku konfliktu v roku 2013 okolo 381 miliónov EUR na humanitárnu pomoc;

| 1. | vyjadruje hlboké obavy z pretrvávajúceho konfliktu v Južnom Sudáne; vyzýva na okamžité ukončenie všetkých vojenských operácií a opätovne pripomína prezidentovi Salvovi Kiirovi, ako aj bývalému viceprezidentovi Riekovi Macharovi ich záväzky podľa Dohody o vyriešení konfliktu v Južnom Sudáne; vyzýva prezidenta Kiira, aby okamžite splnil svoj záväzok týkajúci sa jednostranného prímeria, ako prisľúbil predsedom vlád Medzivládneho úradu pre rozvoj (IGAD) 25. marca 2017; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada o to, aby všetky strany ozbrojeného konfliktu okamžite a úplne zastavili všetky činy sexuálneho násilia páchaného na civilistoch, najmä na ženách a dievčatách; pripomína, že použitie znásilnenia ako vojnovej zbrane je vojnovým zločinom, ktorý sa trestá podľa medzinárodného práva; žiada vládu Južného Sudánu, aby poskytla ochranu všetkým zraniteľným skupinám, postavila páchateľov pred súd a ukončila beztrestnosť polície a armády; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odsudzuje všetky útoky na civilistov a humanitárnych pracovníkov, pričom útoky na humanitárnych pracovníkov bránia pomoci zameranej na záchranu života a jej poskytovaniu; zdôrazňuje, že konflikty sa nesmú riešiť vojensky a že vláda Južného Sudánu musí zabezpečiť existenciu zmysluplného prímeria, ktoré poukazuje na skutočný záväzok týkajúci sa mieru a stability; domnieva sa, že záväzok týkajúci sa mieru musí ísť nad rámec jednoduchého ukončenia násilností a musí zahŕňať stiahnutie vojsk, rozpustenie etnickej milície, umožnenie neobmedzenej humanitárnej pomoci a prepustenie politických väzňov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje hlboké znepokojenie v súvislosti s vážnou humanitárnou situáciou v krajine, ktorá sa naďalej zhoršuje; opätovne preto vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zvýšili humanitárnu pomoc s cieľom zmierniť hlad a aby naliehali na vládu Južného Sudánu, aby sa zabezpečilo, že ostanú otvorené trasy dodávok humanitárnej pomoci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje poľutovanie nad náborom detí do ozbrojených konfliktov, ktorých sa dopustili všetky strany v Južnom Sudáne; zdôrazňuje, že zamestnávanie detí stranami konfliktu je vojnovým zločinom, za ktorý musí byť voči veliteľom vyvodená trestná zodpovednosť; varuje, že celej generácii mladých ľudí v súčasnosti hrozí, že utrpia vážnu traumu a silný emočný zmätok a že sa im nedostane žiadneho vzdelania; žiada, aby humanitárne a rozvojové programy EÚ pomáhali pri poskytovaní základného vzdelávania a dlhodobej rehabilitácie a poradenstva; dôrazne odsudzuje využívanie vzdelávacích zariadení na vojenské operácie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby využili všetky dostupné zdroje na zapojenie OSN, Africkej únie (AÚ) a úradu IGAD do vytvárania nového politického procesu zameraného na dosiahnutie trvalého prímeria a úplné vykonávanie kapitol mierovej dohody o bezpečnosti a správe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zastáva názor, že AÚ podporená EÚ a jej členskými štátmi musí prevziať aktívnu úlohu pri sprostredkovaní politického riešenia na dosiahnutie trvalého mieru v Južnom Sudáne, a to aj prostredníctvom vyčlenenia väčšieho množstva zdrojov, ktoré by dostal vyslanec Africkej únie pre Južný Sudán Alpha Oumar Konare; podporuje žiadosť o uskutočnenie medzinárodnej konferencie organizovanej Komisiou AÚ za účasti OSN a úradu IGAD s cieľom zjednotiť a zosúladiť medzinárodné úsilie zamerané na ukončenie vojny v Južnom Sudáne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje, že plne podporuje činnosť osobitného zástupcu OSN pre Južný Sudán a mandát misie OSN v Južnom Sudáne (UNMISS) a jej regionálnej jednotky ochrany, ktoré sú poverené ochranou civilného obyvateľstva, bránením násiliu páchanému voči nemu a vytváraním nevyhnutných podmienok na poskytovanie humanitárnej pomoci; vyzýva všetky strany, aby umožnili rýchle vyslanie účinnej regionálnej jednotky ochrany, ktorú poverila Bezpečnostná rada OSN a ktorá má posilniť aktívnu prítomnosť misie UNMISS, a vyzýva členské štáty a PK/VP, aby naliehavo a výrazne posilnili misiu UNMISS prostredníctvom európskych kapacít; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naliehavo zdôrazňuje potrebu vytvorenia hybridného súdu pre Južný Sudán, v rámci čoho Africká únia prijme právne postavenie a OSN a EÚ poskytnú pomoc vo forme zdrojov; pripomína, že je to súčasťou mierovej dohody z roku 2016, a preto by sa o tom nemalo opätovne rokovať; |
| --- | --- |

9.

| 10. | trvá na tom, že proces národného dialógu môže byť len vtedy zmysluplný a inkluzívny, keď spĺňa jasné kritériá, ku ktorým patrí neutrálne vodcovstvo a zahrnutie opozičných skupín a občanov Južného Sudánu žijúcich mimo krajiny, a zároveň musí zahŕňať zástupcov všetkých strán konfliktu a iných juhosudánskych zainteresovaných strán vrátane zástupcov žien, aby bol legitímny a účinný; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odsudzuje všetky pokusy o obmedzenie slobody prejavu, ktorá je základným ľudským právom a súčasťou skutočnej politickej diskusie; odsudzuje zabíjanie humanitárnych pracovníkov, zástupcov občianskej spoločnosti a novinárov a žiada, aby tí, ktorí páchajú takéto trestné činy, boli postavení pred súd; vyzýva na okamžité prepustenie všetkých politických väzňov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odsudzuje všetky útoky na vzdelávacie zariadenia a verejné budovy a používanie škôl na vojenské účely; vyzýva zúčastnené strany, aby dodržiavali usmernenia na ochranu škôl a univerzít pred používaním na vojenské účely v ozbrojených konfliktoch; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Bezpečnostnej rade OSN sa 23. decembra 2016 nepodarilo prijať rezolúciu, ktorou by bolo uvalené zbrojné embargo na Južný Sudán, ustanovený zákaz cestovať a zmrazené aktíva troch vysokopostavených predstaviteľov Južného Sudánu; vyzýva EÚ, aby uvalila a účinne presadzovala medzinárodné zbrojné embargo voči Južnému Sudánu; je znepokojený správami o transferoch zbraní v Južnom Sudáne, v rozpore so spoločnou pozíciou 2008/944/SZBP, ktoré uľahčili sprostredkovatelia so sídlom v členských štátoch EÚ; naliehavo vyzýva členské štáty a podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku, aby presadzovali dodržiavanie režimu EÚ v oblasti kontroly zbraní a formálne nadviazali kontakt s akoukoľvek treťou krajinou, u ktorej sa preukázalo, že vyváža zbrane a vojenskú logistickú pomoc do Južného Sudánu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva orgány, aby zabezpečili, že každý návrat či premiestnenie vnútorne vysídlených osôb prebieha bezpečným a dôstojným spôsobom; žiada o využívanie cielených sankcií voči všetkým kľúčovým politickým alebo vojenským subjektom vo vláde alebo v opozícii, ktoré udržiavajú konflikt alebo porušujú ľudské práva, ako súčasť stratégie EÚ na zabezpečenie poskytovania humanitárnej pomoci, zachovania prímeria a obnovenia politického procesu zameraného na vykonávanie mierovej dohody; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že v dôsledku opakujúcich sa konfliktov, neistoty a hromadného vysídľovania ľudí sa v súčasnom politickom prostredí nemôžu uskutočniť dôveryhodné a pokojné voľby; pripomína, že mandát dočasnej vlády národnej jednoty trvá do júna 2018; zdôrazňuje význam plnohodnotného zapojenia žien v Južnom Sudáne do mierových rokovaní a spravovania krajiny; vyzýva EÚ na podporu obyčajných žien, ktoré prispievajú k viditeľnému rozdielu v kvalite mierových rokovaní zvrátením tendencie podozrievať, budovaním dôvery a podporou zmierenia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, vláde Južného Sudánu, Medzivládnemu úradu pre rozvoj, komisárovi Južného Sudánu pre ľudské práva, Národnému zákonodarnému zhromaždeniu Južného Sudánu, inštitúciám Africkej únie, spolupredsedom Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ a generálnemu tajomníkovi OSN. |
| --- | --- |

16.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/96

---

P8_TA(2017)0222

Správna skladba zdrojov financovania pre európske regióny: vyvážený pomer finančných nástrojov a grantov v politike súdržnosti EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o správnej kombinácii financovania pre európske regióny: vyváženie finančných nástrojov a grantov v politike súdržnosti EÚ (2016/2302(INI))

(2018/C 307/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej hlavu XVIII, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej hlavu XVIII,

| — | so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (NSU), a na delegované a vykonávacie akty spojené s príslušnými článkami tohto nariadenia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (NSU), a na delegované a vykonávacie akty spojené s príslušnými článkami tohto nariadenia,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1300/2013 zo 17. decembra 2013 o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1084/2006 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1300/2013 zo 17. decembra 2013 o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1084/2006 (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o Európskej územnej spolupráci – najlepšie postupy a inovatívne opatrenia (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o Európskej územnej spolupráci – najlepšie postupy a inovatívne opatrenia (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o politike súdržnosti a preskúmaní stratégie Európa 2020 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. októbra 2015 o politike súdržnosti a preskúmaní stratégie Európa 2020 (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o investovaní do zamestnanosti a rastu: podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Únii (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o investovaní do zamestnanosti a rastu: podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Únii (8),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre regionálny rozvoj uvedené v správe Výboru pre kontrolu rozpočtu s názvom Výročná správa Európskej investičnej banky za rok 2014 (A8-0050/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre regionálny rozvoj uvedené v správe Výboru pre kontrolu rozpočtu s názvom Výročná správa Európskej investičnej banky za rok 2014 (A8-0050/2016),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. decembra 2015 s názvom Investovanie do rastu a zamestnanosti – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. decembra 2015 s názvom Investovanie do rastu a zamestnanosti – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov (COM(2015)0639),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2014 s názvom Investičný plán pre Európu (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2014 s názvom Investičný plán pre Európu (COM(2014)0903),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. januára 2014 s názvom Usmernenia o štátnej pomoci na podporu rizikových finančných investícií (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. januára 2014 s názvom Usmernenia o štátnej pomoci na podporu rizikových finančných investícií (9),

| — | so zreteľom na šiestu správu Komisie o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti z 23. júla 2014 s názvom Investovanie do rastu a zamestnanosti (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na šiestu správu Komisie o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti z 23. júla 2014 s názvom Investovanie do rastu a zamestnanosti (COM(2014)0473),

| — | so zreteľom na súhrnnú správu Komisie z augusta 2016 s názvom Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF) (Hodnotenie ex post programov politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 zamerané na Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF) a Kohézny fond (KF)), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhrnnú správu Komisie z augusta 2016 s názvom Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF) (Hodnotenie ex post programov politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 zamerané na Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF) a Kohézny fond (KF)),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 30. októbra 2014 s názvom Finančné nástroje podporované zo všeobecného rozpočtu podľa článku 140 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách k 31. decembru 2013 (COM(2014)0686), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 30. októbra 2014 s názvom Finančné nástroje podporované zo všeobecného rozpočtu podľa článku 140 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách k 31. decembru 2013 (COM(2014)0686),

| — | so zreteľom na dokument Komisie z 26. novembra 2015 s názvom Guidance for Member States on Article 42(1)(d) CPR – Eligible management costs and fees (Usmernenia pre členské štáty k článku 42 ods. 1 písm. d) nariadenia o spoločných ustanoveniach – Oprávnené náklady na riadenie a poplatky za riadenie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Komisie z 26. novembra 2015 s názvom Guidance for Member States on Article 42(1)(d) CPR – Eligible management costs and fees (Usmernenia pre členské štáty k článku 42 ods. 1 písm. d) nariadenia o spoločných ustanoveniach – Oprávnené náklady na riadenie a poplatky za riadenie),

| — | so zreteľom na dokument Komisie z 10. augusta 2015 s názvom Guidance for Member States on Article 37(7) (8) (9) CPR – Combination of support from a financial instrument with other forms of support, (Usmernenia pre členské štáty k článku 37 ods. 7, 8, 9 NSU – Kombinácia podpory z finančného nástroja s inými formami podpory), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Komisie z 10. augusta 2015 s názvom Guidance for Member States on Article 37(7) (8) (9) CPR – Combination of support from a financial instrument with other forms of support, (Usmernenia pre členské štáty k článku 37 ods. 7, 8, 9 NSU – Kombinácia podpory z finančného nástroja s inými formami podpory),

| — | so zreteľom na dokument Komisie z 27. marca 2015 s názvom Guidance for Member States on Article 37(2) CPR – Ex-ante assessment (Usmernenia pre členské štáty k článku 37 ods. 2 NSU – Hodnotenie ex ante), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Komisie z 27. marca 2015 s názvom Guidance for Member States on Article 37(2) CPR – Ex-ante assessment (Usmernenia pre členské štáty k článku 37 ods. 2 NSU – Hodnotenie ex ante),

| — | so zreteľom na referenčnú príručku pre riadiace orgány z 2. júla 2014, ktorú vypracovala Komisia, s názvom Finančné nástroje v programoch EŠIF na obdobie 2014 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na referenčnú príručku pre riadiace orgány z 2. júla 2014, ktorú vypracovala Komisia, s názvom Finančné nástroje v programoch EŠIF na obdobie 2014 – 2020,

| — | so zreteľom na súhrnnú správu Komisie z novembra 2016 s názvom Financial instruments under the European Structural and Investment Funds. Summaries of the data on the progress made in financing and implementing the financial instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council (Finančné nástroje v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov. Súhrny údajov o pokroku dosiahnutom pri financovaní a vykonávaní finančných nástrojov v programovom období 2014 – 2020 v súlade s článkom 46 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhrnnú správu Komisie z novembra 2016 s názvom Financial instruments under the European Structural and Investment Funds. Summaries of the data on the progress made in financing and implementing the financial instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council (Finančné nástroje v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov. Súhrny údajov o pokroku dosiahnutom pri financovaní a vykonávaní finančných nástrojov v programovom období 2014 – 2020 v súlade s článkom 46 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013),

| — | so zreteľom na súhrnnú správu Komisie z decembra 2015 s názvom Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council (Súhrn údajov o pokroku dosiahnutom pri financovaní a vykonávaní nástrojov finančného inžinierstva v programovom období 2014 – 2020 v súlade s článkom 46 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhrnnú správu Komisie z decembra 2015 s názvom Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council (Súhrn údajov o pokroku dosiahnutom pri financovaní a vykonávaní nástrojov finančného inžinierstva v programovom období 2014 – 2020 v súlade s článkom 46 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013),

| — | so zreteľom na súhrnnú správu Komisie zo septembra 2014 s názvom Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 (Súhrn údajov o pokroku dosiahnutom pri financovaní a vykonávaní nástrojov finančného inžinierstva predložených riadiacimi orgánmi v súlade s článkom 67 ods. 2 písm. j) nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhrnnú správu Komisie zo septembra 2014 s názvom Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 (Súhrn údajov o pokroku dosiahnutom pri financovaní a vykonávaní nástrojov finančného inžinierstva predložených riadiacimi orgánmi v súlade s článkom 67 ods. 2 písm. j) nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 13. novembra 2015 s názvom Activities relating to financial instruments. Accompanying the document: Report from the Commission to the European Parliament and the Council on financial instruments supported by the general budget according to Article. 140 (8) of the Financial Regulation as at 31 December 2014 (Aktivity týkajúce sa finančných nástrojov – sprievodný dokument: Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o finančných nástrojoch podporovaných zo všeobecného rozpočtu podľa článku 140 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách k 31. decembru 2014) (SWD(2015)0206), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 13. novembra 2015 s názvom Activities relating to financial instruments. Accompanying the document: Report from the Commission to the European Parliament and the Council on financial instruments supported by the general budget according to Article. 140 (8) of the Financial Regulation as at 31 December 2014 (Aktivity týkajúce sa finančných nástrojov – sprievodný dokument: Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o finančných nástrojoch podporovaných zo všeobecného rozpočtu podľa článku 140 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách k 31. decembru 2014) (SWD(2015)0206),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 19/2016 s názvom Plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov – poučenie z programového obdobia 2007 – 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 19/2016 s názvom Plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov – poučenie z programového obdobia 2007 – 2013,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 5/2015 s názvom Sú finančné nástroje úspešným a sľubným nástrojom v oblasti rozvoja vidieka?, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 5/2015 s názvom Sú finančné nástroje úspešným a sľubným nástrojom v oblasti rozvoja vidieka?,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 16/2014 s názvom Účinnosť kombinovania grantov v rámci regionálnych investičných nástrojov s pôžičkami od finančných inštitúcií na podporu vonkajších politík EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 16/2014 s názvom Účinnosť kombinovania grantov v rámci regionálnych investičných nástrojov s pôžičkami od finančných inštitúcií na podporu vonkajších politík EÚ,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 2/2012 s názvom Finančné nástroje pre MSP spolufinancované Európskym fondom regionálneho rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 2/2012 s názvom Finančné nástroje pre MSP spolufinancované Európskym fondom regionálneho rozvoja,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 14. októbra 2015 s názvom Finančné nástroje na podporu územného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 14. októbra 2015 s názvom Finančné nástroje na podporu územného rozvoja,

| — | so zreteľom na konečnú správu Európskej investičnej banky z marca 2013 s názvom Financial Instruments: A Stock-taking Exercise in Preparation for the 2014-2020 Programming Period (Finančné nástroje: zhodnotenie situácie ako príprava na programové obdobie 2014 – 2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konečnú správu Európskej investičnej banky z marca 2013 s názvom Financial Instruments: A Stock-taking Exercise in Preparation for the 2014-2020 Programming Period (Finančné nástroje: zhodnotenie situácie ako príprava na programové obdobie 2014 – 2020),

| — | so zreteľom na štúdiu z októbra 2016 s názvom Financial instruments in the 2014-2020 programming period: first experiences of Member States (Finančné nástroje v programovom období 2014 – 2020: prvé skúsenosti členských štátov), ktorú zadalo generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky, tematická sekcia B: štrukturálna politika a politika súdržnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu z októbra 2016 s názvom Financial instruments in the 2014-2020 programming period: first experiences of Member States (Finančné nástroje v programovom období 2014 – 2020: prvé skúsenosti členských štátov), ktorú zadalo generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky, tematická sekcia B: štrukturálna politika a politika súdržnosti,

| — | so zreteľom na štúdiu z marca 2016 s názvom Preskúmanie úlohy skupiny EIB v európskej politike súdržnosti, ktorú zadalo generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky, tematická sekcia B: štrukturálna politika a politika súdržnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu z marca 2016 s názvom Preskúmanie úlohy skupiny EIB v európskej politike súdržnosti, ktorú zadalo generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky, tematická sekcia B: štrukturálna politika a politika súdržnosti,

| — | so zreteľom na briefing výskumnej služby Európskeho parlamentu z mája 2016 s názvom Challenges for EU cohesion policy: Issues in the forthcoming post-2020 reform (Výzvy pre politiky súdržnosti EÚ: Otázky nadchádzajúcej reformy po roku 2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na briefing výskumnej služby Európskeho parlamentu z mája 2016 s názvom Challenges for EU cohesion policy: Issues in the forthcoming post-2020 reform (Výzvy pre politiky súdržnosti EÚ: Otázky nadchádzajúcej reformy po roku 2020),

| — | so zreteľom na informačný list výskumnej služby Európskeho parlamentu zo septembra 2015 s názvom Cohesion Policy implementation in the EU28 (Vykonávanie politiky súdržnosti v 28 krajinách EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na informačný list výskumnej služby Európskeho parlamentu zo septembra 2015 s názvom Cohesion Policy implementation in the EU28 (Vykonávanie politiky súdržnosti v 28 krajinách EÚ),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A8-0139/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A8-0139/2017),

| A. | keďže v dôsledku preskúmania/revízie viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) a blížiacej sa polovice programového obdobia 2014 – 2020 vznikajú diskusie o kombinácii grantov a finančných nástrojov, ktorá sa použije na investície z rozpočtu EÚ v období po roku 2020; |
| --- | --- |

A.

keďže v dôsledku preskúmania/revízie viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) a blížiacej sa polovice programového obdobia 2014 – 2020 vznikajú diskusie o kombinácii grantov a finančných nástrojov, ktorá sa použije na investície z rozpočtu EÚ v období po roku 2020;

| B. | keďže návrh Omnibus (COM(2016)0605) predstavuje jedinú príležitosť na vykonanie viacerých zlepšení systému, ktorým sa riadi súčasné programové obdobie, v polovici trvania; |
| --- | --- |

B.

keďže návrh Omnibus (COM(2016)0605) predstavuje jedinú príležitosť na vykonanie viacerých zlepšení systému, ktorým sa riadi súčasné programové obdobie, v polovici trvania;

| C. | keďže pojem finančné nástroje zahŕňa rozličné nástroje a keďže posudzovanie a rozhodovanie o ich používaní si vyžadujú neustálu podrobnú analýzu na základe jednotlivých prípadov spojenú s posúdením konkrétnych potrieb miestnych a regionálnych hospodárstiev alebo osobitnej cieľovej skupiny; |
| --- | --- |

C.

keďže pojem finančné nástroje zahŕňa rozličné nástroje a keďže posudzovanie a rozhodovanie o ich používaní si vyžadujú neustálu podrobnú analýzu na základe jednotlivých prípadov spojenú s posúdením konkrétnych potrieb miestnych a regionálnych hospodárstiev alebo osobitnej cieľovej skupiny;

Roky 2007 – 2013: spoľahlivé investovanie prostredníctvom grantov a finančných nástrojov

| 1. | uznáva, že hoci finančné nástroje boli navrhnuté ešte pred finančnou a hospodárskou krízou a v hospodárskom kontexte krízy neboli práve najvhodnejšie, predkladanie správ Komisiou poskytuje presvedčivý dôkaz o tom, že investovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) prostredníctvom grantov a finančných nástrojov má zásadný vplyv a viditeľné výsledky v regiónoch EÚ, pričom tieto investície dosiahli výšku 347,6 miliardy EUR bez započítania financovania zo strany členských štátov a dodatočných zdrojov využívajúcich pákový efekt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta súčasné operácie Európskej investičnej banky (EIB) v oblasti politiky súdržnosti uvedené vo výročných správach a odvetvových správach, ktoré poukazujú na dosah na MSP a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou, infraštruktúru, výskum a inovácie, životné prostredie, energetiku a poľnohospodárstvo; konštatuje, že EIB poskytla na podporu politiky súdržnosti v rokoch 2007 – 2013 úvery v odhadovanej výške 147 miliárd EUR, čo predstavuje zhruba 38 % všetkých úverov v EÚ; |
| --- | --- |

2.

Roky 2014 – 2020: nová éra investovania prostredníctvom EŠIF

| 3. | víta skutočnosť, že očakávané investície EÚ prostredníctvom EŠIF majú v rokoch 2014 – 2020 dosiahnuť 454 miliárd EUR, pričom spolu s vnútroštátnym spolufinancovaním investovania formou grantov a finančných nástrojov sa očakáva zvýšenie tejto sumy na 637 miliárd EUR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uznáva, že sa zvýšil objem, ako aj kvalita finančných nástrojov (vo forme mikroúveru, pôžičiek, záruk, vlastného imania a rizikového kapitálu) pri zdieľanom hospodárení v rámci politiky súdržnosti; vyzdvihuje dve hlavné príčiny tohto trendu: obdobie 2007 – 2013 bolo zdrojom hodnotných skúseností a poučení, pokiaľ ide o vykonávanie EŠIF prostredníctvom grantov a finančných nástrojov, zatiaľ čo do VFR na obdobie 2014 – 2020 sa premietla situácia po kríze, keď je z dôvodu fiškálnych obmedzení potrebných viac finančných nástrojov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konštatuje, že podľa odhadov by sa mali pridelené zdroje finančných nástrojov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu (KF) a Európskeho sociálneho fondu (ESF) takmer zdvojnásobiť medzi obdobím 2007 – 2013, keď predstavovali 11,7 miliardy EUR, a obdobím 2014 – 2020, keď by mali dosiahnuť výšku 20,9 miliardy EUR; konštatuje, že tieto finančné nástroje by teda v období 2014 – 2020 predstavovali 6 % celkových prostriedkov pridelených na politiku súdržnosti vo výške 351,8 miliardy EUR, kým v období 2007 – 2013 tvorili 3,4 % z pridelených 347 miliárd EUR; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie, že príspevky z Kohézneho fondu predstavujú približne 75 miliárd EUR, t. j. 11,8 % všetkých pridelených zdrojov finančných nástrojov na obdobie 2014 – 2020; víta zvýšenie vyčlenených rozpočtových prostriedkov zo 70 miliárd EUR v období 2007 – 2013 na 75 miliárd EUR v období 2014 – 2020; zdôrazňuje, že prostriedky vyčlenené na KF by sa nemali znížiť, pretože približne 34 % obyvateľov EÚ žije v regiónoch, ktoré čerpajú pomoc z KF; |
| --- | --- |

6.

| 7. | berie na vedomie celkový objem príspevkov na operačné programy vo výške 5 571,63 milióna EUR, ktoré 21 členských štátov vyčlenilo v súčasnom VFR na finančné nástroje k 31. decembru 2015, pričom 5 005,25 milióna EUR pochádza z EFRR a KF; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta skutočnosť, že zásadné zmeny právnych predpisov v oblasti programovania, vykonávania a riadenia finančných nástrojov, napríklad priame prepojenia na všetkých 11 tematických cieľov, primerané povinné hodnotenie ex ante, ktoré umožňuje určiť zlyhania trhu, tvorba na mieru šitých a zjednodušených štandardných finančných nástrojov a mechanizmov podávania správ, môžu mať rozhodujúci pozitívny vplyv na príťažlivosť a rýchlosť vykonávania politiky súdržnosti, a to tým, že odstránia právne neistoty, ktoré vznikli v období 2007 – 2013; požaduje však, aby sa vynaložilo úsilie s cieľom zabezpečiť, že dané zmeny nebudú mať vplyv na príťažlivosť a rýchlosť vykonávania finančných nástrojov; |
| --- | --- |

8.

Granty a finančné nástroje – stanovenie kombinácie podľa intervenčnej logiky

| 9. | zdôrazňuje, že hoci granty a finančné nástroje EŠIF, ktoré nie sú samoúčelné, podporujú v rámci zdieľaného hospodárenia rovnaké ciele v oblasti politiky súdržnosti, majú inú intervenčnú logiku a uplatnenie pri riešení potrieb územného rozvoja, potrieb odvetví alebo potrieb trhu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznáva, že granty majú v závislosti od typu projektu v porovnaní s finančnými nástrojmi rôzne silné stránky: používajú sa na podporu projektov, ktoré nutne nevytvárajú príjmy; poskytujú finančné prostriedky na projekty, ktoré nedokážu prilákať finančné prostriedky zo súkromných alebo verejných zdrojov; zameriavajú sa na konkrétnych príjemcov, otázky a regionálne priority a ich používanie je menej zložité vzhľadom na skúsenosti a kapacitu; uznáva, že v niektorých prípadoch sa s grantmi spájajú aj obmedzenia: ťažkosti pri dosahovaní kvality a udržateľnosti projektu, riziko nahradenia verejných prostriedkov z dlhodobého hľadiska a účinok vytláčania potenciálnych súkromných investícií aj v prípade projektov, ktoré môžu mať revolvingový charakter a schopnosť vytvárať príjmy na financovanie na základe pôžičiek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uznáva, že finančné nástroje ponúkajú výhody, ako je pákový a revolvingový efekt, pritiahnutie súkromného kapitálu a krytie osobitných investičných medzier prostredníctvom kvalitných projektov prijateľných pre banky, čím sa maximalizuje efektívnosť a účinnosť vykonávania regionálnej politiky; uznáva, že finančné nástroje majú aj určité nevýhody, pre ktoré by mohli byť v rozpore s príťažlivejšími vnútroštátnymi alebo regionálnymi nástrojmi, ako napríklad: pomalšie vykonávanie v niektorých regiónoch, väčšia zložitosť, nižší pákový efekt finančných nástrojov podporovaných z EŠIF, než sa očakávalo, a v niektorých prípadoch vyššie náklady na vykonávanie a poplatky za správu; poznamenáva, že granty sú v určitých oblastiach politiky, napríklad pri niektorých typoch verejnej infraštruktúry, sociálnych službách, politike v oblasti výskumu a inovácií alebo vo všeobecnosti pri projektoch, v ktorých sa nevytvára zisk, uprednostňovanými investíciami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že intervenčná logika nie je deliacou čiarou, ale styčným bodom na vytvorenie rovnakých podmienok pre granty a finančné nástroje, aby politika súdržnosti mohla prostredníctvom širokého spektra opatrení zabezpečovať lepšie pokrytie príjemcov a investičných medzier; poukazuje na to, že intervenčná logika predstavuje v rámci programovania EŠIF prístup zdola nahor a že všetky členské štáty a regióny by mali naďalej zohľadňovať najvhodnejšiu možnosť, keď slobodne stanovujú podiel finančných nástrojov alebo grantov ako vykonávacích nástrojov s cieľom prispievať k vybraným prioritám vo svojich príslušných operačných programoch, pričom treba brať do úvahy zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu; pripomína, že riadiace orgány musia dobrovoľne rozhodnúť o tom, ktorý typ finančného nástroja je na vykonávanie najvhodnejší; |
| --- | --- |

12.

Problémy v rámci výkonnosti finančných nástrojov

| 13. | uznáva význam využívania finančných nástrojov pri operáciách politiky súdržnosti; víta skutočnosť, že podávanie správ o vykonávaní finančných nástrojov v roku 2015 napriek neskorému začiatku súčasného programového obdobia ukázalo pokrok; konštatuje však, že pokrok vo vykonávaní finančných nástrojov EŠIF sa značne odlišuje nielen medzi jednotlivými členskými štátmi, ale aj v rámci nich; pripomína, že pozitívnu skúsenosť s využívaním finančných nástrojov a ich vplyv v programovom období 2007 – 2013 sprevádzalo niekoľko problémov súvisiacich s výkonnosťou: neskorý začiatok operácií, nepresné hodnotenie trhu, rozdiely medzi regiónmi vo využívaní finančných nástrojov, celková nízka miera vyplatených prostriedkov, nízka úroveň pákového efektu, problematický revolving, vysoké náklady na správu a poplatky a neprimerane vysoké finančné príspevky; pripomína, že po tom, čo Komisia predĺžila konkrétne lehoty na vykonávanie finančných nástrojov, sa do roku 2015 viacero zistených nedostatkov zmiernilo prostredníctvom cielených opatrení; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poznamenáva, že oneskorené vykonávanie EŠIF môže ovplyvniť miery vyplácania, revolving a finančnú páku, pričom finančná páka by mala byť založená na definícii a metodikách používaných medzinárodnými organizáciami, ako je OECD, malo by sa jasne rozlišovať medzi verejnými a súkromnými príspevkami a treba tiež stanoviť presnú mieru možného pákového efektu v rámci každého finančného nástroja s rozčlenením podľa krajiny a regiónu; pripomína, že oneskorenia v období 2007 – 2013 nezvratne prispeli k nedostatočnej výkonnosti finančných nástrojov EFRR a ESF; zdôrazňuje, že oneskorenia pri vykonávaní, ktoré možno pripísať neskorému začiatku programového obdobia, môžu narušiť výkonnosť finančných nástrojov EŠIF, čo by mohlo viesť k nepresným záverom hodnotenia na konci obdobia; preto vyzýva, aby členské štáty prijali všetky potrebné kroky na zmiernenie negatívnych účinkov oneskoreného vykonávania, najmä pokiaľ ide o riziko obmedzeného využívania a dosahu finančných nástrojov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že je veľmi pravdepodobné, že opäť dôjde k nahromadeniu nezaplatených faktúr v druhej polovici súčasného VFR, čo by mohlo mať vážny dosah na iné opatrenia financované Európskou úniou; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konštatuje, že v celej EÚ existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o prenikanie finančných nástrojov vrátane EŠIF a Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), počiatočné výsledky týchto fondov a očakávaný pákový efekt dodatočných zdrojov, ako aj ďalšie finančné nástroje financované EÚ v najvýkonnejších hospodárstvach Únie, ktoré oslabujú ciele politiky súdržnosti; zdôrazňuje, že celkový úspech týchto nástrojov závisí od jednoduchosti ich využívania a schopnosti členských štátov spravovať prostredníctvom nich investície, pričom na tento účel sú potrebné presné a diferencované ukazovatele, ktoré by umožnili posúdiť ich skutočný vplyv na politiku súdržnosti; |
| --- | --- |

16.

Riešenia zjednodušenia, synergií a technickej pomoci

| 17. | víta opatrenia Komisie zamerané na optimalizáciu právnych predpisov a obmedzenie byrokracie; zdôrazňuje, že hoci došlo k zlepšeniu, zložitosť naďalej pretrváva a problémy, ako je dlhé obdobie prípravy a administratívna záťaž pre príjemcov, odrádzajú od využívania finančných nástrojov; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s EIB, Európskym investičným fondom (EIF) a riadiacimi orgánmi s cieľom oveľa jednoduchšie kombinovať mikroúvery, pôžičky, záruky, vlastné imanie a rizikový kapitál z EŠIF pri zabezpečení rovnakej úrovne transparentnosti, demokratickej kontroly, podávania správ a kontroly; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konštatuje, že v osobitných ustanoveniach sa obmedzuje pružnosť operácií s finančnými nástrojmi; zdôrazňuje, že pravidlá štátnej pomoci sa zdajú byť obzvlášť zaťažujúce, najmä keď sa kombinujú granty s finančnými nástrojmi; žiada Komisiu, aby zabezpečila primeraný rámec štátnej pomoci a preskúmala ďalšie možnosti, ako zjednodušiť dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci na všetkých troch úrovniach, a to na úrovni riadiacich orgánov, fondu fondov a finančných sprostredkovateľov; požaduje rovnaké podmienky, pokiaľ ide o pravidlá štátnej pomoci týkajúce sa všetkých finančných nástrojov s cieľom predísť preferenčnému zaobchádzaniu s niektorými zdrojmi financovania v porovnaní s inými, najmä v oblasti podpory MSP; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že je dôležité vykonávať audity výkonnosti finančných nástrojov vrátane auditu operácií skupiny EIB v oblasti politiky súdržnosti; poznamenáva, že činnosti auditu zahŕňajú prístup k celému cyklu EŠIF; vyzýva Komisiu a vnútroštátne orgány, aby identifikovali príležitosti na zjednodušenie a synergie prostredníctvom procesu auditu; žiada preto Komisiu, aby sa zamerala na porovnávaciu analýzu grantov a finančných nástrojov, ako aj ďalšie budovanie kapacít, metodiku auditov a usmernenia pre procesy auditu, ktoré by nemali zvyšovať finančné a administratívne zaťaženie príjemcov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že kombinácia grantov a finančných nástrojov ponúka neprebádaný potenciál; zdôrazňuje, že popri poskytovaní usmernení orgánom je potrebné ďalšie zjednodušenie a väčšia harmonizácia pravidiel týkajúcich sa kombinovania jednotlivých EŠIF, ako aj pravidiel, ktoré sa týkajú kombinovania EŠIF s nástrojmi ako Horizont 2020 a EFSI; požaduje lepšiu tvorbu právnych predpisov v podobe jasných, konzistentných a cielených pravidiel, pokiaľ ide o zníženie regulačnej záťaže uľahčením uvedeného kombinovania prostriedkov pridelených z viacerých programov do toho istého finančného nástroja, umožnenie kombinovania mikrofinančných nástrojov pri operáciách v rámci ESF a ďalšie zjednodušenie verejného obstarávania pri výbere finančných sprostredkovateľov a pre verejno-súkromné partnerstvá; požaduje väčšiu súdržnosť medzi rôznymi stratégiami; zdôrazňuje, že kombináciou grantov a finančných nástrojov v rámci EŠIF s ostatnými zdrojmi financovania sa štruktúra financovania môže stať lákavejšou pre príjemcov a investorov z verejného a zo súkromného sektora, a to z dôvodu lepšieho rozdelenia rizika, čo môže prispieť k tomu, že nástroje budú poskytovať dlhodobý rastový potenciál; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že využívanie finančných nástrojov možno zvýšiť prostredníctvom investičných partnerstiev a že verejno-súkromné partnerstvá zlepšujú synergie medzi zdrojmi financovania a udržiavajú potrebnú rovnováhu medzi súkromnými a verejnými záujmami; zdôrazňuje, že využívanie finančných nástrojov by sa malo podnecovať aj v rámci iniciatív miestneho rozvoja vedeného komunitou a integrovanej územnej investície; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta postupy technickej pomoci, ktoré v súčasnosti poskytuje Komisia a skupina EIB prostredníctvom platformy fi-compass; vyjadruje poľutovanie nad tým, že podporné služby pre orgány, a najmä pre príjemcov finančných nástrojov vrátane EFŠI priamo na mieste sú obmedzené, zatiaľ čo mnohé miestne a regionálne orgány sa vyrovnávajú s technickými problémami a nemajú postačujúce kapacity a know-how na to, aby finančné nástroje účinne využívali; požaduje technickú pomoc, ktorá by sa mala poskytovať v prvom rade miestnym alebo regionálnym aktérom, ako aj všetkým zainteresovaným partnerom, ale nemala by sa využívať na financovanie činnosti vnútroštátnych orgánov; okrem toho vyzýva Komisiu a EIB, aby vytvorili spoločný plán technickej pomoci, ktorý bude zahŕňať finančné a nefinančné poradenské činnosti, najmä pre veľké projekty, ako aj budovanie kapacít, odbornú prípravu, podporu a výmenu znalostí a skúseností; ďalej požaduje kombináciu odborných znalostí (vrátane právneho poradenstva) o nariadeniach v oblasti politiky súdržnosti, finančných produktoch, štátnej pomoci a verejnom obstarávaní so zameraním na vnútroštátne orgány, správcov fondov a príjemcov, pričom zdôrazňuje, že je dôležité zabrániť zdvojeniu štruktúr; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila väčšie zviditeľnenie investícií z EŠIF a jasnejšie zdôraznila, že sa pri tom využívajú prostriedky EÚ; ďalej požaduje primerané a komplexné informovanie a oboznamovanie, pokiaľ ide o príležitosti na financovanie z prostriedkov EÚ, ktoré by podnecovalo verejný a súkromný sektor k využívaniu týchto príležitostí a zameriavalo sa na potenciálnych príjemcov, najmä mladých ľudí; |
| --- | --- |

23.

Smerom k správnej kombinácii financovania v období po roku 2020 a budúcnosť politiky súdržnosti

| 24. | uznáva, že problémy, ako je migrácia a bezpečnosť alebo prebiehajúce a budúce politické udalosti v EÚ, by nemali mať negatívny vplyv na investície prostredníctvom politiky súdržnosti alebo jej ciele a očakávané výsledky, a to najmä po uplynutí súčasného programového obdobia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uznáva, že granty aj finančné nástroje plnia v rámci politiky súdržnosti osobitné úlohy, pričom sa však prostredníctvom 11 tematických cieľov sústreďujú na spoločný zámer, a to dosiahnutie piatich hlavných cieľov stratégie Európa 2020 na ceste k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu; kladie dôraz na to, že je potrebné zabezpečiť, aby finančné nástroje nenahradili granty ako hlavný nástroj politiky súdržnosti, pričom tiež zdôrazňuje nutnosť zachovať obnoviteľný charakter finančných prostriedkov, ktoré by mali byť k dispozícii na opätovné investovanie na základe odvetví a opatrení, ktoré môžu podporiť; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poukazuje na skutočnosť, že finančné nástroje dosahujú lepšie výsledky v rozvinutých regiónoch a vo veľkých mestách, v ktorých sú lepšie rozvinuté finančné trhy, pričom najvzdialenejšie regióny a regióny s vysokými harmonizovanými mierami nezamestnanosti a nízkou hustotou obyvateľstva majú ťažkosti, pokiaľ ide o prilákanie investícií, zatiaľ čo grantmi sa riešia regionálne štrukturálne problémy a regionálne vyvážené financovanie; poznamenáva, že úspech finančných nástrojov závisí od mnohých faktorov a že nemožno na základe jedného kritéria vyvodiť všeobecné závery; konštatuje, že čo sa týka využívania finančných nástrojov v rámci politiky súdržnosti po roku 2020, záväzné ciele nemožno považovať za schodné riešenie; poznamenáva, že zvýšenie podielu finančných nástrojov by nemalo mať vplyv na nenávratné finančné príspevky, pretože by to narušilo rovnováhu; zdôrazňuje, že v určitých verejných politikách musia dominovať granty, pričom finančné nástroje ich môžu dopĺňať, a to v úplnom súlade s príslušným posúdením ex ante a analýzou trhu; požaduje intenzívnejšiu propagáciu finančných nástrojov v rámci programov Interreg, aby sa zabezpečila ich väčšia konzistentnosť s cieľmi Európskej územnej spolupráce; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripomína, že súčasné skúsenosti s využívaním EŠIF naznačujú, že kombináciou financovania prostredníctvom grantov a finančných nástrojov sa riešia konkrétne problémy jednotlivých krajín, ako aj nedostatky pri zabezpečovaní sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti; zdôrazňuje, že kombinácia financovania nemôže viesť k vzniku univerzálneho riešenia, a to pre viaceré faktory: zemepisný región, oblasť politiky, typ a veľkosť príjemcu, administratívnu kapacitu, podmienky na trhu, existenciu konkurenčných nástrojov, podnikateľské prostredie a zámery fiškálnej a hospodárskej politiky; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a národným parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 281.

(5)  Ú. v. EÚ L 169, 1.7.2015, s. 1.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0321.

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0384.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0308.

(9)  Ú. v. EÚ C 19, 22.1.2014, s. 4.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/103

---

P8_TA(2017)0223

Budúce perspektívy technickej pomoci v rámci politiky súdržnosti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o budúcich perspektívach technickej pomoci v rámci politiky súdržnosti (2016/2303(INI))

(2018/C 307/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej hlavu XVIII, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej hlavu XVIII,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (ďalej len „NSU“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (ďalej len „NSU“),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1300/2013 zo 17. decembra 2013 o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1084/2006 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1300/2013 zo 17. decembra 2013 o Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1084/2006 (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006 (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (5),

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (6),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program na podporu štrukturálnych reforiem na obdobie rokov 2017 až 2020 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 1305/2013 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program na podporu štrukturálnych reforiem na obdobie rokov 2017 až 2020 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 1305/2013 (COM(2015)0701),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o investovaní do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov: hodnotenie správy na základe článku 16 ods. 3 NSU (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o investovaní do zamestnanosti a rastu: podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Únii (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o investovaní do zamestnanosti a rastu: podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Únii (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2016 o nových nástrojoch územného rozvoja v rámci politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020: integrované územné investície (ITI) a miestny rozvoj vedený komunitou (CLLD) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2016 o nových nástrojoch územného rozvoja v rámci politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020: integrované územné investície (ITI) a miestny rozvoj vedený komunitou (CLLD) (9),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Dvora audítorov zo 16. februára 2016 s názvom Je potrebné venovať viac pozornosti výsledkom na zlepšenie poskytovania technickej pomoci Grécku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Dvora audítorov zo 16. februára 2016 s názvom Je potrebné venovať viac pozornosti výsledkom na zlepšenie poskytovania technickej pomoci Grécku,

| — | so zreteľom na hĺbkovú analýzu s názvom Technická pomoc na podnet Komisie, ktorú vypracovalo Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálna a kohézna politika) v septembri 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hĺbkovú analýzu s názvom Technická pomoc na podnet Komisie, ktorú vypracovalo Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálna a kohézna politika) v septembri 2016,

| — | so zreteľom na list Výboru pre rozpočet, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre rozpočet,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A8-0180/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A8-0180/2017),

| A. | keďže technická pomoc, či už z podnetu Komisie alebo členských štátov, zohráva dôležitú úlohu vo všetkých fázach vykonávania politiky súdržnosti a je dôležitým nástrojom na prilákanie a udržanie kvalitných zamestnancov v rámci správy, vytvorenie stabilného systému riadenia a využívania európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) a riešenie ťažkostí pri vykonávaní a pomoci používateľom, pokiaľ ide o vypracúvanie kvalitných projektov; keďže by sa mali preskúmať možnosti využitia technickej pomoci v prípravnej fáze programov; |
| --- | --- |

A.

keďže technická pomoc, či už z podnetu Komisie alebo členských štátov, zohráva dôležitú úlohu vo všetkých fázach vykonávania politiky súdržnosti a je dôležitým nástrojom na prilákanie a udržanie kvalitných zamestnancov v rámci správy, vytvorenie stabilného systému riadenia a využívania európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) a riešenie ťažkostí pri vykonávaní a pomoci používateľom, pokiaľ ide o vypracúvanie kvalitných projektov; keďže by sa mali preskúmať možnosti využitia technickej pomoci v prípravnej fáze programov;

| B. | keďže miestne, regionálne a celoštátne orgány často nemajú potrebné kapacity, aby mohli účinne a efektívne vykonávať EŠIF a zorganizovať partnerstvo s inými verejnými orgánmi vrátane mestských orgánov, s hospodárskymi a sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti v súlade s článkom 5 NSU; keďže administratívne kapacity sa v členských štátoch a regiónoch značne líšia; |
| --- | --- |

B.

keďže miestne, regionálne a celoštátne orgány často nemajú potrebné kapacity, aby mohli účinne a efektívne vykonávať EŠIF a zorganizovať partnerstvo s inými verejnými orgánmi vrátane mestských orgánov, s hospodárskymi a sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti v súlade s článkom 5 NSU; keďže administratívne kapacity sa v členských štátoch a regiónoch značne líšia;

| C. | keďže opatrenia technickej pomoci by mali byť zamerané aj na partnerov zapojených do prípravy a vykonávania politiky súdržnosti, a to najmä v oblasti budovania kapacít, vytvárania sietí a komunikácie týkajúcej sa politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

C.

keďže opatrenia technickej pomoci by mali byť zamerané aj na partnerov zapojených do prípravy a vykonávania politiky súdržnosti, a to najmä v oblasti budovania kapacít, vytvárania sietí a komunikácie týkajúcej sa politiky súdržnosti;

| D. | keďže miestne, regionálne a celoštátne orgány majú problémy udržať si kvalifikovaných pracovníkov, ktorí majú tendenciu odchádzať na lepšie platené pracovné miesta v súkromnom sektore alebo v rámci vnútroštátnych orgánov na celoštátnej úrovni; keďže ide o významnú prekážku pre schopnosť verejných orgánov úspešne vykonávať EŠIF a dosahovať ciele súdržnosti; |
| --- | --- |

D.

keďže miestne, regionálne a celoštátne orgány majú problémy udržať si kvalifikovaných pracovníkov, ktorí majú tendenciu odchádzať na lepšie platené pracovné miesta v súkromnom sektore alebo v rámci vnútroštátnych orgánov na celoštátnej úrovni; keďže ide o významnú prekážku pre schopnosť verejných orgánov úspešne vykonávať EŠIF a dosahovať ciele súdržnosti;

| E. | keďže je tu priestor na zlepšenie monitorovania a hodnotenia technickej pomoci, a to napriek tomu, že v programovom období 2014 –2020 sa kladie väčší dôraz na výsledky a že takmer polovica tohto obdobia už uplynula; |
| --- | --- |

E.

keďže je tu priestor na zlepšenie monitorovania a hodnotenia technickej pomoci, a to napriek tomu, že v programovom období 2014 –2020 sa kladie väčší dôraz na výsledky a že takmer polovica tohto obdobia už uplynula;

| F. | keďže je potrebné optimalizovať prepojenie medzi technickou pomocou na podnet Komisie a opatreniami technickej pomoci, ktoré sa realizujú na národnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

F.

keďže je potrebné optimalizovať prepojenie medzi technickou pomocou na podnet Komisie a opatreniami technickej pomoci, ktoré sa realizujú na národnej a regionálnej úrovni;

Technická pomoc na podnet Komisie (článok 58 NSU)

| 1. | berie na vedomie, že zdroje ktoré sú k dispozícii pre technickú pomoc na podnet Komisie boli vyššie v porovnaní s predchádzajúcim programovým obdobím a vzrástli na 0,35 % ročného príspevku z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu, a to po odpočítaní zdrojov z Nástroja na prepojenie Európy (CEF) a Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD); |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta činnosti Komisie financované z technickej pomoci, a to najmä činnosť v oblasti nástroja TAIEX REGIO PEER 2 PEER, kompetenčného rámca, nástroja sebahodnotenia, paktov integrity, príručky pre odborníkov o tom, ako sa vyhnúť 25 najčastejším chybám v oblasti verejného obstarávania, a štúdie o zhodnotení administratívnej kapacity v oblasti verejného obstarávania v 28 členských štátoch; vyzýva členské štáty, aby takéto iniciatívy využívali; zdôrazňuje, že tieto nástroje by mali mať významnejšiu úlohu v rámci politiky súdržnosti po roku 2020, a preto nalieha na Komisiu, aby zvyšovala informovanosť na miestnej a regionálnej úrovni vrátane na úrovni ostrovov, pokiaľ ide o ich využívanie; odporúča, aby rozsah pôsobnosti nástrojov TAIEX REGIO PEER 2 PEER sa rozšíril na všetkých partnerov v súlade s článkom 5 NSU s cieľom zabezpečiť širokú výmenu skúseností, prispievať k budovaniu kapacít a uľahčiť využívanie osvedčených postupov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | považuje za nevyhnutné, aby Komisia iniciovala hodnotenie účinnosti a pridanej hodnoty vykonávania paktov integrity – mechanizmu verejnej kontroly na ochranu finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | berie na vedomie činnosti pracovnej skupiny pre Grécko a podpornej skupiny pre Cyprus na implementácii EŠIF v týchto dvoch krajinách, najmä pokiaľ ide o mieru čerpania, pričom má na zreteli, že toto je len jeden z ukazovateľov pozitívneho hodnotenia politiky súdržnosti; konštatuje však, že podľa osobitnej správy Európskeho dvora audítorov s názvom Je potrebné venovať viac pozornosti výsledkom na zlepšenie poskytovania technickej pomoci Grécku boli v snahe o účinnú a udržateľnú reformu dosiahnuté zmiešané výsledky; vyzýva preto Komisiu, aby podala správu o výsledkoch dosiahnutých službou na podporu štrukturálnych reforiem pri operáciách v Grécku; zdôrazňuje, že je potrebné pokračovať a zlepšiť prácu pracovnej skupiny pre lepšie vykonávanie vychádzajúcu zo skúseností z programového obdobia 2007 – 2013 s cieľom podporiť iné členské štáty, ktoré majú problémy pri vykonávaní politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | berie na vedomie zavedenie programu na podporu štrukturálnych reforiem (PPSR) a uznáva niektoré potenciálne prínosy pre politiku súdržnosti, ako aj pre ďalšie oblasti; žiada, aby to bolo sa v súlade a konzistentné s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v oblasti politiky súdržnosti; domnieva sa však, že každé možné predĺženie tohto programu by nemalo viesť k odklonu od tematických cieľov politiky súdržnosti, a zastáva názor, že zdroje by sa nemali čerpať z EŠIF na technickú pomoc; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi zabezpečila čo najväčšiu koordináciu a doplnkovosť opatrení financovaných z PPSR a technickej pomoci poskytovanej v rámci EŠIF s cieľom zamerať úsilie na čo najúčinnejšie dosiahnutie cieľov politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie stratégiu technickej pomoci vypracovanú GR Komisie pre regionálnu a mestskú politiku; navrhuje rozvíjať širšiu stratégiu technickej pomoci, ktorá zabezpečí účinnejšiu koordináciu a bude sa týkať všetkých generálnych riaditeľstiev, ktoré sa zaoberajú EŠIF, ako aj činnosti služby na podporu štrukturálnych reforiem súvisiacich s politikou súdržnosti s cieľom uľahčiť poskytovanú podporu, zabrániť duplicite a maximalizovať ich súčinnosť a komplementárnosť; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje dôležitosť technickej pomoci v oblasti finančných nástrojov, ktorých použitie exponenciálne rastie, pričom sú svojím charakterom pomerne zložité; v tejto súvislosti víta partnerstvo medzi Komisiou a Európskou investičnou bankou pri zriadení platformy fi-compass; žiada Komisiu o zefektívnenie technickej pomoci tak, aby sa vzťahovala na oblasti, v ktorých sa riadiace orgány a príjemcovia stretávajú s najväčším množstvom problémov; víta technické vylepšenia Európskeho centra investičného poradenstva pri kombinovaní EŠIF s Európskym fondom pre strategické investície (EFSI). zdôrazňuje však, že znakom väčšej kapacity a zjednodušenia v tejto špecifickej oblasti by mala byť v konečnom dôsledku redukcia potreby technickej pomoci v oblasti finančných nástrojov; okrem toho zdôrazňuje potrebu komplementárnosti s opatreniami technickej pomoci, ktoré sa následne vykonávajú na národnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta podporu členským štátom v rámci nástroja technickej pomoci Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch (JASPERS), ktorý poskytuje odbornú pomoc členským štátom pri príprave veľkých projektov spolufinancovaných z EFRR a z KF; očakáva osobitnú správu Európskeho dvora audítorov, predloženie ktorej sa predpokladá v roku 2017 a ktorej cieľom bude overiť, či program JASPERS pomohol zlepšiť vypracúvanie veľkých projektov spolufinancovaných z EÚ, a prispel tak k vyššej kvalite projektov, ako aj k zvýšeniu administratívnej kapacity členských štátov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať dôkladnú analýzu toho, ako činnosť nástroja JASPERS za obdobie 2007 – 2013 prostredníctvom nezávislého hodnotenia kvality zlepšila kvalitu projektov a skrátila čas potrebný na schválenie veľkých projektov Komisiou; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že odvtedy, čo sa technická pomoc začala využívať v oblasti politiky súdržnosti, nebola vypracovaná žiadna komplexná analýza jej skutočného prínosu; zdôrazňuje, že je preto ťažké vykonať podrobné hodnotenie jej významu a prínosu z hľadiska budovania administratívnych kapacít a inštitucionálneho posilňovania s cieľom zabezpečiť účinné riadenie EŠIF; z tohto dôvodu požaduje zvýšenie informovanosti a transparentnosti, pokiaľ ide o činnosti súvisiace s technickou pomocou, posilnenie úlohy Európskeho parlamentu pri monitorovaní a kontrole, ako aj vypracovanie dôkladnej a komplexnej štúdie o jej prínose v oblasti politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína význam primeraných a cielených ukazovateľov, ktoré sú vhodné na meranie výsledkov a dosahu výdavkov z EŠIF, a dostupnosti technickej pomoci na príslušné monitorovanie; domnieva sa, že zavedenie spoločných ukazovateľov bolo prvým krokom v tomto smere, ale bolo spojené s mnohými nedostatkami, napríklad s nadmerným zameraním na výstupy, absenciou dlhodobej perspektívy a nenaplnením potrieb na mieru šitých informácií; naliehavo vyzýva Komisiu, aby investovala do zlepšenia systému podávania správ a hodnotenia tým, že vypracuje vhodnejšie ukazovatele, ktoré budú k dispozícii v budúcom programovom období; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu, aby pripravila opatrenia a zdroje na zriadenie technickej pomoci pri vykonávaní makroregionálnych stratégií EÚ, a to s ohľadom na rôzne skúsenosti a mieru úspešnosti realizácie týchto stratégií, ako aj na skutočnosť, že medzi účastníkmi stratégií sú nečlenské štáty a krajiny s obmedzenými finančnými prostriedkami a nedostatočnými ľudskými zdrojmi; domnieva sa, že by to mohlo účinnejšie prispieť k príprave veľkých projektov na makroregionálnej úrovni, ktoré by mohli získať finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že je dôležité realizovať konkrétne opatrenia technickej pomoci na podporu reindustrializácie v znevýhodnených oblastiach s cieľom prilákať priemyselné investície do inovatívnych odvetví špičkových technológií s nízkym vplyvom na životné prostredie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby zriadila technickú pomoc, konkrétne pracovné skupiny členských štátov, s cieľom predchádzať oneskoreniam vo vytváraní orgánov a operačných programov, ktoré budú potrebné v rámci politiky súdržnosti v členských štátoch po roku 2020; |
| --- | --- |

13.

Technická pomoc na podnet členských štátov (článok 59 NSU)

| 14. | zdôrazňuje, že spolufinancovanie technickej pomoci EÚ, ktoré je k dispozícii členským štátom v rámci piatich európskych štrukturálnych a investičných fondov v programovom období 2014 – 2020, predstavuje približne 13,4 miliardy EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že technická pomoc sa vo svojej podstate líši od ostatných opatrení financovaných z EŠIF a že meranie jej výsledkov je veľmi náročná a zložitá úloha; domnieva sa však, že vzhľadom na jej potrebu, úroveň zdrojov dostupných v jej rámci a jej potenciál je skutočne nutné vytvoriť strategický a transparentný prístup, ktorý bude koordinovaný na rôznych úrovniach správy, a dosiahnuť flexibilitu s cieľom naplniť potreby identifikované riadiacimi orgánmi v členských štátoch; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že kontrola výkonnosti v roku 2019 ozrejmí aj výsledky využívania technickej pomoci v programovom období 2014 – 2020 a zabezpečí, aby výsledky neboli k dispozícii príliš neskoro na diskusiu o období po roku 2020; požaduje preto, aby sa v prechodnej etape uskutočnila širšia diskusia o účinnosti technickej pomoci a jej výsledkoch a jej analýza; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je znepokojený tým, že v niektorých členských štátoch sa technická pomoc nedostáva dostatočným a účinným spôsobom k miestnym a regionálnym orgánom, ktoré majú zvyčajne najnižšiu správnu kapacitu; zdôrazňuje, že je nevyhnutné vytvoriť riadne a transparentné komunikačné kanály medzi jednotlivými úrovňami riadenia, aby bolo možné úspešne využívať EŠIF a plniť ciele politiky súdržnosti, ale aj obnoviť dôveru v účinné fungovanie EÚ a jej politík; domnieva sa, že všetci partneri v rámci politiky súdržnosti zohrávajú dôležitú úlohu, a navrhuje, aby Komisia priamo pristúpila k posilneniu postavenia partnerov v ďalšom finančnom programovom období; vyzýva členské štáty, aby výrazne zintenzívnili svoje úsilie o zjednodušenie vykonávania nariadení týkajúcich sa politiky súdržnosti, a to najmä ustanovení o technickej pomoci; víta preto príklad viacvrstvového systému vykonávania politiky súdržnosti v Poľsku (3 piliere technickej pomoci), ktorý umožňuje uplatňovanie koordinovaného strategického a transparentného prístupu viac zameraného na výsledky a prináša vyššiu pridanú hodnotu; požaduje, aby sa prísnejšie kontrolovali výsledky činnosti veľkých súkromných firiem, ktoré poskytujú technickú pomoc verejným správam, a to aj s cieľom predchádzať potenciálnemu konfliktu záujmov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že technická pomoc zameraná na rozvoj ľudského potenciálu sa musí využívať na potreby, ktoré sa predtým stanovili v plánoch rozvoja zamestnancov a v špecializovanej odbornej príprave personálu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že aj kapacita pre nižšie úrovne riadenia je veľmi dôležitá pre úspech nových nástrojov územného rozvoja, ako je miestny rozvoj vedený komunitou a integrovaná územná investícia (IÚI); vyzýva na ďalšiu decentralizáciu vykonávania miestneho rozvoja vedeného komunitou; konštatuje, že hoci môže byť ťažké merať vplyv technickej pomoci, nie je to v žiadnom prípade nemožné, najmä keď sa vezme do úvahy pomer prínosov a nákladov; zdôrazňuje, že v niektorých členských štátoch vykazuje technická pomoc poskytnutá na účel vytvorenia uceleného systému na vykonávanie EFRR a vytvorenia systému na vykonávanie IÚI negatívny pomer prínosov a nákladov; konštatuje však, že vysoké náklady možno čiastočne vysvetliť osobitnými okolnosťami, ktoré si vyžadujú vyššie úsilie, ako napríklad zavedenie nového systému; požaduje preto, aby sa zaviedli jasné kontrolné mechanizmy, najmä pokiaľ ide o netransparentné rokovania o technickej pomoci; pripomína dôležitú úlohu miestnych akčných skupín, najmä pokiaľ ide o vykonávanie miestneho rozvoja vedeného komunitou, a domnieva sa, že členské štáty by im mali poskytovať technickú pomoc, aby podporili ich cenný príspevok k trvalo udržateľnému miestnemu rozvoju v Únii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | upozorňuje na to, že je potrebné, aby činnosti technickej pomoci zahŕňali podporu technicky a ekonomicky realizovateľných projektov, čo by členským štátom umožnilo navrhovať stratégie oprávnené na financovanie v rámci politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | so znepokojením konštatuje, že pri vykonávaní integrovaných opatrení pre udržateľný rozvoj miest, pri ktorých sú úlohy prenesené na mestské orgány, ktoré fungujú ako sprostredkovateľské orgány, často chýba potrebná technická pomoc na budovanie ich kapacít; v tejto súvislosti sa domnieva, že by sa mala zvýšiť technická pomoc na úrovni mestských oblastí, a to s ohľadom na úlohu mestských orgánov v oblasti politiky súdržnosti a na potrebu zabezpečiť posilnenú kapacitu na ďalšie vykonávanie mestskej agendy EÚ a Amsterdamského paktu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poznamenáva, že v rámci programového obdobia 2014 – 2020 sa predpokladá väčšie zapojenie miestnych orgánov; zdôrazňuje, že to vyžaduje väčšie technické a administratívne zručnosti; žiada Komisiu, aby preskúmala iniciatívy a mechanizmy umožňujúce miestnym aktérom plne využívať programové možnosti, ktoré poskytujú nariadenia o EŠIF; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorňuje na európsky kódex správania pre partnerstvo, ktorý stanovuje potrebu pomoci relevantným partnerom pri posilňovaní ich inštitucionálnej kapacity s ohľadom na prípravu a realizáciu programov; zdôrazňuje, že mnoho členských štátov neuplatňuje európsky kódex správania pre partnerstvo; okrem toho sa domnieva, že hlavné zásady a osvedčené postupy zakotvené v článku 5 uvedeného kódexu, ktoré sa týkajú zapojenia príslušných partnerov do prípravy partnerskej dohody a programov, by sa mali skutočne uplatňovať, a to s osobitným dôrazom na otázku včasného zverejnenia a ľahkého prístupu k relevantným informáciám; zdôrazňuje potrebu jasných usmernení EÚ s cieľom zvýšiť súlad a odstrániť regulačnú neistotu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že je potrebné zveriť technickú pomoc kvalifikovaným štátnym príslušníkom, ktorí budú schopní poskytovať nepretržitú podporu, a financovať ju; zdôrazňuje však, že tieto finančné prostriedky by za žiadnych okolností nemali nahrádzať prostriedky štátov v tejto oblasti a že by mal nastať postupný a strategický posun smerom k činnostiam, ktoré vytvárajú väčšiu pridanú hodnotu pre politiku súdržnosti vo všeobecnosti, ako je napríklad budovanie kapacít, komunikácia alebo výmena skúseností; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že je dôležité zahrnúť inštitúcie, ktoré nie sú súčasťou systému riadenia, ale majú priamy vplyv na vykonávanie politiky súdržnosti; pripomína, že týmto inštitúciám treba poskytnúť pomoc, aby mohli rozšíriť a zlepšiť svoje administratívne kapacity a normy prostredníctvom vzdelávania, výmeny poznatkov, budovania kapacít, vytvárania sietí a zavádzania informačných systémov, ktoré sú potrebné na riadenie projektov; zdôrazňuje, že intenzívnejšie informovanie o výsledkoch a úspechoch dosiahnutých s podporou EŠIF a ich väčšie zviditeľnenie môžu prispieť k obnoveniu dôvery a viery občanov v európsky projekt; požaduje preto, aby sa vyčlenili osobitné finančné prostriedky na komunikáciu v rámci technickej pomoci na podnet členského štátu; vyzýva Komisiu, aby podporovala zastupiteľnosť opatrení technickej pomoci s cieľom umožniť úspory z rozsahu a financovanie opatrení spoločných pre rôzne fondy EŠIF; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že na zníženie nadmerných procedurálnych komplikácií by sa technická pomoc v budúcnosti mala čoraz viac zameriavať na úroveň príjemcu/projektu bez ohľadu na to, či ide o verejný alebo súkromný sektor alebo sektor občianskej spoločnosti, aby sa zabezpečil prísun inovačných a vhodne navrhnutých projektov, ktoré budú zodpovedať už existujúcim stratégiám a vyhýbať sa nediferencovanému prístupu; vyzýva členské štáty, aby vytvorili mechanizmy na zapojenie príjemcov prostriedkov z EŠIF do vykonávania a monitorovania technickej pomoci; odporúča, aby členské štáty vytvorili sieť informačných stredísk, aby potenciálni príjemcovia mali možnosť získať informácie o dostupných zdrojoch financovania, operačných programoch a otvorených výzvach a dozvedieť sa, ako vypĺňať formuláre žiadostí a realizovať projekty; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na to, že technická pomoc sa musí považovať za jednoduchý a flexibilný nástroj, ktorý možno upraviť tak, aby vyhovoval meniacim sa okolnostiam, zastáva názor, že technická pomoc musí prispieť k udržateľnosti projektov, t. j. obdobiu ich trvania, pričom sa bude zameriavať na kľúčové oblasti politiky súdržnosti a podporovať dlhodobé výsledky, napríklad projekty, ktoré vytvárajú trvalé pracovné miesta; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že technickú pomoc možno využiť na testovanie pilotných projektov inovatívnych riešení; |
| --- | --- |

27.

| 28. | požaduje lepšie podávanie správ členskými štátmi v programovom období po roku 2020 o typoch typy akcií financovaných prostredníctvom technickej pomoci, ako aj o výsledkoch, ktoré sa dosiahli; zdôrazňuje, že je potrebná väčšia transparentnosť, aby sa zvýšila viditeľnosť technickej pomoci a sledovalo to, ako a kde sa tieto prostriedky vynakladajú, a to s cieľom dosiahnuť väčšiu zodpovednosť vrátane jasného vykonávania auditu; domnieva sa, že by sa preto mali zvážiť pravidelne aktualizované a verejne dostupné databázy akcií plánovaných a vykonávaných členskými štátmi, pričom by sa malo vychádzať zo skúseností s portálom otvorených dát, ktorý vytvorila Komisia pre EŠIF; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že v súčasnom programovom období mali členské štáty na výber začlenenie technickej pomoci ako prioritnej osi v rámci operačného programu alebo prijatie osobitného operačného programu zameraného na technickú pomoc; vyzýva Komisiu, aby analyzovala, v ktorom variante boli dosiahnuté lepšie výsledky a ktorý umožnil lepšie monitorovanie a hodnotenie, pričom je potrebné, aby zohľadnila rozdielne inštitucionálne zázemie členských štátov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | požaduje väčšie využívanie technickej pomoci v oblasti Európskej územnej spolupráce (EÚS) a v rámci súvisiacich programov, najmä pokiaľ ide o cezhraničnú spoluprácu, pretože tieto oblasti majú svoje vlastné osobitosti a vyžadujú si podporu vo všetkých fázach vykonávania, pričom cieľom je posilniť uvedenú spoluprácu a zvýšiť stabilitu príslušných programov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žiada Komisiu, aby v súvislosti s prípravou legislatívnych návrhov pre politiku súdržnosti po roku 2020 vzala do úvahy všetky tieto prvky, t. j. skúsenosti zo súčasného programového obdobia i z predchádzajúcich období; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva Komisiu, aby uskutočnila hodnotenie ex-post, čo sa týka centrálne riadenej technickej pomoci a technickej pomoci v rámci zdieľaného hospodárenia; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 259.

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 281.

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 289.

(5)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 470.

(6)  Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1.

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0053.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0308.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0211.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/109 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/109

---

P8_TA(2017)0225

Vykonávanie dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou (2015/2059(INI))

(2018/C 307/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Dohodu o voľnom obchode zo 6. októbra 2010 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o voľnom obchode zo 6. októbra 2010 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (1),

| — | so zreteľom na Rámcovú dohodu o obchode a spolupráci z 28. októbra 1996 medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (2) a rozhodnutie Rady 2001/248/ES z 19. marca 2001 (3) týkajúcim sa jeho uzavretia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcovú dohodu o obchode a spolupráci z 28. októbra 1996 medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (2) a rozhodnutie Rady 2001/248/ES z 19. marca 2001 (3) týkajúcim sa jeho uzavretia,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2015 o vonkajšom vplyve obchodnej a investičnej politiky EÚ na verejno-súkromné partnerstvá v krajinách mimo EÚ (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2015 o vonkajšom vplyve obchodnej a investičnej politiky EÚ na verejno-súkromné partnerstvá v krajinách mimo EÚ (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 27. septembra 2011 o novej obchodnej politike pre Európu v rámci stratégie Európa 2020 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 27. septembra 2011 o novej obchodnej politike pre Európu v rámci stratégie Európa 2020 (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 511/2011 z 11. mája 2011, ktorým sa vykonáva dvojstranná ochranná doložka dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kórejskou republikou (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 511/2011 z 11. mája 2011, ktorým sa vykonáva dvojstranná ochranná doložka dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kórejskou republikou (6),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady zo 16. septembra 2010 o podpísaní v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady zo 16. septembra 2010 o podpísaní v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou a na strane druhej (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou a na strane druhej (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o medzinárodnej obchodnej politike v kontexte naliehavých požiadaviek súvisiacich so zmenou klímy (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o medzinárodnej obchodnej politike v kontexte naliehavých požiadaviek súvisiacich so zmenou klímy (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (11),

| — | so zreteľom na Dohodu z Marrákešu o založení Svetovej obchodnej organizácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Marrákešu o založení Svetovej obchodnej organizácie,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (12),

| — | so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej Únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej Únii (Zmluva o EÚ),

| — | so zreteľom na články 207, 208 a 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 207, 208 a 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0123/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A8-0123/2017),

| A. | keďže na 1. júla 2016 pripadlo piate výročie nadobudnutia platnosti Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kórejskou republikou (ďalej len „Kórea“); |
| --- | --- |

A.

keďže na 1. júla 2016 pripadlo piate výročie nadobudnutia platnosti Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kórejskou republikou (ďalej len „Kórea“);

| B. | keďže Komisia sa v novej obchodnej stratégii „Obchod pre všetkých“, zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť účinné vykonávanie dohôd EÚ o voľnom obchode, a to aj prostredníctvom využitia mechanizmu urovnávania sporov; |
| --- | --- |

B.

keďže Komisia sa v novej obchodnej stratégii „Obchod pre všetkých“, zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť účinné vykonávanie dohôd EÚ o voľnom obchode, a to aj prostredníctvom využitia mechanizmu urovnávania sporov;

| C. | keďže dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť po ratifikácii členskými štátmi EÚ 13. decembra 2015; |
| --- | --- |

C.

keďže dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť po ratifikácii členskými štátmi EÚ 13. decembra 2015;

| D. | keďže dohoda je prvá dohoda novej generácie dohôd o voľnom obchode uzavretých Európskou úniou s ázijským partnerom, ktorá okrem odstránenia ciel obsahuje aj pravidlá o odstránení necolných prekážok obchodu, čím vytvára nové možnosti prístupu na trh v oblasti služieb a investícií, ako aj v oblastiach duševného vlastníctva, verejného obstarávania a politiky hospodárskej súťaže, a teda bude slúžiť ako vzor pre budúce dohody o voľnom obchode; |
| --- | --- |

D.

keďže dohoda je prvá dohoda novej generácie dohôd o voľnom obchode uzavretých Európskou úniou s ázijským partnerom, ktorá okrem odstránenia ciel obsahuje aj pravidlá o odstránení necolných prekážok obchodu, čím vytvára nové možnosti prístupu na trh v oblasti služieb a investícií, ako aj v oblastiach duševného vlastníctva, verejného obstarávania a politiky hospodárskej súťaže, a teda bude slúžiť ako vzor pre budúce dohody o voľnom obchode;

| E. | keďže počas obdobia platnosti dohody:






  — | sa deficit obchodnej bilancie EÚ s Kóreou vo výške 7,6 miliardy EUR za obdobie 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody zmenil na prebytok obchodnej bilancie vo výške 2,5 miliardy EUR v piatom roku trvania dohody; |
| --- | --- | --- |

E.

keďže počas obdobia platnosti dohody:

—

sa deficit obchodnej bilancie EÚ s Kóreou vo výške 7,6 miliardy EUR za obdobie 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody zmenil na prebytok obchodnej bilancie vo výške 2,5 miliardy EUR v piatom roku trvania dohody;

| — | sa vývoz EÚ do Kórey zvýšil o 47 % z 30,6 miliardy EUR za obdobie 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody na 44,9 miliardy EUR v piatom roku trvania dohody, z toho vývoz výrobkov z EÚ do Kórey, ktoré boli úplne alebo čiastočne liberalizované na základe dohody, vzrástol o 57 %, resp. 71 % a vývoz výrobkov z EÚ do Kórey, na ktoré sa vzťahuje nulová colná sadzba podľa doložky najvyšších výhod (DNV), sa zvýšil o 25 % (1,9 miliardy EUR); |
| --- | --- |

—

sa vývoz EÚ do Kórey zvýšil o 47 % z 30,6 miliardy EUR za obdobie 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody na 44,9 miliardy EUR v piatom roku trvania dohody, z toho vývoz výrobkov z EÚ do Kórey, ktoré boli úplne alebo čiastočne liberalizované na základe dohody, vzrástol o 57 %, resp. 71 % a vývoz výrobkov z EÚ do Kórey, na ktoré sa vzťahuje nulová colná sadzba podľa doložky najvyšších výhod (DNV), sa zvýšil o 25 % (1,9 miliardy EUR);

| — | dovoz z Kórey do EÚ v piatom roku trvania dohody predstavoval 42,3 miliardy EUR a zvýšil sa o 11 % v porovnaní s obdobím 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody, z toho dovoz výrobkov z Kórey do EÚ, ktoré boli úplne alebo čiastočne liberalizované na základe dohody, vzrástol o 35 %, resp. 64 % (o 5 miliárd EUR, resp. o 0,5 miliardy EUR), zatiaľ čo dovoz výrobkov z Kórey do EÚ, na ktoré sa vzťahuje nulová colná sadzba podľa doložky najvyšších výhod (DNV), sa zvýšil o 29 % (5,8 miliardy EUR); |
| --- | --- |

—

dovoz z Kórey do EÚ v piatom roku trvania dohody predstavoval 42,3 miliardy EUR a zvýšil sa o 11 % v porovnaní s obdobím 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody, z toho dovoz výrobkov z Kórey do EÚ, ktoré boli úplne alebo čiastočne liberalizované na základe dohody, vzrástol o 35 %, resp. 64 % (o 5 miliárd EUR, resp. o 0,5 miliardy EUR), zatiaľ čo dovoz výrobkov z Kórey do EÚ, na ktoré sa vzťahuje nulová colná sadzba podľa doložky najvyšších výhod (DNV), sa zvýšil o 29 % (5,8 miliardy EUR);

| — | podiel EÚ na celkovom kórejskom dovoze vzrástol z 9 % pred nadobudnutím platnosti dohody na 13 % vo štvrtom roku jej platnosti; za rovnaké obdobie podiel EÚ na celkovom kórejskom vývoze klesol z 11 % na necelých 9 %; |
| --- | --- |

—

podiel EÚ na celkovom kórejskom dovoze vzrástol z 9 % pred nadobudnutím platnosti dohody na 13 % vo štvrtom roku jej platnosti; za rovnaké obdobie podiel EÚ na celkovom kórejskom vývoze klesol z 11 % na necelých 9 %;

| — | sa vývoz osobných automobilov z EÚ do Kórey zvýšil o 246 %: z 2 miliárd EUR za obdobie 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody na 6,9 miliardy EUR v piatom roku jej platnosti; |
| --- | --- |

—

sa vývoz osobných automobilov z EÚ do Kórey zvýšil o 246 %: z 2 miliárd EUR za obdobie 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody na 6,9 miliardy EUR v piatom roku jej platnosti;

| — | sa dovoz osobných automobilov z Kórey do EÚ zvýšil o 71 %: z 2,6 miliardy EUR za obdobie 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody na 4,5 miliardy EUR v piatom roku jej platnosti; |
| --- | --- |

—

sa dovoz osobných automobilov z Kórey do EÚ zvýšil o 71 %: z 2,6 miliardy EUR za obdobie 12 mesiacov pred nadobudnutím platnosti dohody na 4,5 miliardy EUR v piatom roku jej platnosti;

| — | vývoz služieb z EÚ v roku 2014 predstavoval 11,9 miliardy EUR a vzrástol o 11 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom, čo v odvetví služieb viedlo k prebytku obchodnej bilancie EÚ s Kóreou vo výške 6 miliárd EUR v roku 2014; zároveň dovoz služieb z Kórey do EÚ bol na úrovni 6 miliárd EUR, čo predstavuje nárast o 4 % v porovnaní s rokom 2013; |
| --- | --- |

—

vývoz služieb z EÚ v roku 2014 predstavoval 11,9 miliardy EUR a vzrástol o 11 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom, čo v odvetví služieb viedlo k prebytku obchodnej bilancie EÚ s Kóreou vo výške 6 miliárd EUR v roku 2014; zároveň dovoz služieb z Kórey do EÚ bol na úrovni 6 miliárd EUR, čo predstavuje nárast o 4 % v porovnaní s rokom 2013;

| — | priame zahraničné investície (PZI) v roku 2014 z EÚ v Kórei predstavovali sumu 43,7 miliardy EUR, čo znamená, že EÚ sa stala najväčším investorom v Kórei; PZI z Kórey v EÚ naopak dosiahli výšku 20,3 miliardy EUR, čo je nárast o 35 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom; |
| --- | --- |

—

priame zahraničné investície (PZI) v roku 2014 z EÚ v Kórei predstavovali sumu 43,7 miliardy EUR, čo znamená, že EÚ sa stala najväčším investorom v Kórei; PZI z Kórey v EÚ naopak dosiahli výšku 20,3 miliardy EUR, čo je nárast o 35 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom;

| — | sa miera využitia preferencií Úniou na kórejskom trhu zvýšila na 68,5 %, pričom miera využitia preferencií Kóreou dosiahla približne 85 %; |
| --- | --- |

—

sa miera využitia preferencií Úniou na kórejskom trhu zvýšila na 68,5 %, pričom miera využitia preferencií Kóreou dosiahla približne 85 %;

| — | bolo vytvorených sedem špecializovaných výborov, sedem pracovných skupín a dialóg o záležitostiach duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

—

bolo vytvorených sedem špecializovaných výborov, sedem pracovných skupín a dialóg o záležitostiach duševného vlastníctva;

| — | svoju činnosť vyvíja výbor pre obchod a trvalo udržateľný rozvoj, ktorý je špecializovaným orgánom na vykonávanie kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji obsiahnutej v dohode medzi EÚ a Kóreou; |
| --- | --- |

—

svoju činnosť vyvíja výbor pre obchod a trvalo udržateľný rozvoj, ktorý je špecializovaným orgánom na vykonávanie kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji obsiahnutej v dohode medzi EÚ a Kóreou;

| 1. | pripomína, že dohoda je proces, a nie jednorazová transakcia, a preto by jej fungovanie v praxi v súlade s ustanoveniami dohody malo naďalej podliehať pravidelným analýzam a hodnoteniam týkajúcim sa vplyvu obchodu na konkrétne hospodárske odvetvia EÚ a každého členského štátu EÚ; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa dohoda riadne vykonávala a aby sa jej ustanovenia dodržiavali; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta skutočnosť, že dohoda viedla k výraznému vzrastu obchodnej výmeny medzi EÚ a Kóreou; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ďalej preskúmali dôsledky a priamy vplyv dohody na blahobyt spotrebiteľov, na podnikateľov a na európske hospodárstvo a aby účinnejšie informovali verejnosť o týchto vplyvoch; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že uzatvorenie dohody bolo bezprecedentné z hľadiska jej rozsahu pôsobnosti aj rýchlosti, akou sa mali odstrániť obchodné prekážky – napríklad po piatich rokoch od nadobudnutia platnosti dohody sa na oboch stranách prakticky zrušili všetky dovozné clá; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že dohoda, ako aj iné dohody o voľnom obchode, službách a investíciách pozitívne ovplyvňujú sociálny a hospodársky rozvoj strán dohody, hospodársku integráciu, trvalo udržateľný rozvoj a vzájomné priblíženie krajín a ich občanov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | berie na vedomie činnosť Fóra občianskej spoločnosti a domácich poradných skupín zriadených v súlade s ustanoveniami uvedenými v kapitole o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou celkového balíka dohody o voľnom obchode; pripomína, že obe strany sa podľa článku 13.4 dohody zaviazali rešpektovať, presadzovať a uplatňovať vo svojich právnych predpisoch a postupoch zásady v nadväznosti na svoje povinnosti vyplývajúce z členstva v MOP a z Deklarácie MOP o základných pracovných zásadách a právach, najmä pokiaľ ide o slobodu združovania a právo na kolektívne vyjednávanie; zdôrazňuje však, že pokrok dosiahnutý Kóreou v súvislosti s cieľmi zakotvenými v kapitole o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji nie je uspokojivý a že sa stále vyskytujú prípady porušovania slobody združovania vrátane znepokojujúcich prípadov zatýkania predstaviteľov odborov, ako aj zásahy do rokovaní, ktoré by mali partneri zodpovední za vyjednávanie viesť nezávislým spôsobom; v tejto súvislosti naliehavo vyzýva Komisiu, aby začala formálne konzultácie s kórejskou vládou v súlade s článkom 13.14 dohody, a ak by takéto konzultácie zlyhali, vyzýva skupinu expertov uvedených v článku 13.15 dohody, aby prijala opatrenia a pokračovala v dialógu so zreteľom na neschopnosť kórejskej vlády splniť niektoré zo svojich záväzkov, a najmä aby vykonávala pokračujúce a nepretržité úsilie v súlade so záväzkami zakotvenými v dohode, a to v snahe o zabezpečiť ratifikáciu základných dohovorov MOP zo strany Kórey, ktoré táto krajina doteraz neratifikovala; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že medzi členskými štátmi EÚ existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o mieru využitia preferencií, a to v rozmedzí od 16 % do 92 %; upozorňuje, že väčšie využívanie platných preferencií by mohlo priniesť vývozcom z EÚ ďalšie výhody vo výške viac ako 900 miliónov EUR; navrhuje, že využívanie preferencií v rámci tejto dohody a iných obchodných dohôd by sa malo analyzovať s cieľom maximalizovať využitie obchodných výhod; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uznáva, že hoci dohoda spĺňa očakávania strán, pokiaľ ide o posilnenie dvojstranného obchodu a prehĺbenie obchodného partnerstva, nasledujúce otázky v rámci tejto dohody a ako súčasť dialógu s Kóreou by sa mali analyzovať, primerane presadzovať a uplatňovať v duchu dohody a mali by sa zrevidovať s cieľom odstrániť súčasné problémy:






  a) | technické prekážky obchodu, napríklad: doložka o priamej preprave, ktorá spoločnostiam bráni ekonomicky optimalizovať svoje kontajnerové zásielky, ustanovenie o opravenom tovare, zahrnutie ťahačov do rozsahu pôsobnosti dohody a – rovnako dôležitá – otázka pravidiel a postupov týkajúcich sa osvedčení pre stroje vyvezené do Kórey; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

technické prekážky obchodu, napríklad: doložka o priamej preprave, ktorá spoločnostiam bráni ekonomicky optimalizovať svoje kontajnerové zásielky, ustanovenie o opravenom tovare, zahrnutie ťahačov do rozsahu pôsobnosti dohody a – rovnako dôležitá – otázka pravidiel a postupov týkajúcich sa osvedčení pre stroje vyvezené do Kórey;

| b) | prekážky v oblasti sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení, okrem iného: prekážky brániace vývozu hovädzieho a bravčového mäsa, ako aj mliečnych výrobkov z EÚ; |
| --- | --- |

b)

prekážky v oblasti sanitárnych a rastlinolekárskych opatrení, okrem iného: prekážky brániace vývozu hovädzieho a bravčového mäsa, ako aj mliečnych výrobkov z EÚ;

| c) | práva duševného vlastníctva, napríklad: uznávanie a ochrana zemepisných označení a obchodných práv v prípade verejného predvádzania hudobných diel, zvukových záznamov a predstavení chránených autorským právom alebo súvisiacimi právami; |
| --- | --- |

c)

práva duševného vlastníctva, napríklad: uznávanie a ochrana zemepisných označení a obchodných práv v prípade verejného predvádzania hudobných diel, zvukových záznamov a predstavení chránených autorským právom alebo súvisiacimi právami;

| d) | kapitola o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji: ratifikácia a vykonávanie základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce zo strany Kórey; |
| --- | --- |

d)

kapitola o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji: ratifikácia a vykonávanie základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce zo strany Kórey;

| e) | znenie pravidiel o pôvode a ich vplyv na mieru využitia preferencií; |
| --- | --- |

e)

znenie pravidiel o pôvode a ich vplyv na mieru využitia preferencií;

| f) | otázky súvisiace s clami vrátane postupov overovania pôvodu; |
| --- | --- |

f)

otázky súvisiace s clami vrátane postupov overovania pôvodu;

| 8. | konštatuje, že v poslednom období dochádza k vytváraniu nových necolných prekážok obchodu, ako napríklad predtým neexistujúcich technických noriem pre stroje, zariadenia alebo vozidlá; zdôrazňuje, že obzvlášť neakceptovateľným javom je odobratie homologizácie typu vozidla v prípade rôznych európskych výrobcov automobilov na základe nepodložených dôvodov; vyzýva Komisiu, aby sa zapojila do dvojstranných rozhovorov na odstránenie tohto negatívneho javu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje na to, že mnohé malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) si nie sú vedomé príležitostí, ktoré dohoda prináša; vyzýva preto Komisiu a členské štáty EÚ, aby preskúmali najmä mieru využitia preferencií zo strany MSP a aby prijali účinné opatrenia s cieľom zvýšiť informovanosť MSP o príležitostiach, ktoré dohoda vytvorila; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podporuje ďalšie prehĺbenie obchodných a investičných vzťahov medzi EÚ a Kóreou, najmä kapitolu dohody týkajúcu sa investícií; očakáva, že ťažkosti týkajúce sa kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji sa vyriešia pred rokovaniami o kapitole týkajúcej sa investícií; podporuje zapojenie strán dohody do vytvárania ďalšieho hospodárskeho rastu a trvalo udržateľného rozvoja v prospech občanov EÚ a Kórey; vyzýva Komisiu a vládu Kórejskej republiky, aby v prípade rokovaní o kapitole týkajúcej sa investícií nevyužívali starú metódu urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ale aby namiesto toho vychádzali z nového systému investičných súdov, ktorý navrhla Komisia, a vyzýva Komisiu, aby v dlhodobom horizonte vytvorila mnohostranný systém investičných súdov, ktorý by mohol nahradiť všetky mechanizmy urovnávania investičných sporov v rámci súčasných a budúcich dohôd o voľnom obchode; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje význam ďalšieho posilňovania medzinárodnej spolupráce v mnohostrannom, viacstrannom a regionálnom medzinárodnom rámci, a to v kontexte WTO, napríklad pokiaľ ide o rokovania o dohode o environmentálnych tovaroch (EGA) a dohode o obchode so službami (TiSA); |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že strategické hodnoty dohody siahajú nad rámec oblasti obchodu, keďže dohoda vytvára pevný základ pre hlbšie vzťahy s dlhodobou spoluprácou a prispieva k vytvoreniu strategického partnerstva medzi EÚ a Kóreou; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov EÚ a vláde a Národnému zhromaždeniu Kórejskej republiky. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 127, 14.5.2011, s. 6.

(2)  Ú. v. ES L 90, 30.3.2001, s. 46.

(3)  Ú. v. ES L 90, 30.3.2001, s. 45.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0250.

(5)  Ú. v. EÚ C 56 E, 26.2.2013, s. 87.

(6)  Ú. v. EÚ L 145, 31.5.2011, s. 19.

(7)  Ú. v. EÚ L 127, 14.5.2011, s. 1.

(8)  Ú. v. EÚ C 188 E, 28.6.2012, s. 113.

(9)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(10)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(11)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(12)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0299.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/113

---

P8_TA(2017)0226

Dosiahnutie riešenia v podobe existencie dvoch štátov na Blízkom východe

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o dosiahnutí riešenia v podobe existencie dvoch štátov na Blízkom východe (2016/2998(RSP))

(2018/C 307/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o mierovom procese na Blízkom východe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o mierovom procese na Blízkom východe,

| — | so zreteľom na predchádzajúce rezolúcie OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predchádzajúce rezolúcie OSN,

| — | so zreteľom na dohovory OSN o ľudských právach, ktorých zmluvnými stranami sú Izrael a Palestína, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohovory OSN o ľudských právach, ktorých zmluvnými stranami sú Izrael a Palestína,

| — | so zreteľom na správu Kvarteta pre Blízky východ z 1. júla 2016 a jeho vyhlásenie z 23. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Kvarteta pre Blízky východ z 1. júla 2016 a jeho vyhlásenie z 23. septembra 2016,

| — | so zreteľom na závery Rady o mierovom procese na Blízkom východe, najmä závery z 18. januára 2016 a 20. júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o mierovom procese na Blízkom východe, najmä závery z 18. januára 2016 a 20. júna 2016,

| — | so zreteľom na Euro-stredomorskú dohodu ustanovujúcu pridruženie medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a štátom Izrael na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Euro-stredomorskú dohodu ustanovujúcu pridruženie medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a štátom Izrael na strane druhej,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže nastolenie mieru na Blízkom východe zostáva pre medzinárodné spoločenstvo kľúčovou prioritou a neodmysliteľným prvkom regionálnej a globálnej stability a bezpečnosti; |
| --- | --- |

A.

keďže nastolenie mieru na Blízkom východe zostáva pre medzinárodné spoločenstvo kľúčovou prioritou a neodmysliteľným prvkom regionálnej a globálnej stability a bezpečnosti;

| B. | keďže podpredsedníčka Komisie / vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoká predstaviteľka“) sa pri viacerých príležitostiach vyjadrila, že je odhodlaná obnoviť a zintenzívniť úlohu EÚ v mierovom procese na Blízkom východe; keďže v apríli 2015 vysoká predstaviteľka vymenovala nového osobitného zástupcu EÚ pre mierový proces na Blízkom východe (ďalej len „osobitný zástupca EÚ“); keďže výsledky práce osobitného zástupcu sa ešte musia prejaviť; |
| --- | --- |

B.

keďže podpredsedníčka Komisie / vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoká predstaviteľka“) sa pri viacerých príležitostiach vyjadrila, že je odhodlaná obnoviť a zintenzívniť úlohu EÚ v mierovom procese na Blízkom východe; keďže v apríli 2015 vysoká predstaviteľka vymenovala nového osobitného zástupcu EÚ pre mierový proces na Blízkom východe (ďalej len „osobitný zástupca EÚ“); keďže výsledky práce osobitného zástupcu sa ešte musia prejaviť;

| C. | keďže kvarteto a regionálni partneri, ako sú Egypt, Jordánsko a Saudská Arábia, zohrávajú dôležitú úlohu pri hľadaní riešenia arabsko-izraelského konfliktu; |
| --- | --- |

C.

keďže kvarteto a regionálni partneri, ako sú Egypt, Jordánsko a Saudská Arábia, zohrávajú dôležitú úlohu pri hľadaní riešenia arabsko-izraelského konfliktu;

| D. | keďže pokračujúce násilie, teroristické útoky proti civilistom a nabádanie na násilie výrazne prehlbujú nedôveru a sú v zásadnom rozpore s mierovým riešením; |
| --- | --- |

D.

keďže pokračujúce násilie, teroristické útoky proti civilistom a nabádanie na násilie výrazne prehlbujú nedôveru a sú v zásadnom rozpore s mierovým riešením;

| E. | keďže Bezpečnostná rada OSN vo svojej rezolúcii č. 2334 (2016):






  a) | opätovne potvrdila, že zakladanie osád Izraelom na palestínskych územiach okupovaných od roku 1967 vrátane územia východného Jeruzalema nemá žiadnu právnu platnosť a je zjavným porušením medzinárodného práva a hlavnou prekážkou dosiahnutia riešenia v podobe existencie dvoch štátov; |
| --- | --- | --- |

E.

keďže Bezpečnostná rada OSN vo svojej rezolúcii č. 2334 (2016):

a)

opätovne potvrdila, že zakladanie osád Izraelom na palestínskych územiach okupovaných od roku 1967 vrátane územia východného Jeruzalema nemá žiadnu právnu platnosť a je zjavným porušením medzinárodného práva a hlavnou prekážkou dosiahnutia riešenia v podobe existencie dvoch štátov;

| b) | vyzvala všetky zúčastnené strany, aby v rámci svojich príslušných rokovaní rozlišovali medzi územím Izraelského štátu a územiami okupovanými od roku 1967; |
| --- | --- |

b)

vyzvala všetky zúčastnené strany, aby v rámci svojich príslušných rokovaní rozlišovali medzi územím Izraelského štátu a územiami okupovanými od roku 1967;

| c) | pripomenula povinnosť bezpečnostných síl palestínskej samosprávy podľa plánu kvarteta viesť účinné operácie proti všetkým osobám, ktoré sa zapájajú do teroristickej činnosti, a rozkladať teroristické kapacity vrátane zabavovania nezákonne držaných zbraní; |
| --- | --- |

c)

pripomenula povinnosť bezpečnostných síl palestínskej samosprávy podľa plánu kvarteta viesť účinné operácie proti všetkým osobám, ktoré sa zapájajú do teroristickej činnosti, a rozkladať teroristické kapacity vrátane zabavovania nezákonne držaných zbraní;

| F. | keďže podľa kancelárie zástupcu EÚ v Palestíne bola v posledných mesiacoch zaznamenaná bezprecedentne vysoká miera búrania palestínskych stavieb; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa kancelárie zástupcu EÚ v Palestíne bola v posledných mesiacoch zaznamenaná bezprecedentne vysoká miera búrania palestínskych stavieb;

| G. | keďže sa množia správy o porušovaní ľudských práv v Pásme Gazy; |
| --- | --- |

G.

keďže sa množia správy o porušovaní ľudských práv v Pásme Gazy;

| H. | keďže vznikajú obavy v súvislosti so situáciou väzňov na oboch stranách, najmä pokiaľ ide o prebiehajúcu hladovku palestínskych väzňov; keďže obe strany by mali plniť svoje medzinárodné záväzky, pokiaľ ide o dodržiavanie práv väzňov; |
| --- | --- |

H.

keďže vznikajú obavy v súvislosti so situáciou väzňov na oboch stranách, najmä pokiaľ ide o prebiehajúcu hladovku palestínskych väzňov; keďže obe strany by mali plniť svoje medzinárodné záväzky, pokiaľ ide o dodržiavanie práv väzňov;

| I. | keďže všetky strany by mali podporovať dialóg a praktickú spoluprácu, a to najmä v oblastiach bezpečnosti, prístupu k vode, sanitácii a zdrojom energie, a mali by napomáhať rast palestínskeho hospodárstva, a ponúknuť tak víziu nádeje, mieru a zmierenia, ktoré región tak veľmi potrebuje; |
| --- | --- |

I.

keďže všetky strany by mali podporovať dialóg a praktickú spoluprácu, a to najmä v oblastiach bezpečnosti, prístupu k vode, sanitácii a zdrojom energie, a mali by napomáhať rast palestínskeho hospodárstva, a ponúknuť tak víziu nádeje, mieru a zmierenia, ktoré región tak veľmi potrebuje;

| J. | keďže vzťahy medzi EÚ a oboma stranami musia byť založené na dodržiavaní ľudských práv a demokratických zásad, ktorým sa má riadiť ich vnútorná a medzinárodná politika a ktoré predstavuje rozhodujúci prvok týchto vzťahov; |
| --- | --- |

J.

keďže vzťahy medzi EÚ a oboma stranami musia byť založené na dodržiavaní ľudských práv a demokratických zásad, ktorým sa má riadiť ich vnútorná a medzinárodná politika a ktoré predstavuje rozhodujúci prvok týchto vzťahov;

| 1. | pripomína svoju rozhodnú podporu riešeniu izraelsko – palestínskeho konfliktu v podobe dvoch štátov, ktorého podstatou sú hranice z roku 1967 s Jeruzalemom ako hlavným mestom oboch štátov, pričom by existoval bezpečný Izraelský štát aj nezávislý, demokratický, celistvý a životaschopný Palestínsky štát, ktoré by nažívali vedľa seba v mieri a bezpečí na základe práva na sebaurčenie a úplného dodržiavania medzinárodného práva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby dotknuté strany čo najskôr obnovili dôležité rokovania s cieľom dospieť k spravodlivému, trvalému a celkovému mieru; vyzýva obe strany, aby sa zdržali krokov, ktoré by mohli vyvolať ďalšie zvýšenie napätia vrátane jednostranných opatrení, ktoré by mohli prejudikovať výsledok rokovaní, ohroziť realizovateľnosť riešenia založeného na existencii dvoch štátov a prehĺbiť nedôveru; vyzýva obe strany, aby opätovne potvrdili svoje odhodlanie dosiahnuť riešenie založené na existencii dvoch štátov a dištancovali sa tak od hlasov, ktoré toto riešenie odmietajú; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dôrazne odmieta všetky kroky, ktoré ohrozujú realizovateľnosť riešenia v podobe existencie dvoch štátov, a naliehavo vyzýva obe strany, aby prostredníctvom príslušných politík a opatrení preukázali skutočné odhodlanie k dosiahnutiu riešenia v podobe existencie dvoch štátov s cieľom obnoviť dôveru; víta odhodlanie vyjadrené počas nedávnej návštevy izraelského predsedu vlády Benjamina Netanyahua a palestínskeho prezidenta Mahmúda Abbása v Spojených štátoch spoločne sa usilovať o nastolenie mieru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že ochrana a zachovanie realizovateľnosti riešenia v podobe existencie dvoch štátov musí byť bezprostrednou prioritou politík a činnosti Európskej únie, pokiaľ ide o izraelsko-palestínsky konflikt a mierový proces na Blízkom východe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odsudzuje všetky akty násilia, teroristické činy proti Izraelčanom a nabádanie na násilie, ktoré sú v zásadnom rozpore s dosiahnutím riešenia založeného na existencii dvoch štátov; konštatuje, že všetky strany by mali účinne konať proti násiliu, terorizmu, prejavom nenávisti a nabádaniu na ne, keďže je to dôležité pre obnovenie dôvery a zabránenie eskalácii, ktorá ešte viac ohrozí vyhliadky na mier; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, pripomínajúc, že osady sú podľa medzinárodného práva nezákonné, že nedávne rozhodnutia vybudovať nové osady hlboko na území Predjordánska, vyhlásiť súťaže na výstavbu takmer 2 000 obydlí a označiť ďalšiu pôdu hlboko v oblasti Predjordánska za štátne pozemky ešte viac ohrozujú vyhliadky na riešenie založené na existencii dvoch štátov; odsudzuje pokračovanie izraelskej politiky osídľovania a vyzýva izraelské orgány, aby ju ihneď zastavili a zásadne zmenili; vyjadruje poľutovanie najmä nad tým, že Kneset 6. februára 2017 schválil tzv. zákon o legalizácii, ktorý so spätnou platnosťou umožňuje legalizáciu osád vybudovaných na palestínskej pôde bez súhlasu legitímnych súkromných vlastníkov; očakáva rozhodnutie najvyššieho súdu v súvislosti s týmto zákonom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | s uspokojením berie na vedomie odsek 8 záverov Rady z 18. januára 2016 o odhodlaní EÚ a jej členských štátov zabezpečiť úplné vykonávanie platných právnych predpisov EÚ a dvojstranných dohôd medzi EÚ a Izraelom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žiada, aby sa ukončilo búranie palestínskych obydlí a stavieb a projektov financovaných z EÚ, nútené vysídľovanie palestínskych rodín a konfiškácia palestínskeho majetku v Predjordánsku v súlade so správou kvarteta; zdôrazňuje, že príslušné orgány EÚ sú aj naďalej zodpovedné za to, že žiadne finančné prostriedky z EÚ sa nesmú priamo ani nepriamo dostať k teroristickým organizáciám ani použiť na činnosti, ktoré nabádajú na tieto činy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv štátnymi a neštátnymi subjektmi vrátane zodpovednosti za ich kroky je základom mieru a bezpečnosti v regióne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že zmierenie v rámci Palestíny je kľúčové pre dosiahnutie riešenia v podobe existencie dvoch štátov a vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcou palestínskou nejednotnosťou; podporuje výzvu EÚ adresovanú palestínskym frakciám, aby si zmierenie a návrat Palestínskej samosprávy do Pásma Gazy stanovili za najvyššiu prioritu; naliehavo vyzýva palestínske sily, aby bezodkladne obnovili úsilie o zmierenie, najmä prostredníctvom uskutočnenia dlho očakávaných prezidentských a parlamentných volieb; zdôrazňuje, že Palestínska samospráva sa musí ujať funkcie vlády v Pásme Gazy, a to aj v oblasti bezpečnosti a civilnej správy a prostredníctvom svojej prítomnosti na hraničných priechodoch; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že militantná činnosť a nezákonné ozbrojovanie prispievajú k nestabilite a v konečnom dôsledku bránia úsiliu o dosiahnutie diplomatického riešenia; vyzýva bezpečnostné sily palestínskej samosprávy, aby vykonávali v plnej miere účinné a včasné operácie proti aktivitám týchto militantných palestínskych skupín, ako je odpaľovanie rakiet na Izrael; zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabrániť ozbrojovaniu teroristických skupín a pašovaniu zbraní týmito skupinami, výrobe rakiet a budovaniu tunelov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opakuje svoju výzvu na ukončenie blokády Pásma Gazy a na urýchlenú rekonštrukciu a obnovu tejto oblasti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína členským štátom Benátske vyhlásenie z júna 1980, ktorým členské štáty EÚ prevzali zodpovednosť za mierový proces; požaduje, aby EÚ v júni tohto roka prijala nové vyhlásenie; žiada vysokú predstaviteľku, aby toto nové vyhlásenie využila na vytvorenie odvážnej a komplexnej európskej mierovej iniciatívy v regióne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žiada, aby sa táto mierová iniciatíva EÚ zamerala na riešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu s cieľom dosiahnuť konkrétne výsledky v stanovenom čase, v rámci riešenia v podobe existencie dvoch štátov a s medzinárodným mechanizmom monitorovania a vykonávania; zdôrazňuje v tejto súvislosti dôležitosť spolupráce s ostatnými medzinárodnými aktérmi v rámci Kvarteta pre Blízky východ, a najmä so zreteľom na Arabskú mierovú iniciatívu; žiada účinné využívanie existujúceho vplyvu a nástrojov Európskej únie pri rokovaniach s obidvoma stranami s cieľom uľahčiť mierové úsilie, keďže koordinovaný postup na úrovni EÚ môže priniesť výsledky; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že v záujme podpory skutočnej európskej mierovej iniciatívy je prvoradou povinnosťou členských štátov aktívne prispieť k sformovaniu jednotnej európskej pozície a zdržať sa jednostranných iniciatív, ktoré oslabujú európsky postup; zdôrazňuje, že európske hlavy štátov a vlád nemôžu od Únie žiadať, aby sa v regióne aktívne angažovala, ak ich rozdielne pozície bránia Únii zaujať jednotný postoj prostredníctvom vysokej predstaviteľky; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na obrovský potenciál komunity palestínskych Arabov v Izraeli, ktorá môže zohrávať rozhodujúcu úlohu pri dosahovaní trvalého mieru medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi, a dôležitosť jej zapojenia do mierového procesu a jej prínosu k nemu; požaduje rovnaké práva pre všetkých občanov Izraela, čo je základným predpokladom plnenia tejto úlohy; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Európsku úniu, aby podporovala a chránila aktérov občianskej spoločnosti vrátane organizácií pre ľudské práva, ktorí prispievajú k mierovému úsiliu a budovaniu dôvery medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi na oboch stranách, a víta prínos občianskej spoločnosti k mierovému procesu prostredníctvom inovatívnych nových myšlienok a iniciatív; |
| --- | --- |

17.

| 18. | navrhuje začatie iniciatívy s názvom Poslanci za mier, ktorej cieľom je spojiť poslancov Európskeho parlamentu, Izraela a Palestíny v záujme dosiahnutia pokroku v mierovom programe a zvýšenia diplomatického úsilia EÚ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že EÚ musí podporiť iniciatívy, ktoré môžu prispieť k obnoveniu dôvery medzi politickými, neštátnymi a ekonomickými aktérmi a k vytvoreniu modelu spolupráce na konkrétnych otázkach; zdôrazňuje v tejto súvislosti význam oblastí politiky, v ktorých je spolupráca nevyhnutná pre každodenný život občanov, najmä v oblastiach bezpečnosti, prístupu k vode, sanitácii, zdrojom energie a rastu palestínskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre mierový proces na Blízkom východe, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi OSN, zástupcovi Kvarteta, generálnemu tajomníkovi Ligy arabských štátov, Knesetu a vláde Izraela, predsedovi Palestínskej samosprávy a palestínskej zákonodarnej rade. |
| --- | --- |

20.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/117

---

P8_TA(2017)0227

Stratégia EÚ pre Sýriu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o stratégii EÚ pre Sýriu (2017/2654(RSP))

(2018/C 307/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Sýrii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Sýrii,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu a Rade zo 14. marca 2017 s názvom Prvky stratégie EÚ pre Sýriu (JOIN(2017)0011) a závery Rady o Sýrii z 3. apríla 2017, ktoré spolu predstavujú novú stratégiu EÚ pre Sýriu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu a Rade zo 14. marca 2017 s názvom Prvky stratégie EÚ pre Sýriu (JOIN(2017)0011) a závery Rady o Sýrii z 3. apríla 2017, ktoré spolu predstavujú novú stratégiu EÚ pre Sýriu,

| — | so zreteľom na vyhlásenia spolupredsedov ku konferencii o podpore budúcnosti Sýrie a okolitého regiónu z 5. apríla 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia spolupredsedov ku konferencii o podpore budúcnosti Sýrie a okolitého regiónu z 5. apríla 2017,

| — | so zreteľom na vyhlásenia podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) z 30. decembra 2016 k ohláseniu ukončenia násilností v Sýrii a z 23. marca 2017 o Sýrii a na vyhlásenia PK/VP v mene EÚ z 9. decembra 2016 o situácii v Aleppe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) z 30. decembra 2016 k ohláseniu ukončenia násilností v Sýrii a z 23. marca 2017 o Sýrii a na vyhlásenia PK/VP v mene EÚ z 9. decembra 2016 o situácii v Aleppe,

| — | so zreteľom na vyhlásenia podpredsedníčky PK/VP zo 6. apríla 2017 o údajnom chemickom útoku v Idlibe v Sýrii a zo 7. apríla 2017 k útoku USA v Sýrii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia podpredsedníčky PK/VP zo 6. apríla 2017 o údajnom chemickom útoku v Idlibe v Sýrii a zo 7. apríla 2017 k útoku USA v Sýrii,

| — | so zreteľom na rozhodnutia Rady týkajúce sa reštriktívnych opatrení EÚ voči osobám zodpovedným za násilné represie v Sýrii vrátane rozhodnutí zo 14. novembra 2016 a z 20. marca 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia Rady týkajúce sa reštriktívnych opatrení EÚ voči osobám zodpovedným za násilné represie v Sýrii vrátane rozhodnutí zo 14. novembra 2016 a z 20. marca 2017,

| — | so zreteľom na správy nezávislej medzinárodnej vyšetrovacej komisie pre Sýriu, zriadenej Radou Organizácie Spojených národov pre ľudské práva (UNHRC), a na rezolúcie UNHRC o Sýrskej arabskej republike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy nezávislej medzinárodnej vyšetrovacej komisie pre Sýriu, zriadenej Radou Organizácie Spojených národov pre ľudské práva (UNHRC), a na rezolúcie UNHRC o Sýrskej arabskej republike,

| — | so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN) o IS/Dá’iš a Fronte an-Nusra a na príslušné rezolúcie BR OSN o konflikte v Sýrskej arabskej republike, najmä na rezolúcie č. 2218 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015), 2268 (2016), 2328 (2016), 2332 (2016) a 2336 (2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN) o IS/Dá’iš a Fronte an-Nusra a na príslušné rezolúcie BR OSN o konflikte v Sýrskej arabskej republike, najmä na rezolúcie č. 2218 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015), 2268 (2016), 2328 (2016), 2332 (2016) a 2336 (2016),

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000) z 31. októbra 2000 o ženách a mieri a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000) z 31. októbra 2000 o ženách a mieri a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/71/L.48 z 19. decembra 2016, ktorou sa zriaďuje medzinárodný, nestranný a nezávislý mechanizmus na pomoc pri vyšetrovaní a stíhaní osôb zodpovedných za najzávažnejšie trestné činy podľa medzinárodného práva spáchané v Sýrskej arabskej republike od marca 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/71/L.48 z 19. decembra 2016, ktorou sa zriaďuje medzinárodný, nestranný a nezávislý mechanizmus na pomoc pri vyšetrovaní a stíhaní osôb zodpovedných za najzávažnejšie trestné činy podľa medzinárodného práva spáchané v Sýrskej arabskej republike od marca 2011,

| — | so zreteľom na Ženevské komuniké z roku 2012, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Ženevské komuniké z roku 2012,

| — | so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov a na všetky dohovory OSN, ktorých zmluvnou stranou je aj Sýria, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov a na všetky dohovory OSN, ktorých zmluvnou stranou je aj Sýria,

| — | so zreteľom na Rímsky štatút a zakladajúce listiny Medzinárodného súdneho dvora, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rímsky štatút a zakladajúce listiny Medzinárodného súdneho dvora,

| — | so zreteľom na ad hoc tribunály vrátane Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY), Medzinárodného trestného tribunálu pre Rwandu (ICTR) a Osobitného tribunálu pre Libanon (STL), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ad hoc tribunály vrátane Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY), Medzinárodného trestného tribunálu pre Rwandu (ICTR) a Osobitného tribunálu pre Libanon (STL),

| — | so zreteľom na Ženevské dohovory z roku 1949 a na dodatkové protokoly k nim, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Ženevské dohovory z roku 1949 a na dodatkové protokoly k nim,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže vojna v Sýrii vyústila do jednej z najhorších humanitárnych kríz na svete od druhej svetovej vojny a pre občanov Sýrie má naďalej ničivé a tragické následky; keďže od začiatku konfliktu v Sýrii v roku 2011 sa množstvo civilistov vrátane detí stalo cieľom útokov a naďalej trpia v tejto brutálnej občianskej vojne, v ktorej už zahynulo viac než 400 000 ľudí; keďže vyše 13,5 milióna ľudí v Sýrii, teda takmer tri štvrtiny zvyšnej populácie, naliehavo potrebuje núdzovú pomoc, ako je lekárska a potravinová pomoc, voda a prístrešie; keďže 6,3 milióna ľudí je vysídlených v rámci krajiny, 4,7 milióna žije v ťažko prístupných a obliehaných oblastiach a 5 miliónov žije ako utečenci v susedných krajinách a širšom regióne; keďže kríza v Sýrii má čoraz väčší destabilizačný vplyv na širší región; |
| --- | --- |

A.

keďže vojna v Sýrii vyústila do jednej z najhorších humanitárnych kríz na svete od druhej svetovej vojny a pre občanov Sýrie má naďalej ničivé a tragické následky; keďže od začiatku konfliktu v Sýrii v roku 2011 sa množstvo civilistov vrátane detí stalo cieľom útokov a naďalej trpia v tejto brutálnej občianskej vojne, v ktorej už zahynulo viac než 400 000 ľudí; keďže vyše 13,5 milióna ľudí v Sýrii, teda takmer tri štvrtiny zvyšnej populácie, naliehavo potrebuje núdzovú pomoc, ako je lekárska a potravinová pomoc, voda a prístrešie; keďže 6,3 milióna ľudí je vysídlených v rámci krajiny, 4,7 milióna žije v ťažko prístupných a obliehaných oblastiach a 5 miliónov žije ako utečenci v susedných krajinách a širšom regióne; keďže kríza v Sýrii má čoraz väčší destabilizačný vplyv na širší región;

| B. | keďže od vypuknutia vojny v roku 2011 zmobilizovali od januára 2017 spoločne EÚ a jej členské štáty viac ako 9,4 miliardy EUR v reakcii na sýrsku krízu, a to jednak priamo v Sýrii, ako aj v regióne, čím sa EÚ stala najväčším prispievateľom; keďže EÚ výrazne podporuje aj susedné krajiny prijímajúce utečencov; |
| --- | --- |

B.

keďže od vypuknutia vojny v roku 2011 zmobilizovali od januára 2017 spoločne EÚ a jej členské štáty viac ako 9,4 miliardy EUR v reakcii na sýrsku krízu, a to jednak priamo v Sýrii, ako aj v regióne, čím sa EÚ stala najväčším prispievateľom; keďže EÚ výrazne podporuje aj susedné krajiny prijímajúce utečencov;

| C. | keďže násilie spáchané počas sýrskeho konfliktu zahŕňa cielené a bezhlavé útoky na civilistov, nezákonné zabíjanie, mučenie a zlé zaobchádzanie, násilné zmiznutia, hromadné a svojvoľné zatýkanie, kolektívne tresty, útoky na zdravotnícky personál a odopieranie potravín a vody; keďže Asadov režim je údajne zodpovedný za popravy obesením, mučenie a masové mimosúdne vraždy vo väzenských zariadeniach; keďže sýrska vláda zámerne odrezala civilné obyvateľstvo od základných potravín a služieb vrátane potravín a dodávok vody, ako aj lekárskej pomoci; keďže útoky a obliehanie obývaných oblastí ako vojnová taktika na vyhladovanie obyvateľstva je jednoznačným porušením medzinárodného humanitárneho práva; keďže tieto trestné činy zatiaľ ostávajú bez trestu; |
| --- | --- |

C.

keďže násilie spáchané počas sýrskeho konfliktu zahŕňa cielené a bezhlavé útoky na civilistov, nezákonné zabíjanie, mučenie a zlé zaobchádzanie, násilné zmiznutia, hromadné a svojvoľné zatýkanie, kolektívne tresty, útoky na zdravotnícky personál a odopieranie potravín a vody; keďže Asadov režim je údajne zodpovedný za popravy obesením, mučenie a masové mimosúdne vraždy vo väzenských zariadeniach; keďže sýrska vláda zámerne odrezala civilné obyvateľstvo od základných potravín a služieb vrátane potravín a dodávok vody, ako aj lekárskej pomoci; keďže útoky a obliehanie obývaných oblastí ako vojnová taktika na vyhladovanie obyvateľstva je jednoznačným porušením medzinárodného humanitárneho práva; keďže tieto trestné činy zatiaľ ostávajú bez trestu;

| D. | keďže ISIS/Dá’iš a ďalšie džihádistické skupiny sa dopustili neľudských zverstiev vrátane používania brutálnych popráv a nevýslovných sexuálnych násilností, únosov, mučenia, nútenej konverzie a otroctva žien a dievčat; keďže na teroristické útoky sú verbované a používané deti; keďže existujú vážne obavy o situáciu obyvateľov v oblastiach, ktoré sú v súčasnosti pod kontrolou Dá’iš, a o ich možné využívanie ako ľudské štíty počas oslobodzovacej kampane; keďže tieto zločiny môžu predstavovať vojnové zločiny, zločiny proti ľudskosti a genocídu; |
| --- | --- |

D.

keďže ISIS/Dá’iš a ďalšie džihádistické skupiny sa dopustili neľudských zverstiev vrátane používania brutálnych popráv a nevýslovných sexuálnych násilností, únosov, mučenia, nútenej konverzie a otroctva žien a dievčat; keďže na teroristické útoky sú verbované a používané deti; keďže existujú vážne obavy o situáciu obyvateľov v oblastiach, ktoré sú v súčasnosti pod kontrolou Dá’iš, a o ich možné využívanie ako ľudské štíty počas oslobodzovacej kampane; keďže tieto zločiny môžu predstavovať vojnové zločiny, zločiny proti ľudskosti a genocídu;

| E. | keďže prímerie, ktoré začalo platiť 30. decembra 2016, sa nedodržiava a objavili sa správy o viacerých jeho porušeniach v celej Sýrii a vážnych incidentoch, akým bol napríklad chemický útok v meste Chán Šajchún, ktorý pravdepodobne uskutočnil režim, a bombový útok na autobusy prepravujúce evakuantov z obliehaných miest Fú‘a a Kafrája na územia pod vládnou kontrolou; keďže desiatky ľudí vrátane detí bolo zabitých a mnoho ďalších osôb bolo zranených; |
| --- | --- |

E.

keďže prímerie, ktoré začalo platiť 30. decembra 2016, sa nedodržiava a objavili sa správy o viacerých jeho porušeniach v celej Sýrii a vážnych incidentoch, akým bol napríklad chemický útok v meste Chán Šajchún, ktorý pravdepodobne uskutočnil režim, a bombový útok na autobusy prepravujúce evakuantov z obliehaných miest Fú‘a a Kafrája na územia pod vládnou kontrolou; keďže desiatky ľudí vrátane detí bolo zabitých a mnoho ďalších osôb bolo zranených;

| F. | keďže na základe niekoľkých vyšetrovaní sa zistilo, že Asadove sily použili na ublíženie civilnému obyvateľstvu a jeho zabíjanie chemické látky, čo je porušením dohody z roku 2013 o ich zneškodnení; keďže k nedávnemu prípadu použitia zbraní hromadného ničenia proti civilnému obyvateľstvu došlo 4. apríla 2017 v meste Chán Šajchún v provincii Idlib, kde bolo zabitých najmenej 70 civilistov, mnoho z nich boli deti, a stovky ďalších bolo zranených; keďže 12. apríla 2017 Rusko vetovalo rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN, v ktorej sa odsudzovalo oznámené použitie zakázaných chemických zbraní v Sýrii a sýrska vláda sa vyzývala, aby spolupracovala pri vyšetrovaní tohto incidentu; keďže USA informovali EÚ o tom, že na základe záveru, že sýrsky režim použil chemické zbrane, zaútočili na vojenskú leteckú základňu al-Šajrát v guvernoráte Hums v Sýrii, s úmyslom predísť a zabrániť šíreniu a používaniu chemických zbraní; |
| --- | --- |

F.

keďže na základe niekoľkých vyšetrovaní sa zistilo, že Asadove sily použili na ublíženie civilnému obyvateľstvu a jeho zabíjanie chemické látky, čo je porušením dohody z roku 2013 o ich zneškodnení; keďže k nedávnemu prípadu použitia zbraní hromadného ničenia proti civilnému obyvateľstvu došlo 4. apríla 2017 v meste Chán Šajchún v provincii Idlib, kde bolo zabitých najmenej 70 civilistov, mnoho z nich boli deti, a stovky ďalších bolo zranených; keďže 12. apríla 2017 Rusko vetovalo rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN, v ktorej sa odsudzovalo oznámené použitie zakázaných chemických zbraní v Sýrii a sýrska vláda sa vyzývala, aby spolupracovala pri vyšetrovaní tohto incidentu; keďže USA informovali EÚ o tom, že na základe záveru, že sýrsky režim použil chemické zbrane, zaútočili na vojenskú leteckú základňu al-Šajrát v guvernoráte Hums v Sýrii, s úmyslom predísť a zabrániť šíreniu a používaniu chemických zbraní;

| G. | keďže EÚ v súlade so svojou politikou boja proti šíreniu a používaniu chemických zbraní v marci 2017 doplnila štyroch vysokopostavených sýrskych vojenských úradníkov za ich úlohu pri použití chemických zbraní proti civilnému obyvateľstvu do zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú sankcie; |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ v súlade so svojou politikou boja proti šíreniu a používaniu chemických zbraní v marci 2017 doplnila štyroch vysokopostavených sýrskych vojenských úradníkov za ich úlohu pri použití chemických zbraní proti civilnému obyvateľstvu do zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú sankcie;

| H. | keďže predseda Komisie Jean-Claude Juncker vo svojej správe o stave Únie zo septembra 2016 spomenul potrebu stratégie EÚ pre Sýriu; keďže v októbri Parlament vyzval PK/VP Federicu Mogheriniovú, aby zabezpečila, že nová stratégia pre Sýriu bude zameraná na uľahčenie politickej dohody v Sýrii vrátane nástrojov monitorovania a presadzovania práva s cieľom posilniť súlad so záväzkami prijatými v rámci medzinárodnej skupiny na podporu Sýrie (ISSG); |
| --- | --- |

H.

keďže predseda Komisie Jean-Claude Juncker vo svojej správe o stave Únie zo septembra 2016 spomenul potrebu stratégie EÚ pre Sýriu; keďže v októbri Parlament vyzval PK/VP Federicu Mogheriniovú, aby zabezpečila, že nová stratégia pre Sýriu bude zameraná na uľahčenie politickej dohody v Sýrii vrátane nástrojov monitorovania a presadzovania práva s cieľom posilniť súlad so záväzkami prijatými v rámci medzinárodnej skupiny na podporu Sýrie (ISSG);

| I. | keďže cieľom stratégie EÚ pre Sýriu je načrtnúť, ako by mohla EÚ zohrávať výraznejšiu a účinnejšiu úlohu v prispievaní k trvalému politickému riešeniu situácie v Sýrii v existujúcom rámci OSN a podporovať obnovu v nadväznosti na uzatvorenie dohody potom, ako sa podarí spustiť proces dôveryhodnej zmeny; keďže v tejto stratégii sa opisuje šesť hlavných oblastí záujmu, a to: ukončenie vojny prostredníctvom skutočnej politickej zmeny, podpora zmysluplnej a inkluzívnej zmeny, riešenie humanitárnych potrieb najzraniteľnejších Sýrčanov, podpora demokracie a ľudských práv, presadzovanie zodpovednosti za vojnové zločiny, a podpora odolnosti sýrskeho obyvateľstva a sýrskej spoločnosti; |
| --- | --- |

I.

keďže cieľom stratégie EÚ pre Sýriu je načrtnúť, ako by mohla EÚ zohrávať výraznejšiu a účinnejšiu úlohu v prispievaní k trvalému politickému riešeniu situácie v Sýrii v existujúcom rámci OSN a podporovať obnovu v nadväznosti na uzatvorenie dohody potom, ako sa podarí spustiť proces dôveryhodnej zmeny; keďže v tejto stratégii sa opisuje šesť hlavných oblastí záujmu, a to: ukončenie vojny prostredníctvom skutočnej politickej zmeny, podpora zmysluplnej a inkluzívnej zmeny, riešenie humanitárnych potrieb najzraniteľnejších Sýrčanov, podpora demokracie a ľudských práv, presadzovanie zodpovednosti za vojnové zločiny, a podpora odolnosti sýrskeho obyvateľstva a sýrskej spoločnosti;

| J. | keďže 5. apríla 2017 EÚ spolupredsedala konferencii o podpore budúcnosti Sýrie a okolitého regiónu, na ktorej sa zišli zástupcovia vyše 70 krajín, ako aj zástupcovia medzinárodných organizácií a medzinárodnej a sýrskej občianskej spoločnosti; keďže v rámci bruselskej konferencie sa dosiala dohoda na celostnom prístupe k riešeniu sýrskej krízy a dodatočnej finančnej pomoci s cieľom reagovať na humanitárnu situáciu, pričom táto pomoc bude v období 2018 – 2020 predstavovať 3,47 miliardy EUR vrátane 1,3 miliardy EUR od EÚ, ktorá je najväčším prispievateľom v tejto kríze; keďže aj niektoré medzinárodné finančné inštitúcie a darcovia oznámili poskytnutie približne 27,9 miliardy EUR vo forme úverov; keďže náklady na obnovu Sýrie sa odhadujú približne na 200 miliárd USD; |
| --- | --- |

J.

keďže 5. apríla 2017 EÚ spolupredsedala konferencii o podpore budúcnosti Sýrie a okolitého regiónu, na ktorej sa zišli zástupcovia vyše 70 krajín, ako aj zástupcovia medzinárodných organizácií a medzinárodnej a sýrskej občianskej spoločnosti; keďže v rámci bruselskej konferencie sa dosiala dohoda na celostnom prístupe k riešeniu sýrskej krízy a dodatočnej finančnej pomoci s cieľom reagovať na humanitárnu situáciu, pričom táto pomoc bude v období 2018 – 2020 predstavovať 3,47 miliardy EUR vrátane 1,3 miliardy EUR od EÚ, ktorá je najväčším prispievateľom v tejto kríze; keďže aj niektoré medzinárodné finančné inštitúcie a darcovia oznámili poskytnutie približne 27,9 miliardy EUR vo forme úverov; keďže náklady na obnovu Sýrie sa odhadujú približne na 200 miliárd USD;

| K. | keďže EÚ uznáva úsilie Turecka, Libanonu a Jordánska, susedných krajín Sýrie, ktoré prijali najväčší počet sýrskych utečencov, a podporuje tieto snahy; |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ uznáva úsilie Turecka, Libanonu a Jordánska, susedných krajín Sýrie, ktoré prijali najväčší počet sýrskych utečencov, a podporuje tieto snahy;

| L. | keďže 4. mája 2017 dosiahli Rusko, Irán a Turecko v Astane (Kazachstan) dohodu o vytvorení štyroch zón deeskalácie; keďže tieto tri signatárske krajiny sú garantmi šesťmesačného obnoviteľného prímeria, a to aj prostredníctvom ozbrojených pozorovateľov na mieste; keďže v tejto dohode sa vyzýva na ukončenie všetkých preletov Asadovho režimu nad týmito oblasťami a na neobmedzený prístup humanitárnej pomoci do oblastí kontrolovaných povstalcami; keďže tento týždeň v Ženeve začína nové kolo rokovaní pod vedením OSN a ďalšie kolo pod vedením Ruska je naplánované na polovicu júla v Kazachstane; |
| --- | --- |

L.

keďže 4. mája 2017 dosiahli Rusko, Irán a Turecko v Astane (Kazachstan) dohodu o vytvorení štyroch zón deeskalácie; keďže tieto tri signatárske krajiny sú garantmi šesťmesačného obnoviteľného prímeria, a to aj prostredníctvom ozbrojených pozorovateľov na mieste; keďže v tejto dohode sa vyzýva na ukončenie všetkých preletov Asadovho režimu nad týmito oblasťami a na neobmedzený prístup humanitárnej pomoci do oblastí kontrolovaných povstalcami; keďže tento týždeň v Ženeve začína nové kolo rokovaní pod vedením OSN a ďalšie kolo pod vedením Ruska je naplánované na polovicu júla v Kazachstane;

| M. | keďže EÚ opakovane vyhlásila, že sýrsky konflikt nie je možné vyriešiť vojensky a že neprijateľné utrpenie sýrskeho ľudu môže ukončiť len inkluzívna zmena pod sýrskym vedením; keďže úsilie o zmierenie by sa malo začať čo najskôr a malo by mať podporu zo strany EÚ s cieľom zaistiť dlhodobú stabilitu, hoci je jasné, že obnova môže začať až po dosiahnutí politickej dohody; keďže zistenie pravdy, podpora vyvodenia zodpovednosti v prechodnom období, ako aj amnestie majú v tejto súvislosti zásadný význam; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ opakovane vyhlásila, že sýrsky konflikt nie je možné vyriešiť vojensky a že neprijateľné utrpenie sýrskeho ľudu môže ukončiť len inkluzívna zmena pod sýrskym vedením; keďže úsilie o zmierenie by sa malo začať čo najskôr a malo by mať podporu zo strany EÚ s cieľom zaistiť dlhodobú stabilitu, hoci je jasné, že obnova môže začať až po dosiahnutí politickej dohody; keďže zistenie pravdy, podpora vyvodenia zodpovednosti v prechodnom období, ako aj amnestie majú v tejto súvislosti zásadný význam;

| 1. | víta stratégiu EÚ pre Sýriu vrátane strategických cieľov EÚ pre Sýriu a ciele EÚ pre Sýriu, ako aj výsledok bruselskej konferencie, na ktorej sa dosiahla dohoda na viacročných záväzkoch; naliehavo vyzýva všetky zúčastnené strany a medzinárodných darcov, aby plne dodržiavali svoje záväzky a pokračovali v podpore v budúcnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opätovne a čo najdôraznejšie odsudzuje ohavné činy a rozsiahle porušovanie ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva, ktorého sa dopúšťajú všetky strany zapojené do konfliktu, a najmä ozbrojené sily Asadovho režimu s podporou jeho spojencov Ruska a Iránu, ako aj štátne a neštátne subjekty, najmä organizácia ISIS/Dá’iš a Džabhat Fath aš-Šám; zdôrazňuje svoje stanovisko, že tí, ktorí sa dopúšťajú porušovania medzinárodného humanitárneho práva a ľudských práv, sa musia za svoje činy zodpovedať; nabáda všetky štáty, aby v boji proti beztrestnosti uplatňovali zásadu univerzálnej jurisdikcie a víta kroky, ktoré v tomto smere urobili niektoré členské štáty EÚ, vrátane najnovšieho rozhodnutia španielskeho národného súdu prejednať žalobu proti deviatim sýrskym spravodajským úradníkom za mučenie a iné porušenia ľudských práv; opakuje svoju požiadavku voči EÚ a jej členským štátom, aby v úzkej koordinácii s podobne zmýšľajúcimi krajinami preskúmali možnosť zriadenia súdu pre vojnové zločiny spáchané v Sýrii, kým sa vec úspešne nepostúpi Medzinárodnému trestnému súdu; zdôrazňuje, že postavené pred súd by mali byť aj osoby, ktoré páchajú trestné činy voči náboženským a etnickým menšinám a iným skupinám; je naďalej presvedčený, že účinné riešenie konfliktu ani trvalý mier v Sýrii nemožno dosiahnuť bez vyvodenia zodpovednosti za spáchané zločiny; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dôrazne odsudzuje hrozný chemický letecký útok, ktorý 4. apríla 2017 zasiahol mesto Chán Šajchún v provincii Idlib a spôsobil smrť minimálne 70 civilistov vrátane detí a humanitárnych pracovníkov, pričom mnohé obete mali príznaky otravy plynom; poznamenáva, že podľa predbežného posúdenia vypracovaného vyšetrovacou misiou Organizácie pre zákaz chemických zbraní (ďalej len „OPCW“) sú tvrdenia o údajnom použití chemických zbraní dôveryhodné; zdôrazňuje povinnosť Sýrie dodržiavať odporúčania vyšetrovacej misie OPCW a spoločný vyšetrovací mechanizmus OPCW – OSN tým, že poskytne okamžitý a neobmedzený prístup do každej lokality a uzná právo na kontrolu každej z nich; zdôrazňuje, že osoby zodpovedné za takéto útoky sa budú za svoje činy zodpovedať pred súdom; vyjadruje poľutovanie nad opakovaným využívaním práva veta Ruskom v Bezpečnostnej rade OSN vrátane prípadu rezolúcie BR OSN, v ktorej sa odsudzuje najnovší chemický útok, a požaduje medzinárodné vyšetrovanie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta zriadenie medzinárodného, nestranného a nezávislého mechanizmu na pomoc pri vyšetrovaní a stíhaní osôb zodpovedných za najzávažnejšie trestné činy podľa medzinárodného práva spáchané v Sýrskej arabskej republike od marca 2011; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tento mechanizmus stále nemá k dispozícii dostatok finančných prostriedkov; vyzýva členské štáty, aby splnili svoje záväzky v tejto oblasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ostáva aj naďalej verný myšlienke jednotnej, zvrchovanej, územne celistvej a nezávislej Sýrie a podporuje výrazný „celosýrsky“ prístup a demokratickú budúcnosť sýrskeho ľudu; trvá na tom, že politický proces pod vedením Sýrie, ktorý povedie k slobodným a spravodlivým voľbám, s podporou a pod dohľadom Organizácie spojených národov a vychádzajúci z novej ústavy, je jediným spôsobom na dosiahnutie mieru v tejto krajine; opakovane pripomína všetkým stranám, že celonárodné prímerie a mierové inkluzívne a vzájomne prijateľné riešenie krízy v Sýrii možno dosiahnuť pod záštitou OSN a, ako sa uvádza v Ženevskom komuniké z roku 2012 a rezolúcii BR OSN č. 2254 (2015), s podporou osobitného vyslanca generálneho tajomníka OSN pre Sýriu Staffana de Misturu a kľúčových medzinárodných a regionálnych aktérov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie nedávne Memorandum o vytvorení zón deeskalácie v Sýrii a podporuje úmysel posilniť prímerie, zastaviť lety letectva režimu nad zónami deeskalácie a vytvoriť podmienky pre prístup humanitárnej a lekárskej pomoci, návrat vysídlených civilistov do svojich domovov a obnovu poškodenej infraštruktúry; zdôrazňuje však obavy opozície, že dohoda by mohla viesť k vytvoreniu zón vplyvu a rozdeleniu Sýrie; vyzýva všetky strany, aby vykonávali dohody z Astany, a troch garantov, aby zabezpečili dodržiavanie prímeria; zdôrazňuje dôležitosť odstránenia všetkých nejasností, pokiaľ ide o skupiny, ktoré nie sú viazané prímerím, a vyzýva všetky strany vrátane Turecka, aby zabezpečili, že memorandum neuľahčí útoky proti silám napojeným na umiernenú opozíciu alebo tým, ktorí bojujú na strane medzinárodnej koalície proti ISIL/Dá’iš; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť medzinárodné monitorovanie uplatňovania memoranda a podporuje výraznú angažovanosť OSN; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalieha na Ruskú federáciu a Iránsku islamskú republiku, aby využili svoj vplyv na sýrsky režim a prinútili ho prijať a aktívne usilovať o rozumný kompromis, ktorým sa ukončí občianska vojna a vydláždi cesta k inkluzívnej a skutočnej zmene; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby naďalej podporovali umiernenú opozíciu, identifikovali a izolovali radikalizované prvky a podporovali zmierenie; nabáda členov Najvyššieho rokovacieho výboru (HNC), aby sa naďalej angažovali v ženevských rozhovoroch pod záštitou OSN; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je pevne presvedčený, že EÚ sa musí angažovať aktívnejšie a mobilizovať významný finančný príspevok na obdobie po skončení konfliktu, aby mohla zohrávať významnú úlohu v rokovacom úsilí v súčasnom dohodnutom rámci OSN a zabezpečiť politickú zmenu, vypracovať osobitnú politiku, ktorej cieľom bude zblížiť strany sporu, a zintenzívniť úsilie oblastiach, v ktorých Únia môže poskytnúť pridanú hodnotu; podporuje pokračujúce úsilie PK/VP o oslovenie hlavných aktérov v regióne s cieľom zabezpečiť politickú zmenu, zmierenie a obnovu po skončení konfliktu; nalieha na PK/VP, aby začala s vypracovaním konkrétneho plánu na účasť EÚ na obnove Sýrie a zamerala sa na inkluzívne, spoločné úsilie, do ktorého budú zapojené hlavné medzinárodné organizácie a finančné inštitúcie, ako aj regionálni a miestni aktéri; zdôrazňuje však význam vlastnej zodpovednosti samotných Sýrčanov za proces obnovy po ukončení konfliktu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje mimoriadne dôležitú činnosť miestnych a medzinárodných organizácií občianskej spoločnosti a MVO, pokiaľ ide o zaznamenávanie dôkazov o vojnových zločinoch, zločinoch proti ľudskosti a inom násilí vrátane ničenia kultúrneho dedičstva; žiada EÚ a jej členské štáty, aby týmto subjektom poskytli ďalšiu a úplnú pomoc; žiada EÚ a jej členské štáty, aby dostatočne financovali organizácie, ktoré pracujú na vyšetrovaní z otvorených zdrojov a digitálnom zhromažďovaní dôkazov o vojnových zločinoch a zločinoch proti ľudskosti, s cieľom zaistiť zodpovednosť a postaviť páchateľov pred súd; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta dôraz, ktorý sa v stratégii EÚ pre Sýriu kladie na podporu odolnosti sýrskeho obyvateľstva a sýrskej spoločnosti; vyzýva EÚ a členské štáty, aby zdvojnásobili svoje úsilie o budovanie sýrskych ľudských kapacít a občianskej spoločnosti spolu so subjektmi a prostredníctvom subjektov, ktorí presadzujú ľudské práva, rovnosť (vrátane rodovej rovnosti a práv menšín), demokraciu a posilňovanie postavenia, ak je to možné v Sýrii, ako aj pre sýrskych utečencov žijúcich v exile v regióne alebo v Európe; zdôrazňuje, že takéto budovanie kapacít by malo podporovať Sýrčanov pri procese transformácie (v oblastiach, ako je regulácia médií, decentralizácia, správa obcí a vypracovanie ústavy), s náležitým zohľadnením potrieb a úlohy žien; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje spokojnosť s tým, že úloha občianskej spoločnosti vrátane ženských organizácií bola uznaná ako zásadná súčasť trvalého riešenia; pripomína, že EÚ musí podporovať a uľahčovať primeranú účasť alebo konzultácie občianskej spoločnosti a žien v mierovom procese v súlade s komplexným prístupom EÚ k vykonávaniu rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000) a 1820 (2008) o ženách, mieri a bezpečnosti; trvá na tom, že ľudské práva žien je nutné zohľadniť v novej ústave Sýrie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnieva sa, pri súčasnom potvrdení svojej podpory úsiliu globálnej koalície na boj proti ISIL/Dá’iš, že v stratégii EÚ sa mali preskúmať aj aspekty týkajúce sa boja proti ISIS/Dá’iš a ďalším skupinám na zozname OSN teroristických organizácií so zameraním na základné politické a sociálno-ekonomické príčiny, ktoré napomohli šíreniu terorizmu, a mali sa identifikovať konkrétne opatrenia na ich riešenie; okrem toho sa domnieva, že sa mali vypracovať spôsoby, ktoré by prispeli k zachovaniu multietnického, multináboženského a multikonfesionálneho charakteru sýrskej spoločnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje význam ochrany etnických a náboženských menšín v Sýrii a je pevne presvedčený, že každý politický proces by mal byť inkluzívny a zameraný na obnovu Sýrie ako multikonfesionálneho a tolerantného štátu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripomína, že rýchle zavedenie opatrení na budovanie dôvery (CBM) vrátane neobmedzeného prístupu humanitárnych pracovníkov v rámci celej Sýrie, poskytovanie základných verejných služieb (elektriny, vody, zdravotnej starostlivosti), ukončenie obliehania všetkých miest a prepustenie väzňov a rukojemníkov má zásadný význam; víta dohodu medzi sýrskou vládou a skupinami rebelov na evakuácii štyroch obliehaných miest; naliehavo vyzýva všetky strany, aby podporili a uľahčili prijatie komplexnej dohody o CBM; |
| --- | --- |

14.

| 15. | s poľutovaním konštatuje, že z hľadiska sociálneho a hospodárskeho rozvoja posunul ničivý občiansky konflikt krajinu desaťročia späť, pripravil milióny ľudí o prácu a uvrhol ich do chudoby, čo so sebou prinieslo výrazné zhoršenie služieb v oblasti zdravotníctva a vzdelávania, rozsiahle vysídlenie Sýrčanov a únik mozgov; zdôrazňuje preto význam zvýšenia nehumanitárnej pomoci zameranej na posilnenie odolnosti obyvateľov Sýrie a opätovného naštartovania hospodárstva; vyzýva okrem toho členské štáty, aby preukázali silenejší záväzok k spoločnej zodpovednosti, ktorý by sýrskym utečencom umožňoval nájsť ochranu hneď za hranicami susedného regiónu, a to aj prostredníctvom presídlenia a systémov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov; domnieva sa však, že hneď po skončení konfliktu by sa mali vytvoriť stimuly pre návrat kvalifikovaných sýrskych utečencov, ktorí by prispievali k úsiliu o obnovu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta nové priority partnerstva, ktoré EÚ uzavrela s Jordánskom a Libanonom, ako aj zmiernenie pravidiel EÚ o pôvode pri vývoze z Jordánska; vyjadruje poľutovanie nad tým, že veľký počet utečencov v Jordánsku, Libanone a Turecku stále žije v neistých sociálnych a ekonomických podmienkach a často si nedokážu nájsť (legálne) zamestnanie; vyzýva PK/VP, aby naliehala na orgány v Jordánsku a Libanone, aby pracovali na odstránení zvyšných (neoficiálnych) prekážok, podporili širšie príležitosti na samostatnú zárobkovú činnosť a splnili záväzky týkajúce sa vytvárania pracovných miest pre ženy a mladých ľudí; |
| --- | --- |

16.

| 17. | plne podporuje cieľ zabezpečiť uskutočnenie iniciatívy „žiadna stratená generácia detí“ v Sýrii a regióne a požaduje ďalšie úsilie o dosiahnutie cieľa, ktorým je zabezpečiť všetkým deťom utečencov a zraniteľným deťom v hostiteľských komunitách kvalitné vzdelávanie rovnako pre dievčatá a chlapcov; zdôrazňuje potrebu uznať často neformálne vzdelávanie v utečeneckých táboroch a podporovať psychologickú rehabilitáciu týchto traumatizovaných detí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov EÚ, Organizácii Spojených národov, členom medzinárodnej skupiny na podporu Sýrie a všetkým stranám zapojeným do konfliktu, a zabezpečil preklad tohto textu do arabčiny. |
| --- | --- |

18.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/123 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/123

---

P8_TA(2017)0228

Cestná doprava v Európskej únii

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o cestnej doprave v Európskej únii (2017/2545(RSP))

(2018/C 307/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/62/ES zo 17. júna 1999 o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/62/ES zo 17. júna 1999 o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES z 11. marca 2002 o organizácii pracovného času osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES z 11. marca 2002 o organizácii pracovného času osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 z 21. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá týkajúce sa podmienok, ktoré je potrebné dodržiavať pri výkone povolania prevádzkovateľa cestnej dopravy (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 z 21. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá týkajúce sa podmienok, ktoré je potrebné dodržiavať pri výkone povolania prevádzkovateľa cestnej dopravy (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu nákladnej cestnej dopravy na medzinárodný trh (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu nákladnej cestnej dopravy na medzinárodný trh (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu na medzinárodný trh autokarovej a autobusovej dopravy (6); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu na medzinárodný trh autokarovej a autobusovej dopravy (6);

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 165/2014 zo 4. februára 2014 o tachografoch v cestnej doprave (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 165/2014 zo 4. februára 2014 o tachografoch v cestnej doprave (7),

| — | so zreteľom na bielu knihu Komisie s názvom Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bielu knihu Komisie s názvom Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje (COM(2011)0144),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o vykonávaní bielej knihy o doprave z roku 2011: hodnotenie a ďalší postup na ceste k udržateľnej mobilite (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o vykonávaní bielej knihy o doprave z roku 2011: hodnotenie a ďalší postup na ceste k udržateľnej mobilite (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o logistike v EÚ a multimodálnej doprave v nových koridoroch TEN-T (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o logistike v EÚ a multimodálnej doprave v nových koridoroch TEN-T (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2016 o nových príležitostiach pre malé podniky v odvetví dopravy vrátane modelov hospodárstva spoločného využívania zdrojov (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2016 o nových príležitostiach pre malé podniky v odvetví dopravy vrátane modelov hospodárstva spoločného využívania zdrojov (10),

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o stave trhu cestnej dopravy v Únii (COM(2014)0222), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o stave trhu cestnej dopravy v Únii (COM(2014)0222),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/413 z 11. marca 2015, ktorou sa uľahčuje cezhraničná výmena informácií o dopravných deliktoch súvisiacich s bezpečnosťou cestnej premávky (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/413 z 11. marca 2015, ktorou sa uľahčuje cezhraničná výmena informácií o dopravných deliktoch súvisiacich s bezpečnosťou cestnej premávky (11),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európska stratégia pre nízkoemisnú mobilitu (COM(2016)0501) a oznámenie Komisie s názvom Doprava a CO2 (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európska stratégia pre nízkoemisnú mobilitu (COM(2016)0501) a oznámenie Komisie s názvom Doprava a CO2 (COM(1998)0204),

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu a svoj záväzok udržať globálne zvýšenie teploty do konca tohto storočia výrazne pod 2 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v úsilí o ďalšie obmedzenie nárastu teploty až o 1,5 stupňa Celzia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu a svoj záväzok udržať globálne zvýšenie teploty do konca tohto storočia výrazne pod 2 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v úsilí o ďalšie obmedzenie nárastu teploty až o 1,5 stupňa Celzia,

| — | so zreteľom na Amsterdamské vyhlásenie zo 14. apríla 2016 o spolupráci v oblasti prepojenej a automatizovanej dopravy – smerovanie k prepojeným a automatizovaným vozidlám na európskych cestách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Amsterdamské vyhlásenie zo 14. apríla 2016 o spolupráci v oblasti prepojenej a automatizovanej dopravy – smerovanie k prepojeným a automatizovaným vozidlám na európskych cestách,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2016 o sociálnom dampingu v Európskej únii (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2016 o sociálnom dampingu v Európskej únii (12),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európska stratégia pre kooperatívne inteligentné dopravné systémy – míľnik na ceste ku kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobilite (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európska stratégia pre kooperatívne inteligentné dopravné systémy – míľnik na ceste ku kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobilite (COM(2016)0766),

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Komisia by naliehavo mala predložiť legislatívne návrhy týkajúce sa nákladnej cestnej dopravy (ďalej iniciatívy v oblasti cestnej dopravy) s cieľom identifikovať a riešiť výzvy, ktorým tento sektor čelí; |
| --- | --- |

A.

keďže Komisia by naliehavo mala predložiť legislatívne návrhy týkajúce sa nákladnej cestnej dopravy (ďalej iniciatívy v oblasti cestnej dopravy) s cieľom identifikovať a riešiť výzvy, ktorým tento sektor čelí;

| B. | keďže cestná doprava v EÚ predstavuje 5 miliónov priamych pracovných miest a tvorí približne 2 % HDP EÚ, pričom zahŕňa 344 000 spoločností v oblasti osobnej cestnej dopravy a viac ako 560 000 spoločností v oblasti nákladnej cestnej dopravy (13); |
| --- | --- |

B.

keďže cestná doprava v EÚ predstavuje 5 miliónov priamych pracovných miest a tvorí približne 2 % HDP EÚ, pričom zahŕňa 344 000 spoločností v oblasti osobnej cestnej dopravy a viac ako 560 000 spoločností v oblasti nákladnej cestnej dopravy (13);

| C. | keďže v roku 2013 predstavovali činnosti osobnej cestnej dopravy v EÚ 5 323 miliárd osobokilometrov, pričom osobné automobily predstavovali 72,3 % a autobusy a autokary 8,1 % z celkového objemu osobnej dopravy v EÚ-28 (14); |
| --- | --- |

C.

keďže v roku 2013 predstavovali činnosti osobnej cestnej dopravy v EÚ 5 323 miliárd osobokilometrov, pričom osobné automobily predstavovali 72,3 % a autobusy a autokary 8,1 % z celkového objemu osobnej dopravy v EÚ-28 (14);

| D. | keďže bezpečnosť cestnej premávky so 135 000 vážne zranenými osobami a s 26 100 obeťami nehôd v roku 2015 je aj naďalej aktuálnou otázkou pre EÚ; |
| --- | --- |

D.

keďže bezpečnosť cestnej premávky so 135 000 vážne zranenými osobami a s 26 100 obeťami nehôd v roku 2015 je aj naďalej aktuálnou otázkou pre EÚ;

| E. | keďže cestná doprava predstavuje hnaciu silu hospodárstva EÚ a mala by naďalej zaujímať poprednú pozíciu v tvorbe ďalšieho hospodárskeho rastu a vo vytváraní pracovných miest, ako aj pri podpore konkurencieschopnosti a územnej súdržnosti, pričom je zároveň potrebné, aby sa toto odvetvie stalo udržateľnejším a rešpektovalo dôstojné pracovné podmienky a sociálne práva; |
| --- | --- |

E.

keďže cestná doprava predstavuje hnaciu silu hospodárstva EÚ a mala by naďalej zaujímať poprednú pozíciu v tvorbe ďalšieho hospodárskeho rastu a vo vytváraní pracovných miest, ako aj pri podpore konkurencieschopnosti a územnej súdržnosti, pričom je zároveň potrebné, aby sa toto odvetvie stalo udržateľnejším a rešpektovalo dôstojné pracovné podmienky a sociálne práva;

| F. | keďže cestná doprava predstavuje sektor, v ktorom je Európa svetovým lídrom, a to jednak v oblasti výroby a jednak v oblasti prepravy, a keďže je nesmierne dôležité, aby sa európska cestná doprava naďalej rozvíjala, investovala do seba a obnovovala sa udržateľným a ekologickým spôsobom s cieľom zachovať si vedúce postavenie v oblasti technológií na svetovej úrovni v rámci svetového hospodárstva, ktoré je čoraz viac charakterizované nástupom nových silných aktérov a nových obchodných modelov; |
| --- | --- |

F.

keďže cestná doprava predstavuje sektor, v ktorom je Európa svetovým lídrom, a to jednak v oblasti výroby a jednak v oblasti prepravy, a keďže je nesmierne dôležité, aby sa európska cestná doprava naďalej rozvíjala, investovala do seba a obnovovala sa udržateľným a ekologickým spôsobom s cieľom zachovať si vedúce postavenie v oblasti technológií na svetovej úrovni v rámci svetového hospodárstva, ktoré je čoraz viac charakterizované nástupom nových silných aktérov a nových obchodných modelov;

| G. | keďže vzhľadom na naliehavú potrebu zlepšiť energetickú efektívnosť a udržateľnosť tohto sektoru cestná doprava pokračuje v postupnom vyraďovaní fosílnych palív, najmä prostredníctvom alternatívnych palív, alternatívnych hnacích sústav a digitalizácie, a to nákladovo efektívnym spôsobom bez toho, aby sa obetovala jeho konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

G.

keďže vzhľadom na naliehavú potrebu zlepšiť energetickú efektívnosť a udržateľnosť tohto sektoru cestná doprava pokračuje v postupnom vyraďovaní fosílnych palív, najmä prostredníctvom alternatívnych palív, alternatívnych hnacích sústav a digitalizácie, a to nákladovo efektívnym spôsobom bez toho, aby sa obetovala jeho konkurencieschopnosť;

| H. | keďže doprava zohráva dôležitú úlohu v otázke zmeny klímy, keďže zodpovedá za približne 23,2 % celkových emisií skleníkových plynov (GHG), a keďže cestná doprava v roku 2014 zodpovedala za 72,8 % GHG v EÚ; |
| --- | --- |

H.

keďže doprava zohráva dôležitú úlohu v otázke zmeny klímy, keďže zodpovedá za približne 23,2 % celkových emisií skleníkových plynov (GHG), a keďže cestná doprava v roku 2014 zodpovedala za 72,8 % GHG v EÚ;

| I. | keďže preťaženosť ciest podľa odhadov vytvára v hospodárstve EÚ náklady vo výške 1 % HDP v stratách času, dodatočnej spotrebe paliva a znečisťovaní; |
| --- | --- |

I.

keďže preťaženosť ciest podľa odhadov vytvára v hospodárstve EÚ náklady vo výške 1 % HDP v stratách času, dodatočnej spotrebe paliva a znečisťovaní;

| J. | keďže medzinárodná cestná nákladná doprava čelí rastúcemu počtu regulačných prekážok vytváraných členskými štátmi; |
| --- | --- |

J.

keďže medzinárodná cestná nákladná doprava čelí rastúcemu počtu regulačných prekážok vytváraných členskými štátmi;

| K. | keďže multimodálne siete a integrácia rôznych druhov dopravy a služieb môžu byť prospešné pre zlepšenie spojení a efektívnosti osobnej a nákladnej dopravy, a teda môžu pomôcť znížiť uhlíkové a ďalšie škodlivé emisie; |
| --- | --- |

K.

keďže multimodálne siete a integrácia rôznych druhov dopravy a služieb môžu byť prospešné pre zlepšenie spojení a efektívnosti osobnej a nákladnej dopravy, a teda môžu pomôcť znížiť uhlíkové a ďalšie škodlivé emisie;

| L. | keďže presadzovanie právnych predpisov EÚ členskými štátmi v oblasti kabotáže je nedostatočné; |
| --- | --- |

L.

keďže presadzovanie právnych predpisov EÚ členskými štátmi v oblasti kabotáže je nedostatočné;

| M. | keďže existujú obrovské rozdiely v Únii, pokiaľ ide o presadzovanie existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa pracovných podmienok, sociálnych práv a bezpečnosti na cestách; |
| --- | --- |

M.

keďže existujú obrovské rozdiely v Únii, pokiaľ ide o presadzovanie existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa pracovných podmienok, sociálnych práv a bezpečnosti na cestách;

Zlepšenie konkurencieschopnosti a inovácií v sektore cestnej dopravy

| 1. | domnieva sa, že iniciatívy v oblasti cestnej premávky by mali poskytnúť veľmi potrebné impulzy pre udržateľnejší, bezpečný, inovatívny a konkurencieschopný európsky sektor cestnej dopravy, ďalší rozvoj európskej cestnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť efektívnosť cestnej dopravy a logistiky, zabezpečiť rovnaké podmienky pre hospodárske subjekty na svetovom trhu, ako aj dokončenie a fungovanie vnútorného trhu pre osobnú aj nákladnú cestnú dopravu, a tiež stanoviť dlhodobú stratégiu pre európsky sektor cestnej dopravy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa tiež, že iniciatívy v oblasti cestnej dopravy by mali podporiť rozvoj vozidiel a alternatívnych palív, zlepšiť interoperabilitu dopravných systémov a spôsobov dopravy, a tiež zabezpečiť prístup na trh pre MSP; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní iniciatív v oblasti cestnej dopravy zohľadňovala uznesenie Európskeho parlamentu z 9. septembra 2015 o vykonávaní bielej knihy o doprave z roku 2011; zdôrazňuje, že v cestnú dopravu treba vnímať v rámci holistického a dlhodobého prístupu, ktorý je súčasťou intermodálnej a udržateľnej politiky EÚ v oblasti dopravy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní súboru iniciatív v oblasti cestnej dopravy zohľadňovala aj uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2016 o sociálnom dampingu v Európskej únii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že sektor cestnej dopravy je jedným z hlavných zdrojov zamestnanosti a rastu v EÚ a stav hospodárstva je úzko prepojený s konkurencieschopnosťou sektora cestnej dopravy v EÚ; požaduje preto proaktívne politiky zamerané na podporu a rozvoj udržateľného sektora cestnej dopravy so spravodlivou hospodárskou súťažou, najmä pre MSP, a to predovšetkým s ohľadom na budúci digitálny, technologický a environmentálny vývoj v tomto odvetví, a zároveň nabáda na zvýšenie kvalifikácie pracovnej sily; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva európsky sektor cestnej dopravy, aby využil príležitosti, ktoré prináša digitalizácia; vyzýva Komisiu, aby vypracovala komunikačnú infraštruktúru pre systémy komunikácie medzi vozidlami navzájom a medzi vozidlami a infraštruktúrou na zvýšenie bezpečnosti na cestách a efektívnosti, a tiež ako prípravu na budúcnosť cestnej mobility; zdôrazňuje potrebu rozvinúť transfer technológií pre vozidlá s cieľom zvýšiť ich logistickú podporu, a tiež vypracovať primerané vymedzenia pojmov a pravidlá v tejto oblasti; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vhodný regulačný rámec pre prepojenú a automatizovanú jazdu, ako aj pre nové modely hospodárstva spoločného využívania zdrojov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naliehavo žiada Komisiu, aby zvýšila harmonizáciu v oblasti osobnej dopravy aj prepravy tovaru, a najmä v oblasti elektronických mýtnych systémov v EÚ, keďže súčasná nedostatočná harmonizácia si vyžaduje dodatočné náklady na dopravu; v tejto súvislosti podporuje využívanie digitálnych technológií (dokumenty v inej ako papierovej a v štandardizovanej forme, protokol e-CMR, inteligentný tachograf atď.) s cieľom zaručiť riadne fungovanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

7.

Uľahčenie cezhraničnej mobility na cestách

| 8. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby dôkladnejšie vykonávali príslušné pravidlá EÚ, a Komisiu, aby pozornejšie monitorovala toto vykonávanie, a to aj pokiaľ ide o cezhraničnú spoluprácu, výklad a riadneho a nediskriminačné presadzovania platných právnych predpisov a riešenie otázky harmonizácie vnútroštátnych právnych predpisov; domnieva sa, že vždy, keď je to opodstatnené, by Komisia mala začať konanie vo veci porušenia právnych predpisov zameraným na zákony a opatrenia narúšajúce trh; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva členské štáty, aby užšie spolupracovali s organizáciami Euro Contrôle Route a TISPOL s cieľom zlepšiť presadzovanie právnych predpisov v oblasti cestnej dopravy v Európe a vytvoriť silný mechanizmus na zabezpečenie rovnakého a náležitého vykonávania existujúceho acquis, napr. prostredníctvom podpory členských štátov v oblastiach osvedčovania, normalizácie, technických odborných znalostí, zberu údajov, odbornej prípravy a inšpekčných úloh, ako aj riadením platforiem na výmenu informácií medzi vnútroštátnymi odborníkmi a orgánmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žiada členské štáty, aby zintenzívnili kontroly, a to najmä v súvislosti s dodržiavaním času jazdy a odpočinku a predpismi týkajúcimi sa kabotáže, a tiež aby používali účinné, primerané a odrádzajúce sankcie; naliehavo žiada Komisiu, aby urýchlila povinné používanie digitálnych zariadení, ako napríklad inteligentné tachografy, na palube a používanie elektronických záznamov o zásielke (e-CMR) s cieľom zlepšiť monitorovanie súladu s príslušnými pravidlami EÚ, pričom sa obmedzia administratívne náklady; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby ďalej harmonizovala existujúce pravidlá týkajúce sa povinného bezpečnostného vybavenia v ľahkých a ťažkých úžitkových vozidlách, ako sú výstražné trojuholníky, reflexné vesty, náhradné žiarovky alebo alkoholtestery; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti, ako znížiť administratívnu a finančnú záťaž vyplývajúcu z odlišných vnútroštátnych právnych predpisov s cieľom uľahčiť slobodu poskytovania dopravných služieb v rámci EÚ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že súdržný, spravodlivý, transparentný, nediskriminačný a nebyrokratický systém spoplatnenia ciest uplatňovaný v EÚ zodpovedajúci používaniu ciest a externým nákladom, ktoré vytvárajú nákladné automobily, autobusy a osobné automobily (zásada „používateľ platí“ a zásada „znečisťovateľ platí“), by mal pozitívny vplyv na riešenie zhoršujúceho sa stavu cestnej infraštruktúry, dopravných zápch a znečistenia; vyzýva Komisiu, aby vytvorila právny rámec, ktorý zabezpečí nediskrimináciu a umožní vyhnúť sa fragmentácii režimov spoplatňovania pre osobné automobily v celej EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu, aby predložila návrh na revíziu smernice o európskej službe elektronického výberu mýta (EETS), ktorý by mal zahŕňať prvok externých nákladov založený na zásade „znečisťovateľ platí“, mal by byť plne interoperabilný so zámerom vytvárať harmonizované technické normy EÚ na výber mýta, mal by byť založený na transparentnosti, lepšom rozvoji a integrácii rôznych zariadení v rámci inteligentných dopravných systémov (IDS) inštalovaných vo vozidlách, a tiež aby lepšie objasnila právne predpisy s cieľom lepšie vymedziť a chrániť práva a povinnosti poskytovateľov EETS a zabezpečiť, aby ich povinnosti znamenali menšiu záťaž; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že členské štáty na periférii a krajiny, ktoré nemajú reálnu alternatívu k cestnej doprave, majú väčšie ťažkosti s dosiahnutím jadra vnútorného trhu EÚ; vyzýva Komisiu, aby do svojich iniciatív v oblasti cestnej dopravy zahrnula mechanizmus na zníženie nákladov podporovaný prevádzkou cestnej dopravy z periférie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že prenajímané vozidlá sa zvyčajne najnovšie a najmenej znečisťujúce na trhu, čím prispievajú k energetickej účinnosti v sektore cestnej dopravy; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala súčasné pravidlá týkajúce sa prenajímaných vozidiel, ktoré v súčasnosti umožňujú členským štátom zakázať používanie takýchto vozidiel v medzinárodnej doprave; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatočným presadzovaním právnych predpisov zo strany vnútroštátnych orgánov v súvislosti s podvodmi týkajúcimi sa tachografov a kabotáže, a vyzýva preto Komisiu, aby riešila tieto problémy, okrem iného prostredníctvom využívania nových technológií, zjednodušenia a objasnenia ustanovení o kabotáži a lepšej výmeny informácií medzi orgánmi pre lepšie presadzovanie pravidiel v celej EÚ a lepšie monitorovanie kabotážnej prepravy; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že legislatívne požiadavky by mali byť primerané povahe podnikania a veľkosti podniku; vyjadruje však znepokojenie nad tým, či naďalej pretrvávajú dôvody na vyňatie ľahkých úžitkových vozidiel z uplatňovania mnohých európskych pravidiel vzhľadom na rastúce používanie ľahkých úžitkových vozidiel na medzinárodnú prepravu tovaru, a žiada Komisiu, aby predložila analytickú správu o následnom vplyve tohto rastúceho používania na hospodárstvo, životné prostredie a bezpečnosť; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že cezhraničná mobilita na cestách, pokiaľ ide o susedné kandidátske krajiny, by sa mala uľahčiť prostredníctvom lepšej harmonizácie noriem v oblasti cestnej infraštruktúry, signalizácie a elektronických systémov, čím sa zabezpečí odstránenie problematických bodov, a to najmä na základnej sieti TEN -T; |
| --- | --- |

19.

Zlepšenie sociálnych podmienok a bezpečnostných pravidiel

| 20. | zdôrazňuje, že slobodu poskytovania dopravných služieb v rámci EÚ by nemala viesť k žiadnemu porušeniu základných práv pracovníkov alebo oslabeniu existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa pracovných podmienok, ako napríklad času odpočinku, pracovného rozvrhu, období mimo domácej základne, prístupu k zručnostiam, odbornej prípravy na zvýšenie kvalifikácie a kariérny rozvoj, bezpečnosti a ochrany zdravia, zdravotnej a sociálnej starostlivosti, či minimálnych mzdových taríf; |
| --- | --- |

20.

| 21. | považuje za mimoriadne dôležité pripomenúť Komisii jej vlastné záväzky, ku ktorým sa zaviazala v návrhu európskeho piliera sociálnych práv, najmä pokiaľ ide o:






  — | bezpečné a adaptabilné zamestnanie, zásada 5d: „Treba zamedziť pracovnoprávnym vzťahom, ktoré vedú k neistým pracovným podmienkam, okrem iného zákazom zneužívania atypických zmlúv. Každá skúšobná lehota by mala trvať primeraný čas.“; |
| --- | --- | --- |

21.

—

bezpečné a adaptabilné zamestnanie, zásada 5d: „Treba zamedziť pracovnoprávnym vzťahom, ktoré vedú k neistým pracovným podmienkam, okrem iného zákazom zneužívania atypických zmlúv. Každá skúšobná lehota by mala trvať primeraný čas.“;

| — | spravodlivé mzdy, zásada 6a: „Pracovníci majú právo na spravodlivé mzdy, ktoré umožňujú dôstojnú životnú úroveň“; |
| --- | --- |

—

spravodlivé mzdy, zásada 6a: „Pracovníci majú právo na spravodlivé mzdy, ktoré umožňujú dôstojnú životnú úroveň“;

pripomína, že akákoľvek iniciatíva Komisie týkajúca sa cestnej dopravy nesmie ísť proti tejto zásade ani ohroziť práva pracovníkov v tomto odvetví;

| 22. | je znepokojený sociálne problematickými obchodnými praktikami, ktoré tiež predstavujú riziko z hľadiska bezpečnosti cestnej premávky, týkajúce sa najmä pravidiel kabotáže a tzv. schránkových spoločností (najmä otázkami týkajúcimi sa nenahlásenej samostatnej zárobkovej činnosti a praktík zneužívania alebo obchádzania platných európskych a vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré umožňujú rozvoj nekalej hospodárskej súťaže tým, že protiprávne minimalizujú pracovné a prevádzkové nákladov a vedú k porušovaniu práv pracovníkov, ktoré vznikajú ako dôsledok nedostatočnej zrozumiteľnosti európskych pravidiel a rozdielnosti výkladov a postupov presadzovania na vnútroštátnej úrovni); |
| --- | --- |

22.

| 23. | žiada Komisiu, aby prehodnotila požiadavky na právo usadiť sa s cieľom odstrániť schránkové spoločnosti v sektore cestnej dopravy; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bezodkladne riešili otázky týkajúce sa únavy vodičov vrátane zabezpečenia toho, že všetky investície do cestnej infraštruktúry zahŕňali zlepšenie služieb pre vodičov, najmä vodičov na dlhých trasách, a aby sa v plnej miere dodržiavali právne predpisy týkajúce sa prestávok na odpočinok; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, aby objasnila pravidlá týkajúce sa kabotáže, ako aj pravidlá, ktorými sa upravuje prístup k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy, a aby zlepšila ich vykonávanie s cieľom účinne bojovať proti podvodom a zneužívaniu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zamieta akúkoľvek ďalšiu liberalizáciu kabotáže, najmä kabotáž bez obmedzení počas niekoľkých dní; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby objasnila uplatňovanie ustanovení smernice o vysielaní pracovníkov v sektore cestnej dopravy a na zlepšila ich vykonávanie a presadzovanie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že Európa čelí nedostatku profesionálnych vodičov, ktorý vyplýva zo zvýšenia dopytu po dopravných službách, rýchleho rozvoja medzinárodného obchodu a demografickej situácie; vyzýva preto Komisiu, aby sprostredkovala prístup mladých mužov a žien k tomuto povolaniu a riešila problém zlých pracovných podmienok vodičov, ako aj nedostatočnú kvalitu prícestnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že rozdielne vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa sociálnych podmienok a práv v sektore cestnej dopravy v Únii vytvárajú značné a neprimerané administratívne prekážky pre hospodárske subjekty, najmä MSP, zvyšujú zložitosť právneho rámca, oslabujú budovanie vnútorného trhu v sektore cestnej dopravy v Únii a vedú k vytváraniu prekážok voľného pohybu služieb a tovaru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala návrhy na nadchádzajúce iniciatívy v oblasti ciest, ktoré umožnia účinnejšie rozlíšenie medzi slobodou poskytovania služieb a slobodou usadiť sa, s cieľom zabezpečiť, aby obchodné činnosti, ak sú vykonávané v členskom štáte, v ktorom spoločnosť nemá sídlo, mali iba dočasný charakter a aby sa na zamestnancov vzťahovali právne predpisy tej krajiny, v ktorej je ich obvyklé pracovné miesto alebo v ktorej vykonávajú väčšinu svojej pracovnej činnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaoberali otázkou kvality práce v sektore cestnej dopravy, najmä pokiaľ ide o odbornú prípravu, osvedčovanie, pracovné podmienky a kariérny rast, s cieľom vytvárať kvalitné pracovné miesta, rozvíjať potrebné zručnosti a zvyšovať konkurencieschopnosť prevádzkovateľov cestnej dopravy v EÚ, aby sa zvýšila jeho príťažlivosť pre mladých ľudí, a zároveň sa zamerať na zabezpečenie náležitej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom vodičov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva Komisiu, aby zrevidovala smernicu 92/106/EHS o kombinovanej doprave s cieľom rozšíriť multinodálnu dopravu a odstrániť nečestné praktiky a zabezpečiť dodržiavanie sociálnych právnych predpisov v sektore kombinovanej dopravy; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu, aby posúdila vytvorenie tzv. „elektronického a integrovaného zoznamu prevádzkovateľov“ zahŕňajúceho všetkých prevádzkovateľov vykonávajúcich činnosť na základe licencie Spoločenstva, ktorého cieľom je zhromaždiť všetky príslušné údaje o prepravcovi, vozidle a vodičovi zistené pri cestných kontrolách; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že systém odpočívadiel v EÚ nie je dostatočný ani primeraný; vyzýva preto členské štáty, aby v spolupráci s Komisiou vytvorili plán na výstavbu/poskytnutie kapacít a používateľsky ústretových, bezpečných a zabezpečených odpočívadiel s dostatočným počtom parkovacích miest, sanitárnych zariadení a tranzitných hotelov, najmä v strategických bodoch/dopravných uzloch, kde je pozorovateľný vysoký objem prevádzky; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby riešili súčasné otázky týkajúce sa nepraktickosti časov jazdy a odpočinku, napríklad sú časté situácie, keď sú vodiči nútení určitý počet hodín odpočívať napriek tomu, že sa nachádzajú iba niekoľko kilometrov od svojej domácej základne alebo bydliska; vyzýva Komisiu, aby túto skutočnosť vzala do úvahy pri revízii nariadenia (ES) č. 561/2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali celoeurópsky cieľ znížiť počet vážnych zranení na cestách; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu, aby zrealizovala vedeckú štúdiu na úrovni celej EÚ o vplyvoch únavy vodičov v autobusovej a autokarovej doprave a v nákladnej doprave uskutočňovanej ľahkými úžitkovými vozidlami, ako aj nákladnými vozidlami; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu, aby bezodkladne začať s revíziou nariadenia (ES) č. 661/2009 o všeobecnej bezpečnosti a zohľadniť úlohu nových technológií a noriem vrátane prinajmenšom núdzových zapisovačov údajov, štandardov priamej viditeľnosti, inteligentného prispôsobenia rýchlosti a monitorovania tlaku v pneumatikách; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje potrebu zlepšiť bezpečnosť na cestách v EÚ a dosiahnuť cieľ o polovicu znížiť počet úmrtí a vážnych zranení do roku 2020; podporuje hodnotenia vplyvu, ktoré vykonáva Komisia pri revízii legislatívneho rámca pre riadenie bezpečnosti cestnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

39.

Podpora nízkoemisnej cestnej dopravy

| 40. | konštatuje, že je potrebné zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov v cestnej doprave a úlohu tejto formy dopravy v modernej synchromodálnej dopravnej sieti s cieľom efektívnejšie využívať existujúce kapacity, zlepšiť mieru využitia vozidiel, podporovať používanie menších a ľahších vozidiel a spoločne využívať osobné automobily (carpooling), ako aj rozšíriť využívanie dvojkolesových dopravných prostriedkov namiesto štvorkolesových; považuje digitalizáciu za kľúčový prvok pri dosahovaní cieľa, ktorým je zlepšenie efektívnosti využívania zdrojov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že v záujme plnenia cieľov Parížskej dohody z roku 2015 o zmene klímy (COP21) treba dosiahnuť dekarbonizáciu sektoru dopravy a zlepšenie kvality ovzdušia prostredníctvom podpory elektromobility, palivových článkov a iných moderných pohonných systémov, a najmä takých, pri ktorých má Európa významné technologické výhody; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby predložila ambiciózne návrhy noriem emisií CO2 pre nákladné vozidlá a autobusy s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov v sektore cestnej dopravy; žiada Komisiu, aby naďalej skúmala možnosti urýchlenia prechodu na nízkoemisnú dopravu prostredníctvom zavedenia stimulov na dodatočné vybavenie vozidiel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žiada konkrétne opatrenia na zabezpečenie uplatňovania zásady „používateľ platí“ a zásady „znečisťovateľ platí“ v cestnej doprave vrátane usmernení a osvedčených postupov, ako aj zaručenie spravodlivých rovnakých podmienok vo všetkých regiónoch EÚ; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že revízia smernice o Európskej službe elektronického výberu mýta (EETS) by mohla prispieť k podpore ekologickejších vozidiel a spoločného využívania vozidiel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje mimoriadny význam primeranej infraštruktúry pre využívanie alternatívnych palív v cestnej doprave, a preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvárali stimulačné modely na dokončenie dodávateľských sietí pre alternatívne palivá; |
| --- | --- |

45.

| 46. | požaduje účinné vnútroštátne politické rámce na stimuláciu rozsiahlejšieho používania vozidiel poháňaných alternatívnymi palivami (napr. elektrické, hybridné, vodíkové, poháňané stlačeným zemným plynom) a vyzýva na rýchle zavedenie potrebnej infraštruktúry na čerpanie palív, resp. nabíjanie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uznáva, že inovačné a nízkoemisné vozidlá cestnej dopravy a infraštruktúra budú pomáhať pri uľahčovaní výmen a prepájania medzi cestami, železnicami a prístavmi, čím sa podporí celkový prechod na ekologickejšie druhy dopravy pre jednotlivcov, osobnú aj nákladnú dopravu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | domnieva sa, že spoločné využívanie automobilov a tzv. carpooling predstavujú významnú možnosť pre trvalo udržateľný rozvoj prepojení, a to aj v najvzdialenejších a horských regiónoch a vo vidieckych oblastiach; vyzýva Komisiu, členské štáty a miestne orgány, aby podporili vznik obchodných modelov založených na spolupráci v tejto oblasti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | žiada Komisiu, aby zvážila zavedenie nízkoemisných zón vo viacerých členských štátoch a preskúmala možnosť stanoviť spoločné kritériá/pravidlá zavádzania a fungovania týchto zón; |
| --- | --- |

49.

| 50. | konštatuje, že inteligentné dopravné systémy (IDS), ako napríklad kooperatívne inteligentné dopravné systémy (C-IDS) a inovácie ako elektronické diaľnice (elektrické nákladné vozidlá s technológiou trolejového vedenia) a jazda v konvojoch (platooning) by mohli zohrávať dôležitú úlohu pri zvyšovaní efektívnosti, bezpečnosti a zlepšovaní environmentálnej výkonnosti systému dopravy; preto žiada Komisiu, aby stimulovala vývoj a používanie IDS a podporovala inovácie; |
| --- | --- |

50.

| 51. | konštatuje, že miera jázd naprázdno v cestnej doprave zostáva vysoká, čo má negatívny vplyv na životné prostredie; pripomína, že v roku 2012 takmer jednu štvrtinu (23,2 %) všetkých vozidlokilometrov ťažkých nákladných vozidiel v EÚ zaznamenali prázdne vozidlá, pričom vysoká miera jázd naprázdno je spôsobená súčasnými obmedzeniami kabotáže, ktoré dopravcom neumožňujú ďalšie zvyšovanie nákladovej záťaže, a teda ich environmentálnej efektívnosti; preto zdôrazňuje pozitívny vplyv otvorenia trhu na environmentálnu efektívnosť cestnej dopravy; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v záujme zníženia emisií uhlíka v sektore cestnej dopravy urýchlili prechod z tradičných fosílnych palív pre cestné vozidlá k udržateľným vozidlám poháňaným elektrickým pohonom, napríklad k vozidlám využívajúcim vodíkové palivové články; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva Komisiu, aby aktualizovala svoj manuál týkajúci sa vonkajších nákladov z dopravy a zahrnula do neho nové údaje o skutočných emisiách počas jazdy, ako aj hospodárske a sociálne škody vyplývajúce zo zmeny klímy; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje, že stanovené ciele pre prechod k alternatívnym a obnoviteľným zdrojom energie v cestnej doprave by sa mali dosiahnuť pomocou energetického mixu a súčasných metód šetrenia energiou; zdôrazňuje, že tento prechod si vyžaduje zodpovedajúce stimuly a že ciele zníženia by sa mali určiť technologicky neutrálnym spôsobom; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poznamenáva, že na uľahčenie prechodu možno použiť alternatívne palivá, okrem iného aj stlačený zemný plyn, skvapalnený zemný plyn a biopalivá druhej generácie; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Ú. v. ES L 187, 20.7.1999, s. 42.

(2)  Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 35.

(3)  Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 51.

(5)  Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 72.

(6)  Ú. v. EÚ L 300, 14.11.2009, s. 88.

(7)  Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2014, s. 1.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0310.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0009.

(10)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0455.

(11)  Ú. v. EÚ L 68, 13.3.2015, s. 9.

(12)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0346.

(13)  Zdroj: Doprava EÚ v číslach 2016, na základe údajov Eurostatu.

(14)  Zdroj: Doprava EÚ v číslach 2016, na základe údajov Eurostatu.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/131 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/131

---

P8_TA(2017)0229

Utečenecký tábor Dadaab

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o utečeneckom tábore v Dadaabe (2017/2687(RSP))

(2018/C 307/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Medzivládneho úradu pre rozvoj vo východnej Afrike (IGAD), ktoré bolo podpísané 25. marca 2017 v Nairobi o trvalých riešeniach pre somálskych utečencov a reintegráciu navrátilcov do Somálska, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Medzivládneho úradu pre rozvoj vo východnej Afrike (IGAD), ktoré bolo podpísané 25. marca 2017 v Nairobi o trvalých riešeniach pre somálskych utečencov a reintegráciu navrátilcov do Somálska,

| — | so zreteľom na newyorské vyhlásenie pre utečencov a migrantov prijaté 19. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na newyorské vyhlásenie pre utečencov a migrantov prijaté 19. septembra 2016,

| — | so zreteľom na spoločné komuniké ministerskej tripartitnej komisie pre dobrovoľnú repatriáciu somálskych utečencov žijúcich v Keni z 25. júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné komuniké ministerskej tripartitnej komisie pre dobrovoľnú repatriáciu somálskych utečencov žijúcich v Keni z 25. júna 2016,

| — | so zreteľom na výsledok EÚ samitu o migrácii vo Vallette, ktorý sa uskutočnil 11. až 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledok EÚ samitu o migrácii vo Vallette, ktorý sa uskutočnil 11. až 12. novembra 2015,

| — | so zreteľom na vyhlásenie ministerskej konferencie o chartúmskom procese (iniciatíva zameraná na migračné trasy medzi EÚ a Africkým rohom), ktoré bolo podpísané 28. novembra 2014 v Ríme, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie ministerskej konferencie o chartúmskom procese (iniciatíva zameraná na migračné trasy medzi EÚ a Africkým rohom), ktoré bolo podpísané 28. novembra 2014 v Ríme,

| — | so zreteľom na trojstrannú dohodu o dobrovoľnej repatriácii podpísanú 10. novembra 2013 vládou Kene, somálskou vládou a UNHCR, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na trojstrannú dohodu o dobrovoľnej repatriácii podpísanú 10. novembra 2013 vládou Kene, somálskou vládou a UNHCR,

| — | so zreteľom na rozhodnutie kenského najvyššieho súdu z 9. februára 2017 v neprospech zatvorenia utečeneckého tábora v Dadaabe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie kenského najvyššieho súdu z 9. februára 2017 v neprospech zatvorenia utečeneckého tábora v Dadaabe,

| — | so zreteľom na rozhodnutie kenskej vlády odvolať sa proti rozhodnutiu najvyššieho súdu z 9. februára 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie kenskej vlády odvolať sa proti rozhodnutiu najvyššieho súdu z 9. februára 2017,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcov podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Federicy Mogheriniovej, komisára EÚ pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj Nevena Mimicu a komisára EÚ pre humanitárnu pomoc a krízové riadenie Christosa Stylianidesa o rozhodnutí kenskej vlády zavrieť utečenecké tábory v Dadaabe z 20. mája 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcov podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Federicy Mogheriniovej, komisára EÚ pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj Nevena Mimicu a komisára EÚ pre humanitárnu pomoc a krízové riadenie Christosa Stylianidesa o rozhodnutí kenskej vlády zavrieť utečenecké tábory v Dadaabe z 20. mája 2016,

| — | so zreteľom na Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku,

| — | so zreteľom na globálny dohovor OSN týkajúci sa spoločnej zodpovednosti za utečencov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálny dohovor OSN týkajúci sa spoločnej zodpovednosti za utečencov,

| — | so zreteľom na národný indikatívny program pre Somálsko a východnú Afriku v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu (ERF), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na národný indikatívny program pre Somálsko a východnú Afriku v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu (ERF),

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže oblasť Afrického rohu s takmer 250 miliónmi obyvateľov a rýchlo rastúcou populáciou hostí najvyšší počet vnútorne vysídlených osôb a utečencov v Afrike a vo svete; keďže región čelí výzvam týkajúcim sa neregulárnej migrácie, núteného vysídľovania, obchodovania s ľuďmi, prevádzačstva, terorizmu a násilných konfliktov; |
| --- | --- |

A.

keďže oblasť Afrického rohu s takmer 250 miliónmi obyvateľov a rýchlo rastúcou populáciou hostí najvyšší počet vnútorne vysídlených osôb a utečencov v Afrike a vo svete; keďže región čelí výzvam týkajúcim sa neregulárnej migrácie, núteného vysídľovania, obchodovania s ľuďmi, prevádzačstva, terorizmu a násilných konfliktov;

| B. | keďže výzvy majú rôzne hnacie sily, ktoré sa menia v závislosti od miestnej situácie, ktoré však všeobecne súvisia s absenciou dobrej správy vecí verejných a sociálno-ekonomických príležitostí, extrémnou chudobou, nestabilitou a zmenou klímy; |
| --- | --- |

B.

keďže výzvy majú rôzne hnacie sily, ktoré sa menia v závislosti od miestnej situácie, ktoré však všeobecne súvisia s absenciou dobrej správy vecí verejných a sociálno-ekonomických príležitostí, extrémnou chudobou, nestabilitou a zmenou klímy;

| C. | keďže komplex pre utečencov v Dadaabe bol zriadený v roku 1991 ako dočasné riešenie pre tých, ktorí hľadajú prístrešie a utekajú pred prenasledovaním, násilím a nestabilitou v regióne východnej Afriky, a najmä tých, ktorí utekajú pred občianskou vojnou v Somálsku; keďže komplex v súčasnosti pozostáva z piatich rôznych táborov obývaných rôznymi národmi a rozkladá sa na ploche 50 km2, pričom tábory Hagadera, Dagahaley a Ifo sú najstaršie a najhustejšie osídlené; |
| --- | --- |

C.

keďže komplex pre utečencov v Dadaabe bol zriadený v roku 1991 ako dočasné riešenie pre tých, ktorí hľadajú prístrešie a utekajú pred prenasledovaním, násilím a nestabilitou v regióne východnej Afriky, a najmä tých, ktorí utekajú pred občianskou vojnou v Somálsku; keďže komplex v súčasnosti pozostáva z piatich rôznych táborov obývaných rôznymi národmi a rozkladá sa na ploche 50 km2, pričom tábory Hagadera, Dagahaley a Ifo sú najstaršie a najhustejšie osídlené;

| D. | keďže plánovaná kapacita táboru v Dadaabe bola približne 90 000 osôb, no podľa odhadov OSN sa v súčasnosti v tábore zdržiava približne 260 000 osôb, z čoho 95 % pochádza zo Somálska a 60 % má menej ako 18 rokov; keďže v máji 2016 Keňa zrušila svoje oddelenie pre záležitosti utečencov zodpovedné za registráciu, v dôsledku čoho desiatky tisíce osôb neboli zaregistrované, a teda tieto počty by v skutočnosti mohli byť oveľa vyššie; |
| --- | --- |

D.

keďže plánovaná kapacita táboru v Dadaabe bola približne 90 000 osôb, no podľa odhadov OSN sa v súčasnosti v tábore zdržiava približne 260 000 osôb, z čoho 95 % pochádza zo Somálska a 60 % má menej ako 18 rokov; keďže v máji 2016 Keňa zrušila svoje oddelenie pre záležitosti utečencov zodpovedné za registráciu, v dôsledku čoho desiatky tisíce osôb neboli zaregistrované, a teda tieto počty by v skutočnosti mohli byť oveľa vyššie;

| E. | keďže utečenci v tábore sú vystavení riziku násilia, pričom ženy a deti sú obzvlášť zraniteľné; |
| --- | --- |

E.

keďže utečenci v tábore sú vystavení riziku násilia, pričom ženy a deti sú obzvlášť zraniteľné;

| F. | keďže Somálsko už vyše dve desaťročia trpí nestabilitou a absenciou štátnych štruktúr a závažnosť situácie navyše zhoršujú opakujúce sa prírodné katastrofy, ktoré súvisia so zmenou klímy; keďže tieto problémy sú výzvou pre odolnosť a schopnosť najzraniteľnejších komunít Somálska vyrovnať sa s následkami a stali sa hlavnou hnacou silou, pokiaľ ide o vysídľovanie v rámci Somálska a do susedných krajín; |
| --- | --- |

F.

keďže Somálsko už vyše dve desaťročia trpí nestabilitou a absenciou štátnych štruktúr a závažnosť situácie navyše zhoršujú opakujúce sa prírodné katastrofy, ktoré súvisia so zmenou klímy; keďže tieto problémy sú výzvou pre odolnosť a schopnosť najzraniteľnejších komunít Somálska vyrovnať sa s následkami a stali sa hlavnou hnacou silou, pokiaľ ide o vysídľovanie v rámci Somálska a do susedných krajín;

| G. | keďže situácia somálskych utečencov je po troch desaťročiach jednou z najdlhšie trvajúcich vo svete s treťou generáciou utečencov, ktorí sa narodili v exile; keďže takmer jeden milión Somálčanov je vysídlených v regióne a ďalších 1,1 milióna osôb je vysídlených v rámci samotného Somálska; |
| --- | --- |

G.

keďže situácia somálskych utečencov je po troch desaťročiach jednou z najdlhšie trvajúcich vo svete s treťou generáciou utečencov, ktorí sa narodili v exile; keďže takmer jeden milión Somálčanov je vysídlených v regióne a ďalších 1,1 milióna osôb je vysídlených v rámci samotného Somálska;

| H. | keďže Somálsko patrí do prvej päťky krajín, ktoré za posledných 15 rokov vyprodukovali najviac utečencov na svete, v súčasnosti je zaregistrovaných 1,1 milióna somálskych utečencov, z čoho viac ako 80 % sa nachádza v regióne Afrického rohu a Jemenu; keďže somálska administratíva opakovane vyjadrila vôľu prijať svojich štátnych príslušníkov; keďže Keňa je hostiteľskou krajinou pre približne 500 000 utečencov, pričom ich počet neprestajne rastie v dôsledku rastúcej neistoty v regióne, najmä v Južnom Sudáne; |
| --- | --- |

H.

keďže Somálsko patrí do prvej päťky krajín, ktoré za posledných 15 rokov vyprodukovali najviac utečencov na svete, v súčasnosti je zaregistrovaných 1,1 milióna somálskych utečencov, z čoho viac ako 80 % sa nachádza v regióne Afrického rohu a Jemenu; keďže somálska administratíva opakovane vyjadrila vôľu prijať svojich štátnych príslušníkov; keďže Keňa je hostiteľskou krajinou pre približne 500 000 utečencov, pričom ich počet neprestajne rastie v dôsledku rastúcej neistoty v regióne, najmä v Južnom Sudáne;

| I. | keďže bezpečnostná situácia v Somálsku je naďalej neistá a nepredvídateľná a útoky skupiny aš-Šabáb a iných ozbrojených a teroristických skupín pokračujú; keďže 6. apríla 2017 prezident Mohamed Abdullahi „Farmajo“ Mohamed vyhlásil Somálsko za vojnovú oblasť a ponúkol amnestiu členom islamistickej militantnej skupine aš-Šabáb vrátane odbornej prípravy, zamestnania a vzdelávania, ak zložia svoje zbrane do 60 dní; |
| --- | --- |

I.

keďže bezpečnostná situácia v Somálsku je naďalej neistá a nepredvídateľná a útoky skupiny aš-Šabáb a iných ozbrojených a teroristických skupín pokračujú; keďže 6. apríla 2017 prezident Mohamed Abdullahi „Farmajo“ Mohamed vyhlásil Somálsko za vojnovú oblasť a ponúkol amnestiu členom islamistickej militantnej skupine aš-Šabáb vrátane odbornej prípravy, zamestnania a vzdelávania, ak zložia svoje zbrane do 60 dní;

| J. | keďže celý región východnej Afriky zažíva veľké sucho a v častiach Južného Sudánu bol vyhlásený hladomor, ktorý ohrozuje až milión osôb; keďže pre Somálsko bolo vydané upozornenie hladomoru, ktoré by bolo tretím hladomorom v krajine za posledných 25 rokov, pričom vláda uviedla, že 6,2 milióna osôb potrebuje okamžitú potravinovú pomoc; keďže kenský prezident Uhuru Kenyatta vyhlásil sucho v krajine za národnú živelnú pohromu, pričom 2,7 milióna osôb čelí vážnemu hladomoru; keďže sa očakáva, že situácia v Etiópii, Keni, Somálsku a Jemene sa pravdepodobne zhorší, čo by mohlo viesť k rozsiahlemu hladomoru; |
| --- | --- |

J.

keďže celý región východnej Afriky zažíva veľké sucho a v častiach Južného Sudánu bol vyhlásený hladomor, ktorý ohrozuje až milión osôb; keďže pre Somálsko bolo vydané upozornenie hladomoru, ktoré by bolo tretím hladomorom v krajine za posledných 25 rokov, pričom vláda uviedla, že 6,2 milióna osôb potrebuje okamžitú potravinovú pomoc; keďže kenský prezident Uhuru Kenyatta vyhlásil sucho v krajine za národnú živelnú pohromu, pričom 2,7 milióna osôb čelí vážnemu hladomoru; keďže sa očakáva, že situácia v Etiópii, Keni, Somálsku a Jemene sa pravdepodobne zhorší, čo by mohlo viesť k rozsiahlemu hladomoru;

| K. | keďže podľa Organizácie Spojených národov v dôsledku sucha v Somálsku vzrástol počet vnútorne vysídlených osôb a viac než 683 000 ľudí bolo od novembra 2016 donútených opustiť svoje domovy; keďže počas posledného hladomoru v roku 2011 zahynulo približne 250 000 osôb; |
| --- | --- |

K.

keďže podľa Organizácie Spojených národov v dôsledku sucha v Somálsku vzrástol počet vnútorne vysídlených osôb a viac než 683 000 ľudí bolo od novembra 2016 donútených opustiť svoje domovy; keďže počas posledného hladomoru v roku 2011 zahynulo približne 250 000 osôb;

| L. | keďže 6. mája 2016 kenská vláda oznámila svoje rozhodnutie zatvoriť tábor v Dadaabe „s minimálnym omeškaním“, pričom citovala bezpečnostné obavy a potrebu skoncovať s pretrvávajúcou situáciou utečencov v tomto regióne; keďže 30. novembra 2016 však kenská vláda oznámila, že tábor v Dadaabe sa zatvorí najneskôr v máji 2017; keďže od samitu IGAD, ktorý sa konal 25. marca 2017, sú všetky snahy zamerané na dôležitosť nájsť regionálne a udržateľné riešenie situácie somálskych utečencov; |
| --- | --- |

L.

keďže 6. mája 2016 kenská vláda oznámila svoje rozhodnutie zatvoriť tábor v Dadaabe „s minimálnym omeškaním“, pričom citovala bezpečnostné obavy a potrebu skoncovať s pretrvávajúcou situáciou utečencov v tomto regióne; keďže 30. novembra 2016 však kenská vláda oznámila, že tábor v Dadaabe sa zatvorí najneskôr v máji 2017; keďže od samitu IGAD, ktorý sa konal 25. marca 2017, sú všetky snahy zamerané na dôležitosť nájsť regionálne a udržateľné riešenie situácie somálskych utečencov;

| M. | keďže medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ vyjadrilo pochopenie pre obavy a dôvody kenskej vlády, pokiaľ ide o zatvorenia tábora, ale takisto zdôraznilo, že návraty do Somálska musia prebiehať v súlade s medzinárodnými normami, musia byť dobrovoľné a informované, aby mali navrátené osoby prístup k objektívnym, nestranným a relevantným informáciám, ďalej sa musia uskutočniť bezpečným, dôstojným a udržateľným spôsobom, a navrátené osoby musia byť zároveň informované o tom, čo sa stane v prípade, ak sa rozhodnú proti dobrovoľnému návratu; |
| --- | --- |

M.

keďže medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ vyjadrilo pochopenie pre obavy a dôvody kenskej vlády, pokiaľ ide o zatvorenia tábora, ale takisto zdôraznilo, že návraty do Somálska musia prebiehať v súlade s medzinárodnými normami, musia byť dobrovoľné a informované, aby mali navrátené osoby prístup k objektívnym, nestranným a relevantným informáciám, ďalej sa musia uskutočniť bezpečným, dôstojným a udržateľným spôsobom, a navrátené osoby musia byť zároveň informované o tom, čo sa stane v prípade, ak sa rozhodnú proti dobrovoľnému návratu;

| N. | keďže 9. februára 2017 kenský najvyšší súd rozhodol v reakcii na petíciu dvoch kenských organizácií pre ľudské práva – Kenskej národnej komisie pre ľudské práva a Kituo Cha Sheria – že príkaz kenskej vlády zatvoriť utečenecký tábor v Dadaabe je diskriminačný, prehnaný, svojvoľný, neprimeraný a predstavuje kolektívny trest; |
| --- | --- |

N.

keďže 9. februára 2017 kenský najvyšší súd rozhodol v reakcii na petíciu dvoch kenských organizácií pre ľudské práva – Kenskej národnej komisie pre ľudské práva a Kituo Cha Sheria – že príkaz kenskej vlády zatvoriť utečenecký tábor v Dadaabe je diskriminačný, prehnaný, svojvoľný, neprimeraný a predstavuje kolektívny trest;

| O. | keďže diskusia v súvislosti so zatvorením tábora v Dadaabe upriamila pozornosť na pomalé tempo vykonávania trojstrannej dohody, ktorú podpísali UNHCR, vláda Kene a vláda Somálska v roku 2013, cieľom ktorej bolo zrealizovať dobrovoľné návraty Somálčanov do stabilných oblastí Somálska, záležitosť, ktorú otvorene kritizovali vláda Kene a iné zainteresované strany; |
| --- | --- |

O.

keďže diskusia v súvislosti so zatvorením tábora v Dadaabe upriamila pozornosť na pomalé tempo vykonávania trojstrannej dohody, ktorú podpísali UNHCR, vláda Kene a vláda Somálska v roku 2013, cieľom ktorej bolo zrealizovať dobrovoľné návraty Somálčanov do stabilných oblastí Somálska, záležitosť, ktorú otvorene kritizovali vláda Kene a iné zainteresované strany;

| P. | keďže odkedy úrad UNHCR začal v roku 2014 podporovať dobrovoľné návraty somálskych utečencov, vrátilo sa približne 65 000 osôb, no cieľ zvýšiť mieru udržateľných návratov bude závisieť od situácie v Somálsku; |
| --- | --- |

P.

keďže odkedy úrad UNHCR začal v roku 2014 podporovať dobrovoľné návraty somálskych utečencov, vrátilo sa približne 65 000 osôb, no cieľ zvýšiť mieru udržateľných návratov bude závisieť od situácie v Somálsku;

| Q. | keďže koncom augusta 2016 somálske orgány v Jubalande pozastavili repatriácie do hlavného mesta regiónu, Kismaayo, ktoré čelilo prílevu utečencov; keďže podľa UNHCR takmer 70 % navrátených osôb tvoria deti; |
| --- | --- |

Q.

keďže koncom augusta 2016 somálske orgány v Jubalande pozastavili repatriácie do hlavného mesta regiónu, Kismaayo, ktoré čelilo prílevu utečencov; keďže podľa UNHCR takmer 70 % navrátených osôb tvoria deti;

| R. | keďže zatvorenie tábora v Dadaabe bude mať vplyv na iné susedné krajiny ako Etiópia, kde sa v súčasnosti nachádza okolo 245 000 somálskych utečencov, a pravdepodobne spôsobí ich nový prílev; keďže táto situácia poukazuje na vzájomnú prepojenosť otázok týkajúcich sa utečencov, riadenia hraníc a stability a zdôrazňuje potrebu posilniť regionálnu spoluprácu, aby sa tieto otázky riešili, konkrétne so zreteľom na rozhodnutie zavrieť tábor v Dadaabe; |
| --- | --- |

R.

keďže zatvorenie tábora v Dadaabe bude mať vplyv na iné susedné krajiny ako Etiópia, kde sa v súčasnosti nachádza okolo 245 000 somálskych utečencov, a pravdepodobne spôsobí ich nový prílev; keďže táto situácia poukazuje na vzájomnú prepojenosť otázok týkajúcich sa utečencov, riadenia hraníc a stability a zdôrazňuje potrebu posilniť regionálnu spoluprácu, aby sa tieto otázky riešili, konkrétne so zreteľom na rozhodnutie zavrieť tábor v Dadaabe;

| S. | keďže pre mnoho utečencov, najmä z vidieckych oblastí, perspektíva návratu závisí od schopnosti získať späť svoju pôdu v krajine, v ktorej je systém držby pôdy slabý a nútené vysťahovania sú bežné; |
| --- | --- |

S.

keďže pre mnoho utečencov, najmä z vidieckych oblastí, perspektíva návratu závisí od schopnosti získať späť svoju pôdu v krajine, v ktorej je systém držby pôdy slabý a nútené vysťahovania sú bežné;

| T. | keďže hostiteľská komunita v širšom regióne Dadaab preukázala veľkú ľudskosť, šľachetnosť a toleranciu vzhľadom na prítomnosť tábora, čelí však obrovským hospodárskym, rozvojovým a environmentálnym výzvam; |
| --- | --- |

T.

keďže hostiteľská komunita v širšom regióne Dadaab preukázala veľkú ľudskosť, šľachetnosť a toleranciu vzhľadom na prítomnosť tábora, čelí však obrovským hospodárskym, rozvojovým a environmentálnym výzvam;

| U. | keďže darcovia presunuli pozornosť na iné konflikty a znížili svoje výdavky v dôsledku dlhotrvajúceho charakteru situácie v Dadaabe, čo znamená, že utečenci v tábore čelia výzvam; |
| --- | --- |

U.

keďže darcovia presunuli pozornosť na iné konflikty a znížili svoje výdavky v dôsledku dlhotrvajúceho charakteru situácie v Dadaabe, čo znamená, že utečenci v tábore čelia výzvam;

| V. | keďže zmena klímy má obzvlášť ničivý vplyv na pastiersky, kočovný životný štýl, ktorý predstavuje živobytie pre veľký počet osôb v tomto regióne, ktoré okrem iných problémov takisto čelia rastúcim hrozbám spôsobeným suchom, chorobami, vojnou a znižujúcim sa počtom hospodárskych zvierat; |
| --- | --- |

V.

keďže zmena klímy má obzvlášť ničivý vplyv na pastiersky, kočovný životný štýl, ktorý predstavuje živobytie pre veľký počet osôb v tomto regióne, ktoré okrem iných problémov takisto čelia rastúcim hrozbám spôsobeným suchom, chorobami, vojnou a znižujúcim sa počtom hospodárskych zvierat;

| W. | keďže EÚ vyčlenila 286 miliónov EUR prostredníctvom Európskeho rozvojového fondu (ERF) na obdobie 2014 – 2020 na vykonávanie dohody, budovanie štátu, mieru, potravinovú bezpečnosť, odolnosť a najmä vzdelávanie; keďže na samite vo Vallette bol 12. novembra 2015 podpísaný Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku (EUTF), ktorý bol vytvorený s cieľom riešiť základné príčiny destabilizácie, núteného vysídľovania a neregulárnej migrácie prostredníctvom podporovania odolnosti, hospodárskych príležitostí, rovnakých príležitostí, bezpečnosti a rozvoja; keďže EÚ reaguje na životne dôležité základné potreby utečencov v kenských utečeneckých táboroch; |
| --- | --- |

W.

keďže EÚ vyčlenila 286 miliónov EUR prostredníctvom Európskeho rozvojového fondu (ERF) na obdobie 2014 – 2020 na vykonávanie dohody, budovanie štátu, mieru, potravinovú bezpečnosť, odolnosť a najmä vzdelávanie; keďže na samite vo Vallette bol 12. novembra 2015 podpísaný Núdzový trustový fond EÚ pre Afriku (EUTF), ktorý bol vytvorený s cieľom riešiť základné príčiny destabilizácie, núteného vysídľovania a neregulárnej migrácie prostredníctvom podporovania odolnosti, hospodárskych príležitostí, rovnakých príležitostí, bezpečnosti a rozvoja; keďže EÚ reaguje na životne dôležité základné potreby utečencov v kenských utečeneckých táboroch;

| X. | keďže EÚ je odhodlaná podporovať misiu Africkej únie v Somálsku (AMISOM) poskytovaním finančnej podpory na zaistenie bezpečnosti a na zníženie hrozby, ktorú predstavujú aš-Šabáb a ďalšie ozbrojené opozičné skupiny; keďže 23. marca 2017 zvolala Komisia Africkej únie konzultáciu na vysokej úrovni za účasti EÚ a OSN o budúcnosti misie AMISOM a podpore inštitúcií bezpečnostného sektora a reformy v Somálsku; keďže EÚ 11. mája 2017 na konferencii o Somálsku, ktorá sa konala v Londýne, oznámila novú podporu pre Somálsko vo výške 200 miliónov EUR; |
| --- | --- |

X.

keďže EÚ je odhodlaná podporovať misiu Africkej únie v Somálsku (AMISOM) poskytovaním finančnej podpory na zaistenie bezpečnosti a na zníženie hrozby, ktorú predstavujú aš-Šabáb a ďalšie ozbrojené opozičné skupiny; keďže 23. marca 2017 zvolala Komisia Africkej únie konzultáciu na vysokej úrovni za účasti EÚ a OSN o budúcnosti misie AMISOM a podpore inštitúcií bezpečnostného sektora a reformy v Somálsku; keďže EÚ 11. mája 2017 na konferencii o Somálsku, ktorá sa konala v Londýne, oznámila novú podporu pre Somálsko vo výške 200 miliónov EUR;

| Y. | keďže po vyhlásení vykonávacieho nariadenia prezidenta USA Trumpa z 27. januára 2017 približne 3 000 utečencov väčšinou z Dadaabu, ktorí mali byť presídlení z Kene do USA v roku 2017, väčšina ktorých už bola dôkladne preverená zamestnancami OSN a USA a ktorí na schválenie presídlenia čakali až 10 rokov, čelí neistej budúcnosti; |
| --- | --- |

Y.

keďže po vyhlásení vykonávacieho nariadenia prezidenta USA Trumpa z 27. januára 2017 približne 3 000 utečencov väčšinou z Dadaabu, ktorí mali byť presídlení z Kene do USA v roku 2017, väčšina ktorých už bola dôkladne preverená zamestnancami OSN a USA a ktorí na schválenie presídlenia čakali až 10 rokov, čelí neistej budúcnosti;

| Z. | keďže snahy EÚ v oblasti presídľovania by sa mali zintenzívniť, aby sa vyrovnali úsiliu krajín mimo EÚ ako Austrália alebo Kanada s cieľom spĺňať parametre, ktoré UNHCR považuje za potrebné na zabezpečenie spravodlivého rozdelenia utečencov na celom svete; |
| --- | --- |

Z.

keďže snahy EÚ v oblasti presídľovania by sa mali zintenzívniť, aby sa vyrovnali úsiliu krajín mimo EÚ ako Austrália alebo Kanada s cieľom spĺňať parametre, ktoré UNHCR považuje za potrebné na zabezpečenie spravodlivého rozdelenia utečencov na celom svete;

| AA. | keďže v globálnom akčnom pláne z Nairobi, ktorý bol prijatý počas samitu IGAD 25. marca 2017, sa ako dôvody na vysídľovanie ľudí v regióne zdôrazňujú najmä sucho a ozbrojený konflikt; |
| --- | --- |

AA.

keďže v globálnom akčnom pláne z Nairobi, ktorý bol prijatý počas samitu IGAD 25. marca 2017, sa ako dôvody na vysídľovanie ľudí v regióne zdôrazňujú najmä sucho a ozbrojený konflikt;

| AB. | keďže po vyslaní volebnej hodnotiacej misie EÚ do Kene bolo vydané odporúčanie, podľa ktorého by bolo vyslanie volebnej pozorovateľskej misie EÚ na všeobecné voľby v auguste 2017 užitočné a účinné; |
| --- | --- |

AB.

keďže po vyslaní volebnej hodnotiacej misie EÚ do Kene bolo vydané odporúčanie, podľa ktorého by bolo vyslanie volebnej pozorovateľskej misie EÚ na všeobecné voľby v auguste 2017 užitočné a účinné;

| 1. | vyjadruje uznanie Keni a miestnej oblasti Dadaab za ich úlohu pri prijímaní bezprecedentného počtu utečencov počas takého dlhého obdobia; zdôrazňuje však, že súčasná situácia v regióne je neudržateľná a vyžaduje si účinnú a koordinovanú reakciu zo strany vlád v regióne a medzinárodného spoločenstva ako celku vrátane EÚ s cieľom dosiahnuť udržateľné riešenie somálskej otázky utečencov a vyvinúť úsilie o zvýšenie bezpečnosti a upevnenie dlhodobého sociálno-ekonomického rozvoja v regióne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie vyhlásenie IGAD z Nairobi o trvalých riešeniach pre somálskych utečencov a reintegrácii navrátených osôb v Somálsku; víta záväzok dosiahnuť komplexný regionálny prístup a zároveň zachovať ochranu a podporu sebestačnosti v krajinách azylu, čo sa má uskutočniť s podporou medzinárodného spoločenstva a v súlade s medzinárodným rozdelením zodpovednosti, ako sa uvádza v komplexnom rámci reakcie na utečencov (CRRF) newyorskej deklarácie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad veľmi slabou úlohou členských štátov EÚ, pokiaľ ide o úsilie o presídlenie utečencov z Dadaabu a vyzýva EÚ, aby si plnila zodpovednosť pri zabezpečovaní spravodlivého rozdelenia záťaže; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že kým sa nestabilita v širšom regióne nevyrieši a vzhľadom na obnovené riziko hladomoru, utečenci sa nebudú viac môcť vrátiť domov; vyzýva preto EÚ, aby udržala dlhodobý rozvoj ako svoj prvoradý cieľ a aby zdvojnásobila svoje úsilie, pokiaľ ide o angažovanosť a úlohu mediátora v regióne s cieľom riešiť existujúce hospodárske, politické, environmentálne a bezpečnostné problémy, ktoré sú základnými príčinami extrémnej chudoby, trestnej činnosti, radikalizácie a terorizmu a ktoré v konečnom dôsledku spôsobujú situáciu utečencov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje skutočnosť, že na poskytnutie nepretržitej ochrany 260 000 somálskych utečencov bude v konečnom dôsledku potrebná reakcia na regionálnej úrovni; pripomína, že udržateľná reintegrácia navrátených osôb si vyžaduje holistický prístup založený na komunite s cieľom zlepšiť absorpčnú kapacitu a dosiahnuť lepší prístup k službám pre navrátené osoby, vnútorne vysídlené osoby a miestne spoločenstvá v Somálsku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta prijatie celosvetového a regionálneho akčného plánu z Nairobi, v ktorom sa stanovuje postupné zatváranie táborov, aby sa utečencom umožnil prístup k zamestnaniu a službám v ich hostiteľskej krajine a aby sa mohli voľne pohybovať; vyjadruje však poľutovanie nad absenciou konkrétnych opatrení v Dadaabe; podporuje vytvorenie regionálneho fondu pre darcov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že vzhľadom na súčasnú situáciu charakterizovanú pretrvávajúcimi bezpečnostnými problémami v Somálsku a vysoké riziko hladomoru by mali byť návraty v každom prípade dobrovoľné; žiada väčšie rozdelenie zodpovednosti, pokiaľ ide o prijímanie utečencov a vytvorenie ďalších metód na pomoc utečencom v súvislosti s prístupom do tretích krajín vrátane EÚ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakovane zdôrazňuje svoju podporu, pokiaľ ide o ciele trustového fondu EÚ pre Afriku týkajúce sa riešenia základných príčin neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v regióne východnej Afriky; žiada, aby členské štáty dodržali svoje záväzky týkajúce sa fondu; vyzýva však Komisiu, aby zintenzívnila snahy o konzultácie so subjektmi v regióne vrátane miestnych obyvateľov, regionálnej vlády a mimovládnych organizácií s cieľom zamerať sa na problémy a potreby na miestnej úrovni, vytvoriť priaznivé podnebie a zvýšiť kapacitu na návrat utečencov do ich domovských krajín; zdôrazňuje skutočnosť, že v Dadaabe bolo vytvorených približne 10 000 pracovných miest, ktoré väčšinou súvisia s humanitárnymi činnosťami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje význam prístupu orientovaného na ľudí a komunitu pri vynakladaní finančných zdrojov z trustového fondu EÚ na účely pomoci, pokiaľ ide o návraty z Dadaabu a zavádzanie opatrení týkajúcich sa rozvoja a odolnosti v regióne; je hlboko presvedčený, že trustový fond EÚ by nemal byť zameraný iba na hospodársky rozvoj, ale aj na projekty na najnižšej úrovni v tomto regióne, ktorých cieľom je konkrétne zlepšenie kvality, spravodlivosti a všeobecnej dostupnosti základných služieb a odbornej prípravy pre rozvoj miestnych schopností, ako aj riešenie potrieb zraniteľných komunít vrátane menšín; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zastáva názor, že trustový fond EÚ by mal klásť väčší dôraz na podporu udržateľného rozvoja v regióne prostredníctvom posilnenia hospodárskych a pracovných príležitostí a odolnosti; žiada, aby sa tieto prostriedky využili na podporu udržateľného rozvoja a na ďalšie rozšírenie využívania slnečnej energie ako zdroja energie, napríklad na čerpanie pitnej vody, čo sa osvedčilo ako úspešný projekt v niektorých častiach tábora v Dadaabe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na skutočnosť, že ženy a deti tvoria viac ako 60 % celkovej populácie utečeneckého tábora a predstavujú najzraniteľnejšiu a najviac marginalizovanú skupinu v rámci tábora; vyzýva kenskú vládu, regionálne inštitúcie, organizácie medzinárodnej pomoci a medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ, aby prijali konkrétny prístup v súvislosti s opatreniami pomoci, ktorý rieši faktory ovplyvňujúce zraniteľnosť žien a detí v tábore ako prenasledovanie na základe pohlavia, násilie páchané na ženách, sexuálne zneužívanie a vykorisťovanie, extrémna chudoba a vylúčenie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadruje uznanie somálskym orgánom za pokrok dosiahnutý v posledných mesiacoch vrátane usporiadania volieb; zdôrazňuje však skutočnosť, že bezpečnosť a sociálno-ekonomické podmienky v mnohých častiach Somálska zostávajú naďalej mimoriadne náročné, pokiaľ ide o početné návraty; vyzýva preto EÚ a jej členské štáty, aby spolupracovali so somálskymi orgánmi na zintenzívnení úsilia o vytvorenie stability v krajine pred tým, ako sa uskutočnia rozsiahle repatriácie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva EÚ a medzinárodných partnerov, aby splnili svoje záväzky v Somálsku, konkrétne prostredníctvom úsilia o vytvorenie potravinovej bezpečnosti s cieľom zabrániť hroziacemu hladomoru, podporiť bezpečnosť a uzmierenie za spáchané krivdy medzi komunitami, zlepšiť riadenie verejných financií a pomáhať s dokončením revízie ústavy v záujme dosiahnutia dlhodobej stability; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva EÚ, aby zabezpečila, aby sa v rámci programov premiestňovania v regióne venovala osobitná pozornosť premiestňovaniu zraniteľných skupín obyvateľstva do bezpečných regiónov zodpovedným spôsobom a aby sa dodržiavali práva utečencov; vyzýva EÚ a medzinárodných partnerov, aby pomohli pri budovaní infraštruktúry v krajine tak, aby sa navrátení utečenci mohli bezpečne a natrvalo reintegrovať do somálskej spoločnosti, a to bez hrozieb teroristických subjektov, ako napríklad aš-Šabáb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že je potrebné lepšie riadiť hranice medzi Somálskom a jeho susednými krajinami, ktoré sú považované za základňu pre siete obchodníkov s ľuďmi a prevádzačov, pašerákov zbraní, drog a ďalšieho nelegálneho tovaru, z čoho pochádza financovanie zločineckých a teroristických činností; očakáva, že výcviková misia EÚ v Somálsku bude úzko spolupracovať s misiou AMISOM a somálskymi orgánmi s cieľom vymieňať si najlepšie postupy na zlepšenie riadenia hraníc s cieľom zadržať obchodníkov s ľuďmi a prevádzačov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva, že ak sa bezpečnosť v regióne nezvýši, rozvoj nie je možný; dôrazne však podčiarkuje, že prostriedky zo zdrojov ERF a ODA musia byť vynaložené na hospodársky, ľudský a sociálny rozvoj v regióne s osobitným dôrazom na rozvojové problémy uvedené v rozhodnutí o trustovom fonde, pripomína, že prostriedky zo zdrojov ERF a ODA by sa mali výlučne použiť na rozvojové ciele, ktoré sa zaoberajú hlavnými príčinami migrácie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na potrebu posilniť odolnosť a podporiť rozvoj postihnutých hostiteľských komunít v regióne Dadaab v Keni, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať tomu, aby postupné zmenšovanie tábora v Dadaabe, znižovanie objemu poskytovaných verejných služieb v meste, ako aj hospodársky šok, ktorý to môže spôsobiť, nemali negatívny vplyv na živobytie obyvateľstva; zdôrazňuje, že obyvateľstvo, ktoré prijal tábor v Dadaabe, vyvinulo veľký tlak na životné prostredie v regióne, čo ovplyvnilo prístup miestneho obyvateľstva k prírodným zdrojom; zdôrazňuje, že riešenie tohto problému by malo byť predmetom spoločného úsilia kenskej vlády a národného indikatívneho programu EÚ pre Keňu; očakáva, že kenská vláda a EÚ uznajú osobitné potreby tohto nestabilného regiónu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím vlády Spojených štátov znížiť príspevok pre agentúry OSN o 640 miliónov USD; vyjadruje obavy z toho, aký vplyv bude mať toto rozhodnutie na región; trvá na tom, že dobrovoľné príspevky Únie určené fondom a agentúram OSN, ktoré predstavujú polovicu ich celkového rozpočtu, sú nevyhnutné na udržanie celosvetového mieru a bezpečnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že nedostatočný rozpočet agentúr OSN, ako napríklad agentúry UNHCR, ktorá poskytuje ochranu, prístrešie a humanitárnu pomoc za ťažkých a zložitých podmienok, iba prispeje k zhoršeniu bezpečnostných výziev v regióne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | s veľkým znepokojením berie na vedomie závažné dôsledky zmeny klímy na región, ktoré rázne pripomínajú EÚ, jej členským štátom a medzinárodnému spoločenstvu ako takému potrebu implementovať podmienky stanovené v parížskej dohode, pričom poukazuje na priamy účinok týchto činností na vojnu a hladomor v regióne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, vláde Kene, guvernérovi regiónu Garissa, predsedovi kenského parlamentu, vláde Somálska, predsedovi somálskeho parlamentu, Medzivládnemu úradu pre rozvoj (IGAD), vládam členských štátov IGAD, generálnemu tajomníkovi OSN a vysokému komisárovi OSN pre utečencov. |
| --- | --- |

21.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/137 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/137

---

P8_TA(2017)0230

Uskutočnenie premiestňovania

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o úsilí zameranom na uskutočňovanie premiestňovania (2017/2685(RSP))

(2018/C 307/21)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (1),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (2),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1754 z 29. septembra 2016, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1601 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1754 z 29. septembra 2016, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1601 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (3),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu z 9. septembra 2015 o návrhu rozhodnutia Rady o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu z 9. septembra 2015 o návrhu rozhodnutia Rady o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (4),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu zo 17. septembra 2015 o návrhu rozhodnutia Rady o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska, Grécka a Maďarska (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu zo 17. septembra 2015 o návrhu rozhodnutia Rady o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska, Grécka a Maďarska (5),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu z 15. septembra 2016 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu z 15. septembra 2016 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (6),

| — | so zreteľom na jedenásť správ Komisie o premiestnení a presídlení; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na jedenásť správ Komisie o premiestnení a presídlení;

| — | so zreteľom na vyhlásenia Rady a Komisie zo 16. mája 2017 o úsilí zameranom na uskutočňovanie premiestňovania, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Rady a Komisie zo 16. mája 2017 o úsilí zameranom na uskutočňovanie premiestňovania,

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Vykonávanie rozhodnutí Rady z roku 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka vypracovanú pre Výbor EP pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a zverejnenú v marci 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Vykonávanie rozhodnutí Rady z roku 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka vypracovanú pre Výbor EP pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a zverejnenú v marci 2017,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Európsky parlament po konzultačnom postupe stanovenom v článku 78 ods. 3 ZFEÚ veľkou väčšinou prijal svoju pozíciu na podporu rozhodnutí o premiestňovaní; |
| --- | --- |

A.

keďže Európsky parlament po konzultačnom postupe stanovenom v článku 78 ods. 3 ZFEÚ veľkou väčšinou prijal svoju pozíciu na podporu rozhodnutí o premiestňovaní;

| B. | keďže rozhodnutia o premiestňovaní boli prijaté ako naliehavé opatrenia solidarity za situácie, keď doteraz neexistuje európsky azylový systém založený na spoločnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

B.

keďže rozhodnutia o premiestňovaní boli prijaté ako naliehavé opatrenia solidarity za situácie, keď doteraz neexistuje európsky azylový systém založený na spoločnej zodpovednosti;

| C. | keďže členské štáty sa zaviazali premiestniť z Talianska a Grécka 160 000 žiadateľov o azyl; keďže podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2016/1754 sa 54 000 týchto miest môže použiť na prijímanie sýrskych utečencov z Turecka; |
| --- | --- |

C.

keďže členské štáty sa zaviazali premiestniť z Talianska a Grécka 160 000 žiadateľov o azyl; keďže podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2016/1754 sa 54 000 týchto miest môže použiť na prijímanie sýrskych utečencov z Turecka;

| D. | keďže Spojené kráľovstvo sa rozhodlo nezúčastniť sa tohto mechanizmu, pričom Írsko sa rozhodlo doň zapojiť; keďže Dánsko sa rozhodlo nezúčastniť sa na dobrovoľnom základe a tri pridružené štáty sa rozhodli zúčastniť sa; |
| --- | --- |

D.

keďže Spojené kráľovstvo sa rozhodlo nezúčastniť sa tohto mechanizmu, pričom Írsko sa rozhodlo doň zapojiť; keďže Dánsko sa rozhodlo nezúčastniť sa na dobrovoľnom základe a tri pridružené štáty sa rozhodli zúčastniť sa;

| E. | keďže ku dňu 27. apríla 2017 bolo premiestnených iba 17 903 žiadateľov o azyl, 12 490 z Grécka a 5 413 z Talianska; keďže to predstavuje len 11 % celkových záväzkov; |
| --- | --- |

E.

keďže ku dňu 27. apríla 2017 bolo premiestnených iba 17 903 žiadateľov o azyl, 12 490 z Grécka a 5 413 z Talianska; keďže to predstavuje len 11 % celkových záväzkov;

| F. | keďže počet osôb, ktoré sú oprávnené na premiestnenie a ktoré sa nachádzajú v Taliansku a Grécku, je v súčasnosti nižší než počet stanovený rozhodnutiami Rady; keďže doteraz 26 997 oprávnených žiadateľov bolo zaregistrovaných v Grécku, pričom členské štáty formálne prisľúbili 19 603 miest na premiestnenie; keďže doteraz 8 000 oprávnených žiadateľov bolo zaregistrovaných v Taliansku, pričom členské štáty formálne prisľúbili 10 659 miest na premiestnenie; keďže počet prisľúbených miest je zvyčajne oveľa vyšší ako počet reálne premiestnených ľudí; |
| --- | --- |

F.

keďže počet osôb, ktoré sú oprávnené na premiestnenie a ktoré sa nachádzajú v Taliansku a Grécku, je v súčasnosti nižší než počet stanovený rozhodnutiami Rady; keďže doteraz 26 997 oprávnených žiadateľov bolo zaregistrovaných v Grécku, pričom členské štáty formálne prisľúbili 19 603 miest na premiestnenie; keďže doteraz 8 000 oprávnených žiadateľov bolo zaregistrovaných v Taliansku, pričom členské štáty formálne prisľúbili 10 659 miest na premiestnenie; keďže počet prisľúbených miest je zvyčajne oveľa vyšší ako počet reálne premiestnených ľudí;

| G. | keďže za oprávnených na premiestnenie sa v skutočnosti považujú iba žiadatelia o azyl, ktorí sa už nachádzali v Grécku pred 20. marcom 2016; keďže rozhodnutia o premiestnení neobsahujú takúto lehotu, pokiaľ ide o oprávnenosť, a neboli v tomto zmysle zmenené; |
| --- | --- |

G.

keďže za oprávnených na premiestnenie sa v skutočnosti považujú iba žiadatelia o azyl, ktorí sa už nachádzali v Grécku pred 20. marcom 2016; keďže rozhodnutia o premiestnení neobsahujú takúto lehotu, pokiaľ ide o oprávnenosť, a neboli v tomto zmysle zmenené;

| H. | keďže podľa najnovších dostupných štvrťročných údajov Eurostatu sú oprávnení na premiestnenie iba žiadatelia o azyl, ktorí majú štátnu príslušnosť, v prípade ktorej je priemerná miera uznaných žiadostí o azyl aspoň 75 %; keďže Iračania sa už nepovažujú za oprávnených na premiestnenie, pretože ich priemerná miera uznaných žiadostí o azyl klesla pod 75 %; keďže Európsky parlament vo svojej pozícii z 15. septembra 2016 o návrhu Komisie na zmenu rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601 požadoval, aby sa premiestnenie vzťahovalo aj na Afgancov; keďže Afganci boli druhou najpočetnejšou skupinou žiadateľov o azyl, ktorou sa Únia musela zaoberať; keďže 56,7 % z nich bol udelený azyl; keďže zďaleka najväčší počet Afgancov prichádza do Grécka; keďže v mnohých prípadoch ide o maloleté osoby bez sprievodu; |
| --- | --- |

H.

keďže podľa najnovších dostupných štvrťročných údajov Eurostatu sú oprávnení na premiestnenie iba žiadatelia o azyl, ktorí majú štátnu príslušnosť, v prípade ktorej je priemerná miera uznaných žiadostí o azyl aspoň 75 %; keďže Iračania sa už nepovažujú za oprávnených na premiestnenie, pretože ich priemerná miera uznaných žiadostí o azyl klesla pod 75 %; keďže Európsky parlament vo svojej pozícii z 15. septembra 2016 o návrhu Komisie na zmenu rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601 požadoval, aby sa premiestnenie vzťahovalo aj na Afgancov; keďže Afganci boli druhou najpočetnejšou skupinou žiadateľov o azyl, ktorou sa Únia musela zaoberať; keďže 56,7 % z nich bol udelený azyl; keďže zďaleka najväčší počet Afgancov prichádza do Grécka; keďže v mnohých prípadoch ide o maloleté osoby bez sprievodu;

| I. | keďže v Grécku sa stále nachádza 62 300 žiadateľov o azyl a migrantov; |
| --- | --- |

I.

keďže v Grécku sa stále nachádza 62 300 žiadateľov o azyl a migrantov;

| J. | keďže v roku 2016 zaznamenali v Taliansku nový rekord, keď do krajiny prišlo 181 436 osôb (o 18 % viac ako v roku 2015), pričom 14 % z nich boli maloleté osoby bez sprievodu; keďže 20 700 Eritrejčanov, ktorí sú oprávnení na premiestnenie, prišlo v roku 2016, doteraz však Taliansko zaregistrovalo iba približne štvrtinu z nich; |
| --- | --- |

J.

keďže v roku 2016 zaznamenali v Taliansku nový rekord, keď do krajiny prišlo 181 436 osôb (o 18 % viac ako v roku 2015), pričom 14 % z nich boli maloleté osoby bez sprievodu; keďže 20 700 Eritrejčanov, ktorí sú oprávnení na premiestnenie, prišlo v roku 2016, doteraz však Taliansko zaregistrovalo iba približne štvrtinu z nich;

| K. | keďže obmedzený počet žiadateľov o azyl premiestnených v roku 2016 z Talianska do iných členských štátov bol značne nižší ako počet žiadateľov o azyl, ktorých členské štáty odovzdali Taliansku podľa dublinského nariadenia; |
| --- | --- |

K.

keďže obmedzený počet žiadateľov o azyl premiestnených v roku 2016 z Talianska do iných členských štátov bol značne nižší ako počet žiadateľov o azyl, ktorých členské štáty odovzdali Taliansku podľa dublinského nariadenia;

| L. | keďže Komisia vo svojej 8. správe o premiestňovaní a presídľovaní stanovila (a v následných správach potvrdila) mesačný cieľ premiestniť z Grécka 3 000 žiadateľov o azyl a z Talianska 1 500 žiadateľov o azyl (od 1. apríla 2017), s cieľom uľahčiť a urýchliť premiestnenie účinným a hladkým spôsobom v časovom rámci rozhodnutí Rady; |
| --- | --- |

L.

keďže Komisia vo svojej 8. správe o premiestňovaní a presídľovaní stanovila (a v následných správach potvrdila) mesačný cieľ premiestniť z Grécka 3 000 žiadateľov o azyl a z Talianska 1 500 žiadateľov o azyl (od 1. apríla 2017), s cieľom uľahčiť a urýchliť premiestnenie účinným a hladkým spôsobom v časovom rámci rozhodnutí Rady;

| M. | keďže Európska rada na svojej schôdzi 15. decembra 2016 schválila spoločný akčný plán vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka, ktorý zahŕňal cieľ premiestnenia pre Grécko; keďže Európska rada takisto zopakovala svoju požiadavku, aby sa ďalej zintenzívnilo úsilie o urýchlenie premiestnenia, najmä pokiaľ ide o maloleté osoby bez sprievodu; |
| --- | --- |

M.

keďže Európska rada na svojej schôdzi 15. decembra 2016 schválila spoločný akčný plán vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka, ktorý zahŕňal cieľ premiestnenia pre Grécko; keďže Európska rada takisto zopakovala svoju požiadavku, aby sa ďalej zintenzívnilo úsilie o urýchlenie premiestnenia, najmä pokiaľ ide o maloleté osoby bez sprievodu;

| N. | keďže sú v plnej miere splnené príslušné podmienky a zavedené prevádzkové infraštruktúry na uskutočnenie premiestnenia; |
| --- | --- |

N.

keďže sú v plnej miere splnené príslušné podmienky a zavedené prevádzkové infraštruktúry na uskutočnenie premiestnenia;

| O. | keďže napriek určitému pokroku len dva členské štáty, Fínsko a Malta, sú na dobrej ceste, aby splnili svoje povinnosti týkajúce sa premiestnenia; keďže väčšina členských štátov stále výrazne zaostáva; keďže v štyroch členských štátoch sa uskutočnilo premiestnenie v mimoriadne obmedzenej miere; keďže dva členské štáty sa zatiaľ vôbec nezúčastňujú premiestnenia; |
| --- | --- |

O.

keďže napriek určitému pokroku len dva členské štáty, Fínsko a Malta, sú na dobrej ceste, aby splnili svoje povinnosti týkajúce sa premiestnenia; keďže väčšina členských štátov stále výrazne zaostáva; keďže v štyroch členských štátoch sa uskutočnilo premiestnenie v mimoriadne obmedzenej miere; keďže dva členské štáty sa zatiaľ vôbec nezúčastňujú premiestnenia;

| P. | keďže jedine Fínsko systematicky prijíma maloleté osoby bez sprievodu; keďže v Taliansku je pre ne potrebných približne 5 000 miest na premiestnenie, zatiaľ čo dosiaľ bola premiestnená jedna jediná maloletá osoba bez sprievodu; keďže v Grécku bolo 12. apríla 2017 potrebných 163 ďalších miest; |
| --- | --- |

P.

keďže jedine Fínsko systematicky prijíma maloleté osoby bez sprievodu; keďže v Taliansku je pre ne potrebných približne 5 000 miest na premiestnenie, zatiaľ čo dosiaľ bola premiestnená jedna jediná maloletá osoba bez sprievodu; keďže v Grécku bolo 12. apríla 2017 potrebných 163 ďalších miest;

| Q. | keďže niektoré členské štáty používajú veľmi reštriktívne a diskriminačné preferencie a premiestnenie zaisťujú napríklad len pre osamelé matky alebo vylučujú žiadateľov z niektorých krajín, napríklad Eritrejčanov, a uplatňujú veľmi rozsiahle bezpečnostné kontroly; keďže k 7. máju 2017 členské štáty odmietli premiestnenie 961 osôb v Grécku; |
| --- | --- |

Q.

keďže niektoré členské štáty používajú veľmi reštriktívne a diskriminačné preferencie a premiestnenie zaisťujú napríklad len pre osamelé matky alebo vylučujú žiadateľov z niektorých krajín, napríklad Eritrejčanov, a uplatňujú veľmi rozsiahle bezpečnostné kontroly; keďže k 7. máju 2017 členské štáty odmietli premiestnenie 961 osôb v Grécku;

| R. | keďže rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 jasne stanovuje, že opatreniami zameranými na premiestnenie sa členské štáty nezbavujú povinnosti uplatňovať v plnej miere ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 604/2013 (Dublin) týkajúce sa zlúčenia rodiny, osobitnej ochrany maloletých osôb bez sprievodu a diskrečnej doložky o humanitárnych dôvodoch; |
| --- | --- |

R.

keďže rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 jasne stanovuje, že opatreniami zameranými na premiestnenie sa členské štáty nezbavujú povinnosti uplatňovať v plnej miere ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 604/2013 (Dublin) týkajúce sa zlúčenia rodiny, osobitnej ochrany maloletých osôb bez sprievodu a diskrečnej doložky o humanitárnych dôvodoch;

| 1. | uznáva, že sa dosiahol určitý pokrok, ale vyjadruje svoje sklamanie, pokiaľ ide o nesplnené záväzky členských štátov týkajúce sa solidarity a spoločnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta automatizovaný systém zohľadňovania preferencií, ktorý zriadil Európsky podporný úrad pre azyl; vyzýva členské štáty, aby neprijímali svojvoľné rozhodnutia, pokiaľ ide o prijatie žiadosti o premiestnenie; naliehavo žiada členské štáty, aby zamietnutia zakladali výlučne na špecifických dôvodoch stanovených v rozhodnutiach Rady o premiestnení; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby si plnili svoje povinnosti v rámci rozhodnutí Rady a aby systematicky premiestňovali z Grécka a Talianska žiadateľov o azyl vrátane tých, ktorí prišli po 20. marci 2016, až do premiestnenia všetkých oprávnených osôb, a to účinným a hladkým spôsobom v časovom rámci rozhodnutí Rady; vyzýva členské štáty, aby sa zaviazali premiestniť stabilný počet osôb každý mesiac; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali premiestňovanie maloletých osôb bez sprievodu a iných zraniteľných žiadateľov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta skutočnosť, že Komisia vo svojej 10. správe z 2. marca 2017 o premiestnení a presídlení oznámila, že nebude váhať využiť svoje právomoci vyplývajúce zo zmlúv, ak členské štáty čoskoro nezvýšia počet premiestnených osôb; domnieva sa, že by to mohlo zahŕňať konania o porušení povinnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že zákonné povinnosti členských štátov nekončia po 26. septembri 2017 a že členské štáty musia aj po tomto dátume premiestňovať oprávnených žiadateľov, ktorí prídu pred týmto dňom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje skutočnosť, že Rada prijala záväzný cieľ premiestniť 160 000 osôb; poznamenáva, že počet osôb oprávnených na premiestnenie sa líši od tohto počtu; vyzýva Komisiu, aby navrhla rozšírenie opatrení zameraných na premiestnenie do prijatia prepracovaného znenia dublinského nariadenia, a to v súlade s jej návrhom zo 4. mája 2016 (COM(2016)0270); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 146.

(2)  Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 80.

(3)  Ú. v. EÚ L 268, 1.10.2016, s. 82.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0306.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0324.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0354.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/140 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/140

---

P8_TA(2017)0231

Vykonávanie usmernení Rady týkajúcich sa LGBTI, najmä pokiaľ ide o prenasledovanie (údajných) homosexuálov v Čečensku, Rusko

Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o vykonávaní usmernení Rady v oblasti LGBTI, najmä pokiaľ ide o prenasledovanie (údajných) homosexuálov v Čečensku, Rusko (2017/2688(RSP))

(2018/C 307/22)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Rusku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Rusku,

| — | so zreteľom na Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach a k nemu pripojené protokoly, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach a k nemu pripojené protokoly,

| — | so zreteľom na ústavu Ruskej federácie, najmä na kapitolu 2 tejto ústavy s názvom Práva a slobody ľudí a občanov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Ruskej federácie, najmä na kapitolu 2 tejto ústavy s názvom Práva a slobody ľudí a občanov,

| — | so zreteľom na usmernenia na presadzovanie a ochranu všetkých ľudských práv lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových a intersexuálnych (LGBTI) osôb, ktoré prijala Rada EÚ pre zahraničné veci 24. júna 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia na presadzovanie a ochranu všetkých ľudských práv lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových a intersexuálnych (LGBTI) osôb, ktoré prijala Rada EÚ pre zahraničné veci 24. júna 2013,

| — | so zreteľom na závery Rady EÚ zo 16. júna 2016 v oblasti LGBTI rovnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady EÚ zo 16. júna 2016 v oblasti LGBTI rovnosti,

| — | so zreteľom na usmernenia Európskej únie týkajúce sa ochrancov ľudských práv a mučenia a zlého zaobchádzania, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia Európskej únie týkajúce sa ochrancov ľudských práv a mučenia a zlého zaobchádzania,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2014 o pláne EÚ na boj proti homofóbii a diskriminácii na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2014 o pláne EÚ na boj proti homofóbii a diskriminácii na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity (1),

| — | so zreteľom na vyhlásenie odborníkov OSN v oblasti ľudských práv z 13. apríla 2017 o zneužívaní a zadržiavaní homosexuálov v Čečensku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie odborníkov OSN v oblasti ľudských práv z 13. apríla 2017 o zneužívaní a zadržiavaní homosexuálov v Čečensku,

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu (2015 – 2019), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu (2015 – 2019),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. decembra 2016 o výročnej správe o ľudských právach a demokracii vo svete a politike Európskej únie v tejto oblasti za rok 2015 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. decembra 2016 o výročnej správe o ľudských právach a demokracii vo svete a politike Európskej únie v tejto oblasti za rok 2015 (2),

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Federicy Mogheriniovej zo 6. apríla 2017 o porušovaní ľudských práv homosexuálov v Čečensku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Federicy Mogheriniovej zo 6. apríla 2017 o porušovaní ľudských práv homosexuálov v Čečensku,

| — | so zreteľom na miestne vyhlásenie EÚ z 19. apríla 2017 o porušovaní ľudských práv homosexuálov v Čečensku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na miestne vyhlásenie EÚ z 19. apríla 2017 o porušovaní ľudských práv homosexuálov v Čečensku,

| — | so zreteľom na vyhlásenie EÚ o ďalších správach o zatýkaní a vraždách gejov zo strany čečenskej vlády vydané na zasadnutí Stálej rady OBSE 27. apríla 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie EÚ o ďalších správach o zatýkaní a vraždách gejov zo strany čečenskej vlády vydané na zasadnutí Stálej rady OBSE 27. apríla 2017,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vydané dňa 7. apríla 2017 hovorcom ministra zahraničných vecí USA, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vydané dňa 7. apríla 2017 hovorcom ministra zahraničných vecí USA,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vydané 13. apríla 2017 riaditeľom Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (OSCE/ODIHR), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vydané 13. apríla 2017 riaditeľom Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (OSCE/ODIHR),

| — | so zreteľom na spoločnú tlačovú konferenciu podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Federicy Mogheriniovej a ruského ministra zahraničia Sergeja Lavrova, ktorá sa konala 24. apríla 2017 v Moskve, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú tlačovú konferenciu podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Federicy Mogheriniovej a ruského ministra zahraničia Sergeja Lavrova, ktorá sa konala 24. apríla 2017 v Moskve,

| — | so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 4 rokovacieho poriadku

| A. | keďže 1. apríla 2017 bol v ruských nezávislých novinách Novaja Gazeta uverejnený článok o tom, že v autonómnej Čečenskej republike Ruskej federácie bolo unesených a zadržaných viac ako sto mužov, a to gejov alebo mužov, ktorí sú považovaní za gejov alebo sú tak vnímaní, a že tento čin bol súčasťou koordinovanej kampane, ktorú na priamy rozkaz prezidenta Čečenska Ramzana Kadyrova údajne zorganizovali štátne orgány a bezpečnostné sily; |
| --- | --- |

A.

keďže 1. apríla 2017 bol v ruských nezávislých novinách Novaja Gazeta uverejnený článok o tom, že v autonómnej Čečenskej republike Ruskej federácie bolo unesených a zadržaných viac ako sto mužov, a to gejov alebo mužov, ktorí sú považovaní za gejov alebo sú tak vnímaní, a že tento čin bol súčasťou koordinovanej kampane, ktorú na priamy rozkaz prezidenta Čečenska Ramzana Kadyrova údajne zorganizovali štátne orgány a bezpečnostné sily;

| B. | keďže noviny Novaja Gazeta uviedli, že obete boli vystavené zlému zaobchádzaniu a mučeniu a boli nútené oznamovať totožnosť ďalších LGBTI osôb; keďže údajne navyše najmenej traja muži zomreli, dvaja v dôsledku zlého zaobchádzania vo väzbe a jeden bol zabitý svojou rodinou tzv. „vraždou zo cti“; |
| --- | --- |

B.

keďže noviny Novaja Gazeta uviedli, že obete boli vystavené zlému zaobchádzaniu a mučeniu a boli nútené oznamovať totožnosť ďalších LGBTI osôb; keďže údajne navyše najmenej traja muži zomreli, dvaja v dôsledku zlého zaobchádzania vo väzbe a jeden bol zabitý svojou rodinou tzv. „vraždou zo cti“;

| C. | keďže pôvodné správy nezávisle potvrdili aj organizácie Human Rights Watch a Medzinárodná krízová skupina, pričom obe citovali miestne zdroje, ktoré potvrdzujú, že polícia a bezpečnostné zložky sa zameriavajú na mužov, ktorí sú vnímaní ako homosexuáli, a zadržujú ich; |
| --- | --- |

C.

keďže pôvodné správy nezávisle potvrdili aj organizácie Human Rights Watch a Medzinárodná krízová skupina, pričom obe citovali miestne zdroje, ktoré potvrdzujú, že polícia a bezpečnostné zložky sa zameriavajú na mužov, ktorí sú vnímaní ako homosexuáli, a zadržujú ich;

| D. | keďže čečenské orgány tieto obvinenia údajne odmietli a neprejavili ochotu prešetriť ich a stíhať prípadných vinníkov; |
| --- | --- |

D.

keďže čečenské orgány tieto obvinenia údajne odmietli a neprejavili ochotu prešetriť ich a stíhať prípadných vinníkov;

| E. | keďže väčšina obetí neusiluje o spravodlivosť, pretože sa obáva odvetných opatrení miestnych orgánov; keďže gejovia a lesby a tí, ktorí sú vnímaní ako gejovia a lesby, sú obzvlášť zraniteľní v dôsledku silnej homofóbie v spoločnosti a sú ohrození „vraždami zo cti“ zo strany svojich príbuzných; |
| --- | --- |

E.

keďže väčšina obetí neusiluje o spravodlivosť, pretože sa obáva odvetných opatrení miestnych orgánov; keďže gejovia a lesby a tí, ktorí sú vnímaní ako gejovia a lesby, sú obzvlášť zraniteľní v dôsledku silnej homofóbie v spoločnosti a sú ohrození „vraždami zo cti“ zo strany svojich príbuzných;

| F. | keďže po rokoch hrozieb a represií a dramatického zhoršovania situácie v oblasti ľudských práv na severnom Kaukaze nemôžu v tomto regióne pracovať prakticky žiadni nezávislí novinári alebo aktivisti za ľudské práva; keďže novinárom pracujúcim pre noviny Novaja Gazeta, ktorí informovali o týchto udalostiach, sa údajne vyhrážali smrťou za ich prácu; keďže čečenské úrady popreli všetky obvinenia a žiadali, aby novinári prezradili mená obetí, s ktorými sa rozprávali; |
| --- | --- |

F.

keďže po rokoch hrozieb a represií a dramatického zhoršovania situácie v oblasti ľudských práv na severnom Kaukaze nemôžu v tomto regióne pracovať prakticky žiadni nezávislí novinári alebo aktivisti za ľudské práva; keďže novinárom pracujúcim pre noviny Novaja Gazeta, ktorí informovali o týchto udalostiach, sa údajne vyhrážali smrťou za ich prácu; keďže čečenské úrady popreli všetky obvinenia a žiadali, aby novinári prezradili mená obetí, s ktorými sa rozprávali;

| G. | keďže polícia v Petrohrade a v Moskve zadržala aktivistov pôsobiacich v oblasti LGBTI, ktorí sa pokúšali informovať o stíhaní gejov v Čečensku a žiadali vyšetrovaní; |
| --- | --- |

G.

keďže polícia v Petrohrade a v Moskve zadržala aktivistov pôsobiacich v oblasti LGBTI, ktorí sa pokúšali informovať o stíhaní gejov v Čečensku a žiadali vyšetrovaní;

| H. | keďže Ruská federácia je signatárom niekoľkých medzinárodných zmlúv o ľudských právach a ako člen Rady Európy je aj signatárom Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv, a má teda povinnosť zaistiť bezpečnosť všetkých osôb, ktoré môžu byť ohrozené, a to aj v dôsledku svojej sexuálnej orientácie; keďže Rusko má povinnosť vyšetriť zločiny páchané čečenskými orgánmi aj prostriedky na vykonanie tohto vyšetrovania; keďže homosexualita bola v Ruskej federácii depenalizovaná v roku 1993; |
| --- | --- |

H.

keďže Ruská federácia je signatárom niekoľkých medzinárodných zmlúv o ľudských právach a ako člen Rady Európy je aj signatárom Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv, a má teda povinnosť zaistiť bezpečnosť všetkých osôb, ktoré môžu byť ohrozené, a to aj v dôsledku svojej sexuálnej orientácie; keďže Rusko má povinnosť vyšetriť zločiny páchané čečenskými orgánmi aj prostriedky na vykonanie tohto vyšetrovania; keďže homosexualita bola v Ruskej federácii depenalizovaná v roku 1993;

| I. | keďže prezident Putin poveril ruskú ombudsmanku Tatianu Moskalkovovú vytvorením pracovnej skupiny, ktorá má prešetriť tieto obvinenia; |
| --- | --- |

I.

keďže prezident Putin poveril ruskú ombudsmanku Tatianu Moskalkovovú vytvorením pracovnej skupiny, ktorá má prešetriť tieto obvinenia;

| J. | keďže LGBTI osoby sú chránené podľa existujúceho medzinárodného práva v oblasti ľudských práv aj podľa ruských vnútroštátnych právnych predpisov; keďže sú však často potrebné konkrétne kroky na to, aby LGBTI osoby mohli plne uplatňovať svoje ľudské práva, pretože sexuálna orientácia a rodová identita môžu znamenať dodatočné riziko diskriminácie, šikanovania a stíhania, a to nielen v školách, na pracoviskách a v širšej spoločnosti, ale aj v rodinách; keďže úlohou a zodpovednosťou polície, súdov a príslušných orgánov je bojovať proti týmto formám diskriminácie a negatívnym spoločenským postojom; |
| --- | --- |

J.

keďže LGBTI osoby sú chránené podľa existujúceho medzinárodného práva v oblasti ľudských práv aj podľa ruských vnútroštátnych právnych predpisov; keďže sú však často potrebné konkrétne kroky na to, aby LGBTI osoby mohli plne uplatňovať svoje ľudské práva, pretože sexuálna orientácia a rodová identita môžu znamenať dodatočné riziko diskriminácie, šikanovania a stíhania, a to nielen v školách, na pracoviskách a v širšej spoločnosti, ale aj v rodinách; keďže úlohou a zodpovednosťou polície, súdov a príslušných orgánov je bojovať proti týmto formám diskriminácie a negatívnym spoločenským postojom;

| K. | keďže usmernenia Rady EÚ v oblasti LGBTI určujú delegáciám EÚ a veľvyslanectvám členských štátov aktívnu úlohu pri presadzovaní práv týchto osôb; keďže tieto usmernenia označujú boj proti násiliu zameranému na LGBTI osoby a podporu ochrancov ľudských práv LGBTI osôb za prioritné oblasti; |
| --- | --- |

K.

keďže usmernenia Rady EÚ v oblasti LGBTI určujú delegáciám EÚ a veľvyslanectvám členských štátov aktívnu úlohu pri presadzovaní práv týchto osôb; keďže tieto usmernenia označujú boj proti násiliu zameranému na LGBTI osoby a podporu ochrancov ľudských práv LGBTI osôb za prioritné oblasti;

| L. | keďže 7. marca 2017 prijalo Rusko právne predpisy, ktoré dekriminalizujú domáce násilie tým, že „ublíženie na zdraví v rámci rodiny“ redukujú z trestného činu na priestupok s nižšími trestmi pre páchateľov; keďže Európsky parlament diskutoval o tejto otázke na svojom zasadnutí v Štrasburgu v dňoch 13. – 16. marca 2017; |
| --- | --- |

L.

keďže 7. marca 2017 prijalo Rusko právne predpisy, ktoré dekriminalizujú domáce násilie tým, že „ublíženie na zdraví v rámci rodiny“ redukujú z trestného činu na priestupok s nižšími trestmi pre páchateľov; keďže Európsky parlament diskutoval o tejto otázke na svojom zasadnutí v Štrasburgu v dňoch 13. – 16. marca 2017;

| 1. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad správami o svojvoľnom zadržiavaní a mučení mužov, ktorí sú vnímaní ako homosexuáli, v Čečenskej republike Ruskej federácie; vyzýva úrady, aby ukončili toto prenasledovanie, okamžite prepustili tých, ktorí sú naďalej nezákonne zadržiavaní, zabezpečili právnu a fyzickú ochranu obetí a obhajcov ľudských práv a novinárov, ktorí pracovali na tomto prípade, a umožnili medzinárodným organizáciám pre ľudské práva vykonať dôveryhodné vyšetrovanie údajných zločinov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odsudzuje všetky vyhlásenia čečenských orgánov, ktoré schvaľujú a podnecujú násilie voči LGBTI osobám, vrátane vyhlásenia hovorcu čečenskej vlády, ktorý odmietol existenciu homosexuálov v Čečensku a diskreditoval správu ako „lži a absolútne dezinformácie“; vyjadruje poľutovanie nad neochotou miestnych orgánov vyšetrovať a stíhať závažné porušenia zamerané priamo na jednotlivcov na základe ich sexuálnej orientácie a pripomína úradom, že práva na slobodu zhromažďovania, združovania a prejavu sú univerzálne práva a vzťahujú sa na všetkých; vyzýva na okamžité prepustenie tých, ktorí sú naďalej nezákonne zadržiavaní; naliehavo vyzýva ruské orgány, aby obetiam aj ochrancom ľudských práv a novinárom, ktorí sa týmto prípadom zaoberajú, poskytli právnu a fyzickú ochranu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | berie na vedomie skutočnosť, že prezident Putin dal ruskému ministerstvu vnútra a federálnemu prokurátorovi pokyny, aby udalosti v Čečensku vyšetrili, a vyzýva Komisiu, členské štáty a Radu Európy, aby ruským orgánom ponúkli pomoc a poradenstvo pri vyšetrovaní; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva orgány Čečenska a Ruskej federácie, aby dodržiavali vnútroštátne právne predpisy a medzinárodné záväzky a zásady právneho štátu a univerzálnych noriem v oblasti ľudských práv a podporovali rovnosť a nediskrimináciu, a to aj v prípade LGBTI osôb, a aby tieto opatrenia podporili takými krokmi, ako je zvyšovanie povedomia a presadzovanie kultúry tolerancie, rešpektu a začleňovania na základe rovnosti a nediskriminácie; žiada, aby boli okamžite prijaté opatrenia na ochranu zraniteľných osôb, ktoré by sa mohli stať obeťami, a aby došlo k úplnej rehabilitácii všetkých obetí mučenia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje poľutovanie nad rozsiahlym porušovaním ľudských práv v regióne a atmosférou beztrestnosti, ktorá umožňuje takéto činy, a vyzýva na vypracovanie právnych a ďalších opatrení na predchádzanie takéhoto násilia a monitorovanie a na účinné stíhanie páchateľov v spolupráci s občianskou spoločnosťou; zdôrazňuje, že konečnú zodpovednosť za vyšetrenie týchto činov nesie Rusko a jeho vláda, ktorá musí postaviť páchateľov pred súd a chrániť všetkých ruských občanov pred nedovoleným obťažovaním; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naliehavo vyzýva na okamžité, nezávislé, objektívne a dôkladné vyšetrenie prípadov väznenia, mučenia a vrážd s cieľom postaviť osoby zodpovedné za ich naplánovanie a uskutočnenie pred spravodlivosť a skoncovať s beztrestnosťou; v tejto súvislosti víta vytvorenie pracovnej skupiny pod vedením ruskej ombudsmanky, ktorá tieto činy vyšetruje; vyzýva ruské orgány, aby inštruovali úrad generálneho prokurátora, aby poskytol skutočnú anonymitu a iný typ ochrany obetiam a svedkom čečenskej čistky gejov a ich rodinám, aby sa mohli zúčastniť vyšetrovania; vyzýva delegáciu EÚ a veľvyslanectvá a konzuláty členských štátov v Rusku, aby aktívne monitorovali vyšetrovanie a aby ďalej zvýšili úsilie o spoluprácu s obeťami, LGBTI osobami, novinármi a ochrancami ľudských práv, ktorí sú v súčasnosti ohrození; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby spolu s medzinárodnými organizáciami v oblasti ľudských práv a s ruskou občianskou spoločnosťou pomáhala ľuďom, ktorí utiekli z Čečenska, a aby odkryla túto kampaň; vyzýva ďalej členské štáty, aby zjednodušili postupy žiadania o azyl pre tieto obete, novinárov a obhajcov ľudských práv v súlade s európskymi a vnútroštátnymi právnymi predpismi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta a uznáva úsilie mnohých vedúcich delegácií EÚ a ich pracovníkov a veľvyslancov členských štátov a ich pracovníkov na podporu obhajcov ľudských práv LGBTI osôb a obhajobu nediskriminácie a rovnakých práv; vyzýva vedúcich delegácií EÚ a ostatných zamestnancov ESVČ, aby konzultovali s Parlamentom a príslušnými poslancami Európskeho parlamentu vždy, keď majú otázky alebo chcú poskytnúť Parlamentu informácie, a to aj na výročnej konferencii veľvyslancov v septembri; zdôrazňuje význam poznania a vykonávaním usmernení v oblasti LGBTI zo strany delegácií EÚ a zastúpení členských štátov; v tejto súvislosti vyzýva ESVČ a Komisiu, aby pracovali na strategickejšom a systematickejšom vykonávaní týchto usmernení, a to aj prostredníctvom zvyšovania povedomia o problematike medzi zamestnancami EÚ v tretích krajinách a ich odbornej prípravy s cieľom efektívne začleňovať otázky práv LGBTI osôb do politických dialógov a dialógov o ľudských právach s tretími krajinami a na multilaterálnych fórach a podporovať úsilie občianskou spoločnosťou; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dôrazne upozorňuje na význam kontinuálneho posudzovania vykonávania usmernení prostredníctvom jasných kritérií; naliehavo žiada Komisiu, aby uskutočnila a zverejnila podrobné hodnotenie vykonávania usmernení zo strany delegácií EÚ a diplomatických zastúpení členských štátov vo všetkých tretích krajinách s cieľom odhaliť možné rozdiely a nedostatky vo vykonávaní a odstrániť ich; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Ruská federácia v júni 2016 hlasovala proti rezolúcii Rady OSN pre ľudské práva o ochrane proti násiliu a diskriminácii na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína ruským a čečenským orgánom, že regionálne, kultúrne a náboženské hodnotové systémy by sa nemali využívať ako ospravedlnenie pre tolerovanie diskriminácie, násilia, mučenia alebo zadržiavania jednotlivcov alebo skupín, a to aj z dôvodu sexuálnej orientácie alebo rodovej identity alebo zapájanie sa do takýchto aktov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | so znepokojením berie na vedomie novú právnu úpravu domáceho násilia vrátane násilia na deťoch, ktorú Rusko prijalo a ktorú Parlament považuje za krok späť; zdôrazňuje, že právne predpisy, ktoré tolerujú násilie v rodine, môžu mať závažné dôsledky pre obete, ako aj pre spoločnosť ako celok; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby naďalej presadzovala odstránenie všetkých foriem rodového násilia vrátane domáceho násilia, chránila zraniteľné osoby a podporovala obete, a to v Európe aj mimo nej; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade a Komisii, generálnemu tajomníkovi Rady Európy, vysokému komisárovi OSN pre ľudské práva, vláde a parlamentu Ruskej federácie a čečenským orgánom. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 93, 24.3.2017, s. 21.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0502.

---

Štvrtok 1. júna 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/144

---

P8_TA(2017)0234

Internetové pripojenie pre rast, konkurencieschopnosť a súdržnosť: európska gigabitová spoločnosť a 5G

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o pripojení na internet pre rast, konkurencieschopnosť a súdržnosť: európska gigabitová spoločnosť a 5G (2016/2305(INI))

(2018/C 307/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti (COM(2016)0587) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti (COM(2016)0587) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0300),

| — | so zreteľom na článok 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom 5G pre Európu: akčný plán (COM(2016)0588) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. septembra 2016 s názvom 5G pre Európu: akčný plán (COM(2016)0588) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0306),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronickej komunikácie (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronickej komunikácie (COM(2016)0590),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014, pokiaľ ide o podporu internetového pripojenia v miestnych spoločenstvách (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014, pokiaľ ide o podporu internetového pripojenia v miestnych spoločenstvách (COM(2016)0589),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 14. septembra 2016 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (COM(2016)0591),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2014 s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2014 s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (COM(2014)0442),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Digitalizácia európskeho priemyslu – využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Digitalizácia európskeho priemyslu – využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere (COM(2016)0180),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 243/2012/EÚ zo 14. marca 2012, ktorým sa zriaďuje viacročný program politiky rádiového frekvenčného spektra (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 243/2012/EÚ zo 14. marca 2012, ktorým sa zriaďuje viacročný program politiky rádiového frekvenčného spektra (1),

| — | so zreteľom na prílohu k oznámeniu Komisie z 2. októbra 2013 s názvom Regulačná vhodnosť a efektívnosť (REFIT): Výsledky a ďalšie kroky (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prílohu k oznámeniu Komisie z 2. októbra 2013 s názvom Regulačná vhodnosť a efektívnosť (REFIT): Výsledky a ďalšie kroky (COM(2013)0685),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Priority v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Priority v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (COM(2016)0176),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 o iniciatíve s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (2),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 2. februára 2016 na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o využívaní frekvenčného pásma 470 – 790 MHz v Únii (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 2. februára 2016 na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o využívaní frekvenčného pásma 470 – 790 MHz v Únii (COM(2016)0043),

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 28. júna 2016 (EUCO 26/16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 28. júna 2016 (EUCO 26/16),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. septembra 2013 s názvom Otváranie systémov vzdelávania: nové technológie a otvorené vzdelávacie zdroje ako prostriedky inovačného vyučovania a vzdelávania pre všetkých (COM(2013)0654), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. septembra 2013 s názvom Otváranie systémov vzdelávania: nové technológie a otvorené vzdelávacie zdroje ako prostriedky inovačného vyučovania a vzdelávania pre všetkých (COM(2013)0654),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. októbra 2016 s názvom Stratégia pre Európu v oblasti kozmického priestoru (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. októbra 2016 s názvom Stratégia pre Európu v oblasti kozmického priestoru (COM(2016)0705),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/35/EÚ z 26. júna 2013 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) (20. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) a o zrušení smernice 2004/40/ES (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/35/EÚ z 26. júna 2013 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) (20. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) a o zrušení smernice 2004/40/ES (3),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k oznámeniu Komisie s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k oznámeniu Komisie s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh – smerom k európskej gigabitovej spoločnosti,

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0184/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0184/2017),

| A. | keďže siete 5G budú kľúčovým stavebným kameňom gigabitovej spoločnosti a budú predstavovať normu pre budúce mobilné komunikačné technológie a hnaciu silu inovácie, prinesú zásadné hospodárske zmeny, ako aj nové možnosti použitia, veľmi kvalitné služby a výrobky, zdroje príjmov a modely a príležitosti podnikania, a keďže sa predpokladá, že zvýšia konkurencieschopnosť priemyselných odvetví a zabezpečia spokojnosť spotrebiteľov; |
| --- | --- |

A.

keďže siete 5G budú kľúčovým stavebným kameňom gigabitovej spoločnosti a budú predstavovať normu pre budúce mobilné komunikačné technológie a hnaciu silu inovácie, prinesú zásadné hospodárske zmeny, ako aj nové možnosti použitia, veľmi kvalitné služby a výrobky, zdroje príjmov a modely a príležitosti podnikania, a keďže sa predpokladá, že zvýšia konkurencieschopnosť priemyselných odvetví a zabezpečia spokojnosť spotrebiteľov;

| B. | keďže vedúce postavenie Európy v oblasti technológií 5G má zásadný význam pre hospodársky rast a pre udržanie globálnej konkurencieschopnosti, čo si vyžaduje koordináciu a plánovanie na úrovni Únie, a keďže zaostávanie znamená riskovanie straty pracovných príležitostí, inovácií a znalostí; |
| --- | --- |

B.

keďže vedúce postavenie Európy v oblasti technológií 5G má zásadný význam pre hospodársky rast a pre udržanie globálnej konkurencieschopnosti, čo si vyžaduje koordináciu a plánovanie na úrovni Únie, a keďže zaostávanie znamená riskovanie straty pracovných príležitostí, inovácií a znalostí;

| C. | keďže 5G a aplikácie 5G prinesú obchodné modely, pretože poskytnú vysokorýchlostné pripojenie, ktoré spustí inovácie vo všetkých odvetviach, v neposlednom rade v odvetviach dopravy, energetiky, financií a zdravotníctva; keďže v tejto súvislosti zdôrazňuje, že Európa si nemôže dovoliť zaostávať, keďže 5G bude motorom budúceho rastu a inovácií; |
| --- | --- |

C.

keďže 5G a aplikácie 5G prinesú obchodné modely, pretože poskytnú vysokorýchlostné pripojenie, ktoré spustí inovácie vo všetkých odvetviach, v neposlednom rade v odvetviach dopravy, energetiky, financií a zdravotníctva; keďže v tejto súvislosti zdôrazňuje, že Európa si nemôže dovoliť zaostávať, keďže 5G bude motorom budúceho rastu a inovácií;

| D. | keďže štruktúra sietí 5G sa bude podstatne líšiť od štruktúry predchádzajúcich generácií, aby uspokojila očakávané obchodné a výkonnostné požiadavky na siete s veľmi veľkou kapacitou (siete VHC), najmä pokiaľ ide o oneskorenie, pokrytie a spoľahlivosť; |
| --- | --- |

D.

keďže štruktúra sietí 5G sa bude podstatne líšiť od štruktúry predchádzajúcich generácií, aby uspokojila očakávané obchodné a výkonnostné požiadavky na siete s veľmi veľkou kapacitou (siete VHC), najmä pokiaľ ide o oneskorenie, pokrytie a spoľahlivosť;

| E. | keďže štruktúra sietí 5G bude viesť k väčšiemu zbližovaniu mobilných a pevných sietí; keďže zavedenie pevných sietí VHC tak prispeje k potrebnému medziuzlovému spoju hustej bezdrôtovej siete 5G čo najbližšie ku koncovému používateľovi; |
| --- | --- |

E.

keďže štruktúra sietí 5G bude viesť k väčšiemu zbližovaniu mobilných a pevných sietí; keďže zavedenie pevných sietí VHC tak prispeje k potrebnému medziuzlovému spoju hustej bezdrôtovej siete 5G čo najbližšie ku koncovému používateľovi;

| F. | keďže budúcnosť európskej spoločnosti a európskeho hospodárstva bude vo veľkej miere závisieť od infraštruktúry 5G, pretože jej vplyv značne presiahne rámec existujúcich bezdrôtových prístupových sietí a cieľom jej využitia bude poskytovanie veľmi kvalitných a rýchlejších komunikačných služieb, ktoré sú cenovo prístupné všetkým a dostupné kdekoľvek a kedykoľvek; |
| --- | --- |

F.

keďže budúcnosť európskej spoločnosti a európskeho hospodárstva bude vo veľkej miere závisieť od infraštruktúry 5G, pretože jej vplyv značne presiahne rámec existujúcich bezdrôtových prístupových sietí a cieľom jej využitia bude poskytovanie veľmi kvalitných a rýchlejších komunikačných služieb, ktoré sú cenovo prístupné všetkým a dostupné kdekoľvek a kedykoľvek;

| G. | keďže digitalizácia sa veľmi rýchlo rozvíja a presadzuje sa na celosvetovej úrovni, čo si vyžaduje investície do veľmi kvalitných komunikačných sietí s univerzálnym pokrytím; keďže v tejto súvislosti je nutná včasná dostupnosť rádiového frekvenčného spektra, ktoré by bolo schopné splniť tieto požiadavky; |
| --- | --- |

G.

keďže digitalizácia sa veľmi rýchlo rozvíja a presadzuje sa na celosvetovej úrovni, čo si vyžaduje investície do veľmi kvalitných komunikačných sietí s univerzálnym pokrytím; keďže v tejto súvislosti je nutná včasná dostupnosť rádiového frekvenčného spektra, ktoré by bolo schopné splniť tieto požiadavky;

| H. | keďže mobilné a bezdrôtové pripojenie pre každého občana sa stáva čoraz dôležitejším vzhľadom na to, že inovatívne služby a aplikácie sa používajú na cestách, a keďže digitálna politika orientovaná na budúcnosť to musí zohľadniť; |
| --- | --- |

H.

keďže mobilné a bezdrôtové pripojenie pre každého občana sa stáva čoraz dôležitejším vzhľadom na to, že inovatívne služby a aplikácie sa používajú na cestách, a keďže digitálna politika orientovaná na budúcnosť to musí zohľadniť;

| I. | keďže siete 5G sa budú zavádzať najmä prostredníctvom súkromných investícií, čo si vyžiada, aby európsky kódex v oblasti elektronických komunikácií vytvoril regulačné prostredie, ktoré podporuje istotu, hospodársku súťaž a investície; keďže toto si vyžiada zjednodušenie administratívnych podmienok, napríklad pri zavádzaní malých buniek s cieľom presnej a včasnej harmonizácie frekvenčného spektra a rozvoja sietí VHC, ako sa to v súčasnosti navrhuje v európskom kódexe v oblasti elektronických komunikácií; |
| --- | --- |

I.

keďže siete 5G sa budú zavádzať najmä prostredníctvom súkromných investícií, čo si vyžiada, aby európsky kódex v oblasti elektronických komunikácií vytvoril regulačné prostredie, ktoré podporuje istotu, hospodársku súťaž a investície; keďže toto si vyžiada zjednodušenie administratívnych podmienok, napríklad pri zavádzaní malých buniek s cieľom presnej a včasnej harmonizácie frekvenčného spektra a rozvoja sietí VHC, ako sa to v súčasnosti navrhuje v európskom kódexe v oblasti elektronických komunikácií;

| J. | keďže verejné iniciatívy, ako je iniciatíva Komisie z roku 2013 o verejno-súkromných partnerstvách, na ktoré je z verejných finančných prostriedkov vyčlenených 700 miliónov EUR na zavedenie 5G v Európe do roku 2020, musia byť doplnené konkurencieschopným trhom s nadčasovou reguláciou prístupu a koordináciou frekvenčného spektra, čo podnieti inovácie a potrebné súkromné investície do infraštruktúry; |
| --- | --- |

J.

keďže verejné iniciatívy, ako je iniciatíva Komisie z roku 2013 o verejno-súkromných partnerstvách, na ktoré je z verejných finančných prostriedkov vyčlenených 700 miliónov EUR na zavedenie 5G v Európe do roku 2020, musia byť doplnené konkurencieschopným trhom s nadčasovou reguláciou prístupu a koordináciou frekvenčného spektra, čo podnieti inovácie a potrebné súkromné investície do infraštruktúry;

| K. | keďže zavádzanie 5G sa musí vykonávať tak, aby dopĺňalo ostatné projekty, ktorých cieľom je posilniť pripojiteľnosť vidieckych a najvzdialenejších európskych oblastí, a nie na úkor týchto projektov; |
| --- | --- |

K.

keďže zavádzanie 5G sa musí vykonávať tak, aby dopĺňalo ostatné projekty, ktorých cieľom je posilniť pripojiteľnosť vidieckych a najvzdialenejších európskych oblastí, a nie na úkor týchto projektov;

| L. | keďže zavádzanie sietí 5G a gigabitovej spoločnosti si vyžaduje jednoznačný harmonogram, prístup založený na dopyte, nadčasový a technologicky neutrálny prístup založený na hodnoteniach podľa regiónu a odvetvia, a ďalej si vyžaduje koordináciu členských štátov, spoluprácu so všetkými zainteresovanými stranami a primerané investície, aby sa splnili všetky podmienky v požadovanom časovom rámci a aby sa siete 5G a gigabitová spoločnosť stali realitou pre všetkých občanov EÚ; |
| --- | --- |

L.

keďže zavádzanie sietí 5G a gigabitovej spoločnosti si vyžaduje jednoznačný harmonogram, prístup založený na dopyte, nadčasový a technologicky neutrálny prístup založený na hodnoteniach podľa regiónu a odvetvia, a ďalej si vyžaduje koordináciu členských štátov, spoluprácu so všetkými zainteresovanými stranami a primerané investície, aby sa splnili všetky podmienky v požadovanom časovom rámci a aby sa siete 5G a gigabitová spoločnosť stali realitou pre všetkých občanov EÚ;

I.   
  Vízia 5G – požiadavky na generačnú výmenu

| 1. | víta návrh Komisie vypracovať akčný plán pre 5G, vďaka ktorému by sa EÚ stala svetovým lídrom pri zavádzaní štandardizovaných sietí 5G v rokoch 2020 až 2025, ako súčasť širšej rozvinutej stratégie pre technologicky konkurencieschopnejšiu a inkluzívnejšiu európsku gigabitovú spoločnosť; zastáva názor, že na to, aby sa dosiahol tento cieľ, je veľmi dôležitá primeraná koordinácia medzi členskými štátmi, aby sa predišlo rovnakému oneskoreniu zavádzania 5G, k akému došlo v prípade 4G, ktoré malo za následok, že pokrytie 4G dnes dosahuje 86 % a len 36 % vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že podľa Komisie má akčný plán na zavedenie sietí 5G v celej EÚ „potenciál vytvoriť dva milióny pracovných miest“, čo by mohlo podporiť rast európskeho hospodárstva a znížiť vysokú mieru nezamestnanosti, predovšetkým u mladých ľudí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že verejno-súkromné partnerstvo v oblasti sietí 5G je jednou z najpokročilejších iniciatív na svete v oblasti 5G a nových využití, ktoré z toho vyplývajú; domnieva sa, že je potrebné podporovať synergie v oblasti výskumu a vývoja a priemyselného rozvoja, ale domnieva sa, že vzhľadom na spoločenský vplyv zavádzania 5G by bolo vhodné, aby bolo pristúpenie k tomuto verejno-súkromnému partnerstvu otvorené aj spotrebiteľom a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že ak má byť Európa lídrom pri vývoji technológie 5G, je mimoriadne dôležité, aby sa vypracoval ambiciózny a na budúcnosť orientovaný časový plán prideľovania frekvenčného spektra v rámci Únie; v tejto súvislosti víta opatrenia, ktoré Komisia navrhuje v oznámení s názvom 5G pre Európu: akčný plán a považuje tieto opatrenia za minimálne požiadavky pre úspešné zavedenie 5G v Únii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že súkromné investície by mali byť podporované politikou a regulačným prostredím zameranými na infraštruktúru a vytvorenými tak, aby zohľadňovali predvídateľnosť a istotu a aby sa zameriavali na podporu hospodárskej súťaže v prospech koncových používateľov, a nemali by ich brzdiť príliš ambiciózne verejné systémy, ktoré môžu brániť zavedeniu sietí 5G; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje význam spolupráce medzi vysokými školami, výskumnými inštitúciami, súkromným sektorom a verejným sektorom v oblasti výskumu a vývoja v oblasti 5G mobilných komunikácií; poukazuje na verejno-súkromné partnerstvá v oblasti 5G ako na pozitívny príklad v tejto súvislosti a nabáda Európsku komisiu, aby pokračovala v zapájaní všetkých príslušných odvetví do procesu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že Európa bude mať úžitok z ďalšej transformácie smerom k digitálnej ekonomike, pokiaľ ide o širšie pokrytie, prepojiteľnosť a rýchlejšie pripojenie, a že príspevok digitálnej ekonomiky k celkovému rastu HDP bude 40 % do roku 2020, pričom jej miera rastu bude trinásťkrát rýchlejšia než miera rastu celkového HDP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta a podporuje strednodobé ciele gigabitovej spoločnosti dosiahnuť rýchlosť siete najmenej 100 Mb/s pre všetkých európskych spotrebiteľov s možnosťou zvýšiť túto prenosovú rýchlosť na 1 Gb/s, a v dlhodobom horizonte na 100 Gb/s pre hlavné hnacie sily spoločnosti a hospodárstva, ako sú poskytovatelia verejných služieb, veľmi digitalizované podniky, hlavné dopravné uzly, finančné inštitúcie, vzdelávacie a výskumné inštitúcie; požaduje, aby sa prioritne zavádzala infraštruktúra optických medziuzlových spojov a aby sa uprednostňovala hospodárska súťaž ako hnacia sila investícií a veľmi kvalitné skúsenosti koncového používateľa; pripomína, že Únia zaostáva, pokiaľ ide o napĺňanie cieľov Digitálnej agendy pre Európu 2020 v oblasti pripojenia, pričom osobitne znepokojujúce je zaostávanie vidieckych a vzdialených regiónov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že je nutné zabezpečiť, aby čo najviac občanov EÚ vrátane tých, ktorí žijú vo vzdialených regiónoch, mohlo mať prospech z pripojiteľnosti v rámci gigabitovej spoločnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rozhodne podporuje snahy zabezpečiť do roku 2025 prístup k sieti 5G v rámci intermodálnych trás na základe sietí verejnej dopravy v spojení s Nástrojom na prepájanie Európy (NPE) a transeurópskymi sieťami (TEN-T) a očakáva, že bude nasledovať úplný prístup v celej EÚ, a to i v mestských a vidieckych oblastiach a v hlavných centrách cestovného ruchu a turistických atrakciách; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konštatuje, že ďalšie zlepšenie pokrytia štvrtej generácie mobilných sietí/LTE je stále potrebné, lebo Európska únia zaostáva za USA, Južnou Kóreou a Japonskom, a že akčný plán 5G by mal byť príležitosťou poučiť sa z chýb pri zavádzaní 4G; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že rádiový prístup 5G bude musieť byť schopný fungovať vo veľmi širokom frekvenčnom pásme od menej ako 1 GHz až po 100 GHz a vrátane medziuzlových spojov do 300 GHz; konštatuje, že na frekvenciách v rozmedzí 3 – 6 GHz a nad 6 GHz by sa v husto obývaných oblastiach mali dať zabezpečiť mimoriadne vysoké rýchlosti prenosu dát a mimoriadne veľké kapacity; uznáva, že systémy 5G vo vysokých frekvenčných pásmach si vyžadujú veľmi hustú sieťovú infraštruktúru založenú na prístupe prostredníctvom malých buniek, takže bude treba rozhodnúť, aké pásma frekvenčného spektra sa majú použiť, alebo poskytnúť možnosť spoločného využívania pásem frekvenčného spektra; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že rýchlosť sťahovania sama osebe nebude stačiť na uspokojenie budúceho dopytu gigabitovej spoločnosti po pripojiteľnosti, čo si vyžiada cieľ v oblasti infraštruktúry zameraný na siete VHC, keďže tieto siete spĺňajú najvyššie normy, pokiaľ ide o rýchlosť nahrávania, ako aj rýchlosť sťahovania, oneskorenie a odolnosť; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje nevyhnutnosť jednotnej európskej stratégie frekvenčného spektra zahŕňajúcej koordinované národné plány a harmonogramy s cieľom vyriešiť neľahké úlohy spojené s 5G v oblasti komunikácie medzi ľuďmi, medzi strojmi a v rámci internetu vecí na rôznych úrovniach: rýchlosť pripojenia, mobilita, oneskorenie, plošné pokrytie, pracovný cyklus, spoľahlivosť, prístupnosť atď., a zabezpečiť bezproblémové prechodné obdobie vo všetkých členských štátoch, pokiaľ ide o zavádzanie 5G; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na to, že zavádzanie bezdrôtových sietí 5G si vyžaduje medziuzlové spoje VHC a pružné a efektívne využívanie všetkých dostupných nespojitých častí frekvenčného spektra vrátane pásma 700 MHz pre jednotlivé značne rozličné scenáre zavádzania siete, čo si vyžiada rozvoj inovatívnych modelov udeľovania licencií na frekvenčné spektrá a jasný dôraz na harmonizáciu dostupných pásiem frekvenčného spektra na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva význam licencovaných pásiem frekvenčného spektra pre zabezpečenie dlhodobých investícií do sietí a zaistenie lepšej kvality služieb tým, že sa umožní stabilný a spoľahlivý prístup k frekvenčnému spektru, a zároveň zdôrazňuje potrebu lepšej právnej ochrany pre nelicencované pásma frekvenčného spektra a rôzne spôsoby zdieľania pásiem frekvenčného spektra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na to, že nedostatok koordinácie predstavuje značné riziko z hľadiska zavádzania 5G, keďže dosiahnutie kritickej masy má zásadný význam pre pritiahnutie investícií, a tým aj pre využitie všetkých výhod technológie 5G; |
| --- | --- |

17.

| 18. | berie na vedomie, že všetci aktéri odvetvia by mali mať rovnaké predvídateľné podmienky, ktoré podporujú hospodársku súťaž, a mali by mať flexibilnú možnosť navrhnúť si vlastné siete, vybrať si investičné modely a kombináciu technológií, ktorá by mala zabezpečovať úplnú funkčnosť z hľadiska cieľov týkajúcich sa zavedenia 5G, ako napr. FTTH, káblové pripojenie, satelit, Wi-Fi, WiGig, G.fast, 2G, Massive MIMO, alebo akékoľvek iné rýchlo sa rozvíjajúce technológie, za predpokladu, že umožnia pripojenie všetkých Európanov do sietí VHC podľa ich skutočných potrieb; konštatuje, že zavádzanie 5G si bude vyžadovať oveľa viac optických vlákien v hustejšej bezdrôtovej sieti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | berie na vedomie oznámenie Komisie s názvom Pripojenie pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh a jej akčný plán 5G pre Európu, ktoré predstavujú výbornú príležitosť pre členské štáty, aby svojim kultúrnym a tvorivým inovátorom, najmä MSP, umožnili viac súťažiť na celosvetovej scéne a prezentovať svoje podnikateľské a inovačné talenty; |
| --- | --- |

19.

II.   
  Umožniť výhody gigabitovej spoločnosti

| 20. | domnieva sa, že 5G predstavuje viac než len vývoj mobilného širokopásmového pripojenia a že bude kľúčovým prvkom budúceho digitálneho sveta ako ďalšia generácia všadeprítomnej vysokorýchlostnej širokopásmovej infraštruktúry, ktorá umožní transformáciu procesov vo všetkých hospodárskych odvetviach (verejný sektor, vzdelávanie, poskytovanie konvergovaného mediálneho obsahu, zdravotná starostlivosť, výskum, energetika, verejnoprospešné služby, výroba, doprava, automobilový priemysel, audiovizuálny sektor, virtuálna realita (VR), online hazardné hry atď.) a poskytne cenovo dostupné, pohotové, pružné, interaktívne, spoľahlivé a vysoko personalizované služby, ktoré by mali zlepšiť život každého občana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že roztrieštenosť Európy pri zavádzaní 4G, ktorá – ako to ukázal index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) za rok 2015 – je stále viditeľná na výrazných rozdieloch medzi členskými štátmi, vedie k nedostatočnej digitálnej konkurencieschopnosti vo vzťahu k USA, Číne, Japonsku, Južnej Kóree a ku krajinám s rozvíjajúcou sa ekonomikou; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zatiaľ čo Európa napreduje, pokiaľ ide o digitálny rozvoj, tempo rozvoja sa spomaľuje, čo predstavuje dlhodobé riziko z hľadiska potrebných investícií a príťažlivosti európskeho podnikateľského prostredia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripomína, že najväčší prospech zo zavedenia 5G by mali mať koncoví používatelia a že každé rozhodnutie súvisiace so zavádzaním technológií 5G by malo byť vždy zamerané na splnenie tohto konečného cieľa ponúkať cenovo dostupné, dôveryhodné a veľmi kvalitné služby; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že investície do verejného a súkromného sektora prinášajú multiplikačný účinok v rámci celého hospodárstva a že toto môže priamo a nepriamo viesť k vytvoreniu až 2,3 milióna pracovných miest v 28 členských štátoch, keď bude technológia 5G plne zavedená; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konštatuje, že zavádzanie technológií 5G v Európe by malo priniesť výhody, ktoré ďaleko presiahnu odvetvie mobilných telekomunikácií, a reťazové účinky, ktoré by mali predstavovať 141,8 miliardy EUR ročne do roku 2025; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že úspech rýchleho zavádzania 5G v celej EÚ závisí od vývoja nových obchodných modelov riadiacich sa dopytom; zdôrazňuje, že existuje množstvo iniciatív, ktoré prispievajú k objasneniu požiadaviek pre 5G, čo vertikálnym odvetviam sťažuje možnosť prispieť k procesu; zdôrazňuje preto, že je potrebné účinným spôsobom aktívne zapojiť vertikálne odvetvia do procesu požiadaviek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že spravodlivá hospodárska súťaž a rovnaké podmienky pre účastníkov trhu sú kľúčovými podmienkami pre zavádzanie gigabitovej spoločnosti účastníkmi trhu; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa mala uplatňovať zásada „rovnaké služby, rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnieva sa, že Komisia a členské štáty spoločne so všetkými zainteresovanými stranami by mali zvážiť opatrenia týkajúce sa spôsobu stimulácie pokročilých skúšok a testovacích zariadení s cieľom urýchliť inovácie v oblasti aplikácií 5G; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konštatuje, že gigabitová spoločnosť by mala riešiť problém digitálnej priepasti a zlepšiť využívanie internetu; konštatuje, že vo vidieckych a vzdialených regiónoch je nutné sústavne investovať do existujúcich a budúcich technológií vrátane družicových technológií; zdôrazňuje, že je nutné rozumne kombinovať verejné a súkromné investície na riešenie problému digitálnej priepasti vo vidieckych a vzdialených regiónoch; zdôrazňuje, že skúsenosti získané v minulosti by sa mali využívať na riešenie problému rozdielov medzi členskými štátmi, regiónmi a husto obývanými či vzdialenými oblasťami a mali by podporovať vyvážený geografický rozvoj; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na skutočnosť, že zatiaľ čo digitálna priepasť existuje medzi mestami a vidieckymi oblasťami, je veľmi prítomná aj medzi členskými štátmi; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť konkurencieschopného legislatívneho rámca a iniciatív, ktoré podporujú investície do infraštruktúry, zvyšujú rozmanitosť hráčov a posilňujú európsku koordináciu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poukazuje na to, že 5G bude základným kameňom realizácie vízie spoločnosti prepojenej sieťami a zvýši možnosti žiť, študovať a pracovať v Európskej únii, čo je predpokladom pre ľudí a spoločnosti, aby mohli plne ťažiť z digitálnej revolúcie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnieva sa, že uľahčenie zavádzania malých buniek 5G v súlade s nariadením WiFi4EU prispeje k zníženiu digitálnej a technologickej priepasti a zvýši dostupnosť služby 5G pre všetkých občanov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že Európa musí držať krok s technologickým vývojom a príležitosťami, ktoré poskytujú účinnejšie informačné a komunikačné technológie na podporu sociálno-hospodárskeho rozvoja v súčasných menej rozvinutých regiónoch; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že hustá optická sieť je nevyhnutnou infraštruktúrou medziuzlových spojov potrebnou na to, aby bolo možné využiť plný potenciál služieb technologického mobilného štandardu 5G; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta iniciatívu WiFi4EU zameranú na podporu voľného a univerzálneho prístupu na internet v miestnych spoločenstvách prostredníctvom programu, ktorý je financovaný EÚ a vykonávaný členskými štátmi; konštatuje, že iniciatíva WiFi4EU sa zameriava na podporu digitálnej inklúzie v regiónoch prideľovaním finančných prostriedkov geograficky vyváženým spôsobom, pričom pozornosť venuje aj kvalite skúseností užívateľov služieb; poznamenáva, že prístupové rýchlosti sa zvyšujú a že s rastúcim využívaním rôznorodých bezdrôtových zariadení bude musieť aj WLAN zodpovedať požiadavkám prepojiteľnosti koncových bodov; domnieva sa, že politický rámec s konkrétnymi prioritami je nutný na prekonanie prekážok, ktoré samotný trh nemôže vyriešiť; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Európsku komisiu, aby v rámci jej akčného plánu pre 5G venovala osobitnú pozornosť vnútornému pokrytiu, keďže mnoho aplikácií 5G sa bude používať v domácnostiach a kanceláriách; pripomína slabý dosah sietí s vyššími frekvenciami vnútri budov; odporúča posúdenie ďalších technológií na zabezpečenie dobrého pokrytia vnútri budov, ako sú Massive MIMO, vnútorné opakovače a vysokorýchlostné Wi-Fi aplikácie WiGig; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že rozvoj technológií 5G je základom pre transformáciu infraštruktúry siete IKT smerom ku komplexnej inteligentnej pripojiteľnosti: inteligentné autá, inteligentné siete, inteligentné mestá, inteligentné továrne, inteligentná verejná správa a mnohé ďalšie; domnieva sa, že prvky ultrarýchleho širokopásmového pripojenia a inteligentnej, výkonnej siete, ktoré umožňujú takmer okamžitú prepojiteľnosť medzi ľuďmi, medzi človekom a strojom a medzi strojmi, nanovo zadefinujú koncept pripojiteľnosti koncového používateľa, čo bude možné vďaka modelom siete, ako sú mrežové siete, hybridné siete, dynamické segmentovanie siete (network slicing) a technológie založené na softverizácii; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že vysoká energetická výkonnosť zameraná na zníženú spotrebu sieťovej energie je zásadnou požiadavkou 5G; zdôrazňuje, že tento prvok má zásadný význam na zníženie prevádzkových nákladov s cieľom uľahčiť sieťovú pripojiteľnosť vo vidieckych a vzdialených oblastiach a poskytnúť prístup k sieti udržateľným spôsobom pri efektívnom využívaní zdrojov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje, že zavádzanie 5G vyžaduje značnú modernizáciu pevných sietí a zhustenie mobilných sietí v súlade s cieľmi gigabitovej spoločnosti, najmä pokiaľ ide o riešenia pre elektronické zdravotníctvo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že audiovizuálne odvetvie je jedným z kľúčových motorov úspechu technológie 5G v Európe, pretože prináša pracovné príležitosti a hospodársky rast, a že rozvoj tohto odvetvia môže výrazne a pozitívne prispieť k hodnotovému reťazcu audiovizuálnych médií vrátane tvorby obsahu, inovácie, distribúcie a používateľského prostredia; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby zohľadnili potreby a osobitosti tohto odvetvia, a to najmä tie, ktoré súvisia s vysielaním; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poznamenáva, že len čo budú vozidlá prepojené v sieti, stanú sa bezpečnejšie (menej nehôd), ekologickejšie (menej emisií) a prispejú k väčšej predvídateľnosti modelov cestovania; preto podporuje myšlienku zavedenia cieľa pre celú EÚ, aby boli všetky vozidlá, ktoré sú dostupné na trhu EÚ, uspôsobené na pripojenie k sieti 5G a aby ich štandardnou súčasťou bolo vybavenie IDS; rozhodne podporuje zámer zabezpečiť možnosť pripojenia sanitiek a iných pohotovostných vozidiel (policajných, požiarnych) k základovým staniciam podporujúcim 5G, aby sa umožnilo nepretržité pokrytie v priebehu celého zásahu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poukazuje na prínosy spoľahlivého a nepretržitého pokrytia 5G pre bezpečnosť na cestách, pretože v prípade ťažkých nákladných vozidiel umožní pripojené a digitálne prostriedky kontroly, ako sú inteligentné tachografy a elektronické dokumenty; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnieva sa, že siete 5G by mali umožniť vznik nových cenovo dostupných a kvalitných služieb, pripojenie nových priemyselných odvetví a v konečnom dôsledku zlepšiť napĺňanie spotrebiteľských túžob čoraz rozhľadenejších a náročnejších digitálnych používateľov; zdôrazňuje, že 5G môže ponúknuť riešenie dôležitých spoločenských výziev prostredníctvom svojej schopnosti významne znížiť spotrebu energie mobilných zariadení a prostredníctvom svojho potenciálu transformovať odvetvia, ako sú zdravotníctvo a doprava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta zriadenie investičného fondu pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE, ktorý predstavuje fond pre širokopásmové pripojenie, do ktorého sa môžu zapojiť národné podporné banky a inštitúcie a súkromní investori a ktorý bude ďalším krokom k tomu, ako dostať investície v oblasti infraštruktúry do menej obývaných a vidieckych a vzdialených oblastí s nedostatočným pokrytím; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnieva sa, že je zásadné rozvíjať a zlepšovať digitálne zručnosti, a to prostredníctvom rozsiahlych investícií do vzdelávania – vrátane odbornej prípravy, podnikateľskej a ďalšej prípravy, ako aj rekvalifikácie – a prostredníctvom komplexnej účasti všetkých príslušných zúčastnených strán vrátane sociálnych partnerov, pričom by sa mali sledovať tri hlavné ciele: zachovávať a vytvárať technologické pracovné miesta prostredníctvom odbornej prípravy vysoko kvalifikovanej pracovnej sily, podporovať občanov pri kontrole ich digitálnej existencie poskytnutím potrebných nástrojov a skoncovať s digitálnou negramotnosťou, ktorá je príčinou digitálnej priepasti a vylúčenia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnieva sa, že Únia by mala určiť a sprístupniť učebné osnovy rozvoja zručností 5G v spolupráci s EIT Digital, s dôrazom na začínajúce podniky a MSP, aby mohli využívať výhody plynúce zo zavedenia technológie 5G; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že rozvoj sietí 5G podporí rýchle technologické zmeny, ktoré umožnia plný rozvoj digitálneho priemyslu, inteligentnej technológie, internetu vecí a moderných výrobných systémov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje význam 5G na umožnenie celosvetového vedúceho postavenia Únie v oblasti poskytovania špičkovej výskumnej infraštruktúry, čo môže urobiť z Európy centrum špičkového výskumu; |
| --- | --- |

47.

III.   
  Prístup v rámci politiky

| 48. | víta iniciatívu Komisie posilniť Investičný plán pre Európu v rámci nástrojov financovania (EFSI, NPE) vyčlenených na financovanie strategických cieľov gigabitového pripojenia do roku 2025; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že všetky rozhodnutia týkajúce sa digitálneho jednotného trhu vrátane prideľovania frekvenčného spektra, cieľov v oblasti pripojiteľnosti a zavádzania 5G sa musia formulovať na základe budúcich potrieb a očakávaného vývoja trhu počas nasledujúcich 10 – 15 rokov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že úspešné zavádzanie 5G bude kľúčom k hospodárskej konkurencieschopnosti, čo možno dosiahnuť iba prostredníctvom prezieravých právnych predpisov a koordinácie politík na úrovni Únie; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje, že politiky v oblasti gigabitovej spoločnosti a 5G by mali byť primerané, mali by sa často revidovať a mali by byť v súlade so zásadou inovácií, aby prípadné účinky na inovácie boli súčasťou posúdenia vplyvu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, zachovala a rozvíjala dlhodobé financovanie akčného plánu pre 5G a modernizáciu sietí na primeranej úrovni v rámci nasledujúceho viacročného finančného rámca na roky 2020 – 2027, a to najmä budúceho rámca pre výskum, technológie, vývoj a inovácie; zdôrazňuje význam spolupráce medzi vysokými školami, výskumnými inštitúciami, súkromným sektorom a verejným sektorom v oblasti výskumu a vývoja v oblasti 5G mobilných komunikácií; poukazuje v tejto súvislosti na verejno-súkromné partnerstvá v oblasti 5G ako na pozitívny príklad; pripomína, že podľa Európskej komisie si splnenie cieľov pripojenia vyžaduje investície vo výške 500 miliárd EUR počas nasledujúcich 10 rokov, pričom odhaduje, že existuje investičný deficit vo výške 155 000 miliárd EUR; preto sa domnieva, že treba maximálne uprednostniť zabezpečenie dostatočných investícií, ktoré prinesie hospodárska súťaž, do zavedenia digitálnej infraštruktúry, keďže toto zavedenie je nevyhnutnou podmienkou toho, aby občania i podniky mali prínosy z rozvoja technológie 5G; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naliehavo žiada všetky členské štáty, aby urýchlene vykonávali ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (4) s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň bezpečnosti pri dosahovaní efektívnosti a udržateľnosti tohto plánu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnieva sa, že najlepšou cestou k dosiahnutiu gigabitovej spoločnosti je technologicky neutrálny prístup odolný voči výzvam budúcnosti, zameraný na hospodársku súťaž podporovaný širokou škálou investičných modelov, ako sú verejno-súkromné investície alebo spoluinvestovanie; konštatuje, že spoluinvestovanie a iné formy spolupráce pri investovaní a dlhodobé opatrenia pre obchodný prístup k sieťam s veľmi veľkou kapacitou môžu pomôcť združiť zdroje, umožniť vznik rôznych pružných rámcov a znížiť náklady na zavedenie; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva členské štáty, aby riadne vykonávali akčný plán pre 5G, a to prostredníctvom premyslených inkluzívnych a včasných krokov v regiónoch a mestách s cieľom podporiť a podnietiť medziodvetvové inovácie a posilniť spoluprácu v rámci celého hospodárstva; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prevzali vedúcu úlohu pri podporovaní medziodvetvovej, viacjazyčnej 5G a cezhraničnej interoperability a spoľahlivých a bezpečných služieb chrániacich súkromie, keďže priemysel a spoločnosť ako celok sa stávajú čoraz závislejšími od digitálnej infraštruktúry potrebnej na ich podnikanie a služby, a aby považovali hospodárske a geografické pomery jednotlivých krajín za neoddeliteľnú súčasť spoločnej stratégie; |
| --- | --- |

55.

| 56. | požaduje zintenzívnenie úsilia v oblasti normalizácie s cieľom zaručiť európske vodcovstvo pri vymedzovaní technologických noriem, ktoré by umožnili zavádzanie sietí a služieb s technológiou 5G; domnieva sa, že európske normalizačné orgány by mali zohrávať osobitnú úlohu v tomto procese; poznamenáva, že každé odvetvie by malo vypracovať vlastný plán normalizácie vychádzajúci z postupov uplatňovaných v danom odvetví, no zároveň vyvinúť veľkú snahu o dosiahnutie spoločných noriem, ktoré majú potenciál stať sa celosvetovými normami; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby stimulovali investície do výskumu a vývoja a európskej normalizácie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje, že 5G má potenciál zásadne zmeniť prístup k obsahu a jeho šíreniu a podstatne zlepšiť zážitok používateľa, pričom zároveň umožňuje rozvoj nových foriem kultúrneho a tvorivého obsahu; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu účinných opatrení na boj proti porušovaniu práv duševného vlastníctva a nutnosť komplexného prístupu s cieľom zlepšiť presadzovanie práv duševného vlastníctva, aby sa pre spotrebiteľov zabezpečil jednoduchý prístup k legálnemu obsahu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | dôrazne odporúča väčšie experimentovanie s technológiami 5G; podporuje rozvoj integrovaných riešení a testov, ktoré sú následne odskúšané v rámci rozsiahlych medziodvetvových pilotných projektov a sú reakciou na dopyt po službách v gigabitovej spoločnosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili dostatočné nelicencované frekvenčné pásma na podporu experimentov vykonávaných priemyselnými odvetviami; žiada Komisiu, aby zvážila stanovenie konkrétneho a výrazného cieľa, ako rámec na experimentovanie súkromného sektora s technológiami a produktmi 5G; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje potrebu zohľadniť usmernenia Medzinárodnej komisie pre ochranu pred neionizačným žiarením (ICNIRP), ktoré formálne uznala WHO, s cieľom zabrániť nesúdržnosti a fragmentácii a zabezpečiť dôsledné podmienky zavádzania bezdrôtovej siete na európskom digitálnom jednotnom trhu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje, že rozvoj gigabitovej spoločnosti si vyžaduje jasné spoločné pravidlá EÚ, ktoré sú orientované na budúcnosť a na podporu hospodárskej súťaže, s cieľom podporovať investície, inovácie a zachovať cenovú dostupnosť a možnosť voľby koncových používateľov; zdôrazňuje, že hospodárska súťaž založená na infraštruktúre môže so sebou priniesť efektívnu reguláciu a umožniť značnú dlhodobú návratnosť investícií; nabáda členské štáty, aby zjednodušili administratívne postupy na prístup k fyzickej infraštruktúre; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje potrebu vytvoriť priaznivé prostredie pre inovácie v oblasti digitálnych služieb, a to najmä v oblasti veľkých dát (big data) a internetu vecí, čím sa rozšíri možnosť voľby pre spotrebiteľov a zároveň sa zvýši dôvera a podporí sa zavádzanie digitálnych služieb, a to prostredníctvom účinných a zjednodušených pravidiel so zameraním na potreby používateľov a vlastnosti služieb, bez ohľadu na druh poskytovateľa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdôrazňuje, že národné plány v oblasti širokopásmového pripojenia treba preskúmať a v prípade potreby dôkladne zrevidovať, zamerať na všetky oblasti 5G, zachovať v nich konkurencieschopný prístup počítajúci s viacerými technológiami, podporiť nimi regulačnú istotu a maximalizovať ich rozsah inovácie a pôsobnosti, pričom jedným z cieľov je prekonať digitálnu priepasť; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzýva Komisiu, aby posúdila národné plány v oblasti širokopásmového pripojenia s cieľom identifikovať nedostatky a vypracovať pre jednotlivé krajiny odporúčania pre ďalšie kroky; |
| --- | --- |

63.

| 64. | víta iniciatívu Komisie vytvoriť participatívnu platformu pre širokopásmové pripojenie na zabezpečenie vysokej úrovne zapojenia verejných a súkromných subjektov, ako aj miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdôrazňuje, že zabezpečenie prístupu k internetu a vysokorýchlostného, spoľahlivého internetového pripojenia s malým oneskorením a nízkym časovým chvením je zásadným faktorom pre digitalizáciu procesov a hodnotového reťazca v odvetví cestovného ruchu, ako aj pre rozvoj a zavádzanie dopravných technológií, ako sú kooperatívne inteligentné dopravné systémy, riečne informačné služby (RIS) a Európsky systém riadenia železničnej dopravy (ERTMS); |
| --- | --- |

65.

| 66. | pripomína, že MSP by mali veľký prospech z konkurencieschopného prístupu k riešeniam 5G; vyzýva Komisiu, aby podrobnejšie rozpracovala svoje akčné plány s cieľom uľahčiť účasť MSP a začínajúcich podnikov na experimentovaní s technológiami 5G a zabezpečiť ich prístup k participatívnej platforme 5G pre širokopásmové pripojenie; |
| --- | --- |

66.

| 67. | podporuje iniciatívy na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť väčšiu koordináciu frekvenčného spektra medzi členskými štátmi a dlhodobejšiu platnosť licencií, čo by zvýšilo stabilitu a istotu pri investovaní; poznamenáva, že rozhodnutia o týchto otázkach by sa mali prijímať súbežne vo všetkých členských štátoch, aby sa prijali záväzné usmernenia týkajúce sa niektorých podmienok procesu prideľovania frekvenčného spektra, ako sú lehoty na pridelenie frekvenčného spektra, spoločné využívanie frekvenčného spektra a spoločne organizované aukcie, s cieľom podporovať transeurópske siete; poukazuje na to, že konkurencieschopný charakter mobilných telekomunikačných trhov v Európskej únii je kľúčový pre generačný prechod na 5G; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva EÚ, aby koordinovala úsilie v rámci Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU) s cieľom zabezpečiť súdržnú politiku EÚ; zdôrazňuje, že potreby európskej harmonizácie frekvenčného spektra týkajúce sa 5G po roku 2020 by sa mali vyriešiť pred Svetovou rádiokomunikačnou konferenciou (WRC-19), ktorá sa uskutoční v roku 2019, a to riadne chrániac existujúce služby, ktoré sú v súčasnosti považované za spoľahlivé, a v súlade s rozhodnutiami prijatými na konferencii WRC-15; |
| --- | --- |

68.

| 69. | zdôrazňuje, že vymedzenie sietí VHC stanovené v európskom kódexe v oblasti elektronických komunikácií by malo byť v súlade so zásadou technologickej neutrality, pokiaľ tieto technológie spĺňajú požiadavky na kvalitu sieťových služieb, ktorú budú priemyselné a spotrebiteľské aplikácie vyžadovať v budúcnosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | žiada Komisiu, aby zaviedla výročné hodnotenie dosiahnutého pokroku a vypracovala odporúčania pre akčný plán pre 5G a informovala Európsky parlament o výsledkoch; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 81, 21.3.2012, s. 7.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0009.

(3)  Ú. v. EÚ L 179, 29.6.2013, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/154

---

P8_TA(2017)0235

Ochrana zraniteľných dospelých osôb

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 s odporúčaniami pre Komisiu o ochrane zraniteľných dospelých osôb (2015/2085(INL))

(2018/C 307/24)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 67 ods. 4 a článok 81 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 ods. 4 a článok 81 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 3, ktorým sa každej osobe zaručuje právo na telesnú a duševnú integritu, a článok 21 o nediskriminácii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 3, ktorým sa každej osobe zaručuje právo na telesnú a duševnú integritu, a článok 21 o nediskriminácii,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2008 s odporúčaniami pre Komisiu o právnej ochrane dospelých osôb: cezhraničné dôsledky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2008 s odporúčaniami pre Komisiu o právnej ochrane dospelých osôb: cezhraničné dôsledky (1),

| — | so zreteľom na vyhodnotenie európskej pridanej hodnoty zo septembra 2016 pripravené výskumnou službou Európskeho parlamentu (PE 581.388), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhodnotenie európskej pridanej hodnoty zo septembra 2016 pripravené výskumnou službou Európskeho parlamentu (PE 581.388),

| — | so zreteľom na Haagsky dohovor z 13. januára 2000 o medzinárodnej ochrane dospelých (ďalej len „Haagsky dohovor“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Haagsky dohovor z 13. januára 2000 o medzinárodnej ochrane dospelých (ďalej len „Haagsky dohovor“),

| — | so zreteľom na Dohovor OSN z 13. decembra 2006 o právach osôb so zdravotným postihnutím (ďalej len „Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN z 13. decembra 2006 o právach osôb so zdravotným postihnutím (ďalej len „Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím“),

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy č. R(99) 4 z 23. februára 1999 o zásadách týkajúcich sa právnej ochrany nespôsobilých dospelých osôb (ďalej len „odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy č. R(99) 4“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy č. R(99) 4 z 23. februára 1999 o zásadách týkajúcich sa právnej ochrany nespôsobilých dospelých osôb (ďalej len „odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy č. R(99) 4“),

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2009)11 z 9. decembra 2009 o zásadách týkajúcich sa trvalých poverení a plánovaných smerniciach vzťahujúcich sa na nespôsobilosť (ďalej len „odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2009)11“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2009)11 z 9. decembra 2009 o zásadách týkajúcich sa trvalých poverení a plánovaných smerniciach vzťahujúcich sa na nespôsobilosť (ďalej len „odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2009)11“),

| — | so zreteľom na články 46 a 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 46 a 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0152/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0152/2017),

| A. | keďže je nevyhnutné, aby sa Únia približovala svojim občanom a zaoberala sa problémami, ktoré sa ich priamo týkajú, a popritom zaručovala dodržiavanie základných práv bez diskriminácie alebo vylúčenia; |
| --- | --- |

A.

keďže je nevyhnutné, aby sa Únia približovala svojim občanom a zaoberala sa problémami, ktoré sa ich priamo týkajú, a popritom zaručovala dodržiavanie základných práv bez diskriminácie alebo vylúčenia;

| B. | keďže ochrana zraniteľných dospelých osôb, ktoré využívajú slobodu pohybu v rámci Únie, je v zásade cezhraničnou problematikou, ktorá sa preto týka všetkých členských štátov; keďže táto problematika poukazuje na význam úlohy, ktorú musí Únia a jej Európsky parlament zohrávať s cieľom riešiť problémy a ťažkosti, s ktorými sa európski občania stretávajú pri vykonávaní svojich práv, najmä v cezhraničnom kontexte; |
| --- | --- |

B.

keďže ochrana zraniteľných dospelých osôb, ktoré využívajú slobodu pohybu v rámci Únie, je v zásade cezhraničnou problematikou, ktorá sa preto týka všetkých členských štátov; keďže táto problematika poukazuje na význam úlohy, ktorú musí Únia a jej Európsky parlament zohrávať s cieľom riešiť problémy a ťažkosti, s ktorými sa európski občania stretávajú pri vykonávaní svojich práv, najmä v cezhraničnom kontexte;

| C. | keďže ochrana zraniteľných dospelých osôb je úzko spojená s dodržiavaním ľudských práv; keďže každá zraniteľná dospelá osoba sa takisto ako každý európsky občan musí považovať za držiteľa práv, schopného prijímať slobodné, nezávislé a informované rozhodnutia v rámci svojich možností, a nielen za pasívneho príjemcu starostlivosti a pozornosti; |
| --- | --- |

C.

keďže ochrana zraniteľných dospelých osôb je úzko spojená s dodržiavaním ľudských práv; keďže každá zraniteľná dospelá osoba sa takisto ako každý európsky občan musí považovať za držiteľa práv, schopného prijímať slobodné, nezávislé a informované rozhodnutia v rámci svojich možností, a nielen za pasívneho príjemcu starostlivosti a pozornosti;

| D. | keďže zraniteľnosť dospelých a rôzne predpisy upravujúce ich právnu ochranu nesmú byť prekážkou uplatnenia práva osôb na voľný pohyb; |
| --- | --- |

D.

keďže zraniteľnosť dospelých a rôzne predpisy upravujúce ich právnu ochranu nesmú byť prekážkou uplatnenia práva osôb na voľný pohyb;

| E. | keďže demografický vývoj a predlžovanie dĺžky života majú za následok zvyšovanie počtu starších osôb, ktoré z dôvodu chorôb súvisiacich s vekom nie sú schopné chrániť svoje vlastné záujmy; keďže existujú aj ďalšie okolnosti, ktoré sú nezávislé od veku, ako sú duševné a telesné postihnutia, a ktoré tiež môžu byť vrodené a ktoré môžu ovplyvniť schopnosť dospelej osoby chrániť svoje záujmy; |
| --- | --- |

E.

keďže demografický vývoj a predlžovanie dĺžky života majú za následok zvyšovanie počtu starších osôb, ktoré z dôvodu chorôb súvisiacich s vekom nie sú schopné chrániť svoje vlastné záujmy; keďže existujú aj ďalšie okolnosti, ktoré sú nezávislé od veku, ako sú duševné a telesné postihnutia, a ktoré tiež môžu byť vrodené a ktoré môžu ovplyvniť schopnosť dospelej osoby chrániť svoje záujmy;

| F. | keďže vznikli problémy v dôsledku rastúceho pohybu vysťahovaných osôb a osôb na dôchodku medzi členskými štátmi, pričom medzi nimi sú aj zraniteľné osoby alebo osoby, ktoré by sa zraniteľnými mohli stať; |
| --- | --- |

F.

keďže vznikli problémy v dôsledku rastúceho pohybu vysťahovaných osôb a osôb na dôchodku medzi členskými štátmi, pričom medzi nimi sú aj zraniteľné osoby alebo osoby, ktoré by sa zraniteľnými mohli stať;

| G. | keďže medzi právnymi predpismi členských štátov existujú rozdiely z hľadiska súdnej právomoci, rozhodného práva, uznávania a vykonávania opatrení v oblasti ochrany dospelých osôb; keďže rozdielnosť v oblasti rozhodného práva a rozmanitosť príslušných jurisdikcií môžu narúšať právo voľného pohybu zraniteľných osôb a právo na pobyt v členskom štáte, ktorý si vybrali, ako aj právo na náležitú ochranu ich majetku, pokiaľ sa nachádza vo viacerých členských štátoch; |
| --- | --- |

G.

keďže medzi právnymi predpismi členských štátov existujú rozdiely z hľadiska súdnej právomoci, rozhodného práva, uznávania a vykonávania opatrení v oblasti ochrany dospelých osôb; keďže rozdielnosť v oblasti rozhodného práva a rozmanitosť príslušných jurisdikcií môžu narúšať právo voľného pohybu zraniteľných osôb a právo na pobyt v členskom štáte, ktorý si vybrali, ako aj právo na náležitú ochranu ich majetku, pokiaľ sa nachádza vo viacerých členských štátoch;

| H. | keďže naďalej pretrvávajú aj rozdiely v právnych predpisoch členských štátov, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti ochrany, a to aj napriek pokroku dosiahnutému v tejto oblasti po odporúčaní Výboru ministrov Rady Európy č. R(99) 4; |
| --- | --- |

H.

keďže naďalej pretrvávajú aj rozdiely v právnych predpisoch členských štátov, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti ochrany, a to aj napriek pokroku dosiahnutému v tejto oblasti po odporúčaní Výboru ministrov Rady Európy č. R(99) 4;

| I. | keďže v článku 1 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 (2) sa vylučuje osobný stav a právna spôsobilosť fyzických osôb z rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

I.

keďže v článku 1 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 (2) sa vylučuje osobný stav a právna spôsobilosť fyzických osôb z rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia;

| J. | keďže Haagsky dohovor predstavuje súbor pravidiel medzinárodného práva súkromného, ktoré je osobitne prispôsobené na riešenie cezhraničných problémov týkajúcich sa zraniteľných dospelých osôb; keďže navzdory času, ktorý ubehol od prijatia uvedeného dohovoru, ho ratifikovalo len veľmi málo členských štátov; keďže toto oneskorenie v ratifikácii dohovoru narúša ochranu zraniteľných dospelých osôb, ktoré sa nachádzajú v cezhraničnej situácii v Únii; keďže je teda nevyhnutné v záujme účinnosti konať na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť ochranu zraniteľných dospelých osôb nachádzajúcich sa v cezhraničnej situácii; |
| --- | --- |

J.

keďže Haagsky dohovor predstavuje súbor pravidiel medzinárodného práva súkromného, ktoré je osobitne prispôsobené na riešenie cezhraničných problémov týkajúcich sa zraniteľných dospelých osôb; keďže navzdory času, ktorý ubehol od prijatia uvedeného dohovoru, ho ratifikovalo len veľmi málo členských štátov; keďže toto oneskorenie v ratifikácii dohovoru narúša ochranu zraniteľných dospelých osôb, ktoré sa nachádzajú v cezhraničnej situácii v Únii; keďže je teda nevyhnutné v záujme účinnosti konať na úrovni Únie s cieľom zabezpečiť ochranu zraniteľných dospelých osôb nachádzajúcich sa v cezhraničnej situácii;

| K. | keďže zraniteľná dospelá osoba je osoba, ktorá dosiahla vek 18 rokov a ktorá z dôvodu zhoršených alebo nedostatočných osobných schopností nie je schopná chrániť záujmy týkajúce sa vlastnej osoby a majetku, či už dočasne alebo trvalo; |
| --- | --- |

K.

keďže zraniteľná dospelá osoba je osoba, ktorá dosiahla vek 18 rokov a ktorá z dôvodu zhoršených alebo nedostatočných osobných schopností nie je schopná chrániť záujmy týkajúce sa vlastnej osoby a majetku, či už dočasne alebo trvalo;

| L. | keďže by sa mali zohľadniť ustanovenia Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím; keďže Únia a členské štáty sú stranami uvedeného dohovoru; |
| --- | --- |

L.

keďže by sa mali zohľadniť ustanovenia Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím; keďže Únia a členské štáty sú stranami uvedeného dohovoru;

| M. | keďže podľa vymedzení svojich politík musí Únia zaručiť dodržiavanie zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

M.

keďže podľa vymedzení svojich politík musí Únia zaručiť dodržiavanie zásad subsidiarity a proporcionality;

| N. | keďže opatrenia Únie v oblasti ochrany zraniteľných dospelých osôb sa musia v prvom rade zamerať na zaručenie šírenia, uznávania a vykonávania ochranných opatrení prijatých orgánmi členských štátov v prospech zraniteľnej dospelej osoby zo strany orgánov iného členského štátu, najmä na šírenie a uznávanie splnomocnení v prípade nespôsobilosti, ako aj na posilňovanie spolupráce medzi členskými štátmi v uvedenej oblasti; |
| --- | --- |

N.

keďže opatrenia Únie v oblasti ochrany zraniteľných dospelých osôb sa musia v prvom rade zamerať na zaručenie šírenia, uznávania a vykonávania ochranných opatrení prijatých orgánmi členských štátov v prospech zraniteľnej dospelej osoby zo strany orgánov iného členského štátu, najmä na šírenie a uznávanie splnomocnení v prípade nespôsobilosti, ako aj na posilňovanie spolupráce medzi členskými štátmi v uvedenej oblasti;

| O. | keďže pod pojmom „ochranné opatrenia“ by sa mali chápať najmä opatrenia podľa článku 3 Haagskeho dohovoru; |
| --- | --- |

O.

keďže pod pojmom „ochranné opatrenia“ by sa mali chápať najmä opatrenia podľa článku 3 Haagskeho dohovoru;

| P. | keďže pod pojmom „splnomocnenie v prípade nespôsobilosti“ by sa mali chápať právomoci zastupovania udelené spôsobilou dospelou osobou, a to buď dohodou, alebo jednostranným aktom, ktoré nadobúdajú účinnosť, keď uvedená dospelá osoba už nie je schopná chrániť svoje záujmy; |
| --- | --- |

P.

keďže pod pojmom „splnomocnenie v prípade nespôsobilosti“ by sa mali chápať právomoci zastupovania udelené spôsobilou dospelou osobou, a to buď dohodou, alebo jednostranným aktom, ktoré nadobúdajú účinnosť, keď uvedená dospelá osoba už nie je schopná chrániť svoje záujmy;

| Q. | keďže by sa mali občanom jednoduchšie sprístupňovať jasné a presné informácie o vnútroštátnych právnych predpisoch týkajúcich sa nespôsobilosti a ochrany zraniteľných dospelých osôb, aby mohli sami prijímať informované rozhodnutia; |
| --- | --- |

Q.

keďže by sa mali občanom jednoduchšie sprístupňovať jasné a presné informácie o vnútroštátnych právnych predpisoch týkajúcich sa nespôsobilosti a ochrany zraniteľných dospelých osôb, aby mohli sami prijímať informované rozhodnutia;

| R. | keďže by sa včasným prístupom rôznych správnych a súdnych orgánov k informáciám o právnej situácii dospelých osôb, ktoré sú predmetom ochranného opatrenia alebo splnomocnenia v prípade nespôsobilosti, mohla zlepšiť a posilniť ochrana takýchto osôb; |
| --- | --- |

R.

keďže by sa včasným prístupom rôznych správnych a súdnych orgánov k informáciám o právnej situácii dospelých osôb, ktoré sú predmetom ochranného opatrenia alebo splnomocnenia v prípade nespôsobilosti, mohla zlepšiť a posilniť ochrana takýchto osôb;

| S. | keďže zavedenie súborov alebo registrov v každom členskom štáte, do ktorých by sa zaznamenávali správne a súdne rozhodnutia týkajúce sa ochranných opatrení v prospech zraniteľnej dospelej osoby, ako aj splnomocnenia v prípade nespôsobilosti, pokiaľ sú takéto splnomocnenia upravené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, by mohlo uľahčiť včasný prístup všetkých príslušných správnych a súdnych orgánov k informáciám o právnej situácií dospelých osôb nachádzajúcich sa v zraniteľnej situácii, ako aj lepšie zabezpečiť právnu istotu; keďže by sa mala náležite zabezpečiť dôvernosť takýchto súborov alebo registrov v súlade s právom Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi týkajúcimi sa ochrany súkromia a osobných údajov; |
| --- | --- |

S.

keďže zavedenie súborov alebo registrov v každom členskom štáte, do ktorých by sa zaznamenávali správne a súdne rozhodnutia týkajúce sa ochranných opatrení v prospech zraniteľnej dospelej osoby, ako aj splnomocnenia v prípade nespôsobilosti, pokiaľ sú takéto splnomocnenia upravené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, by mohlo uľahčiť včasný prístup všetkých príslušných správnych a súdnych orgánov k informáciám o právnej situácií dospelých osôb nachádzajúcich sa v zraniteľnej situácii, ako aj lepšie zabezpečiť právnu istotu; keďže by sa mala náležite zabezpečiť dôvernosť takýchto súborov alebo registrov v súlade s právom Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi týkajúcimi sa ochrany súkromia a osobných údajov;

| T. | keďže ochranné opatrenia prijaté orgánmi členského štátu by sa mali plnoprávne uznať v ostatných členských štátoch; keďže bez ohľadu na uvedené skutočnosti by sa mohlo ukázať ako nevyhnutné uviesť dôvody odmietnutia uznania a vykonania ochranného opatrenia; keďže tieto náležite vymedzené dôvody, ktoré by mohli vzniesť príslušné vnútroštátne orgány na podporu odmietnutia uznania a vykonania ochranného opatrenia prijatého orgánmi iného členského štátu, by mali byť obmedzené na ochranu verejného poriadku dožiadaného štátu; |
| --- | --- |

T.

keďže ochranné opatrenia prijaté orgánmi členského štátu by sa mali plnoprávne uznať v ostatných členských štátoch; keďže bez ohľadu na uvedené skutočnosti by sa mohlo ukázať ako nevyhnutné uviesť dôvody odmietnutia uznania a vykonania ochranného opatrenia; keďže tieto náležite vymedzené dôvody, ktoré by mohli vzniesť príslušné vnútroštátne orgány na podporu odmietnutia uznania a vykonania ochranného opatrenia prijatého orgánmi iného členského štátu, by mali byť obmedzené na ochranu verejného poriadku dožiadaného štátu;

| U. | keďže by sa mohli zaviesť účinné mechanizmy zaručujúce uznávanie, registrovanie a využívanie splnomocnení v prípade nespôsobilosti v celej Únii; keďže na úrovni Únie by sa mal vytvoriť jednotný formulár splnomocnenia v prípade nespôsobilosti, aby sa zabezpečila účinnosť splnomocnení v prípade nespôsobilosti vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

U.

keďže by sa mohli zaviesť účinné mechanizmy zaručujúce uznávanie, registrovanie a využívanie splnomocnení v prípade nespôsobilosti v celej Únii; keďže na úrovni Únie by sa mal vytvoriť jednotný formulár splnomocnenia v prípade nespôsobilosti, aby sa zabezpečila účinnosť splnomocnení v prípade nespôsobilosti vo všetkých členských štátoch;

| V. | keďže by sa mali zaviesť jednotné formuláre Únie, ktoré by podporovali informovanie o rozhodnutiach týkajúcich sa ochrany zraniteľných dospelých osôb, ako aj šírenie, uznávanie a vykonávanie týchto rozhodnutí; keďže v záujme právnej istoty je potrebné, aby každá osoba, ktorej je udelená ochrana osoby alebo majetku zraniteľnej dospelej osoby, mohla na požiadanie získať v primeranej lehote osvedčenie, v ktorom by sa uviedlo jej postavenie, štatút a právomoci, ktoré sú jej pridelené; |
| --- | --- |

V.

keďže by sa mali zaviesť jednotné formuláre Únie, ktoré by podporovali informovanie o rozhodnutiach týkajúcich sa ochrany zraniteľných dospelých osôb, ako aj šírenie, uznávanie a vykonávanie týchto rozhodnutí; keďže v záujme právnej istoty je potrebné, aby každá osoba, ktorej je udelená ochrana osoby alebo majetku zraniteľnej dospelej osoby, mohla na požiadanie získať v primeranej lehote osvedčenie, v ktorom by sa uviedlo jej postavenie, štatút a právomoci, ktoré sú jej pridelené;

| W. | keďže rozhodnutie vydané v členskom štáte, ktoré je v uvedenom členskom štáte vykonateľné, by malo byť vykonateľné v ostatných členských štátoch bez potreby vyhlásenia vykonateľnosti tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

W.

keďže rozhodnutie vydané v členskom štáte, ktoré je v uvedenom členskom štáte vykonateľné, by malo byť vykonateľné v ostatných členských štátoch bez potreby vyhlásenia vykonateľnosti tohto rozhodnutia;

| X. | keďže by bolo vhodné zaviesť mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi s cieľom podporovať a uľahčovať komunikáciu medzi príslušnými orgánmi, ako aj prenos a výmenu informácií o zraniteľných dospelých osobách; keďže určenie ústredného orgánu každým členským štátom, ako sa ustanovuje v Haagskom dohovore, by mohlo príslušným spôsobom prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa; |
| --- | --- |

X.

keďže by bolo vhodné zaviesť mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi s cieľom podporovať a uľahčovať komunikáciu medzi príslušnými orgánmi, ako aj prenos a výmenu informácií o zraniteľných dospelých osobách; keďže určenie ústredného orgánu každým členským štátom, ako sa ustanovuje v Haagskom dohovore, by mohlo príslušným spôsobom prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa;

| Y. | keďže niektoré ochranné opatrenia plánované orgánmi členského štátu, pokiaľ ide o zraniteľnú dospelú osobu, najmä umiestnenie dospelej osoby do zariadenia nachádzajúceho sa v inom členskom štáte, by mohli pre iný členský štát predstavovať logistické a finančné ťažkosti; keďže v takýchto prípadoch by bolo vhodné zaviesť mechanizmy spolupráce medzi orgánmi dotknutých členských štátov s cieľom dohodnúť sa na prípadnom rozdelení nákladov spojených s daným ochranným opatrením; |
| --- | --- |

Y.

keďže niektoré ochranné opatrenia plánované orgánmi členského štátu, pokiaľ ide o zraniteľnú dospelú osobu, najmä umiestnenie dospelej osoby do zariadenia nachádzajúceho sa v inom členskom štáte, by mohli pre iný členský štát predstavovať logistické a finančné ťažkosti; keďže v takýchto prípadoch by bolo vhodné zaviesť mechanizmy spolupráce medzi orgánmi dotknutých členských štátov s cieľom dohodnúť sa na prípadnom rozdelení nákladov spojených s daným ochranným opatrením;

| Z. | keďže existencia ústredných orgánov by nemala brániť správnym a súdnym orgánom členských štátov v priamej komunikácii, pokiaľ by sa ukázalo, že je takáto komunikácia účinnejšia; |
| --- | --- |

Z.

keďže existencia ústredných orgánov by nemala brániť správnym a súdnym orgánom členských štátov v priamej komunikácii, pokiaľ by sa ukázalo, že je takáto komunikácia účinnejšia;

| AA. | keďže čas, ktorý uplynul od prijatia uznesenia Európskeho parlamentu z 18. decembra 2008, by mal umožniť Komisii získať dostatočné informácie o uplatňovaní Haagskeho dohovoru v členských štátoch, ktoré tento dohovor ratifikovali, a vypracovať správu, ktorú Európsky parlament v uvedenom uznesení požadoval; |
| --- | --- |

AA.

keďže čas, ktorý uplynul od prijatia uznesenia Európskeho parlamentu z 18. decembra 2008, by mal umožniť Komisii získať dostatočné informácie o uplatňovaní Haagskeho dohovoru v členských štátoch, ktoré tento dohovor ratifikovali, a vypracovať správu, ktorú Európsky parlament v uvedenom uznesení požadoval;

| 1. | blahoželá členským štátom, ktoré podpísali a ratifikovali Haagsky dohovor, a nabáda členské štáty, ktoré tento dohovor ešte nepodpísali alebo neratifikovali, aby tak čo najskôr urobili; žiada Komisiu, aby využila všetok svoj politický vplyv v Rade a v členských štátoch s cieľom zvýšiť do konca roku 2017 počet členských štátov, ktoré ratifikovali tento dohovor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | upozorňuje, že návrh nariadenia, ktorý je predmetom odporúčaní uvedených v prílohe, nemá byť náhradou Haagskeho dohovoru, ale jeho oporou a povzbudením pre členské štáty, aby tento dohovor ratifikovali a uplatňovali; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že ochrana zraniteľných dospelých osôb, najmä osôb so zdravotným postihnutím, si vyžaduje komplexný súbor špecifických a cielených opatrení; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dostatočnú prispôsobivosť plánovaných ochranných opatrení vo svojich vnútorných právnych predpisoch situácii každej zraniteľnej dospelej osoby, a to tak, aby príslušné vnútroštátne orgány mohli prijať primerané a vhodné opatrenia na ochranu jednotlivcov, čím by sa predišlo tomu, aby boli občania Únie zbavení zákonného práva, hoci by boli stále schopní jeho vykonávania; upozorňuje, že nesvojprávnosť väčšiny osôb so zdravotným postihnutím vyplýva z ich postihnutia, a nie z ich veku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína Komisii a členským štátom, že nie všetky zraniteľné dospelé osoby sú nevyhnutne zraniteľné z dôvodu pokročilého veku, a opätovne žiada Komisiu a členské štáty, aby sa prijali opatrenia s cieľom posilniť právnu ochranu a práva nielen starších zraniteľných dospelých osôb, ale aj dospelých osôb, ktoré sú alebo sa stali zraniteľnými a nie sú schopné chrániť svoje vlastné záujmy z dôvodu vážneho duševného a/alebo telesného postihnutia; domnieva sa, že v tomto smere by bolo nanajvýš užitočné ustanoviť postupy na výmenu a porovnávanie osvedčených postupov medzi členskými štátmi s ohľadom na ich rôzne režimy ochrany; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva členské štáty, aby podporovali sebaurčenie dospelých osôb, a to zavedením vnútroštátnych právnych predpisov o splnomocneniach v prípade nespôsobilosti, pričom by sa mali inšpirovať zásadami uvedenými v odporúčaní Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2009)11; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť potrebám najviac znevýhodnených zraniteľných dospelých osôb a aby zaviedli opatrenia, ktorými by sa zabezpečilo, aby tieto osoby neboli vystavené diskriminácii v súvislosti s týmto stavom; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, ktoré vo svojich právnych predpisoch uznávajú splnomocnenie v prípade nespôsobilosti alebo ho plánujú zaviesť, aby do svojich právnych systémov nezavádzali poplatky alebo predpisy, ktoré by mohli neprimerane brániť dospelým osobám v znevýhodnenej situácii využívať splnomocnenie v prípade nespôsobilosti, a to bez ohľadu na ich finančnú situáciu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žiada Komisiu, aby rozbehla, udržiavala a financovala projekty zamerané na informovanie občanov Únie o právnych predpisoch členských štátov týkajúcich sa zraniteľných dospelých osôb a súvisiacich ochranných opatrení; vyzýva členské štáty, aby prijali príslušné opatrenia a kroky s cieľom zabezpečiť všetkým osobám na ich území dostatočné a ľahko dostupné informácie o ich vnútroštátnych právnych predpisoch, ako aj o dostupných službách v oblasti ochrany zraniteľných dospelých osôb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nereagovala na žiadosť Európskeho parlamentu a nepredložila Európskemu parlamentu a Rade včas správu, v ktorej by uviedla zistené problémy a najlepšie postupy pri uplatňovaní Haagskeho dohovoru a ktorá by obsahovala aj návrhy opatrení Únie, ktorými by sa doplnil alebo spresnil spôsob uplatňovania tohto dohovoru; domnieva sa, že uvedená správa by sa mohlo venovať problémom, s ktorými sa Komisia v praxi stretla, s cieľom zozbierať informácie o uplatňovaní Haagskeho dohovoru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade na základe článku 81 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie predložila do 31. marca 2018 návrh nariadenia s cieľom posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi, ako aj zlepšiť plnoprávne uznávanie a vykonávanie rozhodnutí týkajúcich sa ochrany zraniteľných dospelých osôb a splnomocnení v prípade nespôsobilosti na základe odporúčaní, ktoré sú uvedené v prílohe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potvrdzuje, že v odporúčaniach sa rešpektujú základné práva a zásada subsidiarity; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v rámci najlepších vnútroštátnych postupov je dôležité zohľadniť skúsenosti miestnych samospráv a orgánov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnieva sa, že vyžiadaný návrh nemá žiadne finančné dôsledky; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a sprievodné odporúčania Komisii, Rade a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 45 E, 23.2.2010, s. 71.

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 z 12. decembra 2012 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. EÚ L 351, 20.12.2012, s. 1).

---

PRÍLOHA K UZNESENIU

ODPORÚČANIA K OBSAHU VYŽIADANÉHO NÁVRHU

A.   ZÁSADY A CIELE NÁVRHU

| 1. | podporovať informovanie o správnych a súdnych rozhodnutiach týkajúcich sa zraniteľných dospelých osôb, ktoré sú predmetom ochranných opatrení, ktoré boli vymedzené v Haagskom dohovore z 13. januára 2000 o medzinárodnej ochrane dospelých, ako aj uľahčovať šírenie, uznávanie a vykonávanie takýchto rozhodnutí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zaviesť vnútroštátne súbory alebo registre, v ktorých by sa uvádzali na jednej strane správne a súdne rozhodnutia týkajúce sa ochranných opatrení pre zraniteľné dospelé osoby a na druhej strane splnomocnenia v prípade nespôsobilosti, ak existujú, s cieľom zaručiť právnu istotu a uľahčiť šírenie a rýchly prístup k informáciám o právnej situácii osôb, na ktoré sa vzťahuje ochranné opatrenie, zo strany príslušných správnych a súdnych orgánov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zaviesť osobitné a príslušné opatrenia na podporu spolupráce medzi členskými štátmi, a to využitím nástrojov sprístupnených Haagskym dohovorom, najmä zavedenie ústredných orgánov, ktoré by boli poverené uľahčovaním komunikácie medzi príslušnými orgánmi členských štátov a koordináciou prenosu a výmeny informácií o správnych a súdnych rozhodnutiach týkajúcich sa dospelých, ktoré sú predmetom ochranného opatrenia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zabezpečiť, aby sa výmena informácií o postavení ochrany zraniteľných dospelých osôb, ako aj prístup k súborom a registrom ochranných opatrení a splnomocnení v prípade nespôsobilosti medzi členskými štátmi vykonávali tak, aby sa starostlivo zabezpečilo dodržiavanie zásady dôvernosti a pravidiel týkajúcich sa ochrany osobných údajov príslušných dospelých osôb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zaviesť jednotné formuláre Únie určené na presadzovanie informácií o správnych a súdnych rozhodnutiach týkajúcich sa zraniteľných dospelých osôb, ako aj šírenie, uznávanie a vykonávanie rozhodnutí, ktoré sa ich týkajú. Komisia by sa mohla inšpirovať vzormi formulárov, ktoré odporúčal osobitný výbor diplomatického charakteru Haagskej konferencie medzinárodného práva súkromného v aktoch zo zasadnutia zo septembra – októbra 1999 o ochrane dospelých osôb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznať každej osobe, ktorá zabezpečuje ochranu osoby alebo majetku zraniteľnej dospelej osoby, právo získať v primeranej lehote od príslušných orgánov osvedčenie, v ktorom sa uvedie jej postavenie a právomoci, ktoré sú jej pridelené, a ktoré by bolo platné vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podporovať plnoprávne uznávanie ochranných opatrení, ktoré boli prijaté orgánmi konkrétneho členského štátu, v členských štátoch bez toho, aby tým bolo dotknuté výnimočné zavádzanie právnych záruk na ochranu verejného poriadku v členských štátoch, ktoré požiadali o uznanie takýchto ochranných opatrení, v súlade s článkami 3 a 21 Charty základných práv Európskej únie, ktoré uvedeným členským štátom môžu pomôcť odôvodniť neuznanie a nevykonanie takýchto ochranných opatrení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podporovať vykonávanie ochranných opatrení, ktoré boli prijaté orgánmi konkrétneho členského štátu, v členských štátoch bez potreby vyhlásenia vykonateľnosti takýchto opatrení; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podporovať konzultácie a spoluprácu medzi členskými štátmi v prípadoch, v ktorých by vykonávanie rozhodnutia plánovaného orgánmi členského štátu mohlo spôsobovať logistické a finančné ťažkosti pre iný členský štát, aby sa dotknuté členské štáty mohli dohodnúť na rozdelení nákladov spojených s ochranným opatrením. Konzultácia a spolupráca by sa mali vždy vykonávať v záujme dotknutej zraniteľnej dospelej osoby a pri plnom dodržiavaní jej základných práv. Dotknuté orgány by mohli príslušnému správnemu alebo súdnemu orgánu predložiť alternatívne opatrenia, pričom konečné rozhodnutie zostáva aj naďalej v právomoci dotknutého orgánu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zaviesť jednotné formuláre splnomocnenia v prípade nespôsobilosti s cieľom podporiť využívanie takýchto splnomocnení zainteresovanými osobami, ktorých informovaný súhlas by mali preveriť príslušné orgány, a zabezpečiť, aby sa takéto splnomocnenia mohli šíriť, uznávať a vykonávať. |
| --- | --- |

10.

B.   NAVRHOVANÉ ČINNOSTI

| 1. | žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu a Rade na základe článku 81 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie predložila do 31. marca 2018 návrh nariadenia s cieľom posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi a automatické uznávanie a vykonávanie rozhodnutí o ochrane zraniteľných dospelých osôb a splnomocnení v prípade nespôsobilosti. |
| --- | --- |

1.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/161 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/161

---

P8_TA(2017)0239

Viacročný rámec pre Agentúru EÚ pre základné práva na roky 2018 – 2022 (Uznesenie)

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o viacročnom rámci pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022 (2017/2702(RSP))

(2018/C 307/25)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022 (14423/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022 (14423/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0528/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0528/2016),

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0177/2017), predložené v zmysle článku 99 ods. 1 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0177/2017), predložené v zmysle článku 99 ods. 1 a 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na svoju pozíciu z 13. decembra 2012 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa zriaďuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2013 – 2017 (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu z 13. decembra 2012 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa zriaďuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2013 – 2017 (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2015 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2015 (2),

| — | so zreteľom na vyhlásenia Komisie a Rady z 31. mája 2017 o viacročnom finančnom rámci pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Komisie a Rady z 31. mája 2017 o viacročnom finančnom rámci pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Európska únia je odhodlaná zaručiť práva zakotvené v Charte základných práv Európskej únie; |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia je odhodlaná zaručiť práva zakotvené v Charte základných práv Európskej únie;

| B. | keďže v návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa zriaďuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022, predloženom Európskemu parlamentu na udelenie súhlasu, je zahrnutých osem tematických oblastí: obete trestných činov a prístup k spravodlivosti, rovnosť a diskriminácia založená na pohlaví, rase, farbe pleti, etnickom alebo sociálnom pôvode, genetických črtách, jazyku, náboženstve alebo viere, politickom alebo inom zmýšľaní, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodení, zdravotnom postihnutí, veku, sexuálnej orientácii alebo z dôvodu štátnej príslušnosti; informačná spoločnosť, a najmä rešpektovanie súkromného života a ochrana osobných údajov; justičná spolupráca okrem spolupráce v trestných veciach; migrácia, hranice, azyl a integrácia utečencov a migrantov; rasizmus, xenofóbia a súvisiace prejavy neznášanlivosti; práva dieťaťa; a integrácia a sociálne začlenenie Rómov so zameraním na protirómske nálady; |
| --- | --- |

B.

keďže v návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa zriaďuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022, predloženom Európskemu parlamentu na udelenie súhlasu, je zahrnutých osem tematických oblastí: obete trestných činov a prístup k spravodlivosti, rovnosť a diskriminácia založená na pohlaví, rase, farbe pleti, etnickom alebo sociálnom pôvode, genetických črtách, jazyku, náboženstve alebo viere, politickom alebo inom zmýšľaní, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodení, zdravotnom postihnutí, veku, sexuálnej orientácii alebo z dôvodu štátnej príslušnosti; informačná spoločnosť, a najmä rešpektovanie súkromného života a ochrana osobných údajov; justičná spolupráca okrem spolupráce v trestných veciach; migrácia, hranice, azyl a integrácia utečencov a migrantov; rasizmus, xenofóbia a súvisiace prejavy neznášanlivosti; práva dieťaťa; a integrácia a sociálne začlenenie Rómov so zameraním na protirómske nálady;

| C. | keďže zahrnutie oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach do viacročného rámca by nielen odrážalo potreby na mieste, ale umožnilo by agentúre z vlastnej iniciatívy poskytovať komplexnú analýzu v oblastiach, ktoré sú zjavne významné z hľadiska základných práv, najmä vzhľadom na nedávny a prebiehajúci legislatívny vývoj v tejto oblasti na úrovni Únie; |
| --- | --- |

C.

keďže zahrnutie oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach do viacročného rámca by nielen odrážalo potreby na mieste, ale umožnilo by agentúre z vlastnej iniciatívy poskytovať komplexnú analýzu v oblastiach, ktoré sú zjavne významné z hľadiska základných práv, najmä vzhľadom na nedávny a prebiehajúci legislatívny vývoj v tejto oblasti na úrovni Únie;

| D. | keďže po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy sa policajná spolupráca a justičná spolupráca v trestných veciach stali súčasťou práva Únie, a teda patria do rozsahu úloh agentúry, ako všetky oblasti patriace do právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007; |
| --- | --- |

D.

keďže po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy sa policajná spolupráca a justičná spolupráca v trestných veciach stali súčasťou práva Únie, a teda patria do rozsahu úloh agentúry, ako všetky oblasti patriace do právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007;

| E. | keďže hoci policajná spolupráca a justičná spolupráca v trestných veciach nie sú zahrnuté do rozhodnutia Rady, ktorým sa zriaďuje viacročný rámec, agentúra bude môcť na žiadosť Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie naďalej vykonávať svoje úlohy v týchto oblastiach, a to podľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007; |
| --- | --- |

E.

keďže hoci policajná spolupráca a justičná spolupráca v trestných veciach nie sú zahrnuté do rozhodnutia Rady, ktorým sa zriaďuje viacročný rámec, agentúra bude môcť na žiadosť Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie naďalej vykonávať svoje úlohy v týchto oblastiach, a to podľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007;

| F. | keďže zriadenie viacročného rámca agentúry na roky 2018 – 2022 je nevyhnutné na zabezpečenie kontinuity jej činností a keďže chýbajúci nový viacročný rámec na začiatku roku 2018 by mohlo mať za následok, že agentúra by mohla pracovať iba na základe konkrétnej žiadosti niektorej inštitúcie a nie z vlastnej iniciatívy; |
| --- | --- |

F.

keďže zriadenie viacročného rámca agentúry na roky 2018 – 2022 je nevyhnutné na zabezpečenie kontinuity jej činností a keďže chýbajúci nový viacročný rámec na začiatku roku 2018 by mohlo mať za následok, že agentúra by mohla pracovať iba na základe konkrétnej žiadosti niektorej inštitúcie a nie z vlastnej iniciatívy;

| 1. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v Rade nebola dosiahnutá dohoda, pokiaľ ide zahrnutie navrhovaných nových tematických oblastí policajnej spolupráce a súdnej spolupráce v trestných veciach do nového viacročného rámca; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína význam práce agentúry a jej zásadnú úlohu pri presadzovaní základných práv v celej Únii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že jedným zo základných aspektov práce agentúry je pokračovať v podpore dodržiavania základných práv v kontexte práva Únie, a preto je potrebné zabezpečiť, aby sa činnosť agentúry neprerušovala; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta vyhlásenia Komisie a Rady a trvá na potrebe zlepšiť pracovné postupy riadenia a fungovania agentúry a upresniť, že právomoci agentúry zahŕňajú aj „bývalý tretí pilier“ policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach; |
| --- | --- |

4.

| 5. | berie na vedomie rozdielne názory Komisie a Rady, pokiaľ ide o výklad nariadenia o zriadení agentúry, a vyzýva obidve inštitúcie, aby čo najskôr dosiahli dohodu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby po externom hodnotení agentúry v roku 2017 predložila návrh zmeny nariadenia (ES) č. 168/2007, ktorý považuje za nevyhnutný na to, aby sa zlepšili postupy riadenia a fungovania agentúry a aby sa nariadenie zosúladilo s Lisabonskou zmluvou, ako sa stanovuje v článku 31 ods. 2 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a Agentúre Európskej únie pre základné práva. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 434, 23.12.2015, s. 262.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0485.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/163

---

P8_TA(2017)0240

Digitalizácia európskeho priemyslu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o digitalizácii európskeho priemyslu (2016/2271(INI))

(2018/C 307/26)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 173 (hlava XVII) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý sa týka priemyselnej politiky Únie a okrem iného sa vzťahuje na konkurencieschopnosť priemyslu Únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 173 (hlava XVII) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý sa týka priemyselnej politiky Únie a okrem iného sa vzťahuje na konkurencieschopnosť priemyslu Únie,

| — | so zreteľom na články 9, 11 a 16 ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 9, 11 a 16 ZFEÚ,

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii,

| — | so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Digitalizácia európskeho priemyslu – využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Digitalizácia európskeho priemyslu – využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere (COM(2016)0180),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe (COM(2016)0178),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Priority v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Priority v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (COM(2016)0176),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Kvantové technológie (SWD(2016)0107), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Kvantové technológie (SWD(2016)0107),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Rozvoj internetu vecí v Európe (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 19. apríla 2016 s názvom Rozvoj internetu vecí v Európe (SWD(2016)0110),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2014 s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2014 s názvom Na ceste k prosperujúcemu hospodárstvu založenému na údajoch (COM(2014)0442),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 s názvom Smerom k aktu o jednotnom digitálnom trhu (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2011 o priemyselnej politike vo veku globalizácie (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2011 o priemyselnej politike vo veku globalizácie (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. júna 2010 o EÚ 2020 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. júna 2010 o EÚ 2020 (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. júna 2010 o inovačnej politike Spoločenstva v meniacom sa svete (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. júna 2010 o inovačnej politike Spoločenstva v meniacom sa svete (4),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. októbra 2010 s názvom Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie – Konkurencieschopnosť a udržateľnosť v popredí záujmu (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. októbra 2010 s názvom Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie – Konkurencieschopnosť a udržateľnosť v popredí záujmu (COM(2010)0614),

| — | so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (COM(2010)2020),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 6. októbra 2010 s názvom Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020: Únia inovácií (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 6. októbra 2010 s názvom Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020: Únia inovácií (COM(2010)0546),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. júla 2007 s názvom Strednodobé hodnotenie priemyselnej politiky – Príspevok k Stratégii EÚ pre rast a zamestnanosť (COM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. júla 2007 s názvom Strednodobé hodnotenie priemyselnej politiky – Príspevok k Stratégii EÚ pre rast a zamestnanosť (COM(2007)0374),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192), sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100) a na nadväzujúce legislatívne a nelegislatívne návrhy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 2015 s názvom Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe (COM(2015)0192), sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2015)0100) a na nadväzujúce legislatívne a nelegislatívne návrhy,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 11. septembra 2013, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa jednotného európskeho trhu s elektronickými komunikáciami a na dosiahnutie prepojeného kontinentu a ktorým sa menia smernice 2002/20/ES, 2002/21/ES a 2002/22/ES a nariadenia (ES) č. 1211/2009 a (EÚ) č. 531/2012 (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 11. septembra 2013, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa jednotného európskeho trhu s elektronickými komunikáciami a na dosiahnutie prepojeného kontinentu a ktorým sa menia smernice 2002/20/ES, 2002/21/ES a 2002/22/ES a nariadenia (ES) č. 1211/2009 a (EÚ) č. 531/2012 (COM(2013)0627),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 26. marca 2013 o opatreniach týkajúcich sa zníženia nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí (COM(2013)0147), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 26. marca 2013 o opatreniach týkajúcich sa zníženia nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí (COM(2013)0147),

| — | so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady zo 7. februára 2013 o opatreniach na zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti sietí a informácií v Únii (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady zo 7. februára 2013 o opatreniach na zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti sietí a informácií v Únii (COM(2013)0048),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. októbra 2012 s názvom Silnejší európsky priemysel v prospech rastu a oživenia hospodárstva (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. októbra 2012 s názvom Silnejší európsky priemysel v prospech rastu a oživenia hospodárstva (COM(2012)0582),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. januára 2014 s názvom Za obnovu európskeho priemyslu (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. januára 2014 s názvom Za obnovu európskeho priemyslu (COM(2014)0014),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. októbra 2012 s názvom Akt o jednotnom trhu II – Spoločne za nový rast (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. októbra 2012 s názvom Akt o jednotnom trhu II – Spoločne za nový rast (COM(2012)0573),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. apríla 2011 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Akt o jednotnom trhu: Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. apríla 2011 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Akt o jednotnom trhu: Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery (COM(2011)0206),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. októbra 2010 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Na ceste k Aktu o jednotnom trhu: Pre vysoko konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo – 50 návrhov, ako lepšie spoločne pracovať, podnikať a obchodovať (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. októbra 2010 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Na ceste k Aktu o jednotnom trhu: Pre vysoko konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo – 50 návrhov, ako lepšie spoločne pracovať, podnikať a obchodovať (COM(2010)0608),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 10. januára 2017 s názvom Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 10. januára 2017 s názvom Budovanie európskeho dátového hospodárstva (COM(2017)0009),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2014 o reindustrializácii Európy s cieľom podporiť konkurencieschopnosť a udržateľnosť (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2014 o reindustrializácii Európy s cieľom podporiť konkurencieschopnosť a udržateľnosť (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. decembra 2013 o uvoľnení potenciálu cloud computingu v Európe (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. decembra 2013 o uvoľnení potenciálu cloud computingu v Európe (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. septembra 2013 s názvom Digitálna agenda pre rast, mobilitu a zamestnanosť: čas zaradiť vyššiu rýchlosť (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. septembra 2013 s názvom Digitálna agenda pre rast, mobilitu a zamestnanosť: čas zaradiť vyššiu rýchlosť (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. júna 2012 o ochrane kritických informačných infraštruktúr – dosiahnuté ciele a ďalšie kroky: na ceste ku globálnej kybernetickej bezpečnosti (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. júna 2012 o ochrane kritických informačných infraštruktúr – dosiahnuté ciele a ďalšie kroky: na ceste ku globálnej kybernetickej bezpečnosti (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o súdržnej politike EÚ v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o súdržnej politike EÚ v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2010 s názvom Nová digitálna agenda pre Európu: 2015.eu (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2010 s názvom Nová digitálna agenda pre Európu: 2015.eu (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. júna 2010 o internete vecí (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. júna 2010 o internete vecí (11),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. júla 2016 s názvom Priemysel 4.0 a digitálna transformácia: budúci postup; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. júla 2016 s názvom Priemysel 4.0 a digitálna transformácia: budúci postup;

| — | so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 52 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0183/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0183/2017),

| A. | keďže by sa malo vynaložiť rázne úsilie zamerané na reindustrializáciu Európy, ktoré budú sprevádzať konkrétne politiky, činnosti a stimuly, s cieľom skĺbiť konkurencieschopnosť s udržateľnosťou a s vytváraním kvalitných pracovných miest a inkluzívnosťou; keďže pripomína, že do roku 2020 by malo byť na priemysle založených 20 % HDP Únie, pričom treba nutne vziať do úvahy štrukturálnu transformáciu priemyselného sektora z dôvodu digitálneho narušenia nástupu nových obchodných modelov; |
| --- | --- |

A.

keďže by sa malo vynaložiť rázne úsilie zamerané na reindustrializáciu Európy, ktoré budú sprevádzať konkrétne politiky, činnosti a stimuly, s cieľom skĺbiť konkurencieschopnosť s udržateľnosťou a s vytváraním kvalitných pracovných miest a inkluzívnosťou; keďže pripomína, že do roku 2020 by malo byť na priemysle založených 20 % HDP Únie, pričom treba nutne vziať do úvahy štrukturálnu transformáciu priemyselného sektora z dôvodu digitálneho narušenia nástupu nových obchodných modelov;

| B. | keďže európsky priemysel predstavuje základ hospodárstva a bohatstva Európy a čelí veľkým výzvam v dôsledku rýchlejšej globalizácie a inovačných trendov; |
| --- | --- |

B.

keďže európsky priemysel predstavuje základ hospodárstva a bohatstva Európy a čelí veľkým výzvam v dôsledku rýchlejšej globalizácie a inovačných trendov;

| C. | keďže digitalizácia priemyselnej výroby pomáha zvýšiť odolnosť, energetickú efektívnosť a efektívnosť využívania zdrojov, udržateľnosť inovácií a konkurencieschopnosť našich hospodárstiev, a tým mení obchodné modely, výrobu, produkty, procesy a tvorbu hodnoty a má zásadný dosah na rovnováhu príležitostí a výziev pre európsky priemysel a pracovníkov; |
| --- | --- |

C.

keďže digitalizácia priemyselnej výroby pomáha zvýšiť odolnosť, energetickú efektívnosť a efektívnosť využívania zdrojov, udržateľnosť inovácií a konkurencieschopnosť našich hospodárstiev, a tým mení obchodné modely, výrobu, produkty, procesy a tvorbu hodnoty a má zásadný dosah na rovnováhu príležitostí a výziev pre európsky priemysel a pracovníkov;

| D. | keďže Európa vzhľadom na svoje priemyselné dedičstvo, svoju sieť priemyselných odvetví a hodnotových reťazcov, silu svojej inovácie, svoje strategické verejné investície do výskumu a vývoja, svoju dostupnosť súkromných investícií a efektívnej správy, svoju kvalifikovanú pracovnú silu a svoju integráciu priemyselného rozvoja so spoločenskými výzvami a vzhľadom na skutočnosť, že má vyše 30 vnútroštátnych a regionálnych iniciatív zameraných na digitalizáciu priemyslu, má silnú základňu, vďaka ktorej sa môže postaviť do čela digitálnej transformácie; keďže existuje príležitosť na posilnenie priemyslu EÚ, ak sa nám podarí vybudovať plne integrované hodnotové reťazce pre digitálne posilnené priemyselné výrobky a balík výrobkov a služieb; |
| --- | --- |

D.

keďže Európa vzhľadom na svoje priemyselné dedičstvo, svoju sieť priemyselných odvetví a hodnotových reťazcov, silu svojej inovácie, svoje strategické verejné investície do výskumu a vývoja, svoju dostupnosť súkromných investícií a efektívnej správy, svoju kvalifikovanú pracovnú silu a svoju integráciu priemyselného rozvoja so spoločenskými výzvami a vzhľadom na skutočnosť, že má vyše 30 vnútroštátnych a regionálnych iniciatív zameraných na digitalizáciu priemyslu, má silnú základňu, vďaka ktorej sa môže postaviť do čela digitálnej transformácie; keďže existuje príležitosť na posilnenie priemyslu EÚ, ak sa nám podarí vybudovať plne integrované hodnotové reťazce pre digitálne posilnené priemyselné výrobky a balík výrobkov a služieb;

| E. | keďže 5G zásadne zmení naše hospodárstva, vďaka čomu sa digitalizácia stane stredobodom priemyselného rozvoja a sociálnych služieb; |
| --- | --- |

E.

keďže 5G zásadne zmení naše hospodárstva, vďaka čomu sa digitalizácia stane stredobodom priemyselného rozvoja a sociálnych služieb;

| F. | keďže v súvislosti s úspešnou európskou priemyselnou stratégiou je nevyhnutné vytvoriť jednotný digitálny trh, ktorý podnieti ekonomický rast a zamestnanosť sociálne zodpovedným spôsobom; |
| --- | --- |

F.

keďže v súvislosti s úspešnou európskou priemyselnou stratégiou je nevyhnutné vytvoriť jednotný digitálny trh, ktorý podnieti ekonomický rast a zamestnanosť sociálne zodpovedným spôsobom;

| G. | keďže dobre koncipovaná, technologicky neutrálna stratégia digitalizácie priemyselnej výroby, ktorá cezhranične čoraz viac prepája ľudí a stroje, ako aj služby v rámci celého hodnotového reťazca, je dôležitým odrazovým mostíkom pre zvýšenie odolnosti, udržateľnosti a konkurencieschopnosti našej ekonomiky a tvorbu nových pracovných miest; |
| --- | --- |

G.

keďže dobre koncipovaná, technologicky neutrálna stratégia digitalizácie priemyselnej výroby, ktorá cezhranične čoraz viac prepája ľudí a stroje, ako aj služby v rámci celého hodnotového reťazca, je dôležitým odrazovým mostíkom pre zvýšenie odolnosti, udržateľnosti a konkurencieschopnosti našej ekonomiky a tvorbu nových pracovných miest;

| H. | keďže digitalizácia by mala uvoľniť potenciál zvyšovania efektívneho využívania zdrojov, energie a kapitálu, a tým prispieť k integrovanejšiemu obehovému hospodárstvu, k znižovaniu materiálovej náročnosti a väčšej priemyselnej súčinnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže digitalizácia by mala uvoľniť potenciál zvyšovania efektívneho využívania zdrojov, energie a kapitálu, a tým prispieť k integrovanejšiemu obehovému hospodárstvu, k znižovaniu materiálovej náročnosti a väčšej priemyselnej súčinnosti;

| I. | keďže digitalizácia môže podporiť odvetvie cestovného ruchu v prospech cestujúcich a ich mobility a umožniť okrem iného ľahký prístup k informáciám v reálnom čase a širokú škálu služieb; |
| --- | --- |

I.

keďže digitalizácia môže podporiť odvetvie cestovného ruchu v prospech cestujúcich a ich mobility a umožniť okrem iného ľahký prístup k informáciám v reálnom čase a širokú škálu služieb;

| J. | keďže rozvinuté jazykové technológie môžu priemyslu pomôcť prekonať jazykové bariéry, ktoré sú prekážkou rozvoja digitálneho trhu; |
| --- | --- |

J.

keďže rozvinuté jazykové technológie môžu priemyslu pomôcť prekonať jazykové bariéry, ktoré sú prekážkou rozvoja digitálneho trhu;

| K. | keďže digitalizácia v sektore dopravy vytvára pre výrobcov, prevádzkovateľov, investorov, pracovníkov a cestujúcich nové príležitosti a je predpokladom na to, aby tento sektor ostal konkurencieschopný a funkčný a zvýšil svoju účinnosť a aby sa služby v doprave stali udržateľnejšie a výkonnejšie; |
| --- | --- |

K.

keďže digitalizácia v sektore dopravy vytvára pre výrobcov, prevádzkovateľov, investorov, pracovníkov a cestujúcich nové príležitosti a je predpokladom na to, aby tento sektor ostal konkurencieschopný a funkčný a zvýšil svoju účinnosť a aby sa služby v doprave stali udržateľnejšie a výkonnejšie;

| L. | keďže digitalizácia môže prispieť k zaisteniu bezpečnejších pracovných podmienok, väčšej bezpečnosti výrobkov a individualizácii aj decentralizácii výroby; |
| --- | --- |

L.

keďže digitalizácia môže prispieť k zaisteniu bezpečnejších pracovných podmienok, väčšej bezpečnosti výrobkov a individualizácii aj decentralizácii výroby;

| M. | keďže existuje veľký rozdiel v zamestnanosti a odbornej príprave žien a mužov v odvetví IKT, čo má veľmi negatívne dôsledky na rovnosť na trhu práce; |
| --- | --- |

M.

keďže existuje veľký rozdiel v zamestnanosti a odbornej príprave žien a mužov v odvetví IKT, čo má veľmi negatívne dôsledky na rovnosť na trhu práce;

| N. | keďže digitalizácia a individualizácia a decentralizácia produkcie povedú k zmene pracovných podmienok a budú mať množstvo sociálnych dosahov; keďže bezpečné a dôstojné pracovné podmienky a vysoké normy bezpečnosti výrobkov musia byť aj naďalej spoločnou starosťou; |
| --- | --- |

N.

keďže digitalizácia a individualizácia a decentralizácia produkcie povedú k zmene pracovných podmienok a budú mať množstvo sociálnych dosahov; keďže bezpečné a dôstojné pracovné podmienky a vysoké normy bezpečnosti výrobkov musia byť aj naďalej spoločnou starosťou;

| O. | keďže existuje mnoho štúdií, ktoré zdôrazňujú, že digitalizácia v priemyselnej výrobe prinesie zmeny dopytu na trhu práce a v zamestnanosti v Európe; keďže toto môže mať dosah na existujúce pravidlá upravujúce práva a účasť pracovníkov; keďže je jasné, že je potrebné vyjsť v ústrety týmto zmenám odbornou prípravou pracovnej sily v oblasti nových zručností v oblasti IKT a zvýšením digitálnych zručností v spoločnosti ako celku; |
| --- | --- |

O.

keďže existuje mnoho štúdií, ktoré zdôrazňujú, že digitalizácia v priemyselnej výrobe prinesie zmeny dopytu na trhu práce a v zamestnanosti v Európe; keďže toto môže mať dosah na existujúce pravidlá upravujúce práva a účasť pracovníkov; keďže je jasné, že je potrebné vyjsť v ústrety týmto zmenám odbornou prípravou pracovnej sily v oblasti nových zručností v oblasti IKT a zvýšením digitálnych zručností v spoločnosti ako celku;

Vypracovanie integrovanej stratégie digitalizácie priemyslu pre EÚ

| 1. | víta oznámenie Komisie s názvom Digitalizácia európskeho priemyslu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je pevne presvedčený o tom, že stratégia digitalizácie priemyslu je veľmi dôležitá z hľadiska riešenia najpálčivejších ekonomických a spoločenských problémov Európy, pretože:






  a) | posilňuje hospodársku dynamiky, sociálnu a územnú súdržnosť a odolnosť voči technologickým zmenám a narušeniam prostredníctvom modernizácie a prepojenia európskych priemyslov a hospodárskych hodnotových reťazcov, prostredníctvom zvýšenia verejných a súkromných investícií do reálnej ekonomiky a poskytnutia investičných príležitostí v kontexte udržateľnej modernizácie; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

posilňuje hospodársku dynamiky, sociálnu a územnú súdržnosť a odolnosť voči technologickým zmenám a narušeniam prostredníctvom modernizácie a prepojenia európskych priemyslov a hospodárskych hodnotových reťazcov, prostredníctvom zvýšenia verejných a súkromných investícií do reálnej ekonomiky a poskytnutia investičných príležitostí v kontexte udržateľnej modernizácie;

| b) | podporuje tvorbu pracovných miest a relokalizačné príležitosti, zlepšuje pracovné podmienky (dobré pracovné miesta) a príťažlivosť pracovných miest v priemyselnom sektore prostredníctvom sociálne spravodlivej transformácie a inkluzívnejším pracovným trhom s rozmanitejšími modelmi pracovných miest a schém pracovného času, lepšími podmienkami a integráciou zamestnania a celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

b)

podporuje tvorbu pracovných miest a relokalizačné príležitosti, zlepšuje pracovné podmienky (dobré pracovné miesta) a príťažlivosť pracovných miest v priemyselnom sektore prostredníctvom sociálne spravodlivej transformácie a inkluzívnejším pracovným trhom s rozmanitejšími modelmi pracovných miest a schém pracovného času, lepšími podmienkami a integráciou zamestnania a celoživotného vzdelávania;

| c) | zvyšuje efektívne využívanie zdrojov a znižuje materiálovú náročnosť spracovateľského priemyslu vďaka silnejšiemu európskemu obehovému hospodárstvu, pričom treba pripomenúť, že toto je nevyhnutné pre vytvorenie materiálnych podmienok európskeho odvetvia špičkových technológií, ako aj pre digitalizovanú priemyselnú výrobu a jej produkty; |
| --- | --- |

c)

zvyšuje efektívne využívanie zdrojov a znižuje materiálovú náročnosť spracovateľského priemyslu vďaka silnejšiemu európskemu obehovému hospodárstvu, pričom treba pripomenúť, že toto je nevyhnutné pre vytvorenie materiálnych podmienok európskeho odvetvia špičkových technológií, ako aj pre digitalizovanú priemyselnú výrobu a jej produkty;

| d) | posilňuje európsku súdržnosť prostredníctvom spoľahlivej a ambicióznej európskej investičnej politiky (s osobitným zameraním na šírenie špičkovej digitálnej infraštruktúry), využívaním rôznych európskych nástrojov financovania vrátane fondu EFSI, regionálnych fondov, Horizont 2020 a iných, a tiež zabezpečuje koordinovanú, technologicky neutrálnu európsku priemyselnú politiku založenú na spravodlivej hospodárskej súťaži medzi množstvom rozličných aktérov, inovácii a udržateľnej modernizácii a inovácii technologického, sociálneho a obchodného modelu, ktorý podnecuje jednotný digitálny trh a integráciu a modernizáciu celého európskeho priemyslu; |
| --- | --- |

d)

posilňuje európsku súdržnosť prostredníctvom spoľahlivej a ambicióznej európskej investičnej politiky (s osobitným zameraním na šírenie špičkovej digitálnej infraštruktúry), využívaním rôznych európskych nástrojov financovania vrátane fondu EFSI, regionálnych fondov, Horizont 2020 a iných, a tiež zabezpečuje koordinovanú, technologicky neutrálnu európsku priemyselnú politiku založenú na spravodlivej hospodárskej súťaži medzi množstvom rozličných aktérov, inovácii a udržateľnej modernizácii a inovácii technologického, sociálneho a obchodného modelu, ktorý podnecuje jednotný digitálny trh a integráciu a modernizáciu celého európskeho priemyslu;

| e) | podporuje európske ciele politiky v oblasti zmeny klímy tým, že zvyšuje energetickú efektívnosť a efektívnosť zdrojov v priemyselnej výrobe, ako aj obehovosť priemyselnej výroby, znižuje emisie a zabezpečuje, aby udržateľnosť priemyslu išla ruka v ruke s konkurencieschopnosťou; |
| --- | --- |

e)

podporuje európske ciele politiky v oblasti zmeny klímy tým, že zvyšuje energetickú efektívnosť a efektívnosť zdrojov v priemyselnej výrobe, ako aj obehovosť priemyselnej výroby, znižuje emisie a zabezpečuje, aby udržateľnosť priemyslu išla ruka v ruke s konkurencieschopnosťou;

| f) | posilňuje ekonomické, politické a sociálne inovácie prostredníctvom zásad otvorenosti a dostupnosti verejných a súkromných údajov, pričom vždy chráni citlivé údaje pri výmenách medzi podnikmi, pracovníkmi a sprostredkovateľmi a umožňuje lepšiu integráciu všetkých typov hospodárskych odvetví a oblastí politiky vrátane kreatívneho a kultúrneho priemyslu; |
| --- | --- |

f)

posilňuje ekonomické, politické a sociálne inovácie prostredníctvom zásad otvorenosti a dostupnosti verejných a súkromných údajov, pričom vždy chráni citlivé údaje pri výmenách medzi podnikmi, pracovníkmi a sprostredkovateľmi a umožňuje lepšiu integráciu všetkých typov hospodárskych odvetví a oblastí politiky vrátane kreatívneho a kultúrneho priemyslu;

| g) | zlepšuje životné podmienky občanov v mestských aj vidieckych oblastiach a ich informovanosť a schopnosť využiť príležitosti digitalizácie; |
| --- | --- |

g)

zlepšuje životné podmienky občanov v mestských aj vidieckych oblastiach a ich informovanosť a schopnosť využiť príležitosti digitalizácie;

| h) | podporuje technologické a sociálne inovácie v oblasti výskumu EÚ prostredníctvom politiky priemyselnej digitalizácie s jasným zameraním a víziou; |
| --- | --- |

h)

podporuje technologické a sociálne inovácie v oblasti výskumu EÚ prostredníctvom politiky priemyselnej digitalizácie s jasným zameraním a víziou;

| i) | zvyšuje energetickú bezpečnosť a znižuje spotrebu energie prostredníctvom digitalizovanej, pružnejšej a efektívnejšej priemyselnej výroby, ktorá umožní lepšie riadenie dopytu po energii; |
| --- | --- |

i)

zvyšuje energetickú bezpečnosť a znižuje spotrebu energie prostredníctvom digitalizovanej, pružnejšej a efektívnejšej priemyselnej výroby, ktorá umožní lepšie riadenie dopytu po energii;

| j) | nadväzuje partnerstvá s ďalšími makroregiónmi vo svete v záujme rozvoja inovatívnych a spravodlivých otvorených digitálnych trhov; |
| --- | --- |

j)

nadväzuje partnerstvá s ďalšími makroregiónmi vo svete v záujme rozvoja inovatívnych a spravodlivých otvorených digitálnych trhov;

| k) | uvedomuje si potreby spravodlivejšej a účinnejšej európskej politiky v oblasti zdaňovania a objasnením otázok, ako je daňový základ v ére globálne prepojených digitálnych trhov a digitalizovanej výroby; |
| --- | --- |

k)

uvedomuje si potreby spravodlivejšej a účinnejšej európskej politiky v oblasti zdaňovania a objasnením otázok, ako je daňový základ v ére globálne prepojených digitálnych trhov a digitalizovanej výroby;

| l) | priťahuje nové investície a popredných vedeckých pracovníkov a odborné znalosti na svetovej úrovni, čo prispieva k hospodárskemu rastu a konkurencieschopnosti Európy; |
| --- | --- |

l)

priťahuje nové investície a popredných vedeckých pracovníkov a odborné znalosti na svetovej úrovni, čo prispieva k hospodárskemu rastu a konkurencieschopnosti Európy;

| m) | podporuje nové obchodné modely a inovačná začínajúce podniky podmienené digitalizáciou a technologickým rozvojom; |
| --- | --- |

m)

podporuje nové obchodné modely a inovačná začínajúce podniky podmienené digitalizáciou a technologickým rozvojom;

| 3. | zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť konkurencieschopné podnikateľské prostredie, ktoré uľahčí súkromné investície, priaznivý regulačný rámec, ktorý zabráni byrokratickým prekážkam, vybudovať špičkovú európsku digitálnu infraštruktúru, koordinačnú štruktúru EÚ pre digitalizáciu priemyslu, ktorá umožní koordináciu vnútroštátnych, regionálnych a celoúnijných iniciatív a platforiem v oblasti priemyselnej digitalizácie; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že do roku 2020 sa dosiahne cieľ 20 % podielu priemyslu na HDP; zdôrazňuje, že aby sa umožnilo EÚ zaujať popredné miesto v svetovom priemysle, digitalizácia priemyslu musí byť prepojená so širšou priemyselnou stratégiou EÚ; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť pokrok v oblasti digitalizácie, a to najmä v tých regiónoch a sektoroch členských štátov, ktoré zaostávajú a medzi tými ľuďmi, ktorých sa týka digitálna priepasť; v tejto súvislosti víta navrhované fórum európskych zainteresovaných strán na vysokej úrovni za okrúhlym stolom; zdôrazňuje význam spolupráce medzi príslušnými subjektmi a očakáva, že okrem popredných predstaviteľov priemyslu a sociálnych partnerov sa budú aktívne zapájať aj zainteresované strany z radov členov akademickej obce, MSP, subjekty pôsobiace v oblasti normalizácie, tvorcovia politík, orgány verejnej správy na vnútroštátnej a miestnej úrovni a občianska spoločnosť; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada Komisiu, aby pokračovala vo svojej významnej práci, v rámci ktorej sa zaoberá výrobnými a digitalizačnými trendmi, ako aj trendmi v netechnických disciplínach (ako sú právo, politika, správa, komunikácie atď.), analýzou náležitého vývoja v iných oblastiach a identifikáciou nových kľúčových technológií, a aby sa snažila zabezpečiť, aby sa zachovalo vedúce postavenie Európy v týchto oblastiach a aby sa do politík a činností začlenili nové trendy, pričom je potrebné zohľadniť pojmy bezpečnosť v štádiu návrhu a ochrana súkromia už v štádiu návrhu a štandardná ochrana súkromia, a aby preskúmala, či by táto práca mohla byť vykonaná prostredníctvom osobitnej siete priemyselnej predikcie vrátane národných organizácií pre výskum a technológie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta oznámenie Komisie na tému Digitalizácia európskeho priemyslu – Využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere (COM(2016)0180), ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že keďže je jeho zameranie na sektor dopravy obmedzené na prepojené a automatizované vozidlá, nerieši dostatočne všetky existujúce problémy; pripomína, že hoci prepojené a automatizované vozidlá predstavujú jednu z najzaujímavejších nadchádzajúcich digitálnych transformácií v sektore, potenciál pre digitalizáciu existuje vo všetkých druhoch dopravy, tak v administratívnych, ako aj prevádzkových postupoch, a naprieč celým hodnotovým reťazcom, od výrobcov po osobnú a nákladnú dopravu, ako aj pre koordináciu so všetkými novými technológiami používanými v tomto sektore, ako sú napríklad európske globálne satelitné navigačné systémy EGNOS a Galileo, od ktorých možno očakávať výsledky už v blízkej budúcnosti; vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na digitálnu transformáciu vo všetkých druhoch dopravy vrátane služieb v doprave a cestovnom ruchu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poukazuje na to, že proces digitalizácie nebol v rovnakom rozsahu na prospech celému odvetviu dopravy, čo viedlo k nežiaducej roztrieštenosti v rámci vnútorného trhu, ako aj medzi jednotlivými druhmi dopravy a v rámci rovnakého druhu dopravy; zdôrazňuje, že existujú výrazné a narastajúce rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a digitalizáciu v doprave, čo sa prejavuje aj medzi regiónmi, spoločnosťami a MSP; domnieva sa, že vypracovanie koordinovanej stratégie pre oblasť priemyselnej digitalizácie (SOPD) pre EÚ by mohlo pomôcť prekonať túto fragmentáciu a rozdiely a prilákať investície do digitálnych projektov; zdôrazňuje, že cieľom by nemal byť len ďalší politický dokument, ale skutočná stratégia, ktorá by zohľadňovala inovačné trendy a trhový potenciál a ktorej vykonávanie by sa priebežne vyhodnocovalo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že SOPD prispeje k riešeniu niektorých z najpálčivejších problémov v odvetví dopravy a cestovného ruchu; vyzýva preto Komisiu, aby ďalej podporovala digitalizáciou s cieľom:






  a) | zlepšiť celkovú bezpečnosť, kvalitu a environmentálnu výkonnosť sektora dopravy; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

zlepšiť celkovú bezpečnosť, kvalitu a environmentálnu výkonnosť sektora dopravy;

| b) | zlepšiť bezbariérový prístup pre všetkých vrátane starších osôb a osôb so zníženou mobilitou alebo so zdravotným postihnutím a zvýšiť povedomie o alternatívnych riešeniach v oblasti mobility, ktorými sa cestujúcim poskytne viac možností, užívateľsky prístupnejšie a „na mieru šité“ výrobky a viac informácií v celej EÚ, a to tak v mestských, ako aj menej rozvinutých regiónoch; |
| --- | --- |

b)

zlepšiť bezbariérový prístup pre všetkých vrátane starších osôb a osôb so zníženou mobilitou alebo so zdravotným postihnutím a zvýšiť povedomie o alternatívnych riešeniach v oblasti mobility, ktorými sa cestujúcim poskytne viac možností, užívateľsky prístupnejšie a „na mieru šité“ výrobky a viac informácií v celej EÚ, a to tak v mestských, ako aj menej rozvinutých regiónoch;

| c) | znížiť dopravné náklady, akými sú náklady na údržbu, a zlepšiť účinnosť využívania existujúcej dopravnej infraštruktúry, (napr. tzv. platooning (metóda na zvýšenie kapacity), kooperatívne inteligentné dopravné systémy, Európsky systém riadenia železničnej dopravy (ERTMS) a riečne informačné služby (RIS)); |
| --- | --- |

c)

znížiť dopravné náklady, akými sú náklady na údržbu, a zlepšiť účinnosť využívania existujúcej dopravnej infraštruktúry, (napr. tzv. platooning (metóda na zvýšenie kapacity), kooperatívne inteligentné dopravné systémy, Európsky systém riadenia železničnej dopravy (ERTMS) a riečne informačné služby (RIS));

| d) | zlepšiť konkurencieschopnosť podporením nových aktérov, najmä MSP a začínajúcich podnikov, s cieľom vytvoriť konkurenciu pre existujúce monopoly; |
| --- | --- |

d)

zlepšiť konkurencieschopnosť podporením nových aktérov, najmä MSP a začínajúcich podnikov, s cieľom vytvoriť konkurenciu pre existujúce monopoly;

| e) | uľahčiť riadne a harmonizované presadzovanie právnych predpisov EÚ prostredníctvom vytvárania systémov riadenia dopravy, inteligentných dopravných systémov, digitálnych tachografov, elektronických mýtnych systémov atď. a vytvoriť regulačný rámec vhodný pre skutočné nové situácie, ktoré môžu vyplynúť z uplatňovania nových vyspelých technológií; |
| --- | --- |

e)

uľahčiť riadne a harmonizované presadzovanie právnych predpisov EÚ prostredníctvom vytvárania systémov riadenia dopravy, inteligentných dopravných systémov, digitálnych tachografov, elektronických mýtnych systémov atď. a vytvoriť regulačný rámec vhodný pre skutočné nové situácie, ktoré môžu vyplynúť z uplatňovania nových vyspelých technológií;

| f) | znížiť administratívnu záťaž pre malých a stredných prevádzkovateľov dopravy a začínajúce podniky, napríklad v odvetví nákladnej dopravy a logistiky, zjednodušením administratívnych postupov, zistením pohybu a sledovanie nákladu a optimalizovaním rozpisov a dopravných tokov; |
| --- | --- |

f)

znížiť administratívnu záťaž pre malých a stredných prevádzkovateľov dopravy a začínajúce podniky, napríklad v odvetví nákladnej dopravy a logistiky, zjednodušením administratívnych postupov, zistením pohybu a sledovanie nákladu a optimalizovaním rozpisov a dopravných tokov;

| g) | naďalej chrániť práva cestujúcich vrátane ochrany údajov, a to aj v multimodálnej doprave; |
| --- | --- |

g)

naďalej chrániť práva cestujúcich vrátane ochrany údajov, a to aj v multimodálnej doprave;

| h) | zmenšiť problémy súvisiace s informačnou asymetriou na dopravnom trhu; |
| --- | --- |

h)

zmenšiť problémy súvisiace s informačnou asymetriou na dopravnom trhu;

| i) | zvýšiť príťažlivosť a rozvoj odvetvia cestovného ruchu, ktorý pomáha vytvárať približne 10 % HDP Európskej únie, a tvorivého odvetvia v mestských, vidieckych a vzdialených oblastiach, napríklad prostredníctvom lepšej integrácie mobility a služieb cestovného ruchu, a to aj v menej známych destináciách; |
| --- | --- |

i)

zvýšiť príťažlivosť a rozvoj odvetvia cestovného ruchu, ktorý pomáha vytvárať približne 10 % HDP Európskej únie, a tvorivého odvetvia v mestských, vidieckych a vzdialených oblastiach, napríklad prostredníctvom lepšej integrácie mobility a služieb cestovného ruchu, a to aj v menej známych destináciách;

| 8. | poukazuje na to, že nepretržité a vysokovýkonné prepojenie je nevyhnutným predpokladom pre rýchle, bezpečné a spoľahlivé prepojenie všetkých druhov dopravy a pre ďalšiu digitalizáciu v odvetví dopravy; vyjadruje poľutovanie nad výraznou fragmentáciou digitálneho pokrytia v EÚ; domnieva sa, že pre digitalizáciu sektora dopravy sú rozhodujúce investície do širokopásmového pripojenia a spravodlivé prideľovanie frekvenčného spektra; zdôrazňuje v tejto súvislosti, že je potrebné mať prierezovú sektorovú víziu, napríklad medzi elektronikou, telekomunikáciami, dopravou a cestovným ruchom; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby splnili svoj záväzok vytvoriť takýto druh prepojenia hlavných dopravných ciest a uzlov najneskôr do roku 2025 a začali s realizáciou úplného pokrytia v celej EÚ; |
| --- | --- |

8.

Vytváranie podmienok pre úspešnú priemyselnú digitalizáciu: infraštruktúra, investície, inovácie a zručnosti

| 9. | zdôrazňuje, že stratégia digitalizácie priemyslu je príležitosťou pre napredovanie inovácie, efektívnosti a udržateľných technológií, ktoré zvyšujú konkurencieschopnosť a modernizujú priemyselnú základňu EÚ a zároveň odstraňujú prekážky brániace rozvoju digitálneho trhu; zdôrazňuje, že je potrebné, aby integrovaná priemyselná digitalizácia bola založená na pevných priaznivých podmienkach, ktoré siahajú od prvotriednej infraštruktúry odolnej voči budúcim výzvam, výskumu a vývoja a prostredia podporujúceho investície po vhodný aktualizovaný legislatívny rámec podnecujúci inováciu, prehĺbený jednotný digitálny trh, vysokú úroveň zručností a podnikania a posilnený sociálny dialóg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že je potrebné podporovať investície do vysokorýchlostného pripojenia, napríklad prostredníctvom technológie 5G, optických vlákien a navigačnej a satelitnej komunikácie s cieľom zabezpečiť solídnu digitálnu základnú infraštruktúru v mestských a priemyselných oblastiach; zdôrazňuje význam harmonizácie pri prideľovaní spektra, zameranej na zvýšenie dopytu po pripojení a na zvýšenie predvídateľnosti investičného prostredia sietí. zdôrazňuje potrebu vytvorenia vedúceho postavenia v hodnotových reťazcoch a kľúčových technológiách digitálneho priemyslu, ako sú 5G, kvantové technológie, vysokorýchlostná výpočtová technika, umelá inteligencia, cloud computing, analýza veľkých dát, internet vecí, robotika, automatizácia (vrátane vysoko automatizovaného vedenia vozidiel) a technológie distribuovaných záznamov o transakciách (Distributed Ledger Technologies); v tejto súvislosti podporuje sprievodné pracovné dokumenty Komisie k jej oznámeniu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uznáva príležitosti a výzvy spojené s digitalizáciou priemyslu; berie na vedomie pozitívne účinky digitalizácie priemyslu, keď zvyšuje pružnosť pracovných podmienok, ktoré môžu vytvoriť lepšiu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, rozšíriť možnosti prostredníctvom práce na diaľku a umožniť ľuďom z vidieckych a odľahlých oblastí, aby sa zapojili do trhu práce (za predpokladu, že sú vybavení potrebnou infraštruktúrou), čo podporuje hospodársky rast; zároveň uznáva, že trend plynúci z digitalizácie, ktorým je smerovanie k väčšej pružnosti, môže zvýšiť riziko nestabilnej a neistej zamestnanosti; zdôrazňuje, že nové formy práce sa nesmú využívať na obchádzanie jestvujúcich pracovnoprávnych a sociálnych predpisov, pokiaľ ide o ochranu práv pracovníkov a spotrebiteľov; poukazuje na to, že tradičné priemyselné odvetvia a podniky v rámci hospodárstva založeného na platformách musia byť rovnocenné; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poznamenáva, že digitálna transformácia v odvetviach dopravy a cestovného ruchu, najmä rozvoj služieb na požiadanie a kolaboratívnych hospodárstiev, prispieva k podstatnej zmene správania spotrebiteľov a cestujúcich, pokiaľ ide o mobilitu a cestovný ruch, ako aj k potrebe prispôsobenia infraštruktúry; vyzýva Komisiu, aby zhodnotila účinky digitalizácie na služby v oblasti dopravy, mobility a cestovného ruchu, s osobitným dôrazom na správanie a možnosti používateľov týchto služieb, a ďalej rozvíjala potenciál tejto spoločenskej zmeny; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konštatuje, že čoraz väčšia digitalizácia distribúcie cestovných lístkov spôsobuje, že spotrebiteľom je na internete k dispozícii viac informácií, ale čoraz častejšie takým spôsobom, ktorý komplikuje porovnávanie cenových ponúk; domnieva sa preto, že v rámci distribúcie je potrebné posilniť záruky transparentnosti a neutrality, a najmä online distribúcie, aby sa spotrebitelia mohli informovane rozhodovať na základe spoľahlivých informácií, nielen z hľadiska cien, ale aj iných parametrov vrátane kvality služieb a doplnkových ponúk; je presvedčený, že takáto transparentnosť zároveň podporí konkurenciu a rozvoj multimodálnej dopravy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnieva sa, že by digitalizácia mala spotrebiteľom priniesť väčší výber, užívateľsky prívetivejšie a prispôsobenejšie výrobky a viac informácií, najmä o kvalite výrobkov alebo služieb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na to, že vplyv jazykových bariér na priemysel a jeho digitalizáciu nebol v dokumentoch o digitálnom trhu primerane posúdený ani vyhodnotený; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štát, aby podporovali rozvoj jazykových technológií, ktoré popri digitalizácii priemyslu znížia fragmentáciu európskeho trhu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že osobitná podpora pre „analogickú“ viacjazyčnosť Európy je prospešná tak v oblasti digitalizácie európskeho priemyslu, ako aj v oblasti výučby komplexných digitálnych zručností; zdôrazňuje preto, že je potrebné venovať podstatne väčšiu pozornosť rozsiahlej podpore základného výskumu v oblasti štatistického, inteligentného, výukového softvéru a softvéru určeného na strojový preklad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že regióny sa musia zameriavať na svoju produktívnu silu a podporovať svoj rozvoj prostredníctvom inteligentnej špecializácie, inteligentných reťazcov a klastrov; je presvedčený, že klastre a súčinnosť medzi malými a strednými podnikmi, priemyselnými aktérmi, odvetvím remeselnej výroby, začínajúcimi podnikmi, akademickou obcou, výskumnými centrami, spotrebiteľskými organizáciami, odvetvím kreatívneho priemyslu, finančným sektorom a ďalšími zainteresovanými stranami môžu byť príkladom úspešných modelov, ktoré umožňujú pokrok v oblasti digitálnej výroby a inovácií; nabáda k výskumnej, inovačnej a štrukturálnej súdržnosti v EÚ; zdôrazňuje význam urýchľovacích programov a rizikového kapitálu s cieľom pomôcť rozšíriť začínajúce podniky; poukazuje, že využívanie digitalizácie má veľký význam pre podporu inovácií v oblasti obchodných modelov, ako sú systémy „platba podľa výsledkov“ a masové prispôsobovanie požiadavkám; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že osobitná pozornosť by sa mala venovať konkrétnym problémom, ktorým čelia malé a stredné podniky za okolností, keď by relatívne prínosy z úsilia vynaloženého v oblasti digitalizácie, pokiaľ ide energetickú efektívnosť a efektívne využívanie zdrojov, boli najvyššie; podporuje posilnenie združení MSP a ich dosah formou digitalizačných programov, rozvoj centier pre aplikovanú vedu so zameraním na digitalizáciu a spolufinancovanie vnútorného výskumu a vývoja pre MSP; nazdáva sa, že by sa mala venovať pozornosť vlastníctvu údajov a prístupu k údajom a vývoju európskeho programu digitálneho učňovského vzdelávania; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta zriadenie platformy inteligentnej špecializácie pre modernizáciu priemyslu, a najmä návrh Komisie zahrnutý do akčného plánu pre digitalizáciu priemyslu s cieľom vytvoriť sieť centier digitálnej kompetencie a centier digitálnych inovácií, ktorého cieľom je posilniť priemyselnú digitalizáciu a digitálne inovácie pre malé a stredné podniky vo všetkých regiónoch; poznamenáva, že odvetvie remeselnej výroby by sa v tejto súvislosti nemalo ignorovať; vyzýva Komisiu, aby presadzovala najmä zriadenie centier digitálnych inovácií a centier digitálnych kompetencií v menej digitalizovaných európskych regiónoch; vyzýva Komisiu, aby centrám digitálnych inovácií poskytla lepšie financovanie prostredníctvom rozličných európskych zdrojov (program Horizont 2020, štrukturálne fondy, atď.) s cieľom podporiť úsilie a stratégie členských štátov v oblasti rozvoja vnútroštátnej siete centier digitálnych inovácií a aby zvážila, že vyskúša prístup „zabezpečeného prostredia“, v ktorom by prierezové sektorové pokusy v kontrolovanom prostredí neboli zablokované platnou reguláciou; vyzýva členské štáty, aby zvýšili nadnárodnú spoluprácu medzi svojimi centrami digitálnych inovácií; domnieva sa, že určené centrá digitálnych inovácií by sa mali špecializovať na priemyselné digitálne inovácie, ktoré prispievajú k odstráneniu problémov európskej spoločnosti; vyjadruje v tomto smere presvedčenie, že financovanie z programu Horizont 2020 určené pre centrá digitálnych inovácií by sa dalo skombinovať s financovaním tohto programu pre spoločenské zmeny; poukazuje na možnosť inovačných poukazov v oblasti IKT pre malé a stredné podniky, pokiaľ ide o prístup k poradenstvu, výmenu najlepších postupov a skúsenosti s centrami digitálnych inovácií; |
| --- | --- |

19.

| 20. | berie do úvahy významnú úlohu, ktorú zohrávajú mestá a miestne samosprávy pri rozvoji nových obchodných modelov a zabezpečovaní digitálnej infraštruktúry a poskytovaní podpory malým a stredným podnikom a iným priemyselným subjektom, ako aj obrovské príležitosti, ktoré mestám poskytujú digitálno-priemyselné inovácie, napríklad prostredníctvom miestnej výroby s nulovým odpadom, užšej integrácie priemyselnej výroby a miestnej a mestskej logistiky a dopravy, v oblasti výroby energie, spotreby, výroby a 3D tlače; domnieva sa, že mestá by takisto mali mať prístup k centrám digitálnych inovácií; žiada Komisiu, aby sa zaoberala miestnymi, vnútroštátnymi a medzinárodnými najlepšími postupmi a podnietila ich výmenu; víta vydanie indexu európskych digitálnych miest a iniciatívy na podporu interoperability údajov a systémov medzi európskymi mestami; poznamenáva, že iniciatíva Inteligentných miest zohráva v tejto súvislosti dôležitú úlohu; zdôrazňuje pozitívne skúsenosti regionálnych poradných fór; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje úlohu, ktorú môže pri presadzovaní nových priemyselných digitálnych technológií zohrávať verejné obstarávanie a právne požiadavky na zaregistrovanie podniku a vykazovanie podnikateľskej činnosti alebo zverejnenie; žiada Komisiu, aby zvážila, ako by sa verejné obstarávanie mohlo využívať ako nástroj na stimulovanie inovácie; žiada Komisiu, aby zaradila do programu REFIT digitálnu kontrolu, čím by sa zabezpečilo, že regulácia je aktualizovaná vzhľadom na digitálny obsah, a aby medzi verejnými orgánmi uľahčila výmenu osvedčených postupov o používaní kritérií v oblasti inovácie vo verejných výberových konaniach; odporúča urýchlenie adaptácie právneho a technologického prostredia, ako je prechod na IPv6, podľa potrieb rozmachu priemyselnej digitalizácie a internetu vecí; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že je dôležité uvoľniť dostatočné finančné prostriedky a súkromné financie na digitalizáciu európskeho priemyslu vrátane lepšieho využívania Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI); je presvedčený, že sa musia výrazne zvýšiť rovnako, ako sa musia dramaticky zvýšiť verejné investície do digitálnej infraštruktúry; zdôrazňuje ústredné postavenie financovanie zo súkromných a kolaboratívnych platforiem; žiada Komisiu, aby zorganizovala rokovanie za okrúhlym stolom pre financovanie priemyselnej digitalizácie, ktorý danú vec preskúma a príde s inovačnými návrhmi na financovanie; vyjadruje poľutovanie, že sú zdroje vyčlenené v rozpočte EÚ na digitálnu politiku príliš obmedzené na to, aby mali skutočný účinok; uznáva, že je nevyhnutné podporiť európske hospodárstvo prostredníctvom produktívnych investícií: nazdáva sa, že dostupnosť existujúcich európskych finančných nástrojov, ako sú európske štrukturálne a investičné fondy a program Horizont 2020, by mali zabezpečiť dosiahnutie tohto cieľa; nazdáva sa, že kombinácia týchto fondov by mala byť v súlade s vnútroštátnymi zdrojmi a predpismi o štátnej pomoci; uznáva úlohu, ktorú zohrávajú verejno-súkromné partnerstvá a spoločné podniky; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva členské štáty, aby v záujme podpory efektívnej priemyselnej digitalizácie poskytovali fiškálne stimuly pre firmy a podniky, ktoré realizujú digitálny systém a systém inteligentnej výroby; |
| --- | --- |

23.

Zabezpečovanie vedúceho postavenia Európy v oblasti technológií a bezpečnosti pri priemyselnej digitalizácii: fúzie a akvizície, kybernetická bezpečnosť, toky dát, normalizácia

| 24. | uznáva nevyhnutnú potrebu posilnenia výskumu a vývoja; vyzýva Komisiu, aby podporila domáce a externé úsilie v oblasti výskumu a vývoja a podporila inovačné siete a spoluprácu medzi začínajúcimi podnikmi, etablovanými korporáciami, MSP, univerzitami atď. v digitálnom ekosystéme; žiada Komisiu, aby preskúmala, ako maximalizovať prenos výsledkov výskumu v rámci iniciatívy Horizont 2020 na trh a ich využitie európskymi spoločnosťami; žiada Komisiu, aby zvýšila mieru výskumných projektov v rámci iniciatívy Horizont 2020, ktoré generujú patenty a práva duševného vlastníctva, a aby o nich predložila správu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje význam zabezpečenia ochrany citlivých európskych technológií a know-how, ktoré tvoria základ budúcej priemyselnej sily a odolnosti hospodárstva; zdôrazňuje potenciálne riziká, pokiaľ ide o strategický stav a priame zahraničné investície podmienené priemyselnou politikou, najmä štátom vlastnených podnikov prostredníctvom fúzií a akvizícií; zdôrazňuje, že pokiaľ ide o priame zahraničné investície, niektorí externí investori sa v čoraz väčšej miere zaujímali o získanie citlivých európskych technológií cez fúzie a akvizíciu; víta iniciatívu Komisie, ktorá spočíva v preskúmaní skúseností Výboru pre zahraničné investície v Spojených štátoch (CFIUS); zdôrazňuje, že rovnaký trhový prístup pre investície by sa mal posilniť stanovením globálnych pravidiel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že rozvoj, pokiaľ ide o automatizáciu, a robotiku, uplatňovanie umelej inteligencie vo výrobe, ako aj rozsiahle začlenenie technických komponentov rôzneho pôvodu, prináša nové otázky týkajúce sa spoľahlivosti výrobkov a výrobných zariadení; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr ozrejmila pravidlá bezpečnosti a zodpovednosti pre autonómne konajúce systémy vrátane podmienok testovania; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uznáva, že otvorenosť a konektivita majú takisto potenciálny vplyv na zraniteľnosť, pokiaľ ide o kybernetické útoky, sabotáž, manipuláciu s údajmi alebo priemyselnú špionáž a v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť spoločného európskeho prístupu ku kybernetickej bezpečnosti; uznáva, že je potrebné zvýšiť informovanosť o zvýšení kybernetickej bezpečnosti; považuje kybernetickú bezpečnosť za veľmi dôležitú zodpovednosť podnikateľov a politických činiteľov na úrovni vnútroštátnej a európskej priemyselnej a bezpečnostnej politiky; vyjadruje presvedčenie, že výrobcovia sú zodpovední za zaistenie noriem kybernetickej bezpečnosti a zabezpečenia ako hlavných parametrov digitálnej inovácie podľa najmodernejších dostupných technológií a zásad bezpečnosti podľa návrhu a automatickej bezpečnosti, ale za určitých podmienok a kritérií môžu byť výrobcovia od tejto zodpovednosti oslobodení; konštatuje, že požiadavky na kybernetickú odolnosť internetu vecí a bezpečnostné normy v oblasti IT, napríklad na základe referenčnej architektúry RAMI4.0 a ICS, by posilnili európsku kybernetickú odolnosť; je presvedčený, že európske normalizačné organizácie tu budú hrať výnimočnú úlohu a nemali by byť odsunuté bokom; žiada Komisiu, aby preskúmala jednotlivé modely v záujme napredovania kybernetickej bezpečnosti pre internet vecí; žiada však verejné inštitúcie, aby vo verejnom obstarávaní stanovili povinné požiadavky na kybernetickú bezpečnosť, pokiaľ ide o zariadenie IT a produkty internetu vecí; domnieva sa, že veľký význam majú kontrola a poradenstvo týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti digitalizovaných priemyselných výrobkov, ponúkané malým a stredným podnikom; je presvedčený, že výmena najlepšej praxe medzi členskými štátmi EÚ by v tomto smere mohla uľahčiť európsku kybernetickú odolnosť; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je presvedčený, že by mali existovať spoločné kritériá pre kritickú infraštruktúru a jej digitálnu bezpečnosť a že smernica EÚ o bezpečnosti sietí a informačných systémov (smernica NIS) je prvým krokom smerom k dosiahnutiu vysokej spoločnej úrovne bezpečnostnej siete a informačných systémov v rámci Únie; žiada Komisiu, aby trvala na tom, aby ju členské štáty dôsledne a včas transponovali; zdôrazňuje, že je potrebné posilniť úlohu riadiacich orgánov uvedených v smernici NIS, ktorú majú pri získavaní dôvery v budúce technológie; poznamenáva, že mechanizmy monitorovania kybernetických hrozieb a kontrola vyhliadok by mali byť uznané ako významné pre bezpečnosť digitálneho priemyslu EÚ, s osobitným dôrazom na ochranu MSP a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že osobitnú pozornosť treba venovať otázkam zhromažďovania údajov a informácií týkajúcim sa priemyslu alebo výroby a prístupu k nim; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti sa osobitný dôraz musí klásť na zásady zvrchovanosti v oblasti dát, otvoreného a štandardizovaného prístupu k údajom a ich dostupnosti, na posilnenie inovácie a produktivity, nové služby a obchodné modely, kontrolovateľnosť bezpečnosti, pričom umožňuje spravodlivú hospodársku súťaž; zdôrazňuje, že sa treba veľmi obozretne zaoberať novými formami regulácie vlastníctva údajov a prístupu k údajom, ktoré možno zaviesť až po rozsiahlej konzultácii so všetkými náležitými zainteresovanými stranami; vyjadruje presvedčenie, že inovácia, ako aj ochrana súkromia pracovníkov a spotrebiteľov, ktoré vzbudzujú obavy, musia byť zabezpečené v súlade so všeobecnými predpismi o ochrane údajov; okrem toho zdôrazňuje, že uverejnenie informácií vo verejnom záujme a na vedecké účely a prístup k nim by sa mali posilniť; v tejto súvislosti berie na vedomie návrh Komisie týkajúci sa dátovej ekonomiky s cieľom podporiť spoločný európsky trh dát; nazdáva sa, že v prebiehajúcej diskusii o režime údajov treba zdôrazniť dva aspekty v záujme podpory rozvoja technických riešení pre spoľahlivú identifikáciu a výmenu údajov, a to jednak štandardné zmluvné pravidlá, jednak zavedenie kontroly neprimeranosti v zmluvných vzťahoch medzi podnikmi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu spolu s legislatívnym návrhom týkajúcim sa voľného toku údajov, ktoré majú za cieľ odstrániť neopodstatnené obmedzenia týkajúce sa umiestnenia údajov, majú potenciál ďalej stimulovať proces digitalizácie európskeho priemyslu, najmä MSP a začínajúcich podnikov, a zamedziť fragmentácii jednotného trhu v EÚ; vyzýva Komisiu, aby dôsledne monitorovala prijímanie a súdržné vykonávanie európskej iniciatívy v oblasti cloud computingu s cieľom umožniť spravodlivé, rýchle, spoľahlivé a plynulé toky a využívanie údajov; pripomína Komisii jej záväzok, vyjadrený v tomto oznámení, predložiť legislatívny návrh venovaný voľnému toku dát v rámci EÚ, a to s cieľom odstrániť neodôvodnené lokalizačné požiadavky z vnútroštátnych právnych predpisov a nariadení a zabrániť ich zavedeniu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je pevne presvedčený, najmä pokiaľ ide o sektor dopravy, že otvorené dáta, veľké dáta a ich analýza sú aj naďalej zásadnými prvky potrebnými na plné využitie výhod jednotného digitálneho trhu a podporu inovácií; vyjadruje poľutovanie nad tým, že iniciatívy zamerané na uľahčenie toku údajov zostávajú rozdrobené; zdôrazňuje potrebu väčšej právnej istoty, najmä z hľadiska vlastníctva a zodpovednosti, na základe plného rešpektovania súkromia a ochrany údajov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uznáva potenciál digitalizácie priemyslu v záujme získavania odvetvových dát a správy a riadenia verejnými a poloverejnými orgánmi a účastníkmi trhu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje dôležitosť integrácie otvorenosti architektúry ako zásady pri koncepcii digitálnych komponentov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uznáva, že je dôležité chrániť technické know-how, pokiaľ ide o výmenu a prepojovanie priemyselno-digitálnych komponentov, a súčasne umožňovať a rozširovať interoperabilitu a koncovú konektivitu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že vedúce postavenie Európy v oblasti priemyselnej digitalizácie si vyžaduje pevnú normalizačnú stratégiu, ktorá bude koordinovaná s členskými štátmi a Komisiou, vrátane interoperability v digitálnej oblasti; zdôrazňuje dôležitú a jedinečnú povahu európskych normalizačných organizácií, ako aj ich inkluzívneho prístupu založeného na konsenze spoločenských zainteresovaných strán, a najmä MSP; vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvoj otvorených noriem, a víta jej zámer zaručiť prístup k štandardným základným patentom za podmienok FRAND (spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok) a ich účinné licencovanie a uznáva, že je to nevyhnutné na podporu inovácie, výskumu a vývoja v EÚ; domnieva sa, že obehové hospodárstvo by mohlo byť hlavnou hnacou silou ucelenej normalizácie komunikačných tokov v rámci priemyselných hodnotových reťazcov; žiada prístup koordinovaný na úrovni EÚ prostredníctvom európskych normalizačných organizácií (CEN, CENELEC a ETSI) k medzinárodným fóram a konzorciám; domnieva sa, že je vhodné usilovať sa o globálne a univerzálne normy, ale zdôrazňuje, že existuje ochota pokračovať s európskymi normami v prípade, že medzinárodná spolupráca na fórach o normalizácii nebude prebiehať konštruktívnym spôsobom; považuje interoperabilitu za potrebnú najmä v oblasti tzv. internetu vecí, aby sa zaistilo to, aby rozvoj nových technológií zlepšoval možnosti spotrebiteľov, ktorí by nemali byť odkázaní na niekoľko málo konkrétnych poskytovateľov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že obchodné prekážky v oblasti digitalizácie bránia medzinárodnej činnosti európskeho priemyslu a poškodzujú konkurencieschopnosť Európy; je presvedčený, že spravodlivé obchodné dohody medzi EÚ a tretími krajinami môžu výrazne prispieť k spoločným medzinárodným pravidlám v oblasti ochrany údajov, dátových tokov a využívania údajov a normalizácie; |
| --- | --- |

36.

Sociálny rozmer: kvalifikácie, vzdelávanie a sociálne inovácie

| 37. | domnieva sa, že pokiaľ ide o vzdelávanie, systémy zdaňovania a sociálneho zabezpečenia, treba vynaložiť veľké úsilie s cieľom integrovať transformačné účinky do nášho európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu; zdôrazňuje, že digitálna transformácia priemyslu má veľký spoločenský dosah, od zamestnanosti, pracovných podmienok, práv pracovníkov až po vzdelávanie a kvalifikácie, elektronické zdravotníctvo, životné prostredie a udržateľný rozvoj; zdôrazňuje, že je potrebné pri tejto zmene trvať na bezpečnosti; vyzýva Komisiu, aby vykonala patričné posúdenie spoločenských vplyvov priemyselnej digitalizácie a aby sa nimi zaoberala a v príslušných prípadoch navrhla ďalšie opatrenia na odstránenie digitálnej priepasti a podporu inkluzívnej digitálnej spoločnosti, pričom sa podnieti európska konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripomína, že Súdny dvor Európskej únie vymedzil pojem pracovník na základe pracovnoprávneho vzťahu charakterizovaného určitými kritériami, ako je podriadenosť, odmena a charakter práce (12); žiada právnu istotu o tom, čo predstavuje „zamestnanie“ na digitálnom trhu práce s cieľom zabezpečiť súlad s právnymi predpismi v pracovnej a sociálnej oblasti; konštatuje, že všetci pracovníci v hospodárstve založenom na platformách pracujú buď ako zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby, podľa príslušných podkladových skutočností, a mali by byť klasifikovaní zodpovedajúcim spôsobom, a to bez ohľadu na zmluvnú situáciu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie sú jadrom sociálnej súdržnosti v digitálnej spoločnosti; zdôrazňuje, že Európa čelí v tomto smere digitálnej priepasti; žiada vykonávanie záruk na získavanie kvalifikácií na základe konzultácií so sociálnymi partnermi a za ich účasti a žiada členské štáty, aby našli spôsob, ako uspokojiť potreby občanov týkajúce sa neustálej odbornej prípravy, rekvalifikácie, nadstavbovej odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania s cieľom zabezpečiť hladký prechod na inteligentné hospodárstvo; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť presadzovanie a uznávanie digitálnych zručností a nových trendov smerom k širšej kvalifikácii; vyjadruje presvedčenie, že zamestnávatelia by mali využiť na túto odbornú prípravu Európsky sociálny fond s cieľom presadiť súbor nástrojov na zlepšovanie zručností v spolupráci s priemyslom a sociálnymi partnermi; víta rozvoj vzdelávacích materiálov a osnov pre jednotlivé odvetvia; žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť ustanoviť systému certifikácie programov ďalšieho vzdelávania pre digitálne zručnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podotýka, že digitálne zručnosti musia byť začlenené do národných učebných osnov; poznamenáva, že príklady iniciatív podporovaných Európskou agentúrou pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA), ako sú Európsky mesiac kybernetickej bezpečnosti a Európska výzva v oblasti kybernetickej bezpečnosti, by sa mali ďalej rozvíjať v záujme dosiahnutia tohto cieľa; zdôrazňuje význam špecializovanej odbornej prípravy učiteľov na digitálne zručnosti a skutočnosť, že v oblasti digitálnych zručností by sa mali vyučovať všetky deti; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že všetky školy budú vybavené bezdrôtovou miestnou počítačovou sieťou a aktualizovaným materiálom IT; poznamenáva, že dôležitú úlohu zohráva aj programovanie; vyzýva na výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi s cieľom vzdelávať sa na základe zavedených postupov, ako je program Fit4Coding, iniciatívy v oblasti digitálnej akadémie, programy elektronického vzdelávania alebo školy programovania, ako sú Webforce3; žiada Komisiu, aby podporovala integrovanie testovania digitálnych zručností do štúdií IGCU/Pisa, aby sa umožnila hospodárska súťaž a porovnávanie medzi členskými štátmi EÚ; vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s Komisiou zaviedli medziodborové študijné programy zamerané na integráciu niekoľkých kompetencií, ako sú IT spolu s podnikovým manažmentom alebo technika a náuka o údajoch; zdôrazňuje, že všetky členské štáty by mali rozvíjať komplexné národné stratégie v oblasti digitálnych zručností so stanovenými cieľmi tak, ako ich na to vyzvala Komisia; zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú môžu zohrávať sociálni partneri a ďalšie zainteresované strany pri rozvoji a vykonávaní takýchto stratégií; poznamenáva, že doteraz iba polovica členských štátov EÚ vytvorila národné koalície pre digitálne pracovné miesta; zdôrazňuje, že osobitný rozpočtový riadok podporujúci činnosti koalície pre digitálne zručnosti a pracovné miesta by posilnil šírenie informácií a ďalšie činnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že je dôležité investovať do digitalizácie odborného vzdelávania a remeselného odvetvia; poukazuje na to, že je potrebné kombinovať digitálne zručnosti s technickými zručnosťami a podporou vzdelávania v odboroch, ako sú prírodné vedy, technológie, inžinierstvo a matematika (odbory STEM), ako aj podporou tzv. mäkkých zručností, ako sú komunikácia, tímová koordinácia, medziodvetvové myslenie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | požaduje, aby sa do všetkých digitálnych iniciatív začlenilo rodové hľadisko, čím sa zabezpečí, že prebiehajúca digitálna transformácia sa stane zároveň hnacou silou rodovej rovnosti; zdôrazňuje, že je potrebné riešiť závažné rodové rozdiely v rámci sektora IKT, pretože je to nevyhnutné pre dlhodobý rast a prosperitu v Európe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na potenciál digitalizácie, pokiaľ ide o dostupnosť sociálnych služieb a iných verejných služieb, ako aj začlenenie osôb so zdravotným postihnutím a osôb s obmedzenou mobilitou do trhu práce; zdôrazňuje v tejto súvislosti najmä význam práce na diaľku; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poukazuje na skutočnosť, že v súlade s iniciatívou Europeana predstavuje digitalizácia tovarov kultúrneho charakteru veľkú príležitosť na zlepšenie ich dostupnosti, distribúcie a propagácie a že digitálne inovácie môžu byť hnacou silou revolúcie v spôsobe vystavovania tovarov kultúrneho charakteru a v prístupe k nim; zdôrazňuje, že je dôležité podporovať predovšetkým používanie 3D technológií na zber údajov a obnovu zničených tovarov kultúrneho charakteru a kultúrneho dedičstva; zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť financovanie určené na digitalizáciu, uchovávanie a online dostupnosť európskeho kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že často nie je zabezpečený jednoduchý prístup k historickým a kultúrnym lokalitám pre osoby so zdravotným postihnutím, a upozorňuje na príležitosti, ktoré ponúka silnejšia digitálna kultúrna platforma, z hľadiska zlepšenia účasti a sprístupnenia kultúrnych zážitkov, lokalít a artefaktov v Európe bez ohľadu na zemepisnú polohu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nabáda na výskum a vývoj podporných technológií, ktoré možno využívať na začlenenie osôb so zdravotným postihnutím a ktoré by sa mohli stať novými priemyselnými produktmi v tejto oblasti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | odporúča vypracúvanie pravidelnej výmeny najlepších postupov, polročného hodnotenia pokroku a odporúčaní týkajúcich sa digitalizácie priemyslu; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0009.

(2)  Ú. v. EÚ C 199 E, 7.7.2012, s. 131.

(3)  Ú. v. EÚ C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(4)  Ú. v. EÚ C 236 E, 12.8.2011, s. 41.

(5)  Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 89.

(6)  Ú. v. EÚ C 468, 15.12.2016, s. 19.

(7)  Ú. v. EÚ C 93, 9.3.2016, s. 120.

(8)  Ú. v. EÚ C 332 E, 15.11.2013, s. 22.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0486.

(10)  Ú. v. EÚ C 81 E, 15.3.2011, s. 45.

(11)  Ú. v. EÚ C 236 E, 12.8.2011, s. 24.

(12)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-596/12, bod 17, a rozsudok Súdneho dvora vo veci C-232/09, bod 39.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/175

---

P8_TA(2017)0241

Nový Európsky konsenzus o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu, Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady a Komisie o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (2017/2586(RSP))

(2018/C 307/27)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na dohodu medzi Radou pre zahraničné veci (rozvoj), Komisiou a Európskym parlamentom o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu medzi Radou pre zahraničné veci (rozvoj), Komisiou a Európskym parlamentom o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (1),

| — | so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z decembra 2005 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z decembra 2005 (2),

| — | so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) a na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) a na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 s názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktorý bol prijatý na samite Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 s názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktorý bol prijatý na samite Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 v New Yorku,

| — | so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie zverejnenú v júni 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie zverejnenú v júni 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2016 s názvom Návrh nového Európskeho konsenzu o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (COM(2016)0740), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2016 s názvom Návrh nového Európskeho konsenzu o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (COM(2016)0740),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia vrátane uznesenia z 22. novembra 2016 o zvyšovaní účinnosti rozvojovej spolupráce (3) a uznesenia zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia vrátane uznesenia z 22. novembra 2016 o zvyšovaní účinnosti rozvojovej spolupráce (3) a uznesenia zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (4),

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| 1. | víta návrh Komisie zrevidovať Európsky konsenzus o rozvoji z roku 2005 tak, aby zohľadňoval nový kontext svetového rozvoja po prijatí programu 2030 a cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ako aj zmeny právnej a inštitucionálnej štruktúry EÚ po prijatí Lisabonskej zmluvy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje dôležitosť nového Európskeho konsenzu o rozvoji ako kľúčového strategického dokumentu, ktorý stanovuje spoločnú víziu, hodnoty a zásady pre EÚ a jej členské štáty, pokiaľ ide o vykonávanie programu 2030 v ich politikách rozvojovej spolupráce; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta, že v novom konsenze sa jasne uznáva, že prvoradým cieľom rozvojovej politiky EÚ je zníženie a z dlhodobého hľadiska dokonca odstránenie chudoby v súlade s článkom 208 ZFEÚ; zdôrazňuje, že by k tomu malo dôjsť plne v súlade so zásadami účinnej rozvojovej spolupráce, ktorými sú zodpovednosť rozvojových krajín za priority v oblasti rozvoja, zameranie na výsledky, inkluzívne partnerstvá, transparentnosť a zodpovednosť; |
| --- | --- |

3.

| 4. | trvá na tom, že sú potrebné mechanizmy zodpovednosti na monitorovanie a vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja a cieľa spočívajúceho v dosiahnutí oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) na úrovni 0,7 % hrubého národného dôchodku (HND); vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby predložili časový plán postupného plnenia týchto cieľov a každoročne podávali Európskemu parlamentu správu o dosiahnutom pokroku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podporuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady a Komisie o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Pozri dokument Rady 9459/2017.

(2)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0437.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0026.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/177 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/177

---

P8_TA(2017)0242

Odolnosť ako strategická priorita vonkajšej činnosti EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o odolnosti ako strategickej priorite vonkajšej činnosti EÚ (2017/2594(RSP))

(2018/C 307/28)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a články 208, 210 a 214 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a články 208, 210 a 214 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na globálnu stratégiu EÚ pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku (EGS) z júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu stratégiu EÚ pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku (EGS) z júna 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. októbra 2012 s názvom Prístup EÚ k zvyšovaniu odolnosti: poučenie z kríz v oblasti potravinovej bezpečnosti (COM(2012)0586) a na pracovný dokument útvarov Komisie z 19. júna 2013 s názvom Akčný plán na zvyšovanie odolnosti v krajinách ohrozených krízou na roky 2013 – 2020 (SWD(2013)0227), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. októbra 2012 s názvom Prístup EÚ k zvyšovaniu odolnosti: poučenie z kríz v oblasti potravinovej bezpečnosti (COM(2012)0586) a na pracovný dokument útvarov Komisie z 19. júna 2013 s názvom Akčný plán na zvyšovanie odolnosti v krajinách ohrozených krízou na roky 2013 – 2020 (SWD(2013)0227),

| — | so zreteľom na závery Rady z 28. mája 2013 o prístupe EÚ k zvyšovaniu odolnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 28. mája 2013 o prístupe EÚ k zvyšovaniu odolnosti,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/RES/70/1 z 25. septembra 2015 s názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/RES/70/1 z 25. septembra 2015 s názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Konferencie zmluvných strán 1/CP.21, ktoré sa týka nadobudnutia platnosti Parížskej dohody o zmene klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Konferencie zmluvných strán 1/CP.21, ktoré sa týka nadobudnutia platnosti Parížskej dohody o zmene klímy,

| — | so zreteľom na Sendaiský rámec na znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030 prijatý na tretej Svetovej konferencii OSN o znižovaní rizika katastrof, ktorá sa konala 14. – 18. marca 2015 v Sendai, Japonsko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Sendaiský rámec na znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030 prijatý na tretej Svetovej konferencii OSN o znižovaní rizika katastrof, ktorá sa konala 14. – 18. marca 2015 v Sendai, Japonsko,

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 16. júna 2016 s názvom Akčný plán týkajúci sa Sendaiského rámca na znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030: prístup zohľadňujúci riziko katastrof vo všetkých politikách EÚ (SWD(2016)0205), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 16. júna 2016 s názvom Akčný plán týkajúci sa Sendaiského rámca na znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030: prístup zohľadňujúci riziko katastrof vo všetkých politikách EÚ (SWD(2016)0205),

| — | so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 23. augusta 2016 o výsledkoch svetového humanitárneho samitu (A/71/353), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 23. augusta 2016 o výsledkoch svetového humanitárneho samitu (A/71/353),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. apríla 2016 s názvom Dôstojný život: od závislosti od pomoci k sebestačnosti – Nútené vysídľovanie a rozvoj (COM(2016)0234), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. apríla 2016 s názvom Dôstojný život: od závislosti od pomoci k sebestačnosti – Nútené vysídľovanie a rozvoj (COM(2016)0234),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä uznesenie z 11. decembra 2013 o prístupe EÚ k zvyšovaniu odolnosti a znižovaniu rizika katastrof v rozvojových krajinách: poučenie z kríz v oblasti potravinovej bezpečnosti (1), zo 16. decembra 2015 o príprave na Svetový humanitárny samit: výzvy a príležitosti v oblasti humanitárnej pomoci (2) a zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä uznesenie z 11. decembra 2013 o prístupe EÚ k zvyšovaniu odolnosti a znižovaniu rizika katastrof v rozvojových krajinách: poučenie z kríz v oblasti potravinovej bezpečnosti (1), zo 16. decembra 2015 o príprave na Svetový humanitárny samit: výzvy a príležitosti v oblasti humanitárnej pomoci (2) a zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (3),

| — | so zreteľom na otázku Komisii o odolnosti ako strategickej priorite vonkajšej činnosti EÚ (O-000033/2017 – B8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku Komisii o odolnosti ako strategickej priorite vonkajšej činnosti EÚ (O-000033/2017 – B8-0313/2017),

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre rozvoj,

| — | so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže podľa Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) 1,6 miliardy ľudí žije v 56 krajinách, ktoré boli identifikované ako nestabilné (4); keďže nestabilné situácie sú do značnej miery spôsobené ľudskou činnosťou; keďže nestabilné situácie zvyšujú zraniteľnosť obyvateľstva v dôsledku rôznych faktorov vrátane konfliktu a neistoty, chýbajúceho prístupu k zdravotnej starostlivosti, núteného vysídľovania, extrémnej chudoby, nerovnosti, potravinovej neistoty, hospodárskych otrasov, slabej správy vecí verejných, slabých inštitúcií, korupcie a beztrestnosti a prírodných katastrof, ktoré sa zhoršujú pod vplyvom zmeny klímy; keďže posilnenie odolnosti je obzvlášť dôležité v nestabilných situáciách, ktoré OECD definuje na základe ukazovateľov z piatich odlišných ale navzájom prepojených oblastí; hospodárstvo, životné prostredie, politika, bezpečnosť a spoločnosť; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) 1,6 miliardy ľudí žije v 56 krajinách, ktoré boli identifikované ako nestabilné (4); keďže nestabilné situácie sú do značnej miery spôsobené ľudskou činnosťou; keďže nestabilné situácie zvyšujú zraniteľnosť obyvateľstva v dôsledku rôznych faktorov vrátane konfliktu a neistoty, chýbajúceho prístupu k zdravotnej starostlivosti, núteného vysídľovania, extrémnej chudoby, nerovnosti, potravinovej neistoty, hospodárskych otrasov, slabej správy vecí verejných, slabých inštitúcií, korupcie a beztrestnosti a prírodných katastrof, ktoré sa zhoršujú pod vplyvom zmeny klímy; keďže posilnenie odolnosti je obzvlášť dôležité v nestabilných situáciách, ktoré OECD definuje na základe ukazovateľov z piatich odlišných ale navzájom prepojených oblastí; hospodárstvo, životné prostredie, politika, bezpečnosť a spoločnosť;

| B. | keďže EÚ a ďalšie medzinárodné organizácie už niekoľko rokov používajú koncept odolnosti vo svojich politikách a zdá sa, že tento trend je na vzostupe; keďže v záveroch Rady z roku 2013 sa odolnosť charakterizuje ako „schopnosť jednotlivca, domácnosti, spoločenstva, krajiny alebo regiónu pripraviť sa na tlaky a otrasy, vydržať ich, prispôsobiť sa im a urýchlene sa z nich zotaviť, a to bez spochybnenia dlhodobých vyhliadok rozvoja“; |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ a ďalšie medzinárodné organizácie už niekoľko rokov používajú koncept odolnosti vo svojich politikách a zdá sa, že tento trend je na vzostupe; keďže v záveroch Rady z roku 2013 sa odolnosť charakterizuje ako „schopnosť jednotlivca, domácnosti, spoločenstva, krajiny alebo regiónu pripraviť sa na tlaky a otrasy, vydržať ich, prispôsobiť sa im a urýchlene sa z nich zotaviť, a to bez spochybnenia dlhodobých vyhliadok rozvoja“;

| C. | keďže v Globálnej stratégii pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie (EGS) sa uvádza, že „odolnosť štátov a spoločností na východ a na juh od Únie“ je jednou z piatich priorít vonkajšej činnosti EÚ a odolnosť je definovaná ako „schopnosť štátov a spoločností vykonať reformy, a teda nepodľahnúť vnútorným a vonkajším krízam a zotaviť sa z nich“; keďže v EGS sa uvádza, že „odolná spoločnosť založená na demokracii, dôvere v inštitúcie a udržateľnom rozvoji je základom odolného štátu“; |
| --- | --- |

C.

keďže v Globálnej stratégii pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie (EGS) sa uvádza, že „odolnosť štátov a spoločností na východ a na juh od Únie“ je jednou z piatich priorít vonkajšej činnosti EÚ a odolnosť je definovaná ako „schopnosť štátov a spoločností vykonať reformy, a teda nepodľahnúť vnútorným a vonkajším krízam a zotaviť sa z nich“; keďže v EGS sa uvádza, že „odolná spoločnosť založená na demokracii, dôvere v inštitúcie a udržateľnom rozvoji je základom odolného štátu“;

| D. | keďže v EGS sa ďalej uvádza, že EÚ „prijme spoločný prístup vo svojich politikách v oblasti humanitárnej pomoci, rozvoja, migrácie, obchodu, investícií, infraštruktúry, vzdelávania, zdravotníctva a výskumu“ a bude okrem iného presadzovať cielené politiky na podporu inkluzívneho a zodpovedného riadenia, podporovať ľudské práva, realizovať miestne, na právach založené prístupy k reforme súdnictva a sektorov bezpečnosti a obrany, ďalej bude podporovať nestabilné štáty, bojovať proti chudobe a nerovnosti, presadzovať udržateľný rozvoj, prehlbovať vzťahy s občianskou spoločnosťou, podporovať reformy sektora energetiky a životného prostredia, ako aj udržateľné spôsoby produkcie potravín a využívania vody; |
| --- | --- |

D.

keďže v EGS sa ďalej uvádza, že EÚ „prijme spoločný prístup vo svojich politikách v oblasti humanitárnej pomoci, rozvoja, migrácie, obchodu, investícií, infraštruktúry, vzdelávania, zdravotníctva a výskumu“ a bude okrem iného presadzovať cielené politiky na podporu inkluzívneho a zodpovedného riadenia, podporovať ľudské práva, realizovať miestne, na právach založené prístupy k reforme súdnictva a sektorov bezpečnosti a obrany, ďalej bude podporovať nestabilné štáty, bojovať proti chudobe a nerovnosti, presadzovať udržateľný rozvoj, prehlbovať vzťahy s občianskou spoločnosťou, podporovať reformy sektora energetiky a životného prostredia, ako aj udržateľné spôsoby produkcie potravín a využívania vody;

| E. | keďže v oblasti vonkajšej činnosti EÚ je potrebný mnohostranný prístup k odolnosti a keďže toto je možné podporiť tak, že sa v súlade so zásadou súdržnosti politík v záujme rozvoja a podľa vhodnosti zvýši rozvojová a humanitárna pomoc spolu s politikami týkajúcimi sa životného prostredia, a to s jasným dôrazom na zníženie zraniteľnosti a rizík katastrof, čo je kľúčovým prostriedkom na znižovanie humanitárnych potrieb; keďže zahraničná politika EÚ takisto zohráva ústrednú úlohu pri podpore odolnosti, najmä prostredníctvom podpory udržateľného rozvoja, ľudských práv a politického dialógu, a to pri súčasnom posilnení systémov včasného varovania a vyvíjaní snahy predchádzať sociálnym a hospodárskym otrasom, ako sú vyhladovanie, zvyšovanie nerovností, porušovanie ľudských práv a násilné konflikty, ako aj snahy riešiť konflikty, ak k nim dôjde; |
| --- | --- |

E.

keďže v oblasti vonkajšej činnosti EÚ je potrebný mnohostranný prístup k odolnosti a keďže toto je možné podporiť tak, že sa v súlade so zásadou súdržnosti politík v záujme rozvoja a podľa vhodnosti zvýši rozvojová a humanitárna pomoc spolu s politikami týkajúcimi sa životného prostredia, a to s jasným dôrazom na zníženie zraniteľnosti a rizík katastrof, čo je kľúčovým prostriedkom na znižovanie humanitárnych potrieb; keďže zahraničná politika EÚ takisto zohráva ústrednú úlohu pri podpore odolnosti, najmä prostredníctvom podpory udržateľného rozvoja, ľudských práv a politického dialógu, a to pri súčasnom posilnení systémov včasného varovania a vyvíjaní snahy predchádzať sociálnym a hospodárskym otrasom, ako sú vyhladovanie, zvyšovanie nerovností, porušovanie ľudských práv a násilné konflikty, ako aj snahy riešiť konflikty, ak k nim dôjde;

| F. | keďže EÚ by mala podporovať integrovaný prístup k svojej vonkajšej činnosti a zároveň posilniť svoj príspevok k udržateľnému rozvoju a rešpektovať mandát a ciele každej politiky, ako je stanovené v zmluvách; keďže toto je obzvlášť dôležité v krízových situáciách a v súvislosti s humanitárnou činnosťou EÚ, ktorú nemožno považovať za nástroj krízového riadenia, ktorá sa musí v plnej miere riadiť zásadami humanitárnej pomoci, ako sa uvádza v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci, a ktorá musí byť zameraná na jednotnú, účinnú a kvalitnú humanitárnu reakciu; keďže EÚ by mala naďalej presadzovať dodržiavanie ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva zo strany všetkých aktérov zapojených do konfliktu; |
| --- | --- |

F.

keďže EÚ by mala podporovať integrovaný prístup k svojej vonkajšej činnosti a zároveň posilniť svoj príspevok k udržateľnému rozvoju a rešpektovať mandát a ciele každej politiky, ako je stanovené v zmluvách; keďže toto je obzvlášť dôležité v krízových situáciách a v súvislosti s humanitárnou činnosťou EÚ, ktorú nemožno považovať za nástroj krízového riadenia, ktorá sa musí v plnej miere riadiť zásadami humanitárnej pomoci, ako sa uvádza v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci, a ktorá musí byť zameraná na jednotnú, účinnú a kvalitnú humanitárnu reakciu; keďže EÚ by mala naďalej presadzovať dodržiavanie ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva zo strany všetkých aktérov zapojených do konfliktu;

| G. | keďže humanitárna činnosť by sa mala riadiť súborom medzinárodne uznávaných noriem a zásad, ako sú uvedené v Kódexe správania pre medzinárodné hnutie Červeného kríža a Červeného polmesiaca a mimovládne organizácie pri odstraňovaní následkov katastrof a vo veľkej miere začlenené v Humanitárnej charte; |
| --- | --- |

G.

keďže humanitárna činnosť by sa mala riadiť súborom medzinárodne uznávaných noriem a zásad, ako sú uvedené v Kódexe správania pre medzinárodné hnutie Červeného kríža a Červeného polmesiaca a mimovládne organizácie pri odstraňovaní následkov katastrof a vo veľkej miere začlenené v Humanitárnej charte;

| H. | keďže posilnenie odolnosti sa musí chápať ako dlhodobé úsilie, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou podpory udržateľného rozvoja, ktorého udržateľnosť je podmienená jeho odolnosťou voči otrasom, stresom a zmene; keďže presadzovanie odolnosti v rámci zahraničnej politiky a programov rozvojovej spolupráce EÚ musí byť prispôsobené konkrétnej situácii a jeho cieľom musí byť prispievanie k posilneniu vnútroštátnych stratégií vlád partnerských krajín na zvyšovanie odolnosti, vlád, ktoré nesú zodpovednosť voči svojim občanom; |
| --- | --- |

H.

keďže posilnenie odolnosti sa musí chápať ako dlhodobé úsilie, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou podpory udržateľného rozvoja, ktorého udržateľnosť je podmienená jeho odolnosťou voči otrasom, stresom a zmene; keďže presadzovanie odolnosti v rámci zahraničnej politiky a programov rozvojovej spolupráce EÚ musí byť prispôsobené konkrétnej situácii a jeho cieľom musí byť prispievanie k posilneniu vnútroštátnych stratégií vlád partnerských krajín na zvyšovanie odolnosti, vlád, ktoré nesú zodpovednosť voči svojim občanom;

| I. | keďže na dosiahnutie odolnosti, a teda aj splnenie cieľov udržateľného rozvoja je nevyhnutné pochopenie rizika, posilnenie riadenia rizík a investovanie do systémov včasného varovania a včasnej reakcie, prevencie a znižovania rizika katastrof v súlade s prioritami Sendaiského rámca; |
| --- | --- |

I.

keďže na dosiahnutie odolnosti, a teda aj splnenie cieľov udržateľného rozvoja je nevyhnutné pochopenie rizika, posilnenie riadenia rizík a investovanie do systémov včasného varovania a včasnej reakcie, prevencie a znižovania rizika katastrof v súlade s prioritami Sendaiského rámca;

| J. | keďže EÚ by v rámci svojho prístupu k odolnosti mala naďalej klásť prioritný dôraz na ľudí, a to aj, ak je to možné, prostredníctvom spolupráce s orgánmi, budovaním kapacít na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a prostredníctvom uznania a podpory ústrednej úlohy organizácií občianskej spoločnosti a miestnych spoločenstiev; |
| --- | --- |

J.

keďže EÚ by v rámci svojho prístupu k odolnosti mala naďalej klásť prioritný dôraz na ľudí, a to aj, ak je to možné, prostredníctvom spolupráce s orgánmi, budovaním kapacít na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a prostredníctvom uznania a podpory ústrednej úlohy organizácií občianskej spoločnosti a miestnych spoločenstiev;

| K. | keďže prírodné alebo človekom spôsobené katastrofy ovplyvňujú ženy, dievčatá, chlapcov a mužov odlišným spôsobom, pričom rodovo podmienené rozdiely zhoršujú vplyv záťaže a otrasov a bránia udržateľnému rozvoju; |
| --- | --- |

K.

keďže prírodné alebo človekom spôsobené katastrofy ovplyvňujú ženy, dievčatá, chlapcov a mužov odlišným spôsobom, pričom rodovo podmienené rozdiely zhoršujú vplyv záťaže a otrasov a bránia udržateľnému rozvoju;

| L. | keďže počas kríz a v konfliktoch trpia najviac ženy a dievčatá; keďže ženy a dievčatá sú v priebehu a v dôsledku katastrof neúmerne vystavené riziku, vo väčšej miere prichádzajú o živobytie, bezpečnosť, a dokonca život; keďže ženy a dievčatá sú vystavené zvýšenému riziku v dôsledku vysídľovania a rozpadu bežných štruktúr ochrany a podpory; keďže v krízových situáciách pravdepodobnosť znásilnenia, sexuálneho vykorisťovania a rizikového správania vo veľkej miere zvyšuje pravdepodobnosť neželaných tehotenstiev, pohlavne prenosných infekcií a komplikácií týkajúcich sa reprodukčného zdravia; |
| --- | --- |

L.

keďže počas kríz a v konfliktoch trpia najviac ženy a dievčatá; keďže ženy a dievčatá sú v priebehu a v dôsledku katastrof neúmerne vystavené riziku, vo väčšej miere prichádzajú o živobytie, bezpečnosť, a dokonca život; keďže ženy a dievčatá sú vystavené zvýšenému riziku v dôsledku vysídľovania a rozpadu bežných štruktúr ochrany a podpory; keďže v krízových situáciách pravdepodobnosť znásilnenia, sexuálneho vykorisťovania a rizikového správania vo veľkej miere zvyšuje pravdepodobnosť neželaných tehotenstiev, pohlavne prenosných infekcií a komplikácií týkajúcich sa reprodukčného zdravia;

| M. | keďže posilnenie postavenia žien je v záujme posilnenia odolnosti kľúčové; keďže na to, aby boli programy účinné, komplexné a udržateľné, musia budovať a posilňovať odolnosť, zahŕňať ženy a zameriavať sa na špecifické schopnosti a mechanizmy zvládania; |
| --- | --- |

M.

keďže posilnenie postavenia žien je v záujme posilnenia odolnosti kľúčové; keďže na to, aby boli programy účinné, komplexné a udržateľné, musia budovať a posilňovať odolnosť, zahŕňať ženy a zameriavať sa na špecifické schopnosti a mechanizmy zvládania;

| N. | keďže rodina predstavuje významnú inštitúciu v súvislosti s vykonávaním základných funkcií výroby, spotreby, reprodukcie a akumulácie, ktoré sú spojené s posilnením sociálneho a hospodárskeho postavenia jednotlivcov a spoločností; keďže rodiny a jej členovia budujú systémy na podporu starostlivosti a ich odolné správanie sa môže prejaviť v zachovaní normálneho vývoja optimizmu, nápaditosti a odhodlania napriek ťažkostiam; keďže tieto silné stránky a zdroje umožňujú jednotlivcom úspešne reagovať na krízové situácie a problémy; |
| --- | --- |

N.

keďže rodina predstavuje významnú inštitúciu v súvislosti s vykonávaním základných funkcií výroby, spotreby, reprodukcie a akumulácie, ktoré sú spojené s posilnením sociálneho a hospodárskeho postavenia jednotlivcov a spoločností; keďže rodiny a jej členovia budujú systémy na podporu starostlivosti a ich odolné správanie sa môže prejaviť v zachovaní normálneho vývoja optimizmu, nápaditosti a odhodlania napriek ťažkostiam; keďže tieto silné stránky a zdroje umožňujú jednotlivcom úspešne reagovať na krízové situácie a problémy;

| O. | keďže pokiaľ ide o prístup k odolnosti vo vonkajšej činnosti Únie, osobitná pozornosť by sa mala venovať najzraniteľnejším skupinám obyvateľstva vrátane tých najchudobnejších, menšín, nútene vysídleného obyvateľstva, žien, detí, migrantov, ľudí žijúci s HIV, LGBTI osôb a osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb; |
| --- | --- |

O.

keďže pokiaľ ide o prístup k odolnosti vo vonkajšej činnosti Únie, osobitná pozornosť by sa mala venovať najzraniteľnejším skupinám obyvateľstva vrátane tých najchudobnejších, menšín, nútene vysídleného obyvateľstva, žien, detí, migrantov, ľudí žijúci s HIV, LGBTI osôb a osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb;

| 1. | víta skutočnosť, že v EGS je uznaný význam podpory odolnosti, a to tak, že sa stáva strategickou prioritou vonkajšej činnosti EÚ; víta pozitívny prínos, ktorý môže mať zvýšená pozornosť venovaná podpore odolnosti v oblasti politiky, diplomacie a bezpečnosti v partnerských krajinách, ale zdôrazňuje, že odolnosť nemožno obmedziť na tieto rozmery; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opätovne potvrdzuje, že je potrebné, aby členské štáty EÚ dodržiavali svoje záväzky v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci a posilnili odolnosť prostredníctvom svojej stratégie a postupov plánovania, pokiaľ ide o rozvojovú a humanitárnu pomoc; zdôrazňuje v tejto súvislosti význam analytického rámca pre systémy odolnosti OECD, ktorý pomôže premietnuť stratégie do účinnejších medziodvetvových a viacrozmerných programových plánov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že súčasný prístup EÚ k zvyšovaniu odolnosti vrátane záväzkov s cieľom riešiť základné príčiny kríz a zraniteľnosti, ako sa uvádza v oznámení z roku 2012 a v záveroch Rady z roku 2013, je v zásade naďalej platný a malo by sa v ňom pokračovať, zároveň je potrebné zahrnúť skúsenosti získané pri vykonávaní tejto politiky do nového spoločného oznámenia; kladie otázku, ako sa v oznámení zohľadnia prvky z hodnotení, keďže rozsiahle hodnotenie je naplánované až na rok 2018; zastáva názor, že akčný plán pre odolnosť na roky 2013 – 2020 by sa mal plne implementovať; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje viacrozmerný – ľudský, hospodársky, environmentálny, politický, bezpečnostný a spoločenský – charakter odolnosti a víta skutočnosť, že tento koncept je čoraz viac dôležitý, pokiaľ ide o európsku zahraničnú a bezpečnostnú politiku, ako aj európsku politiku v oblasti rozvojovej spolupráce a humanitárnej pomoci; zdôrazňuje potrebu rešpektovať jedinečný mandát a ciele každej politiky a zároveň podporiť väčší súlad medzi politikami v záujme udržateľného rozvoja; pripomína význam zabezpečenia zásady súdržnosti politík v záujme rozvoja vo všetkých vonkajších činnostiach EÚ zabezpečením toho, že politiky EÚ nebudú oslabovať úsilie rozvojových krajín o dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje najmä osobitné postavenie humanitárnej pomoci, ktorá musí vychádzať výlučne z potrieb a pri vykonávaní ktorej sa musia v čo najväčšej miere dodržiavať základné humanitárne zásady ľudskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti a rešpektovať ľudské práva obsiahnuté v Ženevských dohovoroch a ich dodatkových protokoloch; zdôrazňuje, že dodržiavanie humanitárnych zásad je nevyhnutné na účely získania prístupu k obyvateľom v núdzi a ochrany humanitárnych pracovníkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta skutočnosť, že poskytovanie humanitárnej pomoci EÚ a jej členských štátov by nemalo podliehať obmedzeniam, ktoré stanovia iní partnerskí darcovia, pokiaľ ide o potrebnú lekársku starostlivosť vrátane prístupu k bezpečnému umelému prerušeniu tehotenstva pre ženy a dievčatá, ktoré sa počas ozbrojených konfliktov stanú obeťami znásilnenia, ale namiesto toho by malo byť v súlade s medzinárodným humanitárnym právom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že budovanie odolnosti v partnerských krajinách je dlhodobý proces, a preto sa musí stať súčasťou finančných záväzkov a rozvojových programov, ktoré zahŕňajú aj najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva; nabáda, aby sa táto skutočnosť uznala v novom spoločnom oznámení a aby sa v rámci neho odolnosť presadzovala ako dôležitý prvok stratégie udržateľného rozvoja partnerských krajín, a to najmä v nestabilných štátoch; poznamenáva, že tieto stratégie musia byť prispôsobené konkrétnej situácii a v súlade s medzinárodne dohodnutými zásadami účinnosti rozvoja: zodpovednosť za rozvojové priority zo strany partnerských krajín prijímajúcich podporu (vrátane zosúladenia s národnými rozvojovými stratégiami), dôraz na výsledky, inkluzívne partnerstvá, transparentnosť a zodpovednosť; v tejto súvislosti zdôrazňuje významnú úlohu Európskeho parlamentu, národných parlamentov, ako aj občianskej spoločnosti pri monitorovaní a kontrole; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby začlenila odolnosť a jej mnohorozmerný charakter ako základný prvok do svojho politického dialógu s rozvojovými krajinami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje celkový význam spoločného programovania opatrení EÚ týkajúcich sa odolnosti v rámci jej humanitárnej a rozvojovej pomoci pre to, aby sa zabezpečila maximálna komplementárnosť a menšia fragmentácia pomoci a aby sa zaistilo, že krátkodobé opatrenia položia základy pre strednodobé a dlhodobé zásahy; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje význam poskytovania technickej pomoci pre najmenej rozvinuté krajiny a nestabilné štáty, najmä v súvislosti s udržateľným hospodárením s pôdou, ochranou ekosystémov a zásobovaním vodou, keďže tieto oblasti sú nevyhnutné na dosiahnutie prínosov pre životné prostredie aj pre ľudí, ktorí od neho závisia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že chudobní ľudia sú s najväčšou pravdepodobnosťou tí, ktorí naďalej pociťujú značné dôsledky katastrof, pokiaľ ide o príjmy a blahobyt; trvá na tom, že hlavným a celkovým zámerom rozvojovej spolupráce EÚ je odstraňovanie chudoby v kontexte udržateľného rozvoja, a to s cieľom zabezpečiť dôstojnosť a dôstojný život pre všetkých; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje význam znižovania rizika katastrof pri budovaní odolnosti; vyzýva EÚ, aby zabezpečila, že jej podpora odolnosti v novom spoločnom oznámení bude v súlade so záväzkami a cieľmi Sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom Sendaiského akčného plánu Európskej komisie na podporu informovaného prístupu k riziku katastrof pre všetky politiky EÚ, a aby zabezpečila vyčlenenie dostatočných zdrojov na túto prioritu; zdôrazňuje, že riadenie rizík je nevyhnutné na dosiahnutie udržateľného rozvoja, a vyzýva na rozvoj inkluzívnych miestnych a národných stratégií znižovania rizika katastrof a na vypracovanie celospoločenského prístupu v oblasti riadenia rizika katastrof zohľadňujúceho všetky riziká s cieľom znížiť zraniteľnosť a zvýšiť odolnosť; vyzýva na posilnenie prepojení medzi znižovaním rizika katastrof, adaptáciou na zmenu klímy a mestskými politikami a iniciatívami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žiada, aby odolnosť jednotlivcov a komunity a zameranie na zraniteľné skupiny – vrátane najchudobnejších v spoločnosti, menšín, rodín, žien, detí, migrantov, ľudí žijúci s HIV, LGBTI osôb, osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb – boli naďalej ústredným prvkom podpory odolnosti v rámci vonkajšej činnosti EÚ; zdôrazňuje ústrednú úlohu občianskej spoločnosti a miestnych spoločenstiev pri budovaní odolnosti; podčiarkuje takisto význam zberu a šírenia roztriedených údajov s cieľom porozumieť situácii zraniteľných skupín a riešiť túto situáciu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poukazuje na to, že v rámci efektívneho budovania odolnosti treba uznať význam rodín a podporovať ich schopnosť absorbovať otrasy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | požaduje plánovanie zohľadňujúce rodovú otázku, ktoré posilňuje účasť žien a rieši obavy žien pri budovaní ich odolnosti voči katastrofám a zmene klímy a ktoré zabezpečuje práva žien vrátane vlastníckych práv a istoty držby pôdy, ako aj vôd, lesov, bývania a iných aktív; |
| --- | --- |

15.

| 16. | požaduje ďalšie úsilie o zvýšenie prístupu žien a dievčat k vzdelávaniu v oblasti zdravotnej starostlivosti a sexuálneho zdravia a k plánovanému rodičovstvu, prenatálnej starostlivosti a sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu a právam, najmä s cieľom riešiť do značnej miery nesplnený miléniový rozvojový cieľ č. 5 týkajúci sa zdravia matiek vrátane zníženia dojčenskej a detskej úmrtnosti a predchádzania vysokorizikovým pôrodom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje význam prístupu k zdravotnej starostlivosti a službám, ako aj k vode, sanitárnym zariadeniam a hygiene v núdzových situáciách, ako aj dlhodobého komunitného plánovania v oblasti zdravotníctva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | berie na vedomie osobitnú výzvu, ktorú nútené a dlhotrvajúce vysídľovanie predstavuje pre mnohé nestabilné a konfliktom postihnuté krajiny a ich susedov; zdôrazňuje, že ochrana vysídlených osôb musí byť bezpodmienečne zaručená a že budovanie odolnosti a sebestačnosti postihnutého obyvateľstva a jeho hostiteľských komunít je mimoriadne dôležité, ako sa uvádza v oznámení Komisie o dôstojnom živote; pripomína význam sebestačnosti pri posilňovaní dôstojnosti a odolnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje potrebu rozšíriť dohovor o utečencoch a Kampalský dohovor na účel ochrany vysídlených osôb a pomoci týmto osobám na celom svete, ako aj obyvateľstvu postihnutému inými formami násilia, ako je obchodovanie s ľuďmi a rodovo motivované násilie, keďže tieto osoby sa môžu odôvodnene obávať prenasledovania alebo im môže hroziť riziko vážnej ujmy; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uznáva odolnosť krajiny ako dôležitý rozmer odolnosti a zdôrazňuje, že odolnosť a stabilita krajiny priamo súvisia s dodržiavaním ľudských práv, so silou demokracie, s právnym štátom a dobrou správou vecí verejných, dôverou v inštitúcie a so zodpovednosťou voči vlastným občanom, ale predovšetkým so zapojením občanov, jednotlivo a v združeniach, do hľadania možných riešení – teda s cieľmi, ktoré je všetky potrebné presadzovať a brániť pri vykonávaní EGS; zdôrazňuje význam posilnenia základných verejných služieb, ako je vzdelávanie, zdravotníctvo, voda a sanitácia, pre posilnenie odolnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že koncept odolnosti vo vonkajšej činnosti EÚ by si mal zachovať celosvetový geografický rozsah; konštatuje, že posilnenie odolnosti by malo byť cieľom podpory ľudských práv a udržateľného rozvoja v partnerských krajinách a nemalo by sa obmedzovať na geografické oblasti, ktoré čelia bezpečnostným krízam s okamžitým dosahom na EÚ; zdôrazňuje, že pri podpore odolnosti by sa v každom prípade mali uprednostniť najmenej rozvinuté krajiny, nestabilné krajiny a krajiny s opakujúcimi sa a sezónnymi krízami, ktorým by sa mala venovať osobitná pozornosť, a súčasne by sa mali riešiť základné príčiny kríz, najmä prostredníctvom podpory činností v oblasti prevencie a pripravenosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje význam systémov včasného varovania a schopností včasnej reakcie ako mechanizmu na podporu odolnosti a vyzýva EÚ, aby zvýšila úsilie v tejto oblasti, konkrétne podporou užšej spolupráce medzi rôznymi aktérmi v teréne, najmä v delegáciách EÚ, a rozvojom spoločných analýz nestabilných situácií a výmen v rámci regiónov, ktoré sú postihované prírodnými katastrofami a čelia podobným hrozbám, čo by umožnilo ich lepšie chápanie a koordinovanejšie reakcie v rámci politík Únie a medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žiada, aby sa na podporu odolnosti vyčlenili dostatočné zdroje, keďže je jednou zo strategických priorít EÚ; privítal by, aby sa pred obdobím nasledujúceho viacročného finančného rámca uskutočnila strategická reflexia o tom, ako môže EÚ efektívnejšie využiť existujúce nástroje vonkajšieho financovania a inovačné mechanizmy a zároveň ich naďalej zosúlaďovať s medzinárodne dohodnutými zásadami účinnosti rozvoja na účel systematického začleňovania odolnosti do stratégií a programov rozvoja a pomoci; zdôrazňuje, že opatrenia sa môžu financovať z rôznych nástrojov vzájomne sa dopĺňajúcim spôsobom, ďalej zdôrazňuje, že hlavným cieľom využitia zdrojov z nástrojov rozvojovej spolupráce by malo naďalej byť znižovanie chudoby; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že je potrebné posilniť a rozvíjať vzdelávanie o katastrofách a krízach a zlepšiť šírenie, zhromažďovanie a prenos informácií a poznatkov, ktoré pomôžu vybudovať odolnosť spoločenstva a podporiť zmeny v správaní a kultúre, pokiaľ ide o pripravenosť na katastrofy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nabáda na zintenzívnenie spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti odolnosti; v tejto súvislosti pripomína význam oznámenia Komisie s názvom Silnejšia úloha súkromného sektora vzhľadom na dosiahnutie inkluzívneho a udržateľného rastu v rozvojových krajinách, vyzýva Komisiu, aby ďalej uľahčovala zapojenie súkromného sektora vytvorením stimulov a vhodného prostredia pre súkromné subjekty, aby sa tak podieľali na zvyšovaní odolnosti a znižovaní rizík v partnerských krajinách; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 468, 15.12.2016, s. 120.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0459.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0026.

(4)  OECD (2016), Nestabilné krajiny 2016: čo sa skrýva za násilím (States of Fragility 2016: Understanding violence), vydavateľstvo OECD, Paríž.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/183

---

P8_TA(2017)0243

Boj proti antisemitizmu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o boji proti antisemitizmu (2017/2692(RSP))

(2018/C 307/29)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (Zmluva o EÚ), a najmä na jej preambulu, druhú, štvrtú až siedmu zarážku, a článok 2, článok 3 ods. 3 druhý pododsek a článok 6, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (Zmluva o EÚ), a najmä na jej preambulu, druhú, štvrtú až siedmu zarážku, a článok 2, článok 3 ods. 3 druhý pododsek a článok 6,

| — | so zreteľom na článok 17 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 17 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie zo 7. decembra 2000, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie zo 7. decembra 2000,

| — | so zreteľom na rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/29/EÚ z 25. októbra 2012, ktorou sa stanovujú minimálne normy v oblasti práv, podpory a ochrany obetí trestných činov a ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2001/220/SVV (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/29/EÚ z 25. októbra 2012, ktorou sa stanovujú minimálne normy v oblasti práv, podpory a ochrany obetí trestných činov a ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2001/220/SVV (2),

| — | so zreteľom na prijatie Európskeho programu v oblasti bezpečnosti v roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prijatie Európskeho programu v oblasti bezpečnosti v roku 2015,

| — | so zreteľom na uznesenie Rady Európy 2106 (2016) z 20. apríla 2016 s názvom Obnovenie záväzku bojovať proti antisemitizmu v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Rady Európy 2106 (2016) z 20. apríla 2016 s názvom Obnovenie záväzku bojovať proti antisemitizmu v Európe,

| — | so zreteľom na závery prvého výročného kolokvia Komisie o základných právach, ktoré sa konalo 1. a 2. októbra 2015 v Bruseli na tému Tolerancia a rešpekt: prevencia nenávisti voči židom a moslimom a boj proti nej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery prvého výročného kolokvia Komisie o základných právach, ktoré sa konalo 1. a 2. októbra 2015 v Bruseli na tému Tolerancia a rešpekt: prevencia nenávisti voči židom a moslimom a boj proti nej,

| — | so zreteľom na vymenovanie koordinátora Komisie pre boj proti antisemitizmu v decembri 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vymenovanie koordinátora Komisie pre boj proti antisemitizmu v decembri 2015,

| — | so zreteľom na zriadenie skupiny EÚ na vysokej úrovni pre boj proti rasizmu, xenofóbii a iným formám neznášanlivosti v júni 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zriadenie skupiny EÚ na vysokej úrovni pre boj proti rasizmu, xenofóbii a iným formám neznášanlivosti v júni 2016,

| — | so zreteľom na kódex správania pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom online, na ktorom sa 31. mája 2016 dohodli Komisia a popredné IT spoločnosti, ako aj iné platformy a spoločnosti pôsobiace v oblasti sociálnych médií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kódex správania pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom online, na ktorom sa 31. mája 2016 dohodli Komisia a popredné IT spoločnosti, ako aj iné platformy a spoločnosti pôsobiace v oblasti sociálnych médií,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2015 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2015 (3),

| — | so zreteľom na cielené násilné a teroristické útoky na príslušníkov židovskej komunity, ku ktorým došlo v posledných rokoch v niekoľkých členských štátoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cielené násilné a teroristické útoky na príslušníkov židovskej komunity, ku ktorým došlo v posledných rokoch v niekoľkých členských štátoch,

| — | so zreteľom na prvoradú zodpovednosť vlád za bezpečnosť a ochranu všetkých svojich občanov, a teda na jej prvoradú zodpovednosť za monitorovanie násilia, a to aj násilia namiereného proti židom, predchádzanie mu a stíhanie páchateľov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvoradú zodpovednosť vlád za bezpečnosť a ochranu všetkých svojich občanov, a teda na jej prvoradú zodpovednosť za monitorovanie násilia, a to aj násilia namiereného proti židom, predchádzanie mu a stíhanie páchateľov,

| — | so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže podľa údajov Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a Agentúry EÚ pre základné práva (FRA), ako aj iných subjektov, počet protižidovsky motivovaných incidentov v posledných rokoch výrazne vzrástol; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa údajov Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a Agentúry EÚ pre základné práva (FRA), ako aj iných subjektov, počet protižidovsky motivovaných incidentov v posledných rokoch výrazne vzrástol;

| B. | keďže existujú správy o tom, že cielené bezpečnostné opatrenia pomáhajú po zavedení do praxe predchádzať násilným protižidovským útokom a znižovať ich počet; |
| --- | --- |

B.

keďže existujú správy o tom, že cielené bezpečnostné opatrenia pomáhajú po zavedení do praxe predchádzať násilným protižidovským útokom a znižovať ich počet;

| C. | keďže za boj proti antisemitizmu je zodpovedná celá spoločnosť; |
| --- | --- |

C.

keďže za boj proti antisemitizmu je zodpovedná celá spoločnosť;

| 1. | zdôrazňuje, že nenávistné prejavy a všetky druhy násilia proti európskym židovským občanom sú v rozpore s hodnotami Európskej únie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva členské štáty a inštitúcie a agentúry EÚ, aby prevzali pracovnú definíciu antisemitizmu, ktorú používa Medzinárodná aliancia pre pripomínanie holokaustu (IHRA) (4), a uplatňovali ju s cieľom podporiť súdne orgány a orgány presadzovania práva v ich úsilí o účinnejšie a efektívnejšie odhaľovanie a stíhanie páchateľov antisemitských útokov, a nabáda členské štáty, aby sa v tejto súvislosti inšpirovali Spojeným kráľovstvom a Rakúskom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva členské štáty, aby podnikli všetky kroky potrebné na to, aby aktívne prispievali k zaisteniu bezpečnosti svojich židovských občanov a židovských náboženských, vzdelávacích a kultúrnych priestorov prostredníctvom dôkladnej konzultácie a dialógu so židovskými obcami, organizáciami občianskej spoločnosti a mimovládnymi organizáciami bojujúcimi proti diskriminácii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta vymenovanie koordinátora Komisie pre boj proti antisemitizmu a naliehavo vyzýva Komisiu, aby poskytla všetky nástroje a podporu, ktoré sú potrebné na zaistenie čo najväčšej účinnosti tejto funkcie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva členské štáty, aby vymenovali národných koordinátorov pre boj proti antisemitizmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nabáda poslancov národných a regionálnych parlamentov a politických vodcov, aby systematicky a verejne odsudzovali protižidovské vyjadrenia, prinášali protiargumenty a poskytovali alternatívny uhol pohľadu a aby vytvorili nadstranícke parlamentné skupiny zamerané na boj proti antisemitizmu, a posilnili tým boj proti tomuto javu v celom politickom spektre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzdvihuje dôležitú úlohu organizácií občianskej spoločnosti a vzdelávania pri predchádzaní všetkým formám nenávisti a neznášanlivosti a v boji proti nim a vyzýva na zvýšenie finančnej podpory; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva členské štáty, aby nabádali médiá k tomu, aby šírili úctu k všetkým vierovyznaniam, uznanie rôznorodosti a aby podporovali odbornú prípravu novinárov zameranú na všetky formy antisemitizmu s cieľom zabrániť vzniku možných predsudkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva členské štáty, v ktorých motívy založené na rase, národnostnom alebo etnickom pôvode, náboženstve alebo vierovyznaní zatiaľ nepredstavujú priťažujúcu okolnosť trestného činu, aby túto situáciu čo najrýchlejšie napravili a aby podnikli kroky na úplné a riadne vykonávanie a presadzovanie rámcového rozhodnutia Rady o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva, a tým zaistili, že orgány členských štátov budú stíhať protižidovské prejavy v prostredí online, ako aj offline; |
| --- | --- |

9.

| 10. | trvá na potrebe poskytnúť orgánom presadzovania práva odbornú prípravu zameranú na boj proti trestným činom páchaným z nenávisti a diskriminácii a potrebe zriadiť v rámci policajných síl osobitné oddelenia boja proti trestným činom páchaným z nenávisti, ak takéto oddelenia ešte neexistujú, a vyzýva agentúry EÚ a medzinárodné organizácie, aby pomáhali členským štátom pri poskytovaní tejto odbornej prípravy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nabáda na cezhraničnú spoluprácu na všetkých úrovniach pri stíhaní trestných činov páchaných z nenávisti, a to najmä pri stíhaní závažných trestných činov, akými sú teroristické činnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada EÚ a členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o zaistenie toho, že sa zavedie komplexný a účinný systém na systematický zber spoľahlivých, dôležitých a porovnateľných údajov o trestných činoch z nenávisti rozdelených podľa motívu a zahŕňajúcich teroristické činy; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva členské štáty, aby v súvislosti s kódexom správania, na ktorom sa dohodli Komisia a popredné IT spoločnosti, naliehali na online sprostredkovateľov a platformy sociálnych médií, aby prijímali okamžité opatrenia na predchádzanie protižidovským prejavom nenávisti na internete a na boj proti nim; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že školy poskytujú jedinečnú príležitosť na šírenie hodnôt tolerancie a rešpektu, keďže majú dosah na všetky deti od skorého veku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nabáda členské štáty, aby presadzovali výuku o holokauste v školách a zaistili, že učitelia budú na plnenie tejto úlohy primerane odborne pripravení a schopní adekvátne reagovať na rozmanitosť žiakov v triedach; nabáda tiež členské štáty, aby prípadne aktualizovali učebnice a zabezpečili, že židovská história a súčasný život židov v nich budú prezentované komplexne a vyvážene a bez akýchkoľvek foriem antisemitizmu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žiada Komisiu a členské štáty, aby zvýšili finančnú podporu pre cielené aktivity a vzdelávacie projekty, budovali a upevňovali partnerstvá so židovskými obcami a inštitúciami a podporovali výmeny medzi deťmi a mládežou s rôznym vierovyznaním prostredníctvom spoločných činností, zavádzaním a podporou kampaní na zvyšovanie povedomia o tejto oblasti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby v záujme boja proti antisemitizmu na medzinárodnej úrovni úzko spolupracovala s medzinárodnými aktérmi, ako sú UNESCO, OBSE a Rada Európy, ako aj s ďalšími medzinárodnými partnermi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby požiadala o štatút poradcu v IHRA; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nabáda všetky členské štáty, aby si 27. januára oficiálne pripomínali Medzinárodný deň pamiatky obetí holokaustu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov EÚ a kandidátskych krajín, Rade Európy, OBSE a Organizácii Spojených národov. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55.

(2)  Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 57.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0485.

(4)  http://ec.europa.eu/newsroom/just/item-detail.cfm?item_id=50144

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/186

---

P8_TA(2017)0244

Konferencia OSN na vysokej úrovni na podporu vykonávania cieľa udržateľného rozvoja č. 14 (konferencia OSN o oceáne)

Uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o konferencii OSN na vysokej úrovni na podporu vykonávania cieľa udržateľného rozvoja č. 14 (konferencia OSN o oceánoch) (2017/2653(RSP))

(2018/C 307/30)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike (1) a jej ciele, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike (1) a jej ciele,

| — | so zreteľom na nadchádzajúcu konferenciu OSN na vysokej úrovni na podporu vykonávania cieľa udržateľného rozvoja č. 14 (konferencia OSN o oceánoch), ktorá sa má konať v sídle OSN od 5. do 9. júna 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nadchádzajúcu konferenciu OSN na vysokej úrovni na podporu vykonávania cieľa udržateľného rozvoja č. 14 (konferencia OSN o oceánoch), ktorá sa má konať v sídle OSN od 5. do 9. júna 2017,

| — | so zreteľom na štvrtú konferenciu na vysokej úrovni Náš oceán, ktorú organizuje Európska únia 5. a 6. októbra 2017 na Malte, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štvrtú konferenciu na vysokej úrovni Náš oceán, ktorú organizuje Európska únia 5. a 6. októbra 2017 na Malte,

| — | so zreteľom na ministerskú konferenciu o rybolove v Stredozemnom mori, ktorá sa konala 30. marca 2017 na Malte, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ministerskú konferenciu o rybolove v Stredozemnom mori, ktorá sa konala 30. marca 2017 na Malte,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 10. novembra 2016 s názvom Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 10. novembra 2016 s názvom Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov (JOIN(2016)0049),

| — | so zreteľom na otázku na ústne zodpovedanie Komisii o konferencii OSN na vysokej úrovni na podporu vykonávania cieľa udržateľného rozvoja č. 14 (konferencia OSN o oceánoch) (O-000031/2017 – B8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku na ústne zodpovedanie Komisii o konferencii OSN na vysokej úrovni na podporu vykonávania cieľa udržateľného rozvoja č. 14 (konferencia OSN o oceánoch) (O-000031/2017 – B8-0311/2017),

| — | so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 128 ods. 5 a článok 123 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže oceány a moria majú zásadný význam pre náš život, dobré životné podmienky a budúcnosť; keďže súčasné prudké zhoršovanie stavu oceánov, ktoré sa prejavuje napríklad otepľovaním a acidifikáciou oceánov, bielením koralov, zvyšovaním tlaku na populácie rýb a čoraz väčším množstvom morského odpadu, je pre nás výstrahou, že musíme urobiť niečo pre mobilizáciu vedúcej úlohy v záujme ochrany našich oceánov; |
| --- | --- |

A.

keďže oceány a moria majú zásadný význam pre náš život, dobré životné podmienky a budúcnosť; keďže súčasné prudké zhoršovanie stavu oceánov, ktoré sa prejavuje napríklad otepľovaním a acidifikáciou oceánov, bielením koralov, zvyšovaním tlaku na populácie rýb a čoraz väčším množstvom morského odpadu, je pre nás výstrahou, že musíme urobiť niečo pre mobilizáciu vedúcej úlohy v záujme ochrany našich oceánov;

| B. | keďže člen Komisie Vella vyzval EÚ, aby viac konala a angažovala sa v otázke ochrany našich morí a oceánov; |
| --- | --- |

B.

keďže člen Komisie Vella vyzval EÚ, aby viac konala a angažovala sa v otázke ochrany našich morí a oceánov;

| C. | keďže hrozby, ktoré pre ekosystémy a rybolovné oblasti predstavujú činnosti spojené s modrým rastom, ako je ťažba z morského dna, prieskum ložísk ropy, energia prílivu a morských vĺn, a s nimi aj riziká, ktoré vznikajú v dôsledku týchto činností, sú neisté, presahujú hranice a ovplyvňujú tradičné rybolovné oblasti; |
| --- | --- |

C.

keďže hrozby, ktoré pre ekosystémy a rybolovné oblasti predstavujú činnosti spojené s modrým rastom, ako je ťažba z morského dna, prieskum ložísk ropy, energia prílivu a morských vĺn, a s nimi aj riziká, ktoré vznikajú v dôsledku týchto činností, sú neisté, presahujú hranice a ovplyvňujú tradičné rybolovné oblasti;

| D. | keďže prístup malých a drobných rybárov na trhy a k zdrojom je prioritou programu OSN do roku 2030; keďže rybári by mali mať možnosť vyjadriť svoje názory vo všetkých fázach rozhodovania v rybárskych politikách; |
| --- | --- |

D.

keďže prístup malých a drobných rybárov na trhy a k zdrojom je prioritou programu OSN do roku 2030; keďže rybári by mali mať možnosť vyjadriť svoje názory vo všetkých fázach rozhodovania v rybárskych politikách;

| E. | keďže drobnému rybolovu sa venuje viac ako 90 % pracovníkov v rybárstve, z čoho asi polovicu tvoria ženy, a drobný rybolov predstavuje približne 50 % celosvetových úlovkov rýb; keďže podľa dobrovoľných usmernení FAO na zabezpečenie udržateľného maloobjemového rybolovu v kontexte potravinovej bezpečnosti a odstránenia chudoby je drobný rybolov cenným zdrojom živočíšnych bielkovín pre miliardy ľudí na celom svete a často podporuje miestne hospodárstvo pobrežných spoločenstiev; |
| --- | --- |

E.

keďže drobnému rybolovu sa venuje viac ako 90 % pracovníkov v rybárstve, z čoho asi polovicu tvoria ženy, a drobný rybolov predstavuje približne 50 % celosvetových úlovkov rýb; keďže podľa dobrovoľných usmernení FAO na zabezpečenie udržateľného maloobjemového rybolovu v kontexte potravinovej bezpečnosti a odstránenia chudoby je drobný rybolov cenným zdrojom živočíšnych bielkovín pre miliardy ľudí na celom svete a často podporuje miestne hospodárstvo pobrežných spoločenstiev;

| 1. | víta iniciatívu zameranú na usporiadanie konferencie OSN na vysokej úrovni, ktorej cieľom je upozorniť na potrebu konať na globálnej úrovni s cieľom znížiť nepriaznivý vplyv ľudskej činnosti na oceány; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poznamenáva, že hoci bol na Svetovom samite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002 v Johannesburgu prijatý celosvetový záväzok, že sa do roku 2015 obmedzí nadmerný rybolov, 31,4 % svetových populácií rýb predstavuje nadmerný rybolov; pripomína, že nadmerný rybolov vážne ohrozuje nielen celé morské ekosystémy, ale aj potravinovú bezpečnosť a hospodársku a sociálnu udržateľnosť pobrežných komunít na celom svete; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že acidifikácia oceánov spôsobená narastajúcim množstvom oxidu uhličitého má vážne negatívne dôsledky pre mnohé morské organizmy; zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať účinné adaptačné a medziodvetvové zmierňujúce opatrenia s cieľom budovať odolnosť oceánov voči okysľovaniu a škodlivým vplyvom zmeny klímy na oceány, ako aj pobrežné ekosystémy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je potrebné začleniť do celosvetového riadenia rybárstva prístup zohľadňujúci ekosystémy a prístup založený na zásade predbežnej opatrnosti, ktoré sú zakotvené v zmluvách a spoločnej rybárskej politike, s cieľom obnoviť lovené populácie rýb a udržať ich stav nad úrovňami, ktoré umožňujú dosiahnuť maximálny udržateľný výnos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva, aby sa vo všetkých rozhodnutiach o dotáciách na rybolov zohľadnili osobitosti drobného a maloobjemového rybolovu, ich miestny charakter a podstatná úloha pri zabezpečení potravinovej sebestačnosti a hospodárskeho a sociálneho prežitia pobrežných spoločenstiev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nabáda štáty, aby začali plniť svoje príslušné povinnosti ako vlajkové, pobrežné, prístavné a trhové štáty, najmä:






  — | povinnosť vlajkových štátov v plnej miere vykonávať medzinárodné a vnútroštátne riadiace opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby plavidlá, ktoré sa plavia pod ich vlajkou, dodržiavali pravidlá; |
| --- | --- | --- |

6.

—

povinnosť vlajkových štátov v plnej miere vykonávať medzinárodné a vnútroštátne riadiace opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby plavidlá, ktoré sa plavia pod ich vlajkou, dodržiavali pravidlá;

| — | povinnosť pobrežných štátov zaistiť udržateľný rybolov vo vodách, ktoré patria pod ich právomoc, a kontrolovať prístup do týchto vôd s cieľom predchádzať nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu; |
| --- | --- |

—

povinnosť pobrežných štátov zaistiť udržateľný rybolov vo vodách, ktoré patria pod ich právomoc, a kontrolovať prístup do týchto vôd s cieľom predchádzať nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu;

| — | povinnosť prístavných štátov ratifikovať a v plnej miere vykonávať Dohodu Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo o opatreniach prístavných štátov; |
| --- | --- |

—

povinnosť prístavných štátov ratifikovať a v plnej miere vykonávať Dohodu Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo o opatreniach prístavných štátov;

| — | trhových štátov prijať opatrenia na zabezpečenie lepšej koordinácie boja proti NNN rybolovu a obchodnej a trhovej politiky; |
| --- | --- |

—

trhových štátov prijať opatrenia na zabezpečenie lepšej koordinácie boja proti NNN rybolovu a obchodnej a trhovej politiky;

| 7. | zdôrazňuje, že je dôležité ochrániť aspoň 10 % pobrežných a morských oblastí v súlade s cieľom trvalo udržateľného rozvoja OSN č. 14.5; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje význam cieľa trvalo udržateľného rozvoja OSN č. 14.7, pokiaľ ide o nárast hospodárskeho prínosu udržateľného využívania morských zdrojov pre malé ostrovné rozvojové štáty a najmenej rozvinuté krajiny, a to aj prostredníctvom udržateľného riadenia rybárstva, akvakultúry a cestovného ruchu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva na zlepšenie udržateľného riadenia rybárstva aj prostredníctvom vykonávania riadiacich opatrení na vedeckom základe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žiada, aby sa v záujme udržateľného a spravodlivého využívania migrujúcich druhov posilnila regionálna spolupráca medzi všetkými štátmi v oblasti riadenia rybárstva, najmä pokiaľ ide o vedecké posudzovanie populácií, monitorovanie, sledovanie a kontrolu rybolovných činností, ako sa vyžaduje v dohode OSN o populáciách rýb z roku 1995 a vo výzve vyjadrenej na troch hodnotiacich konferenciách v rokoch 2006, 2010 a 2016; domnieva sa, že všetky komerčne využívané druhy by mali byť zastrešené regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva s posilnenými právomocami na účinné presadzovanie riadiacich rozhodnutí a sankcií; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu a Radu, aby ďalej podporovali zásady a ciele spoločnej rybárskej politiky; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a sekretariátu UNFCCC so žiadosťou, aby bolo zaslané všetkým zmluvným stranám, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Štvrtok 1. júna 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/188 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/188

---

P8_TA(2017)0232

Žiadosť o zbavenie imunity Bélu Kovácsa

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o žiadosti o zbavenie imunity Bélu Kovácsa (2016/2266(IMM))

(2018/C 307/31)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Bélu Kovácsa, ktorú 19. septembra 2016 podal maďarský generálny prokurátor Dr. Péter Polt v súvislosti s trestným konaním na podnet Ústredného vyšetrovacieho orgánu generálneho prokurátora a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 3. októbra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Bélu Kovácsa, ktorú 19. septembra 2016 podal maďarský generálny prokurátor Dr. Péter Polt v súvislosti s trestným konaním na podnet Ústredného vyšetrovacieho orgánu generálneho prokurátora a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 3. októbra 2016,

| — | so zreteľom na pozvanie Bélu Kovácsa na vypočutie 12. januára, 30. januára a 22. marca 2017 v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozvanie Bélu Kovácsa na vypočutie 12. januára, 30. januára a 22. marca 2017 v súlade s článkom 9 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976,

| — | so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1),

| — | so zreteľom na článok 4 ods. 2 Základného zákona Maďarska, paragraf 10 ods. 2 a paragraf 12 ods. 1 zákona LVII z roku 2004 o postavení maďarských poslancov Európskeho parlamentu a paragraf 74 ods. 1 a 3 zákona XXXVI z roku 2012 o Národnom zhromaždení, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 4 ods. 2 Základného zákona Maďarska, paragraf 10 ods. 2 a paragraf 12 ods. 1 zákona LVII z roku 2004 o postavení maďarských poslancov Európskeho parlamentu a paragraf 74 ods. 1 a 3 zákona XXXVI z roku 2012 o Národnom zhromaždení,

| — | so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0203/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0203/2017),

| A. | keďže maďarský generálny prokurátor požiadal o zbavenie imunity poslanca Európskeho parlamentu Bélu Kovácsa, aby sa mohlo uskutočniť vyšetrovanie s cieľom prešetriť, či bude proti nemu vznesené obvinenie, pokiaľ ide o trestný čin rozpočtového podvodu, ktorý viedol k značnej finančnej škode podľa paragrafu 396 ods. 1 písm. a) maďarského trestného zákona, a trestného činu viacnásobného použitia sfalšovaných osobných dokladov podľa paragrafu 345 trestného zákona; keďže podľa uvedeného paragrafu každý, kto používa sfalšovaný alebo pozmenený osobný doklad alebo osobný doklad s nepravdivým obsahom na poskytnutie dôkazu o existencii, zmene alebo ukončení práva alebo povinnosti, je vinný z trestného činu, ktorým sa potrestá na odňatie slobody najviac na jeden rok; |
| --- | --- |

A.

keďže maďarský generálny prokurátor požiadal o zbavenie imunity poslanca Európskeho parlamentu Bélu Kovácsa, aby sa mohlo uskutočniť vyšetrovanie s cieľom prešetriť, či bude proti nemu vznesené obvinenie, pokiaľ ide o trestný čin rozpočtového podvodu, ktorý viedol k značnej finančnej škode podľa paragrafu 396 ods. 1 písm. a) maďarského trestného zákona, a trestného činu viacnásobného použitia sfalšovaných osobných dokladov podľa paragrafu 345 trestného zákona; keďže podľa uvedeného paragrafu každý, kto používa sfalšovaný alebo pozmenený osobný doklad alebo osobný doklad s nepravdivým obsahom na poskytnutie dôkazu o existencii, zmene alebo ukončení práva alebo povinnosti, je vinný z trestného činu, ktorým sa potrestá na odňatie slobody najviac na jeden rok;

| B. | keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie požívajú poslanci Európskeho parlamentu na území svojho vlastného štátu imunitu priznanú poslancom ich parlamentu; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa článku 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie požívajú poslanci Európskeho parlamentu na území svojho vlastného štátu imunitu priznanú poslancom ich parlamentu;

| C. | keďže podľa článku 4 ods. 2 Základného zákona Maďarska sú poslanci parlamentu oprávnení požívať imunitu; keďže podľa paragrafu 10 ods. 2 zákona LVII z roku 2004 o postavení maďarských poslancov Európskeho parlamentu sú poslanci Európskeho parlamentu oprávnení požívať rovnakú imunitu ako poslanci maďarského parlamentu a podľa paragrafu 12 ods. 1 patrí rozhodnutie o pozastavení imunity poslanca Európskeho parlamentu do právomoci Európskeho parlamentu; keďže podľa paragrafu 74 ods. 1 zákona XXXVI z roku 2012 o národnom zhromaždení sa trestné konanie alebo priestupkové konanie v prípade absencie dobrovoľného vzdania sa imunity v danej veci môže voči poslancovi uplatniť len s predchádzajúcim súhlasom národného zhromaždenia; keďže podľa paragrafu 74 ods. 3 uvedeného zákona návrh na zbavenie imunity podáva až do podania obžaloby generálny prokurátor; |
| --- | --- |

C.

keďže podľa článku 4 ods. 2 Základného zákona Maďarska sú poslanci parlamentu oprávnení požívať imunitu; keďže podľa paragrafu 10 ods. 2 zákona LVII z roku 2004 o postavení maďarských poslancov Európskeho parlamentu sú poslanci Európskeho parlamentu oprávnení požívať rovnakú imunitu ako poslanci maďarského parlamentu a podľa paragrafu 12 ods. 1 patrí rozhodnutie o pozastavení imunity poslanca Európskeho parlamentu do právomoci Európskeho parlamentu; keďže podľa paragrafu 74 ods. 1 zákona XXXVI z roku 2012 o národnom zhromaždení sa trestné konanie alebo priestupkové konanie v prípade absencie dobrovoľného vzdania sa imunity v danej veci môže voči poslancovi uplatniť len s predchádzajúcim súhlasom národného zhromaždenia; keďže podľa paragrafu 74 ods. 3 uvedeného zákona návrh na zbavenie imunity podáva až do podania obžaloby generálny prokurátor;

| D. | keďže podľa článku 21 ods. 1 a 2 rozhodnutia Európskeho parlamentu 2005/684/ES, Euratom z 28. septembra 2005, ktorým sa prijíma štatút poslancov Európskeho parlamentu (2), majú poslanci nárok na osobných asistentov, ktorých si sami vyberú, a Európsky parlament hradí výdavky skutočne vzniknuté v súvislosti s ich zamestnávaním; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa článku 21 ods. 1 a 2 rozhodnutia Európskeho parlamentu 2005/684/ES, Euratom z 28. septembra 2005, ktorým sa prijíma štatút poslancov Európskeho parlamentu (2), majú poslanci nárok na osobných asistentov, ktorých si sami vyberú, a Európsky parlament hradí výdavky skutočne vzniknuté v súvislosti s ich zamestnávaním;

| E. | keďže podľa článku 34 ods. 4 rozhodnutia Predsedníctva z 19. mája a rozhodnutia z 9. júla 2008 o vykonávacích pravidlách k štatútu poslancov Európskeho parlamentu (ďalej aj „vykonávacie pravidlá“) sa môžu uhrádzať výdavky, ktoré vznikajú v súvislosti so zmluvami o stáži uzavretými za podmienok stanovených Predsedníctvom; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa článku 34 ods. 4 rozhodnutia Predsedníctva z 19. mája a rozhodnutia z 9. júla 2008 o vykonávacích pravidlách k štatútu poslancov Európskeho parlamentu (ďalej aj „vykonávacie pravidlá“) sa môžu uhrádzať výdavky, ktoré vznikajú v súvislosti so zmluvami o stáži uzavretými za podmienok stanovených Predsedníctvom;

| F. | keďže podľa článku 1 ods. 1 rozhodnutia Predsedníctva z 19. apríla 2010 o pravidlách týkajúcich sa stážistov poslancov môžu poslanci Európskeho parlamentu v záujme rozvoja európskeho vzdelávania a odbornej prípravy a na podporu lepšieho chápania fungovania inštitúcie ponúknuť stáže v Bruseli a Štrasburgu počas plenárnych schôdzí alebo počas vykonávania svojej poslaneckej činnosti v krajine, v ktorej boli zvolení; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa článku 1 ods. 1 rozhodnutia Predsedníctva z 19. apríla 2010 o pravidlách týkajúcich sa stážistov poslancov môžu poslanci Európskeho parlamentu v záujme rozvoja európskeho vzdelávania a odbornej prípravy a na podporu lepšieho chápania fungovania inštitúcie ponúknuť stáže v Bruseli a Štrasburgu počas plenárnych schôdzí alebo počas vykonávania svojej poslaneckej činnosti v krajine, v ktorej boli zvolení;

| G. | keďže podľa článku 5 ods. 1 a 2 pravidiel o stážistoch sa konkrétne podmienky stáže musia uviesť v písomnej dohode o stáži, ktorú podpisuje poslanec aj stážista; keďže súčasťou tejto dohody musí byť ustanovenie, v ktorom sa výslovne uvádza, že Európsky parlament sa nemôže považovať za zmluvnú stranu dohody; keďže v súlade s článkom 5 ods. 4 výdavky súvisiace so stážami vrátane štipendií a nákladov na poistné v prípade, že ich hradí poslanec, sa uhrádzajú z príspevku na asistenta poslanca v zmysle článku 33 ods. 4 vykonávacích pravidiel v rámci limitov tohto príspevku; |
| --- | --- |

G.

keďže podľa článku 5 ods. 1 a 2 pravidiel o stážistoch sa konkrétne podmienky stáže musia uviesť v písomnej dohode o stáži, ktorú podpisuje poslanec aj stážista; keďže súčasťou tejto dohody musí byť ustanovenie, v ktorom sa výslovne uvádza, že Európsky parlament sa nemôže považovať za zmluvnú stranu dohody; keďže v súlade s článkom 5 ods. 4 výdavky súvisiace so stážami vrátane štipendií a nákladov na poistné v prípade, že ich hradí poslanec, sa uhrádzajú z príspevku na asistenta poslanca v zmysle článku 33 ods. 4 vykonávacích pravidiel v rámci limitov tohto príspevku;

| H. | keďže podľa poslednej vety článku 1 ods. 1 pravidiel o stážistoch štipendium udeľované stážistom nesmie dosahovať takú výšku, aby v skutočnosti išlo o skrytú formu mzdy; keďže podľa článku 7 ods. 1 je za stážistov počas celého obdobia stáže zodpovedný poslanec, pre ktorého stážisti vykonávajú stáž; |
| --- | --- |

H.

keďže podľa poslednej vety článku 1 ods. 1 pravidiel o stážistoch štipendium udeľované stážistom nesmie dosahovať takú výšku, aby v skutočnosti išlo o skrytú formu mzdy; keďže podľa článku 7 ods. 1 je za stážistov počas celého obdobia stáže zodpovedný poslanec, pre ktorého stážisti vykonávajú stáž;

| I. | keďže Európsky parlament v tomto prípade nenašiel žiadny dôkaz o fumus persecutionis, t. j. dostatočne závažné a konkrétne podozrenie, že žiadosť o zbavenie imunity bola predložená v súvislosti s konaním, ktorého zámerom je spôsobiť dotknutému poslancovi politickú ujmu; |
| --- | --- |

I.

keďže Európsky parlament v tomto prípade nenašiel žiadny dôkaz o fumus persecutionis, t. j. dostatočne závažné a konkrétne podozrenie, že žiadosť o zbavenie imunity bola predložená v súvislosti s konaním, ktorého zámerom je spôsobiť dotknutému poslancovi politickú ujmu;

| J. | keďže rozhodnutie bývalého predsedu Európskeho parlamentu o uložení trestu pokarhania Bélovi Kovácsovi za to, že porušil článok 1 písm. a) kódexu správania (3), nemožno považovať za rovnocenné s rozsudkom súdu, ktorý má účinok res judicata vo veciach, na ktoré sa vzťahuje trestné konanie na podnet Ústredného vyšetrovacieho orgánu generálneho prokurátora; keďže sa v dôsledku toho neporušuje zásada ne bis in idem; keďže následne trest, ktorý uložil bývalý predseda Európskeho parlamentu podľa kódexu správania, nie je prekážkou toho, aby sa v Maďarsku začalo alebo viedlo trestné konanie s cieľom zistiť, či bude proti nemu vznesené obvinenie; |
| --- | --- |

J.

keďže rozhodnutie bývalého predsedu Európskeho parlamentu o uložení trestu pokarhania Bélovi Kovácsovi za to, že porušil článok 1 písm. a) kódexu správania (3), nemožno považovať za rovnocenné s rozsudkom súdu, ktorý má účinok res judicata vo veciach, na ktoré sa vzťahuje trestné konanie na podnet Ústredného vyšetrovacieho orgánu generálneho prokurátora; keďže sa v dôsledku toho neporušuje zásada ne bis in idem; keďže následne trest, ktorý uložil bývalý predseda Európskeho parlamentu podľa kódexu správania, nie je prekážkou toho, aby sa v Maďarsku začalo alebo viedlo trestné konanie s cieľom zistiť, či bude proti nemu vznesené obvinenie;

| 1. | rozhodol zbaviť Bélu Kovácsa imunity; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby ihneď postúpil toto rozhodnutie a správu gestorského výboru príslušnému orgánu Maďarska a Bélovi Kovácsovi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 1964, Wagner/Fohrmann a Krier, C-101/63, ECLI:EÚ:C:1964:28; rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Wybot/Faure a iní, C-149/85, ECLI:EÚ:C:1986:310; rozsudok Všeobecného súdu z 15. októbra 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EÚ:T:2008:440; rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2008, Marra/De Gregorio a Clemente, C-200/07 a C-201/07, ECLI:EÚ:C:2008:579; rozsudok Všeobecného súdu z 19. marca 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EÚ:T:2010:102; rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EÚ:C:2011:543; rozsudok Všeobecného súdu zo 17. januára 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 a T-347/11, ECLI:EÚ:T:2013:23.

(2)  Ú. v. EÚ L 262, 7.10.2005, s. 1.

(3)  Pozri Prílohu I k rokovaciemu poriadku, Kódex správania poslancov Európskeho parlamentu v oblasti finančných záujmov a konfliktov záujmov.

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Utorok 16. mája 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/191 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/191

---

P8_TA(2017)0201

Protokol k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Mongolskom (pristúpenie Chorvátska) ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí, v mene Európskej únie a jej členských štátov, Protokolu k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 307/32)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (09264/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (09264/2016),

| — | so zreteľom na návrh Protokolu k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (08940/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Protokolu k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (08940/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207, článkom 209 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0455/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207, článkom 209 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0455/2016),

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A8-0074/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A8-0074/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením protokolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Mongolska. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/192

---

P8_TA(2017)0202

Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou (pristúpenie Chorvátska) ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie a jej členských štátov Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 307/33)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (13824/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (13824/2016),

| — | so zreteľom na návrh Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (13823/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (13823/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 217 a článkom 218 ods. 6 druhý pododsek písm. a) a i) a článkom 218 ods. 8 druhý pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0527/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 217 a článkom 218 ods. 6 druhý pododsek písm. a) a i) a článkom 218 ods. 8 druhý pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0527/2016),

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu a odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A8-0169/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu a odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A8-0169/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením protokolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Bosny a Hercegoviny. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/193

---

P8_TA(2017)0203

Dohoda medzi EÚ a Nórskom o dodatočných pravidlách v súvislosti s nástrojom pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o dodatočných pravidlách v súvislosti s nástrojom pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz ako súčasťou Fondu pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 až 2020 v mene Európskej únie (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 307/34)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (13710/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (13710/2016),

| — | so zreteľom na návrh Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o dodatočných pravidlách v súvislosti s nástrojom pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz ako súčasťou Fondu pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 až 2020 (13711/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o dodatočných pravidlách v súvislosti s nástrojom pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz ako súčasťou Fondu pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 až 2020 (13711/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 77 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0005/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 77 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0005/2017),

| — | so zreteľom na list Výboru pre zahraničné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre zahraničné veci,

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0174/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0174/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Nórskeho kráľovstva. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/194

---

P8_TA(2017)0204

Pristúpenie EÚ k Medzinárodnému poradnému výboru pre bavlnu (ICAC) ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o pristúpení Európskej únie k Medzinárodnému poradnému výboru pre bavlnu (ICAC) 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 307/35)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (15540/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (15540/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 3 a 4 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0024/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 3 a 4 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0024/2017),

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0187/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0187/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

Streda 17. mája 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/195

---

P8_TA(2017)0209

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii – žiadosť EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (žiadosť – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems, Fínsko) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD))

(2018/C 307/36)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2017)0157 – C8-0131/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2017)0157 – C8-0131/2017),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (2), a najmä na jeho článok 12, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (2), a najmä na jeho článok 12,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (3), a najmä na jej bod 13, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (3), a najmä na jej bod 13,

| — | so zreteľom na postup trialógu uvedený v bode 13 MID z 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na postup trialógu uvedený v bode 13 MID z 2. decembra 2013,

| — | so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na list Výboru pre regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre regionálny rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A8-0196/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A8-0196/2017),

| A. | keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu alebo globálnej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce; |
| --- | --- |

A.

keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu alebo globálnej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce;

| B. | keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na MID z 2. decembra 2013 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF); |
| --- | --- |

B.

keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na MID z 2. decembra 2013 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF);

| C. | keďže Únia podporuje globalizáciu; keďže Únia sa stará o jednotlivcov, na ktorých sa dočasne nepriaznivo odrazili zmeny na globálnom trhu; keďže prijatie nariadenia o EGF odráža dohodu, ktorú dosiahli Európsky parlament a Rada a ktorá sa týka opätovného zavedenia kritéria krízovej mobilizácie, stanovenia finančného príspevku Únie na 60 % celkových odhadovaných nákladov na navrhované opatrenia, rozšírenia oprávnených opatrení a okruhu prijímateľov zahrnutím samostatne zárobkovo činných osôb a mladých ľudí a financovania stimulov na zakladanie vlastných podnikov; |
| --- | --- |

C.

keďže Únia podporuje globalizáciu; keďže Únia sa stará o jednotlivcov, na ktorých sa dočasne nepriaznivo odrazili zmeny na globálnom trhu; keďže prijatie nariadenia o EGF odráža dohodu, ktorú dosiahli Európsky parlament a Rada a ktorá sa týka opätovného zavedenia kritéria krízovej mobilizácie, stanovenia finančného príspevku Únie na 60 % celkových odhadovaných nákladov na navrhované opatrenia, rozšírenia oprávnených opatrení a okruhu prijímateľov zahrnutím samostatne zárobkovo činných osôb a mladých ľudí a financovania stimulov na zakladanie vlastných podnikov;

| D. | keďže Fínsko predložilo žiadosť EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems o finančný príspevok z fondu EGF v dôsledku prepúšťania v ekonomickom odvetví, ktoré je v rámci klasifikácie NACE Rev. 2 zaradené do divízie 26 (Výroba počítačov, elektronických a optických výrobkov), v spoločnosti Nokia Oy (Nokia Network Systems) a u jej troch dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov pôsobiacich najmä v regiónoch na úrovni NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B), Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19) a Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D) a keďže sa očakáva, že na opatreniach sa zúčastní 821 z celkového počtu 945 prepustených pracovníkov, ktorí majú nárok na príspevok z EGF; |
| --- | --- |

D.

keďže Fínsko predložilo žiadosť EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems o finančný príspevok z fondu EGF v dôsledku prepúšťania v ekonomickom odvetví, ktoré je v rámci klasifikácie NACE Rev. 2 zaradené do divízie 26 (Výroba počítačov, elektronických a optických výrobkov), v spoločnosti Nokia Oy (Nokia Network Systems) a u jej troch dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov pôsobiacich najmä v regiónoch na úrovni NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B), Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19) a Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D) a keďže sa očakáva, že na opatreniach sa zúčastní 821 z celkového počtu 945 prepustených pracovníkov, ktorí majú nárok na príspevok z EGF;

| E. | keďže žiadosť bola predložená podľa kritérií zásahu uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia o EGF, podľa ktorého je potrebných aspoň 500 pracovníkov, ktorí boli prepustení v referenčnom období štyroch mesiacov v členskom štáte vrátane dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov; |
| --- | --- |

E.

keďže žiadosť bola predložená podľa kritérií zásahu uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia o EGF, podľa ktorého je potrebných aspoň 500 pracovníkov, ktorí boli prepustení v referenčnom období štyroch mesiacov v členskom štáte vrátane dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov;

| 1. | súhlasí s Komisiou, že podmienky stanovené v článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia o EGF sú splnené, a že Fínsko má preto nárok na finančný príspevok vo výške 2 641 800 EUR podľa uvedeného nariadenia, čo predstavuje 60 % celkových nákladov vo výške 4 403 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | berie na vedomie, že Fínsko predložilo žiadosť o finančný príspevok z EGF 22. novembra 2016 a že po tom, ako Fínsko pohotovo poskytlo dodatočné informácie, Komisia dokončila jej posúdenie 7. apríla 2017 a v ten istý deň o ňom informovala Európsky parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že v odvetví výroby počítačov, elektronických a optických výrobkov bolo doteraz podaných 15 žiadostí o finančný príspevok z fondu EGF, pričom tri z nich predložilo Fínsko (4), a všetky sa týkali globalizácie; konštatuje, že štyri z 15 žiadostí sa týkali spoločností koncernu Nokia; konštatuje, že v záverečných správach k prípadom z roku 2012 sa uvádza, že 44 % pracovníkov zapojených do činností EGF bolo zamestnaných dva roky potom, čo Fínsko podalo žiadosť o príspevok z EGF, a že v správe k prípadom z roku 2013 sa uvádza, že bolo zamestnaných 65 % pracovníkov; očakáva, že Komisia do hodnotenia v polovici obdobia, ktoré má zverejniť do 30. júna 2017 (5), zahrnie podrobné informácie o dlhodobej miere opätovného začlenenia prijímateľov pomoci z EGF, čo už požadoval v uznesení Európskeho parlamentu z 15. septembra 2016 (6); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že IKT zohrávajú vo Fínskom hospodárstve zo štrukturálneho hľadiska kľúčovú úlohu; domnieva sa, že najnovšie prepúšťanie v spoločnosti Nokia Oy odráža trend, ktorý ovplyvňuje celé fínske odvetvie technológií, v ktorom je zamestnanosť v posledných dvoch rokoch veľmi nestabilná v dôsledku vysokého tlaku na efektívnosť a zachovanie konkurencieschopnosti produktov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína, že odvetvie IKT je veľmi citlivé na zmeny na svetovom trhu; konštatuje, že hospodárska súťaž v tomto odvetví je globálna, čo znamená, že všetky subjekty na trhu môžu súperiť o rovnakého zákazníka, a lokalita, v ktorej sa zamestnanci nachádzajú, a kultúrne prostredie, z ktorého pochádzajú, majú len obmedzený význam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poznamenáva, že prepúšťanie v spoločnosti Nokia Oy je súčasťou jej programu globálnej transformácie, ktorý je potrebný, aby spoločnosť mohla súťažiť s východoázijskými konkurentmi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | upozorňuje, že po založení spoločného podniku so spoločnosťou Siemens v oblasti sieťových technológií spoločnosť Nokia Oy prijala niekoľko opatrení vrátane presunu zdrojov na technológie budúcnosti a znižovania počtu zamestnancov s cieľom dosiahnuť do konca roku 2018 zníženie ročných prevádzkových nákladov o 900 miliónov EUR; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poznamenáva, že zamestnanci prepustení spoločnosťou Nokia Oy v roku 2016 majú vysokú (40 %) a stredne vysokú (60 %) kvalifikáciu a pracovali v oblasti programovania a dizajnu, pričom ich odborné zručnosti boli v mnohých prípadoch zastarané; poznamenáva, že 21 % cieľových prijímateľov je starších ako 54 rokov, čiže sú vo veku, kedy je mimoriadne náročné opätovne si nájsť zamestnanie na trhu práce; dodáva, že miera nezamestnanosti v dvoch z troch dotknutých regiónov je dlhodobo nad celoštátnym priemerom a miera nezamestnanosti osôb s vysokou kvalifikáciou je v týchto regiónoch celkovo vysoká, pričom situácia je obzvlášť zložitá v prípade zamestnancov starších ako 50 rokov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | berie na vedomie, že Fínsko vypracovalo koordinovaný balík personalizovaných služieb na základe konzultácii so zúčastnenými stranami a Ministerstvo pre zamestnanosť a hospodárstvo zvolalo pracovnú skupinu, ktorá zahŕňa zástupcov prijímateľov, sociálnych, štátnych a regionálnych partnerov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | berie na vedomie, že Fínsko plánuje sedem typov opatrení: i) odborné vedenie (koučing) a iné prípravné opatrenia, ii) služby zamestnanosti a podnikateľské služby, iii) odborná príprava, iv) granty na rozbehnutie podnikateľskej činnosti, v) odborné posúdenia, vi) dotácie na mzdy a vii) príspevky na náklady na cestu, nocľah a sťahovanie; poznamenáva, že tieto opatrenia predstavujú aktívne opatrenia na trhu práce; konštatuje, že tieto opatrenia pomôžu opätovne zamestnať prepustených pracovníkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poznamenáva, že opatrenia na podporu príjmov budú tvoriť 13,34 % z celkového balíka personalizovaných opatrení, čo je výrazne pod maximálnou hodnotou 35 % uvedenou v nariadení o EGF, a že tieto opatrenia sú podmienené aktívnou účasťou cieľovej skupiny prijímateľov na činnostiach súvisiacich s hľadaním zamestnania alebo odbornou prípravou; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta, že na informovanie fínskych uchádzačov o prácu o pracovných príležitostiach v zahraničí sa využíva služba siete EURES; konštatuje, že medzinárodné podujatia zamerané na nábor pracovníkov budú organizované na regionálnej úrovni v spolupráci s EGF a službami siete EURES; víta tieto opatrenia a skutočnosť, že fínske orgány nabádajú prepustených pracovníkov, aby v plnej miere využívali svoje právo na voľný pohyb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta škálu školení a poradenských služieb, ktoré majú byť poskytované, ako aj podporu osôb hľadajúcich zamestnanie mimo Fínska a začínajúcich podnikov (startupov); z hľadiska veku a schopností príslušných pracovníkov považuje tieto opatrenia za obzvlášť vhodné; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta skutočnosť, že fínske orgány začali poskytovať personalizované služby dotknutým pracovníkom 2. júna 2016, teda v dostatočnom časovom predstihu pred podaním žiadosti o podporu navrhovaného koordinovaného balíka z fondu EGF; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína, že podľa článku 7 nariadenia o EGF by sa v návrhu koordinovaného balíka personalizovaných služieb podporovaného z EGF mali vopred stanoviť budúce vyhliadky na trhu práce a požadované zručnosti a koordinovaný balík by mal byť kompatibilný s prechodom na hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje a je udržateľné; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta sumu 59 000 EUR, ktorá bola vyčlenená na informácie a propagáciu, a zdôrazňuje jej význam pre motiváciu oprávnených prijímateľov k účasti na opatreniach podporovaných z EGF; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konštatuje, že na kontrolu a podávanie správ sú pridelené dostatočné finančné prostriedky; konštatuje, že systematické podávanie správ o službách podporovaných z EGF zlepší náležité využívanie finančných prostriedkov; víta sumu 20 000 EUR, ktorá bola pridelená na kontrolu a podávanie správ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konštatuje, že podnik Nokia Network Systems splnil svoje zákonné povinnosti a uskutočnil konzultácie so všetkými zúčastnenými stranami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že fínske orgány potvrdzujú, že na uvedené oprávnené opatrenia sa neprijímajú finančné príspevky z iných finančných nástrojov Únie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že je dôležité zvyšovať zamestnateľnosť všetkých pracovníkov prispôsobenou odbornou prípravou a uznávaním zručností a schopností, ktoré nadobudli počas pracovnej kariéry; očakáva, že odborná príprava ponúkaná ako súčasť koordinovaného balíka bude prispôsobená nielen potrebám prepustených pracovníkov, ale aj samotnému podnikateľskému prostrediu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedajú podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví; konštatuje, že Fínsko potvrdilo, že príspevok z EGF tieto opatrenia skutočne nenahradí; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odporúča členským štátom, aby vyhľadávali súčinnosť s inými činnosťami financovanými z vnútroštátnych prostriedkov alebo prostriedkov EÚ a aby okrem opatrení EGF využívali aj ďalšie programy EÚ; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žiada Komisiu o zabezpečenie verejného prístupu k dokumentom súvisiacim s prípadmi EGF; |
| --- | --- |

23.

| 24. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia.

(5)  Nariadenie (EÚ) č. 1309/2013, článok 20.

(6)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2016 o činnosti, vplyve a pridanej hodnote Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii v rokoch 2007 až 2014 (prijaté texty, P8_TA(2016)0361).

---

PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti z Fínska – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

(Znenie tejto prílohy sa neuvádza, pretože zodpovedá konečnému aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2017/951.)

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/200

---

P8_TA(2017)0212

Automatizovaná výmena údajov o evidencii vozidiel v Chorvátsku *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady o začatí automatizovanej výmeny údajov o evidencii vozidiel v Chorvátsku (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS))

(Konzultácia)

(2018/C 307/37)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Rady (05318/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rady (05318/2017),

| — | so zreteľom na článok 39 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii v znení zmenenom Amsterdamskou zmluvou a na článok 9 Protokolu č. 36 o prechodných ustanoveniach, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 39 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii v znení zmenenom Amsterdamskou zmluvou a na článok 9 Protokolu č. 36 o prechodných ustanoveniach, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0033/2017),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/615/SVV z 23. júna 2008 o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti (1), a najmä na jeho článok 33, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/615/SVV z 23. júna 2008 o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti (1), a najmä na jeho článok 33,

| — | so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0171/2017),

| 1. | schvaľuje návrh Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade a Komisii. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/201 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/201

---

P8_TA(2017)0213

Námietka voči delegovanému aktu: identifikácia vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. mája 2017 o delegovanom nariadení Komisie z 24. marca 2017, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2016/1675, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849, pokiaľ ide o odstránenie Guyany z tabuľky v bode I prílohy k uvedenému nariadeniu a pridanie Etiópie do uvedenej tabuľky (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA))

(2018/C 307/38)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2017)01951) (ďalej len „pozmeňujúce delegované nariadenie“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2017)01951) (ďalej len „pozmeňujúce delegované nariadenie“),

| — | so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (1) (štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí), a najmä jej článok 9 ods. 2 a článok 64 ods. 5, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (1) (štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí), a najmä jej článok 9 ods. 2 a článok 64 ods. 5,

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1675 zo 14. júla 2016, ktorým sa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 dopĺňa o identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami (2), a najmä jeho prílohu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1675 zo 14. júla 2016, ktorým sa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 dopĺňa o identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami (2), a najmä jeho prílohu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o delegovanom nariadení Komisie z 24. novembra 2016, ktorým sa mení delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1675, ktorým sa smernica (EÚ) 2015/849 dopĺňa o identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2017 o delegovanom nariadení Komisie z 24. novembra 2016, ktorým sa mení delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1675, ktorým sa smernica (EÚ) 2015/849 dopĺňa o identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami (3),

| — | so zreteľom na list z 24. marca 2017 sprevádzajúci pozmeňujúce delegované nariadenie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list z 24. marca 2017 sprevádzajúci pozmeňujúce delegované nariadenie,

| — | so zreteľom na doteraz vykonanú prácu a vyvodené závery dvoch osobitných výborov Európskeho parlamentu, Výboru pre daňové rozhodnutia a ďalšie opatrenia podobného charakteru alebo účinku a Vyšetrovacieho výboru pre pranie špinavých peňazí, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a daňové úniky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na doteraz vykonanú prácu a vyvodené závery dvoch osobitných výborov Európskeho parlamentu, Výboru pre daňové rozhodnutia a ďalšie opatrenia podobného charakteru alebo účinku a Vyšetrovacieho výboru pre pranie špinavých peňazí, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a daňové úniky,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre hospodárske a menové veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre hospodárske a menové veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 3 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 3 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže delegované nariadenie, jeho príloha a pozmeňujúce delegované nariadenie majú slúžiť na identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami, pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (AML/CTF), ktoré predstavujú hrozbu pre finančný systém EÚ a kvôli ktorým musia povinné subjekty EÚ prijímať opatrenia zvýšenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí; |
| --- | --- |

A.

keďže delegované nariadenie, jeho príloha a pozmeňujúce delegované nariadenie majú slúžiť na identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami, pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (AML/CTF), ktoré predstavujú hrozbu pre finančný systém EÚ a kvôli ktorým musia povinné subjekty EÚ prijímať opatrenia zvýšenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi podľa štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí;

| B. | keďže najnovšie delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1675, ktorým sa smernica (EÚ) 2015/849 dopĺňa o identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami, nadobudlo účinnosť 23. septembra 2016; |
| --- | --- |

B.

keďže najnovšie delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1675, ktorým sa smernica (EÚ) 2015/849 dopĺňa o identifikáciu vysokorizikových tretích krajín so strategickými nedostatkami, nadobudlo účinnosť 23. septembra 2016;

| C. | keďže delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1675 bude naďalej účinné, a to aj v prípade, že sa pozmeňujúce delegované nariadenie zamietne; |
| --- | --- |

C.

keďže delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1675 bude naďalej účinné, a to aj v prípade, že sa pozmeňujúce delegované nariadenie zamietne;

| D. | keďže zoznam krajín sa aj po zmene zavedenej pozmeňujúcim delegovaným nariadením, ktoré prijala Komisia 24. marca 2017, zhoduje so zoznamom, ktorý identifikovala Finančná akčná skupina (FATF) na svojom 29. plenárnom zasadnutí, ktoré sa uskutočnilo 20. až 24. februára 2017; |
| --- | --- |

D.

keďže zoznam krajín sa aj po zmene zavedenej pozmeňujúcim delegovaným nariadením, ktoré prijala Komisia 24. marca 2017, zhoduje so zoznamom, ktorý identifikovala Finančná akčná skupina (FATF) na svojom 29. plenárnom zasadnutí, ktoré sa uskutočnilo 20. až 24. februára 2017;

| E. | keďže, ako sa uvádza v odôvodnení 28 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a opakuje v dôvodovej správe (C(2016)04180) k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2016/1675, posúdenie Komisie je samostatný proces; keďže Komisia sa teda nemusí držať noriem FATF a môže buď ponechať tretiu krajinu na svojom zozname, aj keď ju FATF zo svojho zoznamu odstráni, alebo pridať na zoznam ďalšie tretie krajiny, pokiaľ je to v súlade s konkrétnymi kritériami stanovenými v článku 9 ods. 2 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí; |
| --- | --- |

E.

keďže, ako sa uvádza v odôvodnení 28 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a opakuje v dôvodovej správe (C(2016)04180) k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2016/1675, posúdenie Komisie je samostatný proces; keďže Komisia sa teda nemusí držať noriem FATF a môže buď ponechať tretiu krajinu na svojom zozname, aj keď ju FATF zo svojho zoznamu odstráni, alebo pridať na zoznam ďalšie tretie krajiny, pokiaľ je to v súlade s konkrétnymi kritériami stanovenými v článku 9 ods. 2 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí;

| F. | keďže posúdenie Komisie je samostatný proces, ktorý sa musí vykonať komplexným a nezaujatým spôsobom, pričom sa všetky tretie krajiny posúdia na základe rovnakých kritérií vymedzených v článku 9 ods. 2 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí; |
| --- | --- |

F.

keďže posúdenie Komisie je samostatný proces, ktorý sa musí vykonať komplexným a nezaujatým spôsobom, pričom sa všetky tretie krajiny posúdia na základe rovnakých kritérií vymedzených v článku 9 ods. 2 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí;

| G. | keďže Európsky parlament zamietol skoršie pozmeňujúce delegované nariadenie (C(2016)07495) preto, lebo postup Komisie nebol dostatočne samostatný a neuznal nevyčerpávajúci charakter zoznamu kritérií („najmä“) uvedených v článku 9 ods. 2 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, čo vylučuje súvisiace trestné činy spojené s praním špinavých peňazí, ako napríklad daňové trestné činy; |
| --- | --- |

G.

keďže Európsky parlament zamietol skoršie pozmeňujúce delegované nariadenie (C(2016)07495) preto, lebo postup Komisie nebol dostatočne samostatný a neuznal nevyčerpávajúci charakter zoznamu kritérií („najmä“) uvedených v článku 9 ods. 2 štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, čo vylučuje súvisiace trestné činy spojené s praním špinavých peňazí, ako napríklad daňové trestné činy;

| H. | keďže Európsky parlament naďalej zastáva názor, že nedostatky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovania terorizmu môžu pretrvávať, pokiaľ ide o viaceré aspekty článku 9 ods. 2 v určitých krajinách, ktoré nie sú v pozmeňujúcom delegovanom nariadení zahrnuté do zoznamu vysokorizikových tretích krajín; |
| --- | --- |

H.

keďže Európsky parlament naďalej zastáva názor, že nedostatky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovania terorizmu môžu pretrvávať, pokiaľ ide o viaceré aspekty článku 9 ods. 2 v určitých krajinách, ktoré nie sú v pozmeňujúcom delegovanom nariadení zahrnuté do zoznamu vysokorizikových tretích krajín;

| I. | keďže Európsky parlament vzal riadne na vedomie list Komisie z 24. marca 2017, ktorý sa týka prebiehajúceho preskúmavania možností Komisie znížiť svoju závislosť od externých zdrojov informácií; keďže zavedenie samostatného hodnotiaceho procesu týkajúceho sa zostavenia zoznamu EÚ, v ktorom sú uvedené vysokorizikové tretie krajiny, ako to požadoval Európsky parlament, je jednou zo skúmaných možností; |
| --- | --- |

I.

keďže Európsky parlament vzal riadne na vedomie list Komisie z 24. marca 2017, ktorý sa týka prebiehajúceho preskúmavania možností Komisie znížiť svoju závislosť od externých zdrojov informácií; keďže zavedenie samostatného hodnotiaceho procesu týkajúceho sa zostavenia zoznamu EÚ, v ktorom sú uvedené vysokorizikové tretie krajiny, ako to požadoval Európsky parlament, je jednou zo skúmaných možností;

| J. | keďže Európsky parlament si je vedomý času a zdrojov, ktoré si môže vyžiadať vypracovanie samostatného hodnotiaceho procesu, a to najmä vzhľadom na extrémne obmedzený počet zamestnancov a zdroje, ktoré má Komisia k dispozícii, aby bránila finančným trestným činom, ale očakáva rozhodnejší záväzok Komisie s pevnými a ambicióznymi cieľmi (ako napr. plán), aby poskytla jasný odkaz na spoločný záväzok inštitúcií v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, daňovým únikom a financovaniu terorizmu; |
| --- | --- |

J.

keďže Európsky parlament si je vedomý času a zdrojov, ktoré si môže vyžiadať vypracovanie samostatného hodnotiaceho procesu, a to najmä vzhľadom na extrémne obmedzený počet zamestnancov a zdroje, ktoré má Komisia k dispozícii, aby bránila finančným trestným činom, ale očakáva rozhodnejší záväzok Komisie s pevnými a ambicióznymi cieľmi (ako napr. plán), aby poskytla jasný odkaz na spoločný záväzok inštitúcií v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí, daňovým únikom a financovaniu terorizmu;

| K. | keďže Výbor Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci a Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci spoločne požiadali komisára zodpovedného za tento delegovaný akt, aby predstúpili pred nich s cieľom uskutočniť riadnu diskusiu o návrhu a námietkach Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

K.

keďže Výbor Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci a Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci spoločne požiadali komisára zodpovedného za tento delegovaný akt, aby predstúpili pred nich s cieľom uskutočniť riadnu diskusiu o návrhu a námietkach Európskeho parlamentu;

| 1. | vznáša námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii a aby jej oznámil, že delegované nariadenie nemôže nadobudnúť účinnosť; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Komisiu, aby predložila nový delegovaný akt, ktorý zohľadní uvedené obavy vrátane odporúčania prijať plán na samostatný hodnotiaci proces; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73.

(2)  Ú. v. EÚ L 254, 20.9.2016, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0008.

---

Štvrtok 18. mája 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/203 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/203

---

P8_TA(2017)0221

Dohoda medzi EÚ, Islandom, Lichtenštajnskom a Nórskom o finančnom mechanizme EHP na roky 2014 – 2021 ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou, Islandom, Lichtenštajnským kniežatstvom a Nórskym kráľovstvom o finančnom mechanizme EHP na obdobie rokov 2014 – 2021, Dohody medzi Nórskym kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2014 – 2021, Dodatkového protokolu k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom a Dodatkového protokolu k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Islandom (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE))

(Súhlas)

(2018/C 307/39)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06679/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06679/2016),

| — | so zreteľom na návrh dohody medzi Európskou úniou, Islandom, Lichtenštajnským kniežatstvom a Nórskym kráľovstvom o finančnom mechanizme EHP na obdobie rokov 2014 – 2021 (06956/16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh dohody medzi Európskou úniou, Islandom, Lichtenštajnským kniežatstvom a Nórskym kráľovstvom o finančnom mechanizme EHP na obdobie rokov 2014 – 2021 (06956/16),

| — | so zreteľom na návrh dohody medzi Nórskym kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na roky 2014 – 2021 (06957/16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh dohody medzi Nórskym kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na roky 2014 – 2021 (06957/16),

| — | so zreteľom na návrh dodatkového protokolu k Dohode o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom (06960/16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh dodatkového protokolu k Dohode o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom (06960/16),

| — | so zreteľom na návrh dodatkového protokolu k Dohode o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Islandom (06959/16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh dodatkového protokolu k Dohode o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Islandom (06959/16),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 217 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0175/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 217 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0175/2016),

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 a článok 108 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0072/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A8-0072/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohôd a protokolov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Islandskej republiky, Lichtenštajnského kniežatstva a Nórskeho kráľovstva. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/204 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/204

---

P8_TA(2017)0224

Cezhraničná prenosnosť online obsahových služieb na vnútornom trhu ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zaistení cezhraničnej prenosnosti online obsahových služieb na vnútornom trhu (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 307/40)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0627), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0627),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0392/2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0392/2015),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2016 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2016 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 8. apríla 2016 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 8. apríla 2016 (2),

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. februára 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. februára 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výbor pre právne veci a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A8-0378/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výbor pre právne veci a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A8-0378/2016),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahradí, podstatným spôsobom zmení, alebo má v úmysle podstatným spôsobom zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 86.

(2)  Ú. v. EÚ C 240, 1.7.2016, s. 72.

---

P8_TC1-COD(2015)0284

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 18. mája 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/... o cezhraničnej prenosnosti online obsahových služieb na vnútornom trhu

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2017/1128.)

---

Štvrtok 1. júna 2017

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/205 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/205

---

P8_TA(2017)0233

Sadzby dane z pridanej hodnoty uplatňované na knihy, noviny a periodiká *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o sadzby dane z pridanej hodnoty uplatňované na knihy, noviny a periodiká (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS))

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

(2018/C 307/41)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2016)0758), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2016)0758),

| — | so zreteľom na článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0529/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0529/2016),

| — | so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0189/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A8-0189/2017),

| 1. | schvaľuje zmenený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh smernice

Odôvodnenie - 1 (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (-1) | Rozdiel medzi očakávanými príjmami z DPH a DPH, ktorá bola skutočne vybraná (tzv. výpadok príjmov z DPH“), v Únii predstavoval v roku 2013 približne 170 miliárd EUR a cezhraničné podvody predstavujú straty príjmov z DPH v Únii približne 50 miliárd EUR ročne, čo spôsobuje, že DPH je dôležitou otázkou, ktorú treba riešiť na úrovni Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(-1)

Rozdiel medzi očakávanými príjmami z DPH a DPH, ktorá bola skutočne vybraná (tzv. výpadok príjmov z DPH“), v Únii predstavoval v roku 2013 približne 170 miliárd EUR a cezhraničné podvody predstavujú straty príjmov z DPH v Únii približne 50 miliárd EUR ročne, čo spôsobuje, že DPH je dôležitou otázkou, ktorú treba riešiť na úrovni Únie.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh smernice

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | V smernici Rady 2006/112/ES (7) sa stanovuje, že členské štáty môžu uplatňovať znížené sadzby dane z pridanej hodnoty (DPH) na publikácie na akýchkoľvek fyzických nosičoch. Zníženú sadzbu DPH však nemožno uplatňovať na elektronicky dodávané publikácie, ktoré sa musia zdaňovať štandardnou sadzbou DPH. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

V smernici Rady 2006/112/ES (7) sa stanovuje, že členské štáty môžu uplatňovať znížené sadzby dane z pridanej hodnoty (DPH) na publikácie na akýchkoľvek fyzických nosičoch. Zníženú sadzbu DPH však nemožno uplatňovať na elektronicky dodávané publikácie, ktoré sa musia zdaňovať štandardnou sadzbou DPH.

| (1) | V smernici Rady 2006/112/ES (7) sa stanovuje, že členské štáty môžu uplatňovať znížené sadzby dane z pridanej hodnoty (DPH) na publikácie na akýchkoľvek fyzických nosičoch. Zníženú sadzbu DPH však nemožno uplatňovať na elektronicky dodávané publikácie, ktoré sa musia zdaňovať štandardnou sadzbou DPH
  , čím sa elektronicky dodávané publikácie znevýhodňujú a brzdí sa rozvoj tohto trhu
  .
  Táto komparatívna nevýhoda môže brzdiť vývoj digitálneho hospodárstva v Únii. |
| --- | --- |

(1)

V smernici Rady 2006/112/ES (7) sa stanovuje, že členské štáty môžu uplatňovať znížené sadzby dane z pridanej hodnoty (DPH) na publikácie na akýchkoľvek fyzických nosičoch. Zníženú sadzbu DPH však nemožno uplatňovať na elektronicky dodávané publikácie, ktoré sa musia zdaňovať štandardnou sadzbou DPH
  , čím sa elektronicky dodávané publikácie znevýhodňujú a brzdí sa rozvoj tohto trhu
  .
  Táto komparatívna nevýhoda môže brzdiť vývoj digitálneho hospodárstva v Únii.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh smernice

Odôvodnenie 1 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 13. októbra 2011 o budúcnosti DPH

   (7a)

  pripomenul, že jedným z kľúčových rysov DPH je zásada neutrality, a z tohto dôvodu zdôraznil, že „na všetky knihy, noviny a časopisy bez ohľadu na ich formát by sa mal vzťahovať úplne rovnaký režim“. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1a)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 13. októbra 2011 o budúcnosti DPH

   (7a)

  pripomenul, že jedným z kľúčových rysov DPH je zásada neutrality, a z tohto dôvodu zdôraznil, že „na všetky knihy, noviny a časopisy bez ohľadu na ich formát by sa mal vzťahovať úplne rovnaký režim“.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh smernice

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | V súlade so stratégiou Komisie pre jednotný digitálny trh (8)

  a s cieľom udržať krok s technologickým pokrokom
  v digitálnom hospodárstve by sa malo členským štátom umožniť zosúladenie sadzieb DPH pre elektronicky dodávané publikácie s nižšími sadzbami DPH pre publikácie na akýchkoľvek fyzických nosičoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

V súlade so stratégiou Komisie pre jednotný digitálny trh (8)

  a s cieľom udržať krok s technologickým pokrokom
  v digitálnom hospodárstve by sa malo členským štátom umožniť zosúladenie sadzieb DPH pre elektronicky dodávané publikácie s nižšími sadzbami DPH pre publikácie na akýchkoľvek fyzických nosičoch.

| (2) | V súlade so stratégiou Komisie pre jednotný digitálny trh (8)

  , jej ambíciou zaručiť globálnu konkurencieschopnosť Európy a vodcovskú úlohu
  v digitálnom hospodárstve by sa malo členským štátom umožniť zosúladenie sadzieb DPH pre elektronicky dodávané publikácie s nižšími sadzbami DPH pre publikácie na akýchkoľvek fyzických nosičoch
  , čím sa stimulujú inovácie, tvorba, investície a výroba nového obsahu, a zjednoduší digitálne učenie, prenos vedomostí a prístup ku kultúre a jej podpora v digitálnom prostredí. |
| --- | --- |

(2)

V súlade so stratégiou Komisie pre jednotný digitálny trh (8)

  , jej ambíciou zaručiť globálnu konkurencieschopnosť Európy a vodcovskú úlohu
  v digitálnom hospodárstve by sa malo členským štátom umožniť zosúladenie sadzieb DPH pre elektronicky dodávané publikácie s nižšími sadzbami DPH pre publikácie na akýchkoľvek fyzických nosičoch
  , čím sa stimulujú inovácie, tvorba, investície a výroba nového obsahu, a zjednoduší digitálne učenie, prenos vedomostí a prístup ku kultúre a jej podpora v digitálnom prostredí.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh smernice

Odôvodnenie 2 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Možnosť členských štátov uplatňovať znížené, super znížené alebo nulové sadzby na tlačené publikácie a elektronické publikácie by mala zabezpečiť ekonomické výhody pre spotrebiteľov, a tým podporiť čítanie, a pre vydavateľov, čím sa podporia investície do nového obsahu a v prípade novín a časopisov by sa znížila závislosť od reklamy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2a)

Možnosť členských štátov uplatňovať znížené, super znížené alebo nulové sadzby na tlačené publikácie a elektronické publikácie by mala zabezpečiť ekonomické výhody pre spotrebiteľov, a tým podporiť čítanie, a pre vydavateľov, čím sa podporia investície do nového obsahu a v prípade novín a časopisov by sa znížila závislosť od reklamy.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh smernice

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Komisia v akčnom pláne v oblasti DPH (9) načrtla, že pri elektronicky dodávaných publikáciách by mala existovať možnosť rovnakého preferenčného zaobchádzania z hľadiska sadzby DPH ako pri publikáciách na akýchkoľvek fyzických nosičoch. Na dosiahnutie tohto cieľa treba pre všetky členské štáty zahrnúť možnosť uplatňovať na dodanie kníh, novín a periodík buď zníženú sadzbu DPH, alebo nižšie znížené sadzby DPH vrátane možnosti poskytovať oslobodenia od dane s možnosťou odpočítania DPH zaplatenej na predchádzajúcom stupni. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Komisia v akčnom pláne v oblasti DPH (9) načrtla, že pri elektronicky dodávaných publikáciách by mala existovať možnosť rovnakého preferenčného zaobchádzania z hľadiska sadzby DPH ako pri publikáciách na akýchkoľvek fyzických nosičoch. Na dosiahnutie tohto cieľa treba pre všetky členské štáty zahrnúť možnosť uplatňovať na dodanie kníh, novín a periodík buď zníženú sadzbu DPH, alebo nižšie znížené sadzby DPH vrátane možnosti poskytovať oslobodenia od dane s možnosťou odpočítania DPH zaplatenej na predchádzajúcom stupni.

| (3) | Komisia v akčnom pláne v oblasti DPH (9) načrtla, že pri elektronicky dodávaných publikáciách by mala existovať možnosť rovnakého preferenčného zaobchádzania z hľadiska sadzby DPH ako pri publikáciách na akýchkoľvek fyzických nosičoch. Na dosiahnutie tohto cieľa treba pre všetky členské štáty zahrnúť možnosť uplatňovať na dodanie kníh, novín a periodík buď zníženú sadzbu DPH, alebo nižšie znížené sadzby DPH vrátane možnosti poskytovať oslobodenia od dane s možnosťou odpočítania DPH zaplatenej na predchádzajúcom stupni.
  Tento návrh je v súlade s cieľom poskytnúť členským štátom viac slobody pri stanovovaní vlastných sadzieb DPH v rámci konečného systému DPH založeného na tzv. zásade krajiny určenia. |
| --- | --- |

(3)

Komisia v akčnom pláne v oblasti DPH (9) načrtla, že pri elektronicky dodávaných publikáciách by mala existovať možnosť rovnakého preferenčného zaobchádzania z hľadiska sadzby DPH ako pri publikáciách na akýchkoľvek fyzických nosičoch. Na dosiahnutie tohto cieľa treba pre všetky členské štáty zahrnúť možnosť uplatňovať na dodanie kníh, novín a periodík buď zníženú sadzbu DPH, alebo nižšie znížené sadzby DPH vrátane možnosti poskytovať oslobodenia od dane s možnosťou odpočítania DPH zaplatenej na predchádzajúcom stupni.
  Tento návrh je v súlade s cieľom poskytnúť členským štátom viac slobody pri stanovovaní vlastných sadzieb DPH v rámci konečného systému DPH založeného na tzv. zásade krajiny určenia.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh smernice

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | V súlade s akčným plánom v oblasti DPH je cieľom tejto smernice umožniť vo všetkých členských štátoch systémy DPH, ktoré budú jednoduchšie, lepšie zabezpečené proti podvodom a výhodné pre podniky a dokážu držať krok s dnešným digitálnym a mobilným hospodárstvom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

V súlade s akčným plánom v oblasti DPH je cieľom tejto smernice umožniť vo všetkých členských štátoch systémy DPH, ktoré budú jednoduchšie, lepšie zabezpečené proti podvodom a výhodné pre podniky a dokážu držať krok s dnešným digitálnym a mobilným hospodárstvom.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh smernice

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | V snahe zabrániť rozsiahlemu používaniu znížených sadzieb DPH na audiovizuálny obsah by mali mať členské štáty možnosť uplatňovať zníženú sadzbu na knihy, noviny a periodiká, len ak tieto publikácie, či už na akýkoľvek fyzických nosičoch alebo dodávané elektronicky, nepozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

V snahe zabrániť rozsiahlemu používaniu znížených sadzieb DPH na audiovizuálny obsah by mali mať členské štáty možnosť uplatňovať zníženú sadzbu na knihy, noviny a periodiká, len ak tieto publikácie, či už na akýkoľvek fyzických nosičoch alebo dodávané elektronicky, nepozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu.

| (5) | V snahe zabrániť rozsiahlemu používaniu znížených sadzieb DPH na audiovizuálny obsah by mali mať členské štáty možnosť uplatňovať zníženú sadzbu na knihy, noviny a periodiká, len ak tieto publikácie, či už na akýkoľvek fyzických nosičoch alebo dodávané elektronicky, nepozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu.
  Vzhľadom na dôležitosť uľahčenia prístupu ku knihám, novinám a periodikám pre osoby, ktoré sú nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania tlačeného textu v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady ...

   (9a)

  , sa musia prispôsobené a audio elektronické knihy, noviny a periodiká chápať tak, že nepozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu. Znížené sadzby DPH by sa preto mohli uplatňovať aj na tieto formáty. |
| --- | --- |

(5)

V snahe zabrániť rozsiahlemu používaniu znížených sadzieb DPH na audiovizuálny obsah by mali mať členské štáty možnosť uplatňovať zníženú sadzbu na knihy, noviny a periodiká, len ak tieto publikácie, či už na akýkoľvek fyzických nosičoch alebo dodávané elektronicky, nepozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu.
  Vzhľadom na dôležitosť uľahčenia prístupu ku knihám, novinám a periodikám pre osoby, ktoré sú nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania tlačeného textu v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady ...

   (9a)

  , sa musia prispôsobené a audio elektronické knihy, noviny a periodiká chápať tak, že nepozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu. Znížené sadzby DPH by sa preto mohli uplatňovať aj na tieto formáty.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh smernice

Odôvodnenie 5 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Poskytnutie slobody členským štátom uplatňovať znížené alebo super znížené sadzby DPH na elektronické knihy, elektronické noviny a elektronické periodiká by mohlo vydavateľom poskytnúť príležitosť na nové marže a investície do nového obsahu, v porovnaní so súčasným modelom, ktorý je vo veľkej miere závislý od reklamy. Všeobecnejšie úvahy o modeli financovania elektronického obsahu by sa mali začať aj na úrovni Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5a)

Poskytnutie slobody členským štátom uplatňovať znížené alebo super znížené sadzby DPH na elektronické knihy, elektronické noviny a elektronické periodiká by mohlo vydavateľom poskytnúť príležitosť na nové marže a investície do nového obsahu, v porovnaní so súčasným modelom, ktorý je vo veľkej miere závislý od reklamy. Všeobecnejšie úvahy o modeli financovania elektronického obsahu by sa mali začať aj na úrovni Únie.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh smernice

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Flexibilita poskytnutá členským štátom v kontexte súčasného návrhu žiadnym spôsobom neurčuje konečný režim DPH, ktorý sa má zaviesť a v kontexte ktorého sa každé zvýšenie flexibility bude musieť vyhodnotiť s ohľadom na vplyv na fungovanie jednotného trhu, priestor na podvody v oblasti DPH, zvýšenie nákladov pre podniky a riziko nekalej hospodárskej súťaže. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Flexibilita poskytnutá členským štátom v kontexte súčasného návrhu žiadnym spôsobom neurčuje konečný režim DPH, ktorý sa má zaviesť a v kontexte ktorého sa každé zvýšenie flexibility bude musieť vyhodnotiť s ohľadom na vplyv na fungovanie jednotného trhu, priestor na podvody v oblasti DPH, zvýšenie nákladov pre podniky a riziko nekalej hospodárskej súťaže.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh smernice

Odôvodnenie 6 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6b) | Hoci sa touto smernicou umožňuje členským štátom, aby napravili situáciu nerovnakého zaobchádzania, neodstraňuje sa ňou potreba koordinovanejšieho, efektívnejšieho a jednoduchšieho systému znížených sadzieb DPH s nižším počtom výnimiek. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6b)

Hoci sa touto smernicou umožňuje členským štátom, aby napravili situáciu nerovnakého zaobchádzania, neodstraňuje sa ňou potreba koordinovanejšieho, efektívnejšieho a jednoduchšieho systému znížených sadzieb DPH s nižším počtom výnimiek.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Smernica 2006/112/ES

Príloha III – bod 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | dodanie kníh, novín a periodík vrátane výpožičiek z knižníc, s výnimkou publikácií, ktoré sú výlučne alebo prevažne určené na propagáciu, a s výnimkou publikácií, ktoré pozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

dodanie kníh, novín a periodík vrátane výpožičiek z knižníc, s výnimkou publikácií, ktoré sú výlučne alebo prevažne určené na propagáciu, a s výnimkou publikácií, ktoré pozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu;

| (6) | dodanie kníh, novín a periodík vrátane výpožičiek z knižníc, s výnimkou publikácií, ktoré sú výlučne alebo prevažne určené na propagáciu, a s výnimkou publikácií, ktoré pozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu, 
  vrátane brožúr, letákov, a podobných tlačovín, obrázkových detských knižiek, predlôh na kreslenie alebo maľovanie pre deti, tlačených alebo ručne písaných hudobných partitúr, máp a hydrografických alebo podobných schém; |
| --- | --- |

(6)

dodanie kníh, novín a periodík vrátane výpožičiek z knižníc, s výnimkou publikácií, ktoré sú výlučne alebo prevažne určené na propagáciu, a s výnimkou publikácií, ktoré pozostávajú výlučne alebo prevažne z hudobného obsahu alebo videoobsahu, 
  vrátane brožúr, letákov, a podobných tlačovín, obrázkových detských knižiek, predlôh na kreslenie alebo maľovanie pre deti, tlačených alebo ručne písaných hudobných partitúr, máp a hydrografických alebo podobných schém;

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh smernice

Článok 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 2a




  Monitorovanie




  Komisia do ... [troch rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice] predloží správu, v ktorej uvedie tie členské štáty, ktoré prijali podobné znížené alebo super znížené sadzby DPH na knihy, noviny a periodiká a ich elektronické ekvivalenty, a vyhodnotí dosah týchto opatrení z hľadiska vplyvu na rozpočet a rozvoj odvetvia kultúry. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Článok 2a

Monitorovanie

Komisia do ... [troch rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice] predloží správu, v ktorej uvedie tie členské štáty, ktoré prijali podobné znížené alebo super znížené sadzby DPH na knihy, noviny a periodiká a ich elektronické ekvivalenty, a vyhodnotí dosah týchto opatrení z hľadiska vplyvu na rozpočet a rozvoj odvetvia kultúry.

---

(7)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

7

(7)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

7

(7a)  
  Prijaté texty, P7_TA(2011)0436.

7a

Prijaté texty, P7_TA(2011)0436.

(8)  COM(2015)0192 final.

8

(8)  COM(2015)0192 final.

8

(9)  COM(2016)0148 final

9

(9)  COM(2016)0148 final

9

(9a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady ... o určitých povolených spôsoboch používania diel a iných materiálov chránených autorským právom a s ním súvisiacimi právami v prospech osôb, ktoré sú nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania, a o zmene smernice 2001/29/ES o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (COM(2016)0596 final, 2016/0278(COD)) (Ú. v. EÚ ..., s. ...).

9a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady ... o určitých povolených spôsoboch používania diel a iných materiálov chránených autorským právom a s ním súvisiacimi právami v prospech osôb, ktoré sú nevidiace, zrakovo postihnuté alebo postihnuté inou poruchou čítania, a o zmene smernice 2001/29/ES o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (COM(2016)0596 final, 2016/0278(COD)) (Ú. v. EÚ ..., s. ...).

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/212 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/212

---

P8_TA(2017)0236

Zavedenie dočasných autonómnych obchodných opatrení pre Ukrajinu ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 1. júna 2017 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavedení dočasných autonómnych obchodných opatrení pre Ukrajinu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie na základe dohody o pridružení (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 307/42)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Vzhľadom na
  úsilie o reformu
  hospodárstva, ktoré Ukrajina vyvinula, a s cieľom podporiť rozvinutie užších hospodárskych vzťahov s 
  Európskou
  úniou je vhodné zvýšiť obchodné toky týkajúce sa dovozu určitých poľnohospodárskych výrobkov a poskytnúť koncesie vo forme
  dodatočných
  autonómnych obchodných opatrení pre vybrané priemyselné výrobky v súlade s politikou rýchlejšieho odstraňovania ciel na obchod medzi Európskou úniou a Ukrajinou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Vzhľadom na
  úsilie o reformu
  hospodárstva, ktoré Ukrajina vyvinula, a s cieľom podporiť rozvinutie užších hospodárskych vzťahov s 
  Európskou
  úniou je vhodné zvýšiť obchodné toky týkajúce sa dovozu určitých poľnohospodárskych výrobkov a poskytnúť koncesie vo forme
  dodatočných
  autonómnych obchodných opatrení pre vybrané priemyselné výrobky v súlade s politikou rýchlejšieho odstraňovania ciel na obchod medzi Európskou úniou a Ukrajinou.

| (2) | Vzhľadom na
  zvýšenie úsilia o reformu
  hospodárstva
  a politiky
  , ktoré Ukrajina vyvinula, a s cieľom podporiť
  a urýchliť
  rozvinutie užších hospodárskych vzťahov s Úniou je vhodné
  a potrebné
  zvýšiť obchodné toky týkajúce sa dovozu určitých poľnohospodárskych výrobkov a poskytnúť koncesie vo forme autonómnych obchodných opatrení pre vybrané priemyselné výrobky v súlade s politikou rýchlejšieho odstraňovania ciel na obchod medzi Úniou a Ukrajinou. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na
  zvýšenie úsilia o reformu
  hospodárstva
  a politiky
  , ktoré Ukrajina vyvinula, a s cieľom podporiť
  a urýchliť
  rozvinutie užších hospodárskych vzťahov s Úniou je vhodné
  a potrebné
  zvýšiť obchodné toky týkajúce sa dovozu určitých poľnohospodárskych výrobkov a poskytnúť koncesie vo forme autonómnych obchodných opatrení pre vybrané priemyselné výrobky v súlade s politikou rýchlejšieho odstraňovania ciel na obchod medzi Úniou a Ukrajinou.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Autonómne obchodné opatrenia by sa
  poskytovali
  vo forme nulových colných kvót na
  určité
  výrobky uvedené v 
  prílohe
  I a II nad rámec preferenčných colných kvót stanovených v dohode a vo forme čiastočného alebo úplného odstránenia dovozných ciel na priemyselné výrobky uvedené v prílohe III. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Autonómne obchodné opatrenia by sa
  poskytovali
  vo forme nulových colných kvót na
  určité
  výrobky uvedené v 
  prílohe
  I a II nad rámec preferenčných colných kvót stanovených v dohode a vo forme čiastočného alebo úplného odstránenia dovozných ciel na priemyselné výrobky uvedené v prílohe III.

| (3) | Po tom, ako Komisia zverejní svoju analýzu potenciálneho vplyvu tohto nariadenia, ktoré by malo zohľadniť možných konečných príjemcov autonómnych obchodných opatrení obsiahnutých v tomto nariadení a zamerať sa najmä na malých a stredných výrobcov na Ukrajine, by sa mali povoliť autonómne obchodné opatrenia pre výrobky, ktoré sú hodnotené ako užitočné z hľadiska tejto analýzy. Uvedené
  autonómne obchodné opatrenia by sa
  mali poskytovať
  vo forme nulových colných kvót na výrobky uvedené v 
  prílohách
  I a II nad rámec preferenčných colných kvót stanovených v dohode
  o pridružení
  a vo forme čiastočného alebo úplného odstránenia dovozných ciel na priemyselné výrobky uvedené v prílohe III. |
| --- | --- |

(3)

Po tom, ako Komisia zverejní svoju analýzu potenciálneho vplyvu tohto nariadenia, ktoré by malo zohľadniť možných konečných príjemcov autonómnych obchodných opatrení obsiahnutých v tomto nariadení a zamerať sa najmä na malých a stredných výrobcov na Ukrajine, by sa mali povoliť autonómne obchodné opatrenia pre výrobky, ktoré sú hodnotené ako užitočné z hľadiska tejto analýzy. Uvedené
  autonómne obchodné opatrenia by sa
  mali poskytovať
  vo forme nulových colných kvót na výrobky uvedené v 
  prílohách
  I a II nad rámec preferenčných colných kvót stanovených v dohode
  o pridružení
  a vo forme čiastočného alebo úplného odstránenia dovozných ciel na priemyselné výrobky uvedené v prílohe III.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | S cieľom predchádzať rizikám podvodov by mal byť nárok na získanie výhod plynúcich z dodatočných nulových colných kvót podmienený dodržiavaním príslušných pravidiel pôvodu dotknutých výrobkov a súvisiacich postupov zo strany Ukrajiny, ako aj jej zapojením sa do úzkej administratívnej spolupráce s 
  Európskou
  úniou podľa
  ustanovení
  dohody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

S cieľom predchádzať rizikám podvodov by mal byť nárok na získanie výhod plynúcich z dodatočných nulových colných kvót podmienený dodržiavaním príslušných pravidiel pôvodu dotknutých výrobkov a súvisiacich postupov zo strany Ukrajiny, ako aj jej zapojením sa do úzkej administratívnej spolupráce s 
  Európskou
  úniou podľa
  ustanovení
  dohody.

| (4) | S cieľom predchádzať rizikám podvodov by mal byť nárok na získanie výhod plynúcich z dodatočných nulových colných kvót
  na výrobky uvedené v prílohách I a II a čiastočné alebo úplné odstránenie dovozných ciel na priemyselné výrobky uvedené v prílohe III
  podmienený dodržiavaním
  všetkých
  príslušných
  podmienok na získanie výhod podľa dohody o pridružení vrátane
  pravidiel pôvodu dotknutých výrobkov a súvisiacich postupov zo strany Ukrajiny, ako aj jej zapojením sa do úzkej administratívnej spolupráce s Úniou podľa
  uvedenej
  dohody. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom predchádzať rizikám podvodov by mal byť nárok na získanie výhod plynúcich z dodatočných nulových colných kvót
  na výrobky uvedené v prílohách I a II a čiastočné alebo úplné odstránenie dovozných ciel na priemyselné výrobky uvedené v prílohe III
  podmienený dodržiavaním
  všetkých
  príslušných
  podmienok na získanie výhod podľa dohody o pridružení vrátane
  pravidiel pôvodu dotknutých výrobkov a súvisiacich postupov zo strany Ukrajiny, ako aj jej zapojením sa do úzkej administratívnej spolupráce s Úniou podľa
  uvedenej
  dohody.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | V 
  článku
  2 dohody o pridružení sa stanovuje, že dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv
  a
  základných slobôd a zásady právneho štátu
  predstavuje základný prvok uvedenej dohody
  . Je vhodné zaviesť možnosť dočasne pozastaviť uplatňovanie preferencií v prípade, že Ukrajina nebude dodržiavať
  základné
  zásady
  ľudských práv
  ,
  demokracie a právneho štátu
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

V 
  článku
  2 dohody o pridružení sa stanovuje, že dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv
  a
  základných slobôd a zásady právneho štátu
  predstavuje základný prvok uvedenej dohody
  . Je vhodné zaviesť možnosť dočasne pozastaviť uplatňovanie preferencií v prípade, že Ukrajina nebude dodržiavať
  základné
  zásady
  ľudských práv
  ,
  demokracie a právneho štátu
  .

| (9) | V 
  článkoch
  2
  a 3
  dohody o pridružení sa stanovuje, že dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv, základných slobôd a zásady právneho štátu
  , ako aj úsilie o boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti a opatrenia na podporu udržateľného rozvoja a účinného multilateralizmu tvoria základné prvky vzťahov s Ukrajinou, ktoré upravuje uvedená dohoda
  . Je vhodné zaviesť možnosť dočasne pozastaviť uplatňovanie preferencií v prípade, že Ukrajina nebude dodržiavať
  všeobecné
  zásady
  dohody o pridružení
  ,
  ako tomu bolo v iných dohodách o pridružení, ktoré Únia podpísala
  . |
| --- | --- |

(9)

V 
  článkoch
  2
  a 3
  dohody o pridružení sa stanovuje, že dodržiavanie demokratických zásad, ľudských práv, základných slobôd a zásady právneho štátu
  , ako aj úsilie o boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti a opatrenia na podporu udržateľného rozvoja a účinného multilateralizmu tvoria základné prvky vzťahov s Ukrajinou, ktoré upravuje uvedená dohoda
  . Je vhodné zaviesť možnosť dočasne pozastaviť uplatňovanie preferencií v prípade, že Ukrajina nebude dodržiavať
  všeobecné
  zásady
  dohody o pridružení
  ,
  ako tomu bolo v iných dohodách o pridružení, ktoré Únia podpísala
  .

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Výročná správa Komisie o vykonaní prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode by mala zahŕňať podrobné hodnotenie vykonávania dočasných autonómnych obchodných opatrení stanovených v tomto nariadení. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9a)

Výročná správa Komisie o vykonaní prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode by mala zahŕňať podrobné hodnotenie vykonávania dočasných autonómnych obchodných opatrení stanovených v tomto nariadení.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Nárok na získanie výhod plynúcich z colných kvót podľa článku 1 je podmienený: | Nárok na získanie výhod plynúcich z colných kvót
  a preferenčných dovozných ciel
  podľa článku 1 je podmienený: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Nárok na získanie výhod plynúcich z colných kvót podľa článku 1 je podmienený:

Nárok na získanie výhod plynúcich z colných kvót
  a preferenčných dovozných ciel
  podľa článku 1 je podmienený:

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | dodržiavaním príslušných pravidiel pôvodu výrobkov a súvisiacich postupov, ako sa stanovujú v dohode o pridružení, a najmä v protokole I týkajúcom sa vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce a v protokole II o vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

a)

dodržiavaním príslušných pravidiel pôvodu výrobkov a súvisiacich postupov, ako sa stanovujú v dohode o pridružení, a najmä v protokole I týkajúcom sa vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce a v protokole II o vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach;

| a) | dodržiavaním príslušných pravidiel pôvodu výrobkov a súvisiacich postupov, ako sa stanovujú v dohode o pridružení, a najmä v protokole I týkajúcom sa vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce a v protokole II o vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach;
  pokiaľ ide o výrobky, ktoré sú vyrobené na územiach alebo sú dovážané z území, ktoré nie sú vládou Ukrajiny účinne kontrolované, po predložení sprievodného osvedčenia EUR.1, ako sa uvádza v článku 16 ods. 1 písm. a) protokolu I k dohode o pridružení, ktorý vydávajú colné orgány ukrajinskej vlády po vykonaní kontroly účtovníctva vývozcu v priestoroch vývozcu a všetkých ostatných kontrol, ktoré sa považujú za vhodné, v súlade s článkom 17 ods. 5 a článkom 33 uvedeného protokolu vrátane posúdenia, či existujú opodstatnené dôvody na podozrenie, že hospodárske subjekty, ktoré využívajú dočasné autonómne obchodné opatrenia, oslabujú boj proti korupcii alebo sú zapojené do nezákonnej hospodárskej činnosti; |
| --- | --- |

a)

dodržiavaním príslušných pravidiel pôvodu výrobkov a súvisiacich postupov, ako sa stanovujú v dohode o pridružení, a najmä v protokole I týkajúcom sa vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce a v protokole II o vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach;
  pokiaľ ide o výrobky, ktoré sú vyrobené na územiach alebo sú dovážané z území, ktoré nie sú vládou Ukrajiny účinne kontrolované, po predložení sprievodného osvedčenia EUR.1, ako sa uvádza v článku 16 ods. 1 písm. a) protokolu I k dohode o pridružení, ktorý vydávajú colné orgány ukrajinskej vlády po vykonaní kontroly účtovníctva vývozcu v priestoroch vývozcu a všetkých ostatných kontrol, ktoré sa považujú za vhodné, v súlade s článkom 17 ods. 5 a článkom 33 uvedeného protokolu vrátane posúdenia, či existujú opodstatnené dôvody na podozrenie, že hospodárske subjekty, ktoré využívajú dočasné autonómne obchodné opatrenia, oslabujú boj proti korupcii alebo sú zapojené do nezákonnej hospodárskej činnosti;

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | tým, že sa Ukrajina zdrží zavedenia nových ciel alebo poplatkov s rovnocenným účinkom alebo nových množstvových obmedzení alebo opatrení s rovnocenným účinkom na dovoz s pôvodom v Únii, alebo zvýšenia existujúcich ciel alebo poplatkov alebo zavedenia akýchkoľvek iných obmedzení odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

b)

tým, že sa Ukrajina zdrží zavedenia nových ciel alebo poplatkov s rovnocenným účinkom alebo nových množstvových obmedzení alebo opatrení s rovnocenným účinkom na dovoz s pôvodom v Únii, alebo zvýšenia existujúcich ciel alebo poplatkov alebo zavedenia akýchkoľvek iných obmedzení odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia;

| b) | tým, že sa Ukrajina zdrží zavedenia nových ciel alebo poplatkov s rovnocenným účinkom alebo nových množstvových obmedzení alebo opatrení s rovnocenným účinkom na dovoz s pôvodom v Únii, alebo zvýšenia existujúcich ciel alebo poplatkov alebo zavedenia akýchkoľvek iných obmedzení
  vrátane diskriminačných interných správnych opatrení
  odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia; |
| --- | --- |

b)

tým, že sa Ukrajina zdrží zavedenia nových ciel alebo poplatkov s rovnocenným účinkom alebo nových množstvových obmedzení alebo opatrení s rovnocenným účinkom na dovoz s pôvodom v Únii, alebo zvýšenia existujúcich ciel alebo poplatkov alebo zavedenia akýchkoľvek iných obmedzení
  vrátane diskriminačných interných správnych opatrení
  odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia;

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | dodržiavaním demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd a dodržiavaním zásady právneho štátu
  stanovených
  v 
  článku
  2 dohody o pridružení. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

c)

dodržiavaním demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd a dodržiavaním zásady právneho štátu
  stanovených
  v 
  článku
  2 dohody o pridružení.

| c) | dodržiavaním demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd a dodržiavaním zásady právneho štátu
  , ako aj pokračujúcim a nepretržitým úsilím, pokiaľ ide o boj proti korupcii a nelegálnym činnostiam, ako sa stanovuje
  v 
  článkoch
  2
  , 3 a 22
  dohody o pridružení. |
| --- | --- |

c)

dodržiavaním demokratických zásad, ľudských práv a základných slobôd a dodržiavaním zásady právneho štátu
  , ako aj pokračujúcim a nepretržitým úsilím, pokiaľ ide o boj proti korupcii a nelegálnym činnostiam, ako sa stanovuje
  v 
  článkoch
  2
  , 3 a 22
  dohody o pridružení.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – písmeno c a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ca) | pokračujúcim dodržiavaním povinností spolupracovať v otázkach, ktoré sa týkajú zamestnanosti, sociálnej politiky a rovnakých príležitostí v súlade s kapitolou 13 hlavy IV (Obchod a trvalo udržateľný rozvoj) a kapitolou 21 hlavy V (Spolupráca v oblasti zamestnanosti, sociálnej politiky a rovnakých príležitostí) dohody o pridružení a cieľov stanovených v článku 420 uvedenej dohody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

ca)

pokračujúcim dodržiavaním povinností spolupracovať v otázkach, ktoré sa týkajú zamestnanosti, sociálnej politiky a rovnakých príležitostí v súlade s kapitolou 13 hlavy IV (Obchod a trvalo udržateľný rozvoj) a kapitolou 21 hlavy V (Spolupráca v oblasti zamestnanosti, sociálnej politiky a rovnakých príležitostí) dohody o pridružení a cieľov stanovených v článku 420 uvedenej dohody.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak Komisia zistí, že existujú dostatočné dôkazy o nedodržaní podmienok stanovených v článku 2, môže úplne alebo čiastočné pozastaviť preferenčné opatrenia stanovené v tomto nariadení v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2. | Ak Komisia zistí, že existujú dostatočné dôkazy o nedodržaní podmienok stanovených v článku 2
  tohto nariadenia
  , môže úplne alebo čiastočné pozastaviť preferenčné opatrenia stanovené v tomto nariadení v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Ak Komisia zistí, že existujú dostatočné dôkazy o nedodržaní podmienok stanovených v článku 2, môže úplne alebo čiastočné pozastaviť preferenčné opatrenia stanovené v tomto nariadení v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2.

Ak Komisia zistí, že existujú dostatočné dôkazy o nedodržaní podmienok stanovených v článku 2
  tohto nariadenia
  , môže úplne alebo čiastočné pozastaviť preferenčné opatrenia stanovené v tomto nariadení v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Ak členský štát požiada, aby Komisia na základe nedodržania podmienok stanovených v článku 2 písm. b) pozastavila niektoré z preferenčných opatrení, Komisia do dvoch mesiacov od podania takejto žiadosti poskytne odôvodnené stanovisko k tomu, či je námietka týkajúca sa nedodržania týchto podmienok odôvodnená. Ak Komisia dôjde k záveru, že námietka je odôvodnená, začne postup podľa prvého odseku tohto článku. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Ak členský štát požiada, aby Komisia na základe nedodržania podmienok stanovených v článku 2 písm. b) pozastavila niektoré z preferenčných opatrení, Komisia do dvoch mesiacov od podania takejto žiadosti poskytne odôvodnené stanovisko k tomu, či je námietka týkajúca sa nedodržania týchto podmienok odôvodnená. Ak Komisia dôjde k záveru, že námietka je odôvodnená, začne postup podľa prvého odseku tohto článku.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Ak sa výrobok pochádzajúci z Ukrajiny dováža za podmienok, ktoré spôsobujú, alebo v prípade ktorých hrozí, že spôsobia
  vážne
  ťažkosti výrobcovi
  zo Spoločenstva
  , ktorý vyrába podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, môže
  Rada kvalifikovanou väčšinou
  na
  návrh Komisie
  kedykoľvek opätovne
  uvaliť na takýto výrobok clá
  podľa Spoločného colného sadzobníka. | 1.   Ak sa výrobok pochádzajúci z Ukrajiny dováža za podmienok, ktoré spôsobujú, alebo v prípade ktorých hrozí, že spôsobia
  závažné
  ťažkosti výrobcovi
  z Únie
  , ktorý vyrába podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, môže
  byť
  na
  daný výrobok
  kedykoľvek opätovne
  uvalené clo
  podľa Spoločného colného sadzobníka. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

1.   Ak sa výrobok pochádzajúci z Ukrajiny dováža za podmienok, ktoré spôsobujú, alebo v prípade ktorých hrozí, že spôsobia
  vážne
  ťažkosti výrobcovi
  zo Spoločenstva
  , ktorý vyrába podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, môže
  Rada kvalifikovanou väčšinou
  na
  návrh Komisie
  kedykoľvek opätovne
  uvaliť na takýto výrobok clá
  podľa Spoločného colného sadzobníka.

1.   Ak sa výrobok pochádzajúci z Ukrajiny dováža za podmienok, ktoré spôsobujú, alebo v prípade ktorých hrozí, že spôsobia
  závažné
  ťažkosti výrobcovi
  z Únie
  , ktorý vyrába podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, môže
  byť
  na
  daný výrobok
  kedykoľvek opätovne
  uvalené clo
  podľa Spoločného colného sadzobníka.

Pozmeňujúci návrh 14

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 a (nový)

Článok 4 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisia pozorne monitoruje vplyv tohto nariadenia na výrobcov z Únie, pokiaľ ide o výrobky uvedené v prílohách I a II, a to aj so zreteľom na ceny na trhu Únie a berúc do úvahy relevantné dostupné informácie týkajúce sa výrobcov z Únie, medzi ktoré patrí podiel na trhu, výroba, zásoby, výrobné kapacity a miery využitia kapacity. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Komisia pozorne monitoruje vplyv tohto nariadenia na výrobcov z Únie, pokiaľ ide o výrobky uvedené v prílohách I a II, a to aj so zreteľom na ceny na trhu Únie a berúc do úvahy relevantné dostupné informácie týkajúce sa výrobcov z Únie, medzi ktoré patrí podiel na trhu, výroba, zásoby, výrobné kapacity a miery využitia kapacity.

Pozmeňujúci návrh 15

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2

Článok 4 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Na žiadosť členského štátu alebo
  z vlastnej iniciatívy prijme Komisia v primeranej lehote formálne rozhodnutie o začatí prešetrovania
  . Ak sa Komisia rozhodne začať
  prešetrovanie
  , uverejní oznámenie o 
  prešetrovaní
  v Úradnom vestníku Európskej únie. V oznámení sa uvedie súhrn získaných informácií a výzva, aby sa všetky relevantné informácie zaslali Komisii. Uvedie sa v ňom aj lehota, ktorá nesmie byť dlhšia ako štyri mesiace od dátumu uverejnenia oznámenia, v rámci ktorej sa môžu zainteresované strany písomne vyjadriť. | 2.   
  Komisia prijme formálne rozhodne o začatí vyšetrovania v primeranej lehote
  na žiadosť členského štátu
  , akejkoľvek právnickej osoby
  alebo
  združenia bez právnej subjektivity, ktoré koná v mene priemyselného odvetvia Únie, teda všetci alebo veľká časť výrobcov z Únie vyrábajúcich podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, alebo z vlastného podnetu Komisie, ak je Komisii zrejmé, že existuje dostatok dôkazov prima facie. Na účely tohto článku sú „veľká časť“ tí výrobcovia z Únie, ktorých spoločná výroba predstavuje viac ako 50 % celkovej výroby podobných alebo priamo konkurujúcich výrobkov v Únii, ktoré sú vyrábané v tej časti priemyselného odvetvia Únie, ktoré vyjadruje buď podporu alebo námietky voči žiadosti, a nie menej ako 25 % celkovej výroby podobných alebo priamo konkurujúcich výrobkov, ktoré sú vyrábané v priemyselnom odvetví Únie.
  Ak sa Komisia rozhodne začať
  vyšetrovanie
  , uverejní oznámenie o 
  vyšetrovaní
  v Úradnom vestníku Európskej únie. V oznámení sa uvedie súhrn získaných informácií a výzva, aby sa všetky relevantné informácie zaslali Komisii. Uvedie sa v ňom aj lehota, ktorá nesmie byť dlhšia ako štyri mesiace od dátumu uverejnenia oznámenia, v rámci ktorej sa môžu zainteresované strany písomne vyjadriť. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Na žiadosť členského štátu alebo
  z vlastnej iniciatívy prijme Komisia v primeranej lehote formálne rozhodnutie o začatí prešetrovania
  . Ak sa Komisia rozhodne začať
  prešetrovanie
  , uverejní oznámenie o 
  prešetrovaní
  v Úradnom vestníku Európskej únie. V oznámení sa uvedie súhrn získaných informácií a výzva, aby sa všetky relevantné informácie zaslali Komisii. Uvedie sa v ňom aj lehota, ktorá nesmie byť dlhšia ako štyri mesiace od dátumu uverejnenia oznámenia, v rámci ktorej sa môžu zainteresované strany písomne vyjadriť.

2.   
  Komisia prijme formálne rozhodne o začatí vyšetrovania v primeranej lehote
  na žiadosť členského štátu
  , akejkoľvek právnickej osoby
  alebo
  združenia bez právnej subjektivity, ktoré koná v mene priemyselného odvetvia Únie, teda všetci alebo veľká časť výrobcov z Únie vyrábajúcich podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, alebo z vlastného podnetu Komisie, ak je Komisii zrejmé, že existuje dostatok dôkazov prima facie. Na účely tohto článku sú „veľká časť“ tí výrobcovia z Únie, ktorých spoločná výroba predstavuje viac ako 50 % celkovej výroby podobných alebo priamo konkurujúcich výrobkov v Únii, ktoré sú vyrábané v tej časti priemyselného odvetvia Únie, ktoré vyjadruje buď podporu alebo námietky voči žiadosti, a nie menej ako 25 % celkovej výroby podobných alebo priamo konkurujúcich výrobkov, ktoré sú vyrábané v priemyselnom odvetví Únie.
  Ak sa Komisia rozhodne začať
  vyšetrovanie
  , uverejní oznámenie o 
  vyšetrovaní
  v Úradnom vestníku Európskej únie. V oznámení sa uvedie súhrn získaných informácií a výzva, aby sa všetky relevantné informácie zaslali Komisii. Uvedie sa v ňom aj lehota, ktorá nesmie byť dlhšia ako štyri mesiace od dátumu uverejnenia oznámenia, v rámci ktorej sa môžu zainteresované strany písomne vyjadriť.

Pozmeňujúci návrh 16

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 6

Článok 4 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Komisia prijme rozhodnutie do troch mesiacov v súlade s postupom uvedeným v článku 5. Takéto rozhodnutie nadobúda účinnosť do jedného mesiaca po jeho uverejnení. | 6.   Komisia prijme rozhodnutie do troch mesiacov v súlade s postupom uvedeným v článku 5. Takéto rozhodnutie nadobúda účinnosť do jedného mesiaca po jeho uverejnení.
  Clá podľa Spoločného colného sadzobníka sa znova zavedú na obdobie potrebné na zvládnutie zhoršenia hospodárskej a/alebo finančnej situácie výrobcov z Únie, alebo pokiaľ trvá hrozba takéhoto zhoršenia. Obdobie opakovaného zavedenia nesmie byť dlhšie ako jeden rok, pokiaľ sa nepredĺži za riadne opodstatnených okolností. Ak konečné zistené skutočnosti ukážu, že neboli splnené podmienky stanovené v článku 4 ods. 1, Komisia prijme vykonávací akt o ukončení vyšetrovania a konania v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Komisia prijme rozhodnutie do troch mesiacov v súlade s postupom uvedeným v článku 5. Takéto rozhodnutie nadobúda účinnosť do jedného mesiaca po jeho uverejnení.

6.   Komisia prijme rozhodnutie do troch mesiacov v súlade s postupom uvedeným v článku 5. Takéto rozhodnutie nadobúda účinnosť do jedného mesiaca po jeho uverejnení.
  Clá podľa Spoločného colného sadzobníka sa znova zavedú na obdobie potrebné na zvládnutie zhoršenia hospodárskej a/alebo finančnej situácie výrobcov z Únie, alebo pokiaľ trvá hrozba takéhoto zhoršenia. Obdobie opakovaného zavedenia nesmie byť dlhšie ako jeden rok, pokiaľ sa nepredĺži za riadne opodstatnených okolností. Ak konečné zistené skutočnosti ukážu, že neboli splnené podmienky stanovené v článku 4 ods. 1, Komisia prijme vykonávací akt o ukončení vyšetrovania a konania v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 5 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 17

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 a (nový)

Článok 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 5a




  Hodnotenie vykonávania autonómnych obchodných opatrení




  Výročná správa Komisie o vykonaní prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode zahŕňa podrobné hodnotenie vykonávania dočasných autonómnych obchodných opatrení stanovených v tomto nariadení a podľa potreby hodnotenie sociálneho vplyvu týchto opatrení na Ukrajine a v Únii. Informácie o využívaní colných kvót v oblasti poľnohospodárstva sa sprístupnia na webovom sídle Komisie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 5a

Hodnotenie vykonávania autonómnych obchodných opatrení

Výročná správa Komisie o vykonaní prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode zahŕňa podrobné hodnotenie vykonávania dočasných autonómnych obchodných opatrení stanovených v tomto nariadení a podľa potreby hodnotenie sociálneho vplyvu týchto opatrení na Ukrajine a v Únii. Informácie o využívaní colných kvót v oblasti poľnohospodárstva sa sprístupnia na webovom sídle Komisie.

Pozmeňujúci návrh 18

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha I – tabuľka – riadok 4

Príloha I – tabuľka – riadok 4

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| 09.6752 | 2002 | Rajčiaky pripravené alebo konzervované inak ako v octe alebo kyseline octovej | | 5 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

09.6752

09.6752

2002

2002

Rajčiaky pripravené alebo konzervované inak ako v octe alebo kyseline octovej

Rajčiaky pripravené alebo konzervované inak ako v octe alebo kyseline octovej

5 000

5 000

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 19

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha II – tabuľka – riadok 2

Príloha II – tabuľka – riadok 2

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| Obyčajná pšenica, špalda a súraž, múka, krúpy, krupica a pelety | 1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60 | 100 000 ton/rok |
| --- | --- | --- |

Obyčajná pšenica, špalda a súraž, múka, krúpy, krupica a pelety

Obyčajná pšenica, špalda a súraž, múka, krúpy, krupica a pelety

1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60

1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60

100 000 ton/rok

100 000 ton/rok

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 20

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha II – tabuľka – riadok 3

Príloha II – tabuľka – riadok 3

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| Kukurica, iná ako semená, múka, krúpy, krupica, pelety a zrná | 1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23 | 650 000 ton/rok |
| --- | --- | --- |

Kukurica, iná ako semená, múka, krúpy, krupica, pelety a zrná

1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23

650 000 ton/rok

650 000 ton/rok

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

| Kukurica, iná ako semená, múka, krúpy, krupica, pelety a zrná | 1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23 | 650 000 050 kilogramov/rok |
| --- | --- | --- |

Kukurica, iná ako semená, múka, krúpy, krupica, pelety a zrná

1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23

650 000 050 kilogramov/rok

650 000 050 kilogramov/rok

Pozmeňujúci návrh 21

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III – tabuľka – riadok 3

Príloha III – tabuľka – riadok 3

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| 3102 10 10 | Močovina, tiež vo vodnom roztoku, s obsahom dusíka viac ako 45 hmotnostných % v suchom bezvodom výrobku (okrem močoviny v peletách alebo podobných formách, alebo v baleniach s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg). | 3 % |
| --- | --- | --- |

3102 10 10

3102 10 10

Močovina, tiež vo vodnom roztoku, s obsahom dusíka viac ako 45 hmotnostných % v suchom bezvodom výrobku (okrem močoviny v peletách alebo podobných formách, alebo v baleniach s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg).

Močovina, tiež vo vodnom roztoku, s obsahom dusíka viac ako 45 hmotnostných % v suchom bezvodom výrobku (okrem močoviny v peletách alebo podobných formách, alebo v baleniach s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg).

3 %

3 %

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

vypúšťa sa

vypúšťa sa

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A8-0193/2017).

1

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/220 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/220

---

P8_TA(2017)0237

Jednotný formát víz ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1683/95 z 29. mája 1995 stanovujúce jednotný formát víz (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2018/C 307/43)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0303), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2015)0303),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 77 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0164/2015), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 77 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C8-0164/2015),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 3. mája 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 69f ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 3. mája 2017, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a stanovisko Výboru pre právne veci (A8-0028/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a stanovisko Výboru pre právne veci (A8-0028/2016),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahradí, podstatným spôsobom zmení, alebo má v úmysle podstatným spôsobom zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0134

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 1. júna 2017 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/..., ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1683/95 stanovujúce jednotný formát víz

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2017/1370.)

---

| 30.8.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 307/221 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 307/221

---

P8_TA(2017)0238

Viacročný rámec pre Agentúru EÚ pre základné práva na roky 2018 – 2022 ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 1. júna 2017 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP))

(Mimoriadny legislatívny postup – súhlas)

(2018/C 307/44)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (14423/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (14423/2016),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0528/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C8-0528/2016),

| — | so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 99 ods. 1 a 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0177/2017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A8-0177/2017),

| 1. | udeľuje súhlas s návrhom rozhodnutia Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---