# Az Európai Unió C 331/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 331 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. szeptember 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 331

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. szeptember 18.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. június 12–15-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 68, 2018.2.22 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. június 12–15-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 68, 2018.2.22 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 68, 2018.2.22

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. június 13., kedd |
| 2018/C 331/01 | Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a partnerek növekvő bevonásáról és az európai strukturális és beruházási alapok teljesítményének láthatóságáról (2016/2304(INI)) | 2 |
| 2018/C 331/02 | Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a hetedik kutatási program költséghatékonyságáról (2015/2318(INI)) | 10 |
| 2018/C 331/03 | Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a hontalanságról Dél- és Délkelet-Ázsiában (2016/2220(INI)) | 17 |
| 2018/C 331/04 | Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a határokon átnyúló egyesülések és szétválások végrehajtásáról (2016/2065(INI)) | 25 |
| 2018/C 331/05 | Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának értékeléséről a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében (2016/2147(INI)) | 30 |
| 2018/C 331/06 | Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a 2020 utáni uniós kohéziós politika alapelemeiről (2016/2326(INI)) | 41 |
| 2018/C 331/07 | Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a Földközi-tenger térségében található halállományok állapotáról és a térség halászati ágazatának társadalmi-gazdasági helyzetéről (2016/2079(INI)) | 50 |
| | 2017. június 14., szerda |
| 2018/C 331/08 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása egy uniós stratégia szükségességéről a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében (2016/2061(INI)) | 60 |
| 2018/C 331/09 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Szerbiáról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2311(INI)) | 71 |
| 2018/C 331/10 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Koszovóról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2314(INI)) | 80 |
| 2018/C 331/11 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról szóló 2016. évi jelentéséről (2016/2310(INI)) | 88 |
| 2018/C 331/12 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2017/2703(RSP)) | 97 |
| 2018/C 331/13 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a fenntarthatósági paktum végrehajtásának aktuális állásáról Bangladesben (2017/2636(RSP)) | 100 |
| | 2017. június 15., csütörtök |
| 2018/C 331/14 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről (2017/2722(RSP)) | 105 |
| 2018/C 331/15 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása Pakisztánról, különösen az emberi jogok védelmezőinek helyzetéről és a halálbüntetésről (2017/2723(RSP)) | 109 |
| 2018/C 331/16 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az indonéziai emberi jogi helyzetről (2017/2724(RSP)) | 113 |
| 2018/C 331/17 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az Európai Stratégiai Beruházási Alap végrehajtásáról (2016/2064(INI)) | 116 |
| 2018/C 331/18 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendről (2017/2003(INI)) | 125 |
| 2018/C 331/19 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az online platformokról és a digitális egységes piacról (2016/2276(INI)) | 135 |
| 2018/C 331/20 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása a jemeni humanitárius helyzetről (2017/2727(RSP)) | 146 |
| 2018/C 331/21 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az európai szintű politikai pártok és politikai alapítványok finanszírozásáról (2017/2733(RSP)) | 150 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. június 13., kedd

2018/C 331/01

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a partnerek növekvő bevonásáról és az európai strukturális és beruházási alapok teljesítményének láthatóságáról (2016/2304(INI))

2

2018/C 331/02

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a hetedik kutatási program költséghatékonyságáról (2015/2318(INI))

10

2018/C 331/03

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a hontalanságról Dél- és Délkelet-Ázsiában (2016/2220(INI))

17

2018/C 331/04

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a határokon átnyúló egyesülések és szétválások végrehajtásáról (2016/2065(INI))

25

2018/C 331/05

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának értékeléséről a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében (2016/2147(INI))

30

2018/C 331/06

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a 2020 utáni uniós kohéziós politika alapelemeiről (2016/2326(INI))

41

2018/C 331/07

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a Földközi-tenger térségében található halállományok állapotáról és a térség halászati ágazatának társadalmi-gazdasági helyzetéről (2016/2079(INI))

50

2017. június 14., szerda

2018/C 331/08

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása egy uniós stratégia szükségességéről a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében (2016/2061(INI))

60

2018/C 331/09

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Szerbiáról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2311(INI))

71

2018/C 331/10

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Koszovóról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2314(INI))

80

2018/C 331/11

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról szóló 2016. évi jelentéséről (2016/2310(INI))

88

2018/C 331/12

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2017/2703(RSP))

97

2018/C 331/13

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a fenntarthatósági paktum végrehajtásának aktuális állásáról Bangladesben (2017/2636(RSP))

100

2017. június 15., csütörtök

2018/C 331/14

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről (2017/2722(RSP))

105

2018/C 331/15

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása Pakisztánról, különösen az emberi jogok védelmezőinek helyzetéről és a halálbüntetésről (2017/2723(RSP))

109

2018/C 331/16

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az indonéziai emberi jogi helyzetről (2017/2724(RSP))

113

2018/C 331/17

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az Európai Stratégiai Beruházási Alap végrehajtásáról (2016/2064(INI))

116

2018/C 331/18

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendről (2017/2003(INI))

125

2018/C 331/19

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az online platformokról és a digitális egységes piacról (2016/2276(INI))

135

2018/C 331/20

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása a jemeni humanitárius helyzetről (2017/2727(RSP))

146

2018/C 331/21

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az európai szintű politikai pártok és politikai alapítványok finanszírozásáról (2017/2733(RSP))

150

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. június 14., szerda |
| 2018/C 331/22 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Rolandas Paksas mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2070(IMM)) | 151 |
| 2018/C 331/23 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Mylène Troszczynski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2019(IMM)) | 153 |
| 2018/C 331/24 | Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2020(IMM)) | 155 |
| | 2017. június 15., csütörtök |
| 2018/C 331/25 | Az Európai Parlament 2017. június 15-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2021(IMM)) | 157 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. június 14., szerda

2018/C 331/22

Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Rolandas Paksas mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2070(IMM))

151

2018/C 331/23

Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Mylène Troszczynski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2019(IMM))

153

2018/C 331/24

Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2020(IMM))

155

2017. június 15., csütörtök

2018/C 331/25

Az Európai Parlament 2017. június 15-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2021(IMM))

157

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2017. június 13., kedd |
| 2018/C 331/26 | P8_TA(2017)0249Az Unió részvétele a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban ***IAz Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az Uniónak a több európai uniós tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 159 |
| 2018/C 331/27 | P8_TA(2017)0250A természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések ***IAz Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 162 |
| 2018/C 331/28 | P8_TA(2017)0251Az energiahatékonyságot jelölő címkézés ***IAz Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az energiahatékonyságot jelölő címkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 163 |
| 2018/C 331/29 | P8_TA(2017)0252Európa kulturális fővárosai kezdeményezés a 2020–2033. évekre ***IAz Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 165 |
| | 2017. június 14., szerda |
| 2018/C 331/30 | Az Európai Parlament 2017. június 14-én elfogadott módosításai a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathozl (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 166 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. június 13., kedd

2018/C 331/26

P8_TA(2017)0249Az Unió részvétele a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban ***IAz Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az Uniónak a több európai uniós tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

159

2018/C 331/27

P8_TA(2017)0250A természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések ***IAz Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

162

2018/C 331/28

P8_TA(2017)0251Az energiahatékonyságot jelölő címkézés ***IAz Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az energiahatékonyságot jelölő címkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

163

2018/C 331/29

P8_TA(2017)0252Európa kulturális fővárosai kezdeményezés a 2020–2033. évekre ***IAz Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

165

2017. június 14., szerda

2018/C 331/30

Az Európai Parlament 2017. június 14-én elfogadott módosításai a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathozl (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

166

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

18.9.2018

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2017–2018

2017. június 12–15-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 68, 2018.2.22
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. június 13., kedd

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/2

---

P8_TA(2017)0245

A partnerek növekvő bevonása és az európai strukturális és beruházási alapok teljesítményének láthatósága

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a partnerek növekvő bevonásáról és az európai strukturális és beruházási alapok teljesítményének láthatóságáról (2016/2304(INI))

(2018/C 331/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174., 175. és 177. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174., 175. és 177. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a közös rendelkezésekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a közös rendelkezésekről szóló rendelet),

| — | tekintettel az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (2),

| — | tekintettel „A munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása: a jelentés értékelése a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerint” című, 2017. február 16-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása: a jelentés értékelése a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerint” című, 2017. február 16-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az esb-alapok operatív programjainak késedelmes végrehajtásáról – a kohéziós politikára gyakorolt hatás és a következő lépések” című, 2017. február 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az esb-alapok operatív programjainak késedelmes végrehajtásáról – a kohéziós politikára gyakorolt hatás és a következő lépések” című, 2017. február 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Új területfejlesztési eszközök a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikában: integrált területi beruházás (ITI) és közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)” című, 2016. május 10-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új területfejlesztési eszközök a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikában: integrált területi beruházás (ITI) és közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)” című, 2016. május 10-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé” című, 2015. november 26-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé” című, 2015. november 26-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a kohéziós politika és az európai strukturális és beruházási alapok eredményeiről és új elemeiről szóló, 2016. november 16-i tanácsi következtetésekre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politika és az európai strukturális és beruházási alapok eredményeiről és új elemeiről szóló, 2016. november 16-i tanácsi következtetésekre (7),

| — | tekintettel a Bizottság „A kohéziós politika láthatóságának garantálása: Tájékoztatási és kommunikációs szabályok a 2014-2020 közötti időszakra” című közleményére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A kohéziós politika láthatóságának garantálása: Tájékoztatási és kommunikációs szabályok a 2014-2020 közötti időszakra” című közleményére (8),

| — | tekintettel a Bizottság által megrendelt, a „Mennyire ismerik és milyennek látják a polgárok az uniós regionális politikát” című, 2015. szeptemberi 423. számú Eurobarométer gyorsfelmérésre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által megrendelt, a „Mennyire ismerik és milyennek látják a polgárok az uniós regionális politikát” című, 2015. szeptemberi 423. számú Eurobarométer gyorsfelmérésre (9),

| — | tekintettel a „Többszintű kormányzás és a partnerség” című, Johannes Hahn regionális és várospolitikáért felelős biztos kérésére készült, 2014. októberi Van den Brande jelentésre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Többszintű kormányzás és a partnerség” című, Johannes Hahn regionális és várospolitikáért felelős biztos kérésére készült, 2014. októberi Van den Brande jelentésre (10),

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottsága „A városok és régiók összekapcsolása egy erősebb Európáért” című, 2016-os évre szóló kommunikációs tervére (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottsága „A városok és régiók összekapcsolása egy erősebb Európáért” című, 2016-os évre szóló kommunikációs tervére (11),

| — | tekintettel a Bizottság által megrendelt, „A partnerségi elv és a többszintű kormányzás végrehajtása a 2014–2020 közötti esb-alapok esetében” című, 2016. júliusi tanulmányra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által megrendelt, „A partnerségi elv és a többszintű kormányzás végrehajtása a 2014–2020 közötti esb-alapok esetében” című, 2016. júliusi tanulmányra (12),

| — | tekintettel az Interreg Europe Titkársága „Projektkommunikációs stratégia megtervezése” című előadására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Interreg Europe Titkársága „Projektkommunikációs stratégia megtervezése” című előadására (13),

| — | tekintettel a lengyel Gazdaságfejlesztési Minisztérium által megrendelt, a kohéziós politika V4-országokban történő végrehajtása által az EU-15 országokra gyakorolt előnyök utólagos értékelése és előrejelzése keretében készült, „A V4-országokban végrehajtott kohéziós politika előnyei az EU-15 országok számára” című jelentésre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyel Gazdaságfejlesztési Minisztérium által megrendelt, a kohéziós politika V4-országokban történő végrehajtása által az EU-15 országokra gyakorolt előnyök utólagos értékelése és előrejelzése keretében készült, „A V4-országokban végrehajtott kohéziós politika előnyei az EU-15 országok számára” című jelentésre (14),

| — | tekintettel az Európai Szegénységellenes Hálózat „Adjunk hangot a polgároknak: az érdekelt felek részvételének kialakítása a hatékony döntéshozatalért – Iránymutatások az uniós és nemzeti szintű döntéshozók számára” című, 2014-es kézikönyvére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szegénységellenes Hálózat „Adjunk hangot a polgároknak: az érdekelt felek részvételének kialakítása a hatékony döntéshozatalért – Iránymutatások az uniós és nemzeti szintű döntéshozók számára” című, 2014-es kézikönyvére (15),

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága („B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) „Európa kommunikálása a polgárok felé: jelenlegi helyzet és kilátások” című, 2014. novemberi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága („B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) „Európa kommunikálása a polgárok felé: jelenlegi helyzet és kilátások” című, 2014. novemberi tanulmányára,

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának (B. Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) „Tanulmány a REGI bizottság számára – A többéves pénzügyi keret és a kohéziós politika felülvizsgálata” című, 2016. áprilisi tájékoztatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának (B. Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) „Tanulmány a REGI bizottság számára – A többéves pénzügyi keret és a kohéziós politika felülvizsgálata” című, 2016. áprilisi tájékoztatójára,

| — | tekintettel az ERFA és Kohéziós Alap 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó utólagos értékeléséről szóló, 2016. szeptember 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ERFA és Kohéziós Alap 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó utólagos értékeléséről szóló, 2016. szeptember 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0318),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0201/2017),

| A. | mivel a kohéziós politika jelentős mértékben hozzájárult a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításához és az uniós régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a kohéziós politika jelentős mértékben hozzájárult a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításához és az uniós régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentéséhez;

| B. | mivel az uniós kohéziós politika keretében nyújtott támogatások kedvező hatással vannak mind a gazdaságra, mind a polgárok életére, ahogy azt számos jelentés és független értékelés is mutatja, bár az eredmények kommunikálása nem mindig megfelelően történt és a kedvező hatások ismerete továbbra is alacsony szintű; mivel a kohéziós politika hozzáadott értéke túlmutat a bizonyítottan pozitív gazdasági, szociális és területi hatásokon, tekintve, hogy együtt jár a tagállamoknak és a régióknak az európai integráció fokozása melletti elkötelezettségével; |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós kohéziós politika keretében nyújtott támogatások kedvező hatással vannak mind a gazdaságra, mind a polgárok életére, ahogy azt számos jelentés és független értékelés is mutatja, bár az eredmények kommunikálása nem mindig megfelelően történt és a kedvező hatások ismerete továbbra is alacsony szintű; mivel a kohéziós politika hozzáadott értéke túlmutat a bizonyítottan pozitív gazdasági, szociális és területi hatásokon, tekintve, hogy együtt jár a tagállamoknak és a régióknak az európai integráció fokozása melletti elkötelezettségével;

| C. | mivel alapvető fontosságú, hogy a végfelhasználók és a civil társadalom ismerjék az uniós finanszírozású helyi programokat, függetlenül egy adott régió finanszírozási szintjeitől; |
| --- | --- |

C.

mivel alapvető fontosságú, hogy a végfelhasználók és a civil társadalom ismerjék az uniós finanszírozású helyi programokat, függetlenül egy adott régió finanszírozási szintjeitől;

| D. | mivel az állami hatóságok, a gazdasági és szociális partnerek és a civil társadalom átfogó koordinációján alapuló partnerségi elv és többszintű kormányzási modellek hatékonyan hozzájárulhatnak az uniós politikák céljainak és eredményeinek jobb kommunikálásához; |
| --- | --- |

D.

mivel az állami hatóságok, a gazdasági és szociális partnerek és a civil társadalom átfogó koordinációján alapuló partnerségi elv és többszintű kormányzási modellek hatékonyan hozzájárulhatnak az uniós politikák céljainak és eredményeinek jobb kommunikálásához;

| E. | mivel az állandó párbeszéd és a civil társadalom bevonása alapvető fontosságú a közpolitikák elszámoltathatósága és legitimitása érdekében, hiszen megteremtik a döntéshozatali folyamattal kapcsolatos megosztott felelősség és átláthatóság légkörét; |
| --- | --- |

E.

mivel az állandó párbeszéd és a civil társadalom bevonása alapvető fontosságú a közpolitikák elszámoltathatósága és legitimitása érdekében, hiszen megteremtik a döntéshozatali folyamattal kapcsolatos megosztott felelősség és átláthatóság légkörét;

| F. | mivel az esb-alapok láthatóságának növelése hozzájárulhat a kohéziós politika hatékonysága megítélésének javításához és a polgárok európai projekttel kapcsolatos bizalmának és érdeklődésének visszaszerzéséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel az esb-alapok láthatóságának növelése hozzájárulhat a kohéziós politika hatékonysága megítélésének javításához és a polgárok európai projekttel kapcsolatos bizalmának és érdeklődésének visszaszerzéséhez;

| G. | mivel alapvető fontosságú a koherens kommunikációs irányvonal, nem csak a felhasználók felé, az esb-alapok konkrét eredményeit illetően, hanem a projektek kezdeményezői felé is annak érdekében, hogy értesüljenek a finanszírozási lehetőségekről, tekintettel a nyilvánosság bevonásának növelésére a végrehajtás folyamatába; |
| --- | --- |

G.

mivel alapvető fontosságú a koherens kommunikációs irányvonal, nem csak a felhasználók felé, az esb-alapok konkrét eredményeit illetően, hanem a projektek kezdeményezői felé is annak érdekében, hogy értesüljenek a finanszírozási lehetőségekről, tekintettel a nyilvánosság bevonásának növelésére a végrehajtás folyamatába;

| H. | mivel bővíteni és javítani kell a tájékoztatással és a kommunikációs csatornák diverzifikálásával kapcsolatos módszereket; |
| --- | --- |

H.

mivel bővíteni és javítani kell a tájékoztatással és a kommunikációs csatornák diverzifikálásával kapcsolatos módszereket;

Általános szempontok

| 1. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika a növekedés egyik olyan közpolitikai eszköze, amely az öt európai strukturális és beruházási alapon keresztül beruházásokat valósít meg az Unió valamennyi térségében, hozzájárul a különbségek csökkentéséhez és támogatja a versenyképességet, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést, továbbá az uniós polgárok életminőségének növelését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | azonban aggodalommal jegyzi meg, hogy az uniós regionális politika hatékonyságával kapcsolatos általános tájékozottság és annak megítélése az évek során romlott; utal a 2015. szeptemberi 423. számú Eurobarométer felmérésre, amelynek alapján az európaiaknak csak alig több, mint egyharmada (34 %) nyilatkozott úgy, hogy hallott arról, hogy az Unió által társfinanszírozott projektek lakóhelyükön hozzájárultak életminőség javulásához; megjegyzi, hogy a válaszadók többsége fontos területekként említette az oktatást, az egészségügyet, a szociális infrastruktúrát és a környezetvédelmi politikát; megítélése szerint az ebs-alapokból finanszírozott projekteknek nem csak a mennyisége, hanem főként a minőségük és hozzáadott értékük, vagyis kézzelfogható eredményük a szükséges előfeltételei a pozitív kommunikációnak; ezért hangsúlyozza, hogy a projektek értékelésének, kiválasztásának, végrehajtásának és lezárásának az elvárt eredmény elérésére kell összpontosítania, a nem hatékony kiadások megelőzése érdekében, amely rossz hírverést eredményezhet a kohéziós politika számára; felhívja a figyelmet arra, hogy a kommunikációs intézkedéseket azok tartalmára és alkalmazási körére különös tekintettel kell megválasztani, egyúttal megismétli, hogy a népszerűsítés legjobb formája a végrehajtott projektek jelentőségének és hasznosságának bemutatása; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy az Bizottságnak és tagállamainak meg kell osztaniuk a kohéziós politika keretében megvalósuló beruházások láthatósága biztosításának feladatát, olyan hatékony európai kommunikációs stratégiák kialakításának céljával, amelyek biztosítják a kohéziós politika beruházásainak láthatóságát; ebben az összefüggésben rámutat az irányító hatóságoknak, és különösen az illetékes helyi és regionális hatóságoknak mind az intézményi kommunikáció terét, mind kedvezményezettként betöltött szerepére, mivel ezek a polgárokkal folytatott kommunikáció leghatékonyabb csatornái azáltal, hogy területi tájékoztatást nyújtanak, és közelebb viszik hozzájuk Európát; emlékeztet továbbá arra, hogy ezek a hatóságok vannak leginkább tisztában a helyi és regionális viszonyokkal és szükségletekkel, és nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a láthatóság növelése érdekében a helyszínhez közeli, jobb tájékoztatás és nagyobb átláthatóság érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy valamely politika láthatóságának biztosítása a partnerekkel való kommunikációt és kapcsolatot feltételező, kettős folyamat; felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy a komplex kihívásokra tekintettel, valamint a legitimitás és a hatékony hosszú távú megoldások biztosítása érdekében az állami hatóságoknak be kell vonniuk a főbb érdekelt feleket a partnerségi megállapodás és az operatív programok tárgyalási folyamatának és végrehajtásának minden szakaszában, a partnerség elvével összhangban; hangsúlyozza továbbá az állami hatóságok és a partnerek intézményi kapacitásai erősítésének szükségességét, és ismét hangsúlyozza e tekintetben az Európai Szociális Alap (ESZA) szerepét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy a tagállamok között egyenlőtlen előrehaladás tapasztalható az adminisztratív eljárások egyszerűsítésében a regionális és helyi partnerek szélesebb körű mobilizációja és bevonása tekintetében, ideértve a gazdasági, szociális partnereket, illetve a civil társadalmat képviselő testületeket is; emlékeztet ezzel összefüggésben a szociális párbeszéd fontosságára; |
| --- | --- |

5.

A megoldásra váró feladatok

| 6. | aggodalommal hívja fel a figyelmet a fokozódó euroszkepticizmusra és az Európa-ellenes populista propagandára, amely eltorzítja az uniós politikákkal kapcsolatos információkat, és felhívja a Bizottságot és a Tanácsot ezek kiváltó okainak elemzésére és kezelésére; ezért hangsúlyozza, hogy égető szükség van hatékonyabb kommunikációs stratégiák kidolgozására, ügyelve a polgárok számára érthető nyelvezetre, amelyek célja az Unió és polgárai – beleértve a munkanélkülieket és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitetteket – közti szakadék áthidalása, többféle médiaplatform révén helyi, regionális és nemzeti szinten, amelyek képesek pontos és koherens üzeneteket eljuttatni a polgárokhoz az európai projektnek az életminőségükre és jólétükre vonatkozó hozzáadott értékéről; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot annak elemzésére, mind a jelenlegi keret, mint a kohéziós politika 2020 utáni reformja tekintetében, hogy milyen hatással járnak az esb-alapokból finanszírozott programok révén az európai szemeszterrel való kapcsolat erősítését és a strukturális reformok végrehajtását célzó intézkedések az EU politikáinak megítélésére; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri a jogi keret korlátait a kohéziós politika megfelelő láthatóságának biztosítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy ennek következtében a kézzelfogható eredményekkel kapcsolatos tájékoztatás nem mindig volt kiemelt szempont a különböző érdekelt felek számára; az a véleménye, hogy a kézzelfogható eredményekre vonatkozóan ajánlott kommunikációs tevékenységeket folyamatosan frissíteni kell; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az esb-alapok technikai segítségnyújtása nem tartalmaz külön pénzügyi keretösszeget a kommunikációra, sem uniós, sem tagállami szinten; azonban hangsúlyozza az irányító hatóságok és kedvezményezettek felelősségét aziránt, hogy rendszeresen felügyeljék a tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeknek való megfelelést, a közös rendelkezésekről szóló rendelet XII. függelékének 115. cikkében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ismételten hangsúlyozza, hogy megfelelő egyensúlyt kell kialakítani a kohéziós politika végrehajtására vonatkozó szabályok egyszerűsítése és a hatékony, eredményes és átlátható pénzgazdálkodás megőrzésének, illetve a csalások elleni küzdelem szükségessége között a közvélemény ezzel kapcsolatos megfelelő tájékoztatása mellett; ezzel összefüggésben emlékeztet az egyértelmű különbségtevés szükségességére a szabálytalanságok és a csalások között, hogy ne ébredjen bizalmatlanság a lakosság körében az irányító hatóságok és a helyi önkormányzatok iránt; ragaszkodik továbbá a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek egyszerűsítéséhez és csökkentéséhez, a szükséges ellenőrzések és vizsgálatok sérelme nélkül; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a hatékony végrehajtás és az eredmények kommunikációja érdekében fokozni kell a szakpolitikával kapcsolatos helyszíni felelősségvállalást, mind helyil, mind regionális szinten; nagyra értékeli, hogy a partnerségi elv értéket ad hozzá az európai közpolitikák végrehajtásához, amint az a Bizottság közelmúltbeli tanulmányából kiderül; rámutat azonban, hogy a partnerek mobilizálása egyes esetekben eléggé nehéz, mivel bár a partnerség elvét formálisan betartják, nem teszik lehetővé a valódi részvételt az irányítás folyamatában; emlékeztet arra, hogy több erőfeszítést és forrást kell fordítani a partnerek bevonására, a partnerek közötti tapasztalatcserére, valamint a velük folytatott párbeszédet biztosító platformokra, többek között azzal a céllal, hogy megsokszorozzák az EU-s finanszírozás lehetőségeit és sikereit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet továbbá a kohéziós politikai beruházások hosszú távú, stratégiai jellegére, aminek következtében az eredmények néha nem azonnal láthatók és ez kedvezőtlenül hat a kohéziós politika eszközeinek láthatóságára különösen más uniós eszközökhöz, például az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz képest; sürgeti ezért, hogy a kommunikációs tevékenységek adott esetben további 4 évig folytatódjanak a projekt lezárása után; hangsúlyozza, hogy bizonyos (különösen az emberi tőke terén tett) beruházások eredménye kevésbé látható és nehezebben számszerűsíthető, mint a „fizikai” beruházások, és kéri a kohéziós politika által a polgárok életére gyakorolt hatás hosszú távú hatásának részletesebb és differenciáltabb értékelését; ezért az a véleménye, hogy külön figyelmet kell szentelni az ebs-alapok utólagos értékelésére, illetve ezen alapoknak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó uniós stratégiához – amely a hosszú távú európai fejlesztési stratégia – való hozzájárulásáról szóló kommunikációra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy a média fontos szerepet játszik a polgárok különféle uniós szakpolitikákkal és általában az uniós ügyekkel kapcsolatos tájékoztatatásában; sajnálatosnak tartja azonban az uniós kohéziós politika keretében megvalósuló beruházásokkal kapcsolatos korlátozott tájékoztatást a médiában; hangsúlyozza olyan tájékoztató kampányok és kommunikációs stratégiák kidolgozásának szükségességét, amelyek a médiát célozzák, igazodnak a jelenlegi tájékoztatási kihívásokhoz, továbbá elérhető és érdeklődést keltő formában szolgáltatnak információt; hangsúlyozza, hogy ki kell használni a közösségi média növekvő befolyását, a digitális fejlődés által nyújtott előnyöket és a rendelkezésre álló különböző típusú kommunikációs csatornákat annak érdekében, hogy azok jobban alkalmazhatóak legyenek az ebs-alapok által biztosított lehetőségek és az elért eredmények népszerűsítése során; |
| --- | --- |

12.

A kommunikációs és a partnerek bevonásának javítása a 2014–2020 közötti időszak második felében

| 13. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy uniós szinten fokozzák a meglévő kommunikációs eszközök koordinációját és elérhetőségét olyan témák felvetése érdekében, amelyek hatással vannak az uniós szintű tevékenységekre; ezzel összefüggésben hangsúlyozza olyan útmutatás kidolgozásának fontosságát, amely technikákkal és módszerekkel szolgál annak hatékony kommunikálására, hogyan hoz a kohéziós politika kézzelfogható eredményeket az uniós polgárok mindennapi életébe; felhívja az irányító hatóságokat és a kedvezményezetteket, hogy aktívan és módszeresen kommunikálják a politika eredményeit, előnyeit és hosszú távú hatását, szem előtt tartva a projektfejlesztés különböző szakaszait; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kiemeli, hogy a hagyományos és modern médiában megjelenő információk mennyiségét és minőségét tekintve már nem elegendő az Európai Bizottság szimbólumának puszta elhelyezése egy-egy projekt ismertető plakátjain; felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki hatékonyabb azonosító eszközöket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli a jelenlegi konkrét tájékoztatási tevékenységeket, mint például az „Európa a régiómban” elnevezésű kampányt, a Bizottság „Uniós költségvetés az eredményekért” internetes alkalmazását, a CIRCOM Regionallal (16) folytatott együttműködést és az újonnan létrehozott Európai Szolidaritási Testület által kínált lehetőségeket; hangsúlyozza ezen túlmenően, hogy a Europe Direct tájékoztató központok kulcsfontosságú szerepet töltenek be a decentralizált kommunikáció terén, tekintettel a kohéziós politika helyszíni hatásaival kapcsolatos tájékozottság növelésére helyi és regionális szinten egyaránt; hangsúlyozza továbbá, hogy erőfeszítéseket kell tenni egyrészt a diákok és újságírók mint kommunikációs tényezők megszólítására, másrészt a földrajzi egyensúly biztosítására a kommunikációs kampányokban; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza a közös rendelkezésekről szóló rendeletben foglalt, kommunikációról szóló rendelkezések kiigazításának szükségességét; kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a technikai segítségnyújtáson belül külön keret biztosítását a kommunikáció számára, valamint adott esetben a kohéziós politika keretében megvalósuló projektekkel kapcsolatos nyilvánosság biztosítására és tájékoztatásra vonatkozó kötelező előírások számának növelését; felhívja a Bizottságot, hogy 2017-ben nyújtson egyértelmű iránymutatásokat arra vonatkozóan, hogy a technikai segítségnyújtás pontosan hogyan használható fel kommunikációs célokra a jelenlegi finanszírozási időszakban, a jogbiztonság garantálása érdekében a helyi és regionális hatóságok, valamint más kedvezményezettek számára; megismétli továbbá, hogy a strukturális és technológiai beruházások esetében jól bevált szokásos kommunikációs és hirdetési normák az immateriális jellegű humántőke-beruházások esetében nem annyira hatékonyak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a kommunikációra az EU kohéziós politikájában szereplő prioritások hierarchiájában, különösen a kommunikációért közvetlenül nem felelős vezetőség körében, valamint be kell építeni a kommunikációt az ebs-alapok rendes eljárásaiba is; több professzionalizmust vár el a kommunikációban, különösen a helyi szempontok figyelembe vétele és az uniós zsargon kerülése terén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli a 2007–2013 közötti kohéziós politikai programok Bizottság általi utólagos értékelését, amely kiváló forrás az elért eredmények és a bekövetkezett hatások kommunikációja során; tudomásul veszi a V4-országok kezdeményezését a kohéziós politikának az EU-15 országaira gyakorolt külső hatásairól (17) és sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen átfogóbb, objektív tanulmányt a 28 tagállam szintjén; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy differenciálja kommunikációs stratégiáit a nettó befizető és a nettó haszonélvező tagállamok felé, ugyanakkor hívja fel a figyelmet a konkrét előnyökre, amelyeket a kohéziós politika jelent a reálgazdaság ösztönzése, a vállalkozói szellem és innováció előmozdítása, munkahelyek és a növekedés megteremtése tekintetében valamennyi uniós régióban, valamint a közösségi és gazdasági infrastruktúra javítása tekintetében, egyrészt közvetlen beruházások, másrészt a közvetlen és közvetett export (externáliák) révén; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sürgeti a Bizottságot és az irányító hatóságokat, hogy határozzák meg az információkhoz való hozzáférés megkönnyítésének és szabványosításának módjait, illetve segítsék elő a kommunikációs stratégiákra vonatkozó információ és bevált gyakorlatok cseréjét, a meglévő tapasztalat jobb kihasználása és a finanszírozási lehetőségek átláthatóságának és láthatóságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli az e-kohézió bevezetését a jelenlegi középtávú tervezési időszakban, melynek célja az esb-alapok végrehajtásának egyszerűsítése; hangsúlyozza azon képességét, hogy hatékonyan képes hozzájárulni az információkhoz való hozzáféréshez, a fejlesztési programok figyelemmel követéséhez és az érintett felek közötti hasznos kapcsolatok kialakításához; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy új médiacsatornákon megvalósított átfogó kommunikációra van szükség, amely a digitális és közösségi médiaplatformokat célzó kommunikációs stratégiát igényel, amely tájékoztatja a polgárokat és lehetőséget nyújt számukra igényeik közlésére, hangsúlyt helyezve a felhasználók különböző eszközök, például interaktív online eszközök révén való elérésére, könnyebben hozzáférhető mobilalapú tartalmak kifejlesztésére és annak biztosítására, hogy az információk szükség esetén különböző nyelveken és a különböző életkorú csoportokhoz igazított formában álljanak rendelkezésre; felkéri az irányító hatóságokat, hogy lássák el az érintett főigazgatóságokat naprakész tájékoztatással a pénzügyi adatokról, az eredményekről és a beruházásokról, tekintettel a könnyen olvasható adatok és táblázatok közzétételére az ebs-alapok nyitott adatplatformján az újságírók tájékoztatása érdekében; kéri regionális díjak bevezetését a legjobb projektek számára, a RegioStars díj példája alapján; |
| --- | --- |

21.

| 22. | javasolja továbbá a jelenlegi kommunikációs tevékenységek figyelemmel kísérésének és értékelésének javítását és kommunikációval foglalkozó regionális munkacsoportok felállítását, amelyekben különböző szintek szereplői működnek együtt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a figyelmet az európai partnerségi magatartási kódex fontosságára és a partnerségi elvnek a kohéziós politika iránti kollektív kötelezettségvállalás és felelősségvállalás javításában játszott szerepére; szorgalmazza az állami hatóságok, a lehetséges kedvezményezettek, a magánszektor, a civil társadalom és a polgárok közötti kapcsolat nyílt párbeszéd révén történő megerősítését, továbbá a partnerségek összetételének a végrehajtás során történő szükség szerinti módosítását annak érdekében, hogy a partnerség megfelelő összetétele révén a közösségi érdekek a folyamat minden szakaszában érvényre jussanak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli az uniós városfejlesztési menetrend által javasolt többszintű és több érdekeltet tömörítő együttműködéssel kapcsolatos innovatív modellt és javasolja annak alkalmazását, amennyiben lehetséges, a kohéziós politika végrehajtásában; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a határon átnyúló és régióközi együttműködés kommunikációs vonatkozásait, többek között a folyamatban lévő makroregionális stratégiák szintjén, amelyeket láthatóbbá kell tenni az uniós polgárok számára a bevált gyakorlatok és a beruházási sikertörténetek és lehetőségek terjesztésével; |
| --- | --- |

25.

A kohéziós politikáról szóló 2020 utáni kommunikáció előmozdítása

| 26. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az uniós kohéziós politika által nyújtott finanszírozás vonzerejét az intézkedések további egyszerűsítésével, a túlszabályozás korlátozásával és mérlegeljék a rendelkezések és iránymutatások komplexitásának és adott esetben számának csökkentését az európai strukturális és beruházási alapok kedvezményezettek számára való egyszerűsítésének nyomon követéséért felelős, független szakértőkből álló magas szintű munkacsoport által tett legújabb javaslatok fényében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | figyelembe véve azt, hogy az uniós kohéziós politika miképpen járul hozzá az európai integráció projektjével való pozitív azonosuláshoz, felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy kommunikációra vonatkozó kötelező mező bevezetését a projektpályázati űrlapokon, a programok szintjén a kommunikációra elkülönített keretből megvalósított szélesebb körű technikai segítségnyújtás részeként, biztosítva a korlátozások növelésének elkerülését és a szükséges rugalmasságot; felszólítja továbbá az irányító hatóságokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy javítsák a projekteredményekre vonatkozó kommunikációjuk minőségét; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a figyelmet arra, hogy fokozni kell az Unió polgárokkal folytatott párbeszédét, újra kell gondolni a kommunikációs csatornákat és stratégiákat, figyelembe véve a közösségi hálózatok és az új digitális technológiák kínálta lehetőségeket, és az üzeneteket hozzá kell igazítani a helyi és regionális kontextushoz; hangsúlyozza továbbá a civil társadalom szereplőinek kommunikációs tényezőként betöltött lehetséges szerepét; hangsúlyozza azonban, hogy az oktatási tartalmak ugyanolyan fontosak, mint a médiastratégiák és a különböző platformokon történő reklámozás; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a kommunikációval és a láthatósággal összefüggésben a 2020 utáni politika további egyszerűsítése szükséges, többek között a irányítási és auditrendszerek tekintetében, az egyensúly megtalálása érdekében a politika eredményorientáltsága, az ellenőrzések és felülvizsgálatok megfelelő száma, illetve az egyszerűsített eljárások között; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri a partnerségi elv további erősítését a 2020. utáni programozási időszak keretében; meggyőződése, hogy az érdekelt feleknek, köztük a civil társadalmat képviselő szervezeteknek a tárgyalási folyamatba, valamint a partnerségi megállapodás és az operatív programok végrehajtásába történő bevonása hozzájárulhat a politikák végrehajtásával kapcsolatos felelősségvállalás és átláthatóság növeléséhez, és a szakpolitikák jobb végrehajtását eredményezheti az uniós költségvetés tekintetében is; ezért sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a participatív kormányzás jelenlegi modelljeinek végrehajtását, amely összehozza az összes érintett társadalmi partnert és bevonja az érdekelt feleket egy részvételen alapuló költségvetési folyamatba, a nemzeti, regionális és helyi társfinanszírozásra adott esetben elkülönítendő források meghatározása érdekében, tekintettel a kölcsönös bizalom erősítésére és a polgároknak a közkiadásokra vonatkozó döntéshozatalba való fokozottabb bevonására; szorgalmazza az eredményeknek a kedvezményezettek és egyéb érdekelt felek részvételével történő értékelését, hogy érdemi adatokat lehessen összegyűjteni, amely ösztönözheti az aktívabb részvételt és javíthatja a láthatóságot a jövőbeli fellépések esetében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza továbbá a városi-vidéki együttműködés fejlesztését a városok és vidéki térségek közötti területi partnerségek fejlesztése érdekében egyrészt az uniós alapok közötti szinergiákban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása, másrészt a városi térségek szakértelmének és fokozottabb alapkezelési képességeinek felhasználása révén; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kommunikációról szóló cselekvési terveikben összpontosítsanak a különböző igazgatóságok, minisztériumok és kommunikációs szakemberek közötti együttműködés megerősítésére és a célközönségek áttekintő azonosítására a meghatározott célcsoportokra szabott üzenetek kidolgozása érdekében, hogy megfelelőbb módon lehessen helyben elérni és tájékoztatni a polgárokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza a szemléletváltás fontosságát a tekintetben, hogy a kommunikáció valamennyi érintett szereplő feladata legyen és a kedvezményezettek maguk is kommunikátorokká válnak; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felkéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a meglévő kommunikációs és tájékoztató hálózatok szerepét és helyzetét, és használják fel a kohéziós politika végrehajtásával kapcsolatos interaktív uniós e-kommunikációs platformot annak érdekében, hogy összegyűjtsenek minden vonatkozó adatot az esb-alapokból finanszírozott projektekről, lehetővé téve a végfelhasználók számára a visszajelzést a végrehajtás folyamatáról és az elért eredményekről ahelyett, hogy csak a projekt és a felmerült költségek szűkszavú leírására szorítkoznának; úgy véli, hogy ez a platform megkönnyítené a kohéziós politikával kapcsolatos kommunikáció hatékonyságának értékelését is; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, valamint a tagállamok nemzeti és regionális parlamentjeinek. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 74., 2014.3.14., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0053.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0055.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0211.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0419.

(7)  http://www.consilium.europa.eu/press-releases-pdf/2016/11/47244650399_hu.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/regional_policy/hu/information/publications/brochures/2014/ensuring-the-visibility-of-cohesion-policy-information-and-communication-rules-2014-2020

(9)  http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/67400

(10)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/informing/dialog/2014/5_vandenbrande_report.pdf

(11)  http://cor.europa.eu/en/about/Documents/CoR-communication-plan-2016.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/policy/how/studies_integration/impl_partner_report_en.pdf

(13)  http://www.interregeurope.eu/fileadmin/user_upload/events/Rotterdam/pdf/Designing_communication_strategy.pdf

(14)  https://www.strukturalni-fondy.cz/getmedia/fdc8a04e-590d-47ac-9213-760d4ac76f75/V4_EU15_manazerske-shrnuti.pdf?ext=.pdf

(15)  http://www.eapn.eu/images/stories/docs/EAPN-position-papers-and-reports/2014-eapn-handbook-Give-a-voice-to-citizens-Guidelines-for-Stakeholder-Engagement.pdf

(16)  Európai Regionális Közszolgálati Televíziók Szakmai Szövetsége.

(17)  A lengyel Gazdaságfejlesztési Minisztérium által megrendelt, a kohéziós politika V4-országokban történő végrehajtása által az EU-15 országokra gyakorolt előnyök utólagos értékelése és előrejelzése keretében készült, „A V4-országokban végrehajtott kohéziós politika előnyei az EU-15 tagállamok számára” című jelentés.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/10

---

P8_TA(2017)0246

A hetedik kutatási program költséghatékonysága

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a hetedik kutatási program költséghatékonyságáról (2015/2318(INI))

(2018/C 331/02)

Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XIX. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XIX. címére,

| — | tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (költségvetési rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (költségvetési rendelet),

| — | tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (4),

| — | tekintettel a Számvevőszék 2/2013. sz. „Biztosította a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram hatékony végrehajtását?” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2/2013. sz. „Biztosította a Bizottság a hetedik kutatási keretprogram hatékony végrehajtását?” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Egyesült Királyság parlamentje alsóházának tudománnyal és technológiával foglalkozó bizottsága 2016. november 16-i, „Kilépés az Európai Unióból: következmények és lehetőségek a tudomány és a kutatás számára” című jelentésére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság parlamentje alsóházának tudománnyal és technológiával foglalkozó bizottsága 2016. november 16-i, „Kilépés az Európai Unióból: következmények és lehetőségek a tudomány és a kutatás számára” című jelentésére (5),

| — | tekintettel 2016. április 28-i, az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, III. szakasz – Bizottság (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. április 28-i, az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, III. szakasz – Bizottság (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0194/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0194/2017),

| A. | mivel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret lezárult, de a hetedik kutatási és innovációs keretprogram (FP7) továbbra is folyamatban van; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret lezárult, de a hetedik kutatási és innovációs keretprogram (FP7) továbbra is folyamatban van;

| B. | mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kutatási és innovációs projektjei a Horizont 2020 rendelet hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kutatási és innovációs projektjei a Horizont 2020 rendelet hatálya alá tartoznak;

| C. | mivel a bizottság legjobb tudomása szerint nem létezik a hetedik keretprogramra vonatkozó átfogó költséghatékonysági elemzés; |
| --- | --- |

C.

mivel a bizottság legjobb tudomása szerint nem létezik a hetedik keretprogramra vonatkozó átfogó költséghatékonysági elemzés;

| D. | mivel – ideális esetben – a hetedik keretprogram átfogó értékelésének kellett volna megelőznie a Horizont 2020 hatályba lépését; |
| --- | --- |

D.

mivel – ideális esetben – a hetedik keretprogram átfogó értékelésének kellett volna megelőznie a Horizont 2020 hatályba lépését;

| E. | mivel a hibaarányok és a program utólagos értékelése nem nyújt átfogó tájékoztatást annak költséghatékonyságáról; |
| --- | --- |

E.

mivel a hibaarányok és a program utólagos értékelése nem nyújt átfogó tájékoztatást annak költséghatékonyságáról;

A hetedik keretprogram (FP7)

| 1. | kiemeli, hogy a hetedik keretprogram 55 milliárd eurós teljes elfogadott költségvetést képvisel, a becslések szerint a teljes európai kutatási és technológiafejlesztési kiadás 3 %-át, illetve a piaci finanszírozás 25 %-át teszi ki; a hetedik keretprogram hétéves időszaka alatt több mint 139 000 kutatási javaslatot nyújtottak be, amelyekből kiválasztották a 25 000 legkiválóbb minőségű projektet, és ezeknek támogatást nyújtottak; a hetedik keretprogramban részt vevő 29 000 szervezet közül a fő kedvezményezettek többek között egyetemek (a hetedik keretprogram finanszírozásának 44 %-a), kutatási és technológiai szervezetek (27 %), nagy magánvállalatok (11 %) , illetve kis- és középvállalkozások (13 %) voltak, míg a közszféra (3 %) és a civil társadalmi szervezetek (2 %) kevésbé jelentős részt képviseltek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudatában van annak, hogy a hetedik keretprogram kedvezményezettjei az uniós tagállamokból, társult és csatlakozásra váró országokból – mint például Svájc, Izrael, Norvégia, Izland, Liechtenstein, Törökország, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia, Albánia, Montenegró, Bosznia és Hercegovina, a Feröer szigetek és Moldávia –, valamint nemzetközi együttműködési partnerországokból kerülnek ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat a hetedik keretprogram egy magas szintű szakértői csoport által végzett utólagos értékelésére (7), mely szerint a hetedik keretprogram sikeres volt; a magas szintű szakértői csoport különösen hangsúlyozta, hogy a hetedik keretprogram:






  — | ösztönözte a tudományos kiválóságot egyéni és intézményi szinten, |
| --- | --- | --- |

3.

—

ösztönözte a tudományos kiválóságot egyéni és intézményi szinten,

| — | elősegítette az úttörő kutatást a hetedik keretprogram új „IDEAS” programja révén (Európai Kutatási Tanács), |
| --- | --- |

—

elősegítette az úttörő kutatást a hetedik keretprogram új „IDEAS” programja révén (Európai Kutatási Tanács),

| — | stratégiai módon bevonta az ipart és a kis- és középvállalkozásokat, |
| --- | --- |

—

stratégiai módon bevonta az ipart és a kis- és középvállalkozásokat,

| — | megerősítette az együttműködés új módját és a nyílt innovációs keretet, |
| --- | --- |

—

megerősítette az együttműködés új módját és a nyílt innovációs keretet,

| — | megerősítette az európai kutatási térséget azáltal, hogy katalizálta az együttműködés kultúráját, és a tematikus kihívásokat kezelni képes átfogó hálózatokat épített ki, |
| --- | --- |

—

megerősítette az európai kutatási térséget azáltal, hogy katalizálta az együttműködés kultúráját, és a tematikus kihívásokat kezelni képes átfogó hálózatokat épített ki,

| — | kezelt néhány társadalmi kihívást a kutatás, technológia és innováció révén – a hetedik keretprogram „COOPERATION” programja, |
| --- | --- |

—

kezelt néhány társadalmi kihívást a kutatás, technológia és innováció révén – a hetedik keretprogram „COOPERATION” programja,

| — | ösztönözte a nemzeti kutatási és innovációs rendszerek és politikák harmonizációját, |
| --- | --- |

—

ösztönözte a nemzeti kutatási és innovációs rendszerek és politikák harmonizációját,

| — | ösztönözte a kutatók mobilitását Európa egészében – a hetedik keretprogram „PEOPLE” programja megteremtette a megfelelő feltételeket a kutatók nyitott munkaerőpiaca számára, |
| --- | --- |

—

ösztönözte a kutatók mobilitását Európa egészében – a hetedik keretprogram „PEOPLE” programja megteremtette a megfelelő feltételeket a kutatók nyitott munkaerőpiaca számára,

| — | előmozdította az európai kutatási infrastruktúrákba való beruházást, |
| --- | --- |

—

előmozdította az európai kutatási infrastruktúrákba való beruházást,

| — | elérte, hogy a kutatások Európa területén és világszerte kritikus tömeggé álljanak össze; |
| --- | --- |

—

elérte, hogy a kutatások Európa területén és világszerte kritikus tömeggé álljanak össze;

| 4. | megállapítja, hogy a hetedik keretprogram értékelése összefüggésében az érdekelt felekkel 2015. február és május között tartott nyilvános konzultáció a következő gyengeségekre mutatott rá:






  — | komoly adminisztratív teher, illetve nehézkes jogi és pénzügyi szabályok, |
| --- | --- | --- |

4.

—

komoly adminisztratív teher, illetve nehézkes jogi és pénzügyi szabályok,

| — | nagyarányú túljelentkezés, |
| --- | --- |

—

nagyarányú túljelentkezés,

| — | nem elegendő összpontosítás a társadalmi hatásokra, |
| --- | --- |

—

nem elegendő összpontosítás a társadalmi hatásokra,

| — | a témakörök és felhívások hatóköre túl szűk volt, |
| --- | --- |

—

a témakörök és felhívások hatóköre túl szűk volt,

| — | nem elegendő összpontosítás az ipar részvételére, |
| --- | --- |

—

nem elegendő összpontosítás az ipar részvételére,

| — | magas küszöbérték az újonnan érkezőknek, alacsony sikerességi arány a pályázatok (19 %) és a pályázók (22 %) tekintetében, |
| --- | --- |

—

magas küszöbérték az újonnan érkezőknek, alacsony sikerességi arány a pályázatok (19 %) és a pályázók (22 %) tekintetében,

| — | gyenge kommunikáció; |
| --- | --- |

—

gyenge kommunikáció;

| 5. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a biztos szerint a hetedik keretprogram 2020 előtt nem kerül teljes körű végrehajtásra és értékelésre, ami késedelmet okozhat a jövőbeli nyomon követési programokban; sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb a Horizont - 2020-at követő keretprogram bemutatását megelőzően tegye közzé az értékelő jelentést; |
| --- | --- |

5.

Az Európai Számvevőszék (Számvevőszék) megállapításai

| 6. | aggodalommal hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék úgy véli, hogy a kutatási és egyéb belső politikákra vonatkozó felügyeleti és ellenőrzési rendszerek „részben hatékonyak”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy részletesen tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságát a 2015. évi hibák 77 %-át produkáló 10 tranzakcióról és a meghozott korrekciós intézkedésekről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalommal állapítja meg, hogy a kutatás-fejlesztés és innováció ágazat hibaaránya a legutóbbi pénzügyi évekre vonatkozó mentesítésben mindig 5 %-nál magasabb volt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy 2015-ben a Számvevőszék által ellenőrzött 150 tranzakció közül 72 tranzakció esetében (48 %) észleltek hibát; a Számvevőszék az általa számszerűsített 38 hiba alapján 4,4 %-ra becsülte a hibaszintet; továbbá, a számszerűsíthető hibák közül 16 esetben a Bizottság, a tagállami hatóságok vagy a független könyvvizsgálók elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a költségek elfogadása előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibákat; ha mindezeket az információkat felhasználták volna a hibák korrekciójára, az e fejezetre becsült hibaarány 0,6 %-al kisebb lett volna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 38 számszerűsíthető hibát tartalmazó tranzakció közül 10 esetében a Számvevőszék a vizsgált tételek több mint 20 %-át meghaladó hibát észlelt; a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” 2015-ös általános becsült hibaszintjének 77 %-át ez a 10 eset tette ki (9 a hetedik kutatási keretprogramból, egy a 2007–2013-as versenyképességi és innovációs programból); |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék által feltárt legtöbb számszerűsített hiba (38-ból 33) a kedvezményezettek által bejelentett nem támogatható személyzeti és közvetett költségek megtérítésével volt kapcsolatos, és hogy a Számvevőszék által a költségelszámolásokban talált szinte valamennyi hibát az okozta, hogy a kedvezményezettek vagy félreértelmezték a bonyolult támogathatósági szabályokat, vagy helytelenül számították ki a támogatható költségeiket, amiből azt az egyértelmű következtetést lehet levonni, hogy a szabályokat egyszerűsíteni kell; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy a Bizottság 2014-ben (a program végén és a korrekciók után) 3 %-os fennmaradó hibaarányt számított (2,88 % 2015-ben); |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet a Bizottság 2012. évi és 2014. évi mentesítésében képviselt álláspontjára: „Továbbra is meggyőződése, hogy a Bizottságnak folytatnia kellene a programok részvevők számára megnyilvánuló vonzósága és az elszámoltathatóság és a pénzügyi ellenőrzés jogos szükségszerűsége közötti elfogadható egyensúlyra való törekvést; megjegyzi, hogy ezzel összefüggésben a főigazgató 2012-ben utalt arra, hogy nem működőképes egy a célból kialakított eljárás, hogy a fennmaradó hibaarányt minden esetben 2 % alatt tartsák”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a hibák elsődleges forrásai a helytelenül kiszámított személyzeti költségek, valamint a nem támogatható közvetlen és közvetlen költségek voltak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aggodalommal mutat rá a Számvevőszék 2/2013. számú különjelentésének megállapításaira, amelyben a Számvevőszék arra a következtetésre jut, hogy a Bizottság eljárásait annak biztosítására használják, hogy a támogatásokat magas színvonalú kutatásba fektessék be, a hatékonyságra azonban kevesebb figyelmet fordítanak






  — | a meglévő információtechnológiai (IT) eszközök nem tették lehetővé a projektek hatékony végrehajtását, és a Bizottság nyolc szervezeti egységében több mint 2 500 alkalmazottat alkalmaznak a hetedik keretprogram végrehajtására, ebből 1 500-an (60 %) közvetlenül az „Együttműködés” egyedi program végrehajtására vannak beosztva, |
| --- | --- | --- |

15.

—

a meglévő információtechnológiai (IT) eszközök nem tették lehetővé a projektek hatékony végrehajtását, és a Bizottság nyolc szervezeti egységében több mint 2 500 alkalmazottat alkalmaznak a hetedik keretprogram végrehajtására, ebből 1 500-an (60 %) közvetlenül az „Együttműködés” egyedi program végrehajtására vannak beosztva,

| — | a támogatások odaítéléséhez szükséges átfutási időt tovább kell csökkenteni, valamint |
| --- | --- |

—

a támogatások odaítéléséhez szükséges átfutási időt tovább kell csökkenteni, valamint

| — | a hetedik keretprogram pénzügyi kontrollmodellje nem veszi kellő mértékben figyelembe a hibakockázatot; |
| --- | --- |

—

a hetedik keretprogram pénzügyi kontrollmodellje nem veszi kellő mértékben figyelembe a hibakockázatot;

| 16. | tudomásul veszi a Számvevőszék következtetéseire a Bizottság által adott válaszokat, amelyek rámutatnak, hogy 4 324 támogatást már aláírtak majdnem 20 000 részvevővel, a támogatások odaítéléséhez szükséges átfutási időt már csökkentették, és az ellenőrzési architektúrát oly módon alakították ki, hogy az utólagos ellenőrzésekre fordítsák a legnagyobb erőfeszítést; |
| --- | --- |

16.

Költséghatékonyság a hetedik keretprogramban

| 17. | hangsúlyozza, hogy a költséghatékonyságot a gazdaság, az eredményesség és a hatékonyság (a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményessége) (8) fényében kell mérni a politikai célkitűzések megvalósítása során; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy a kutatási keretprogramok végrehajtása több főigazgatóság, végrehajtási ügynökség, közös vállalkozás, úgynevezett 185. cikk szerinti szervezet, az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) között volt felosztva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD) 3,8 milliárd EUR kifizetést engedélyezett 2015-ben, ennek 67,4 %-át a főigazgatóság közvetlen hatáskörében hajtották végre, 12,6 %-át közös vállalkozások, 10,7 %-át az EBB és az Európai Beruházási Alap (EBA), 2,4 %-át pedig végrehajtási ügynökségek hajtották végre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság 2015. évi éves tevékenységi jelentése szerint az Európai Unió 44,56 milliárd euróval járult hozzá a hetedik keretprogramhoz, ennek 58 %-a Németországhoz (16 %), az Egyesült Királysághoz (16 %), Franciaországhoz (11 %), Olaszországhoz (8 %) és Spanyolországhoz (7 %) került; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság létrehozott egy ellenőrzési keretet a közvetlen és közvetett támogatáskezelési folyamat különböző szakaszaiban rejlő eredendő kockázatok csökkentése céljából; ezen túlmenően a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság létrehozta a pénzügyi eszközök felügyeleti stratégiáját, amelyet az EBB és az EBA hajt végre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | a 2007–2013-as időszakra vonatkozó hetedik keretprogrammal kapcsolatban megjegyzi, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság 2015 végéig befejezett és lezárt 4 950 támogatási megállapodásból 3 035-öt, illetve 1 915 projektet, míg 1,6 milliárd EUR még kifizetésre vár; a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság 2015-ben 826 egyenlegkifizetést tett; arra ösztönzi a Főigazgatóságot, hogy készítse el ezeket a statisztikákat az elkövetkező költségvetési években; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a figyelmet különösen arra, hogy az olyan mutatók, mint a támogatások odaítéléséhez szükséges átfutási idő, a tájékoztatáshoz szükséges átfutási idő és a kifizetéshez szükséges átfutási idő pozitív tendenciát mutattak és kielégítőnek bizonyultak (93–100 %-os megfelelés); |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság a hetedik keretprogram programozási időszaka alatt 1 550 ellenőrzést végzett 1 404 kedvezményezettet és a költségvetés 58,7 %-át lefedve, |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság úgy véli, hogy 9,4 teljes munkaidős egyenértéket alkalmaztak a végrehajtási ügynökségekhez kapcsolódó tevékenységek felügyeletére és összehangolására; ez 1,26 millió eurót, a teljes adminisztratív költség 1,35 %-át tette ki; továbbá, a Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA) és az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA) 1,94 milliárd eurós működési költségvetést hajtott végre, valamint a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME) és az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (INEA) 480,5 millió EUR kifizetési előirányzatot hajtott végre 2015-ben; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság költségei 1,67 millió eurót tettek ki, vagyis a közös vállalkozásoknak a tevékenységeik felügyeletéért kifizetett 479,9 millió EUR 0,35 %-át; megjegyzi továbbá, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság költségei 0,7 millió eurót tettek ki, vagyis a 185. cikk szerinti szervezeteknek a tevékenységeik felügyeletéért tett kifizetések 0,78 %-át; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a közös vállalkozások és a 185. cikk szerinti szervezetek felelősek saját ellenőrzésükért, amelynek eredményeiről tájékoztatniuk kell a Kutatási és Innovációs Főigazgatóságot; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság az általános észlelt hibaarányt 4,35 %-ra becsülte; ugyanakkor a főigazgatóság úgy vélte, hogy a fennmaradó hibaarány (a program végén és a korrekciók után) 2,88 %; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megállapítja, hogy 2016 végére a beszedésre váró összeg 68 millió EUR volt, amelyből 49,7 millió eurót ténylegesen beszedtek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megállapítja azonban, hogy az FP7 szabályai nem voltak kellőképpen összeegyeztethetőek bizonyos általános üzleti gyakorlatokkal, hogy az ellenőrzési rendszerben jobb egyensúlyt kell teremteni a kockázat és az ellenőrzés között, hogy a kedvezményezetteknek megfelelőbb iránymutatásokat kell nyújtani a rendszer összetettségének kezeléséhez, illetve hogy a visszatérítési módszereknek hatékonyabbnak kell lenniük; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság éves tevékenységi jelentése szerint 2015 végére még nem került lezárásra az FP7-be tartozó 1 915 projekt, összesen 1,63 milliárd EUR értékben, ami késleltetheti a Horizont 2020 végrehajtását; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy az Európai Unió érdeke a szinergiák kialakítása egyrészt a kutatási és innovációs ágazat, másrészt a strukturális alapok között; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak a finanszírozás következetlensége és párhuzamossága elkerülése érdekében biztosítania kell, hogy az FP7 és a kutatás nemzeti finanszírozása összhangban álljon az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni az adott nemzeti sajátosságokat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza a pénzügyi eszközök jelentőségét a kutatás és innováció területén; kiemeli a kutatási versenyképesség tekintetében, hogy a pénzügyi eszközök magasabb technológiai érettségi szintekhez kapcsolódó projektek esetében történő felhasználása az állami beruházás méltányos megtérülését nyújthatja; rámutat ebben az összefüggésben, hogy „a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF 2007–2013) hitelekkel és hibrid- vagy köztes finanszírozással javítja a K+I-projektek kockázatfinanszírozáshoz való hozzáférését; megállapítja, hogy a mechanizmushoz 2007 és 2015 között nyújtott 961 millió EUR összegű uniós hozzájárulás több mint 10,22 milliárd EUR-t generált – a várt 11,31 milliárd EUR-ból – a támogatott tevékenységek számára; megállapítja, hogy a kkv-k kockázatmegosztási eszköze (RSI) több mint 2,3 milliárd EUR támogatást nyújtott, amelyhez az Unió 270 millió euróval járult hozzá (9); úgy véli, hogy ezek a számok kiemelik a vállalkozások és egyéb kedvezményezettek jelentős érdekeit a kockázatfinanszírozásban; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megállapítja, hogy célzottabbá kell tenni az FP7 pénzügyi eszközeit a kutatás és innováció területén korlátozott finanszírozási lehetőségekkel rendelkező újonnan érkezők támogatásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy a külső ellenőr és/vagy a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata által javasolt némely intézkedést, nevezetesen két intézkedést a küldő szervek felügyeletére irányuló ellenőrző rendszerekkel kapcsolatban, és három intézkedést a résztvevői garanciaalappal kapcsolatban nem vettek figyelembe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | javasolja az eredmények jobb kommunikációját a tagállamokban, valamint a programra vonatkozó tájékoztatási kampányok bevezetését; |
| --- | --- |

37.

Jövőbeli kilátások a Horizont 2020 keretében

| 38. | kiemeli, hogy 2015 végéig 198 felhívást tettek közzé tárgyévi benyújtási határidővel a Horizont 2020 keretében; a felhívásokra 78 268 javaslat érkezett, amelyből 10 658 a fő- vagy tartaléklistára került; ez 14 %-os sikerességi rátát jelent, kizárólag a támogatható javaslatokat figyelembe véve; ugyanebben az időszakban 8 832 támogatási megállapodást írtak alá a kedvezményezettekkel, ebből 528 megállapodást a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság írt alá; |
| --- | --- |

38.

| 39. | elismeri, hogy a hetedik keretprogramban a hatodik keretprogramhoz képest 551 millió EUR költségmegtakarítást sikerült elérni, és hogy a Bizottság a hetedik keretprogramhoz képest igyekezett tovább egyszerűsíteni a Horizont 2020 végrehajtását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi szakpolitikai terület – többek között a strukturális alapok – profitáljon az egyszerűsítésből, melynek célja az európai pénzügyi támogatás kedvezményezettjeivel való egyenlő elbánás fenntartása; |
| --- | --- |

39.

| 40. | örömmel állapítja meg, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság igyekszik tovább csökkenteni az általános költségeket azáltal, hogy a szerződések kezelését kiszervezi végrehajtó ügynökségeknek és egyéb szervezeteknek; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a Horizont 2020 keretében a költségvetés 55 %-át végrehajtási ügynökségek fogják kezelni; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy a politikai szereplők nagy száma – többek között a Bizottság főigazgatóságai, a végrehajtási ügynökségek, a közös vállalkozások és a 185. cikk szerinti szervezetek – jelentős koordinációt igényel, amelyből a hatékonyság elsődleges fontosságú; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tudomásul veszi az egyrészről az EIT és a Bizottság, másrészről a Számvevőszék között a kifizetések jogszerűségével kapcsolatban fennálló nézetkülönbségeket; úgy véli, hogy ezt a vitát nem szabad a jóhiszeműen eljáró kedvezményezettek kárára rendezni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli, hogy a Horizont 2020 keretében:






  — | a program struktúrája kevésbé összetett és lehetővé teszi a különböző részek interoperabilitását, |
| --- | --- | --- |

43.

—

a program struktúrája kevésbé összetett és lehetővé teszi a különböző részek interoperabilitását,

| — | már egységes szabályok alkalmazandók, |
| --- | --- |

—

már egységes szabályok alkalmazandók,

| — | már egyetlen finanszírozási arány van projektenként, |
| --- | --- |

—

már egyetlen finanszírozási arány van projektenként,

| — | a közvetlen költségeket átalányban fedezik (25 %), |
| --- | --- |

—

a közvetlen költségeket átalányban fedezik (25 %),

| — | csak a projektkoordinátorok pénzügyi életképességét ellenőrzik, |
| --- | --- |

—

csak a projektkoordinátorok pénzügyi életképességét ellenőrzik,

| — | bevezették a mérhetőbb teljesítményorientált megközelítést, |
| --- | --- |

—

bevezették a mérhetőbb teljesítményorientált megközelítést,

| — | egységes ellenőrzési stratégia vonatkozik a K+I családra, |
| --- | --- |

—

egységes ellenőrzési stratégia vonatkozik a K+I családra,

| — | egységes résztvevői portált hoztak létre a támogatások és szakértők kezelése érdekében, |
| --- | --- |

—

egységes résztvevői portált hoztak létre a támogatások és szakértők kezelése érdekében,

| — | a támogatásokat, a szakértői szerződéseket és az archiválást elektronikusan kezelik; |
| --- | --- |

—

a támogatásokat, a szakértői szerződéseket és az archiválást elektronikusan kezelik;

| 44. | üdvözli a Közös támogatási központ (CSC) létrehozását, amely segíteni fog a program hatékony és harmonizált végrehajtásában és koordinálásában, hét bizottsági főigazgatóság, négy végrehajtási ügynökség és hat közös vállalkozás részvételével; megállapítja, hogy 2014. január 1-jétől a Közös támogatási központ közös szolgáltatásokat nyújt a jogi támogatás, az utólagos ellenőrzés, az IT-rendszerek és IT-műveletek, az üzleti folyamatok, a programinformáció és adatok területén a Horizont 2020 programot végrehajtó valamennyi kutatási főigazgatóság, végrehajtási ügynökség és közös vállalkozás számára; |
| --- | --- |

44.

| 45. | azt javasolja, hogy növeljék a nemzeti kapcsolattartó pontok szerepét, hogy helyben minőségi technikai segítséget lehessen nyújtani; úgy véli, hogy az eredmények éves értékelése, a képzések és a hatékonyan teljesítő nemzeti kapcsolattartó pontok jutalmazása növelni fogja a Horizont 2020 program sikerességi arányát; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli továbbá, hogy a Horizont 2020 keretében a kis- és középvállalkozások számára biztosított források aránya a 2014-es 19,4 %-ról 2015-ben 23,4 %-ra nőtt, és javasolja e tendencia proaktív ösztönzését; |
| --- | --- |

46.

| 47. | elfogadhatatlannak tartja, hogy a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság nem tett eleget a Parlament azon kérésének, hogy a Bizottság összes főigazgatósága tegye közzé valamennyi országspecifikus ajánlását az éves tevékenységi jelentésében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket annak biztosítására, hogy az azonos projekten belül azonos munkát végző kutatók azonos fizetést kapjanak, és készítsen egy országok szerint lebontott listát azokról a vállalatokról, amelyek jegyezve vannak a tőzsdén és/vagy éves beszámolójukban nyereséget könyvelnek el, és amelyek a Horizont 2020 programból támogatást kapnak. |
| --- | --- |

48.

| 49. | elismeri, hogy a Horizont 2020 programba bevezetett új elemek tükrözik a Számvevőszék megjegyzéseit is; |
| --- | --- |

49.

| 50. | emlékeztet arra, hogy előkészítés alatt áll egy kilencedik kutatási keretprogram; kiemeli annak fontosságát, hogy a program kialakításakor biztosítani kell a Horizont 2020 bevált gyakorlatainak felhasználását; szorgalmazza az innováció nagyobb mértékű támogatását, ami gazdaságilag hatékonyabb az üzleti ágazat számára, valamint a különböző alprogramok költségvetései közötti nagyobb rugalmasságra ösztönöz a „kiválónak” minősített programok finanszírozási hiányának elkerülése végett; |
| --- | --- |

50.

Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének hatásai a hetedik keretprogramra

| 51. | tisztelettel veszi tudomásul az Egyesült Királyság állampolgárainak 2016. június 23-i szavazását, amely során kifejezték az Európai Unióból való kilépésre irányuló politikai akaratukat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli az Egyesült Királyság parlamentje alsóházának arra irányuló munkáját, hogy értékelje ennek a szavazásnak a tudomány és a kutatás területére gyakorolt hatásait (10), továbbá, hogy törekszik az európai versenyképességre gyakorolt negatív hatást minimális szinten tartani; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rámutat, hogy az egyesült királyságbeli székhelyű szervezetek 1,27 milliárd EUR támogatást kaptak 2014-ben, ami a teljes összeg 15 %-a, és 1,18 milliárd EUR támogatást 2015-ben, ami a teljes összeg 15,9 %-a – a tagállamok által kapott támogatások közül abban az évben ez volt a legnagyobb arány (11); |
| --- | --- |

53.

Következtetések

| 54. | arra a következtetésre jut, hogy a Bizottság általában véve hatékonyan kezelte a hetedik keretprogram költségét; megállapítja, hogy a késedelmek és a végrehajtás ismétlődő hibaaránya ellenére a program a hatékonyságát is javította; |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli, hogy figyelembe vették a Számvevőszék aggályait; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Horizont 2020 keretében bevezetett korszerűsítéseket – például a közvetett költségek elszámolására alkalmazott átalányokat, az egységes ellenőrzési stratégiát, az egységes résztvevői portált stb. – hasonló módon alkalmazzák egyéb szakpolitikai területeken, például a strukturális alapok esetében is; hangsúlyozza, hogy a támogatások valamennyi kedvezményezettjének tisztességes és egyenlő elbánásban kell részesülnie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket azon célkitűzés elérésére, mely szerint a GDP-jük 3 %-át kutatásra és fejlesztésre költik; úgy véli, hogy ez fellendítené a kiválóságot és az innovációt; felszólítja tehát a Bizottságot, hogy a Polgármesterek Szövetségének már meglévő dinamikájára építve vizsgálja meg egy tudományos szövetség létrehozásának lehetőségét helyi, regionális és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy értékelési jelentésében mindkét ügynökség –a REA és az ERCEA – rámutat, hogy tovább lehetne javítani a Bizottság és a végrehajtási ügynökségek közötti visszajelzési hurkokat és kommunikációt; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Számvevőszéknek, valamint a Bizottságnak. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 104. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  HL C 373., 2015.11.10., 1. o.

(5)  http://www.parliament.uk/business/committees/committees-a-z/commons-select/science-and-technology-committee/inquiries/parliament-2015/leaving-the-eu-inquiry-16-17/publications/

(6)  HL L 246., 2016.9.14., 25. o.

(7)  Commitment and Coherence, ex-post evaluation of the 7th EU Framework Programme (Elkötelezettség és koherencia – a hetedik uniós keretprogram utólagos értékelése), 2015. november https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fp7_final_evaluation_expert_group_report.pdf

(8)

(9)  COM(2016)0675, 18. és 19. o.

(10)  Lásd az Egyesült Királyság parlamentje alsóházának tudománnyal és technológiával foglalkozó bizottságának 2016. november 16-i jelentését.

(11)  A Horizont 2020 2015. évi monitoringjelentése, 21. o. és következő oldalak.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/17

---

P8_TA(2017)0247

Hontalanság Dél- és Délkelet-Ázsiában

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a hontalanságról Dél- és Délkelet-Ázsiában (2016/2220(INI))

(2018/C 331/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szövetségének emberi jogi megállapodásaira, ezen belül pedig az állampolgársághoz való jogra vonatkozóakra, mint például az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a gyermek jogairól szóló egyezményre, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányára, a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954-es egyezményre, a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló 1961-es egyezményre, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre és annak fakultatív jegyzőkönyvére, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményre, a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szövetségének emberi jogi megállapodásaira, ezen belül pedig az állampolgársághoz való jogra vonatkozóakra, mint például az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a gyermek jogairól szóló egyezményre, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányára, a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954-es egyezményre, a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló 1961-es egyezményre, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre és annak fakultatív jegyzőkönyvére, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményre, a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel a hontalanságról valamint az állampolgársághoz való jogról szóló további ENSZ-dokumentumokra, mint például az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) Végrehajtó Bizottságának 106. számú következtetésére (1) a hontalanság meghatározásáról, megelőzéséről, illetve csökkentéséről, valamint a hontalan személyek védelméről, amelyet az ENSZ Közgyűlés 2006. évi A/RES/61/137. számú határozata is megerősített, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hontalanságról valamint az állampolgársághoz való jogról szóló további ENSZ-dokumentumokra, mint például az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) Végrehajtó Bizottságának 106. számú következtetésére (1) a hontalanság meghatározásáról, megelőzéséről, illetve csökkentéséről, valamint a hontalan személyek védelméről, amelyet az ENSZ Közgyűlés 2006. évi A/RES/61/137. számú határozata is megerősített,

| — | tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) által indított, a hontalanság 2024-ig történő megszüntetésére irányuló kampányra (2), illetve a nemzetiségre vonatkozó egyenlő jogokra irányuló globális kampányra, amelyet a UNHCR, a UN Women és mások is támogatnak, és amelyet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa is jóváhagyott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) által indított, a hontalanság 2024-ig történő megszüntetésére irányuló kampányra (2), illetve a nemzetiségre vonatkozó egyenlő jogokra irányuló globális kampányra, amelyet a UNHCR, a UN Women és mások is támogatnak, és amelyet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa is jóváhagyott,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogokról és az állampolgárságtól való önkényes megfosztásról szóló, 2016. július 15-i állásfoglalására (A/HRC/RES/32/5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogokról és az állampolgárságtól való önkényes megfosztásról szóló, 2016. július 15-i állásfoglalására (A/HRC/RES/32/5),

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló, az ENSZ világkonferenciája által 1993. június 25-én elfogadott bécsi nyilatkozatra és cselekvési programra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló, az ENSZ világkonferenciája által 1993. június 25-én elfogadott bécsi nyilatkozatra és cselekvési programra (3),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés megszüntetésével foglalkozó bizottság (CEDAW) 32. számú, a nők menekültstátuszának, menedékjogának, állampolgárságának és hontalanságának nemi dimenziójáról szóló általános ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés megszüntetésével foglalkozó bizottság (CEDAW) 32. számú, a nők menekültstátuszának, menedékjogának, állampolgárságának és hontalanságának nemi dimenziójáról szóló általános ajánlására (4),

| — | tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) emberi jogi nyilatkozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) emberi jogi nyilatkozatára (5),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésére, amely előírja, hogy „a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban” az EU-nak hozzá kell járulnia „a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésére, amely előírja, hogy „a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban” az EU-nak hozzá kell járulnia „a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”,

| — | tekintettel a Tanács az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervről (2015–2019) szóló, 2015. július 20-i következtetéseire (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervről (2015–2019) szóló, 2015. július 20-i következtetéseire (6),

| — | tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (7),

| — | tekintettel a Tanács hontalanságra vonatkozó, 2015. december 4-i következtetéseire (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács hontalanságra vonatkozó, 2015. december 4-i következtetéseire (8),

| — | tekintettel az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájáról szóló, 2016. június 20-i tanácsi következtetésekre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Mianmarra/Burmára vonatkozó stratégiájáról szóló, 2016. június 20-i tanácsi következtetésekre (9),

| — | tekintettel a harmadik országokban az emberi jogok és a migráció helyzetéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országokban az emberi jogok és a migráció helyzetéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Mianmarról, különösen a rohingyák helyzetéről szóló, 2016. július 7-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mianmarról, különösen a rohingyák helyzetéről szóló, 2016. július 7-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Külső Politikák Főigazgatóságának „A hontalanság emberi jogokra gyakorolt hatásának kezelése az EU külső tevékenységében” című, 2014. novemberi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külső Politikák Főigazgatóságának „A hontalanság emberi jogokra gyakorolt hatásának kezelése az EU külső tevékenységében” című, 2014. novemberi tanulmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0182/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0182/2017),

| A. | mivel a dél-ázsiai és délkelet-ázsiai régió a következő országokból áll: Afganisztán, Banglades, Bhután, Brunei, Kambodzsa, India, Indonézia, Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar, Nepál, Pakisztán, Fülöp-szigetek, Szingapúr, Srí Lanka, Thaiföld, Kelet-Timor és Vietnam, amelyek valamennyien tagjai vagy megfigyelői vagy a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) vagy pedig a Dél-Ázsiai Regionális Együttműködési Szövetségnek (SAARC); |
| --- | --- |

A.

mivel a dél-ázsiai és délkelet-ázsiai régió a következő országokból áll: Afganisztán, Banglades, Bhután, Brunei, Kambodzsa, India, Indonézia, Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar, Nepál, Pakisztán, Fülöp-szigetek, Szingapúr, Srí Lanka, Thaiföld, Kelet-Timor és Vietnam, amelyek valamennyien tagjai vagy megfigyelői vagy a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) vagy pedig a Dél-Ázsiai Regionális Együttműködési Szövetségnek (SAARC);

| B. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata megerősíti, hogy jogait és méltóságát tekintve minden ember egyenlőnek születik; mivel az állampolgársághoz való jog és az a jog, hogy senkit se lehessen önkényesen megfosztani állampolgárságától, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 15. cikkében, valamint más nemzetközi emberi jogi okmányokban is szerepel; mivel ugyanakkor a hontalanság elleni küzdelem nemzetközi jogi okmányai nem érték el elsődleges céljukat, azaz hogy minden embernek biztosítsák az állampolgársághoz való jogát; |
| --- | --- |

B.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata megerősíti, hogy jogait és méltóságát tekintve minden ember egyenlőnek születik; mivel az állampolgársághoz való jog és az a jog, hogy senkit se lehessen önkényesen megfosztani állampolgárságától, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 15. cikkében, valamint más nemzetközi emberi jogi okmányokban is szerepel; mivel ugyanakkor a hontalanság elleni küzdelem nemzetközi jogi okmányai nem érték el elsődleges céljukat, azaz hogy minden embernek biztosítsák az állampolgársághoz való jogát;

| C. | mivel az emberi jogok egyetemesek, oszthatatlanok, egymástól függőek és egymáshoz kapcsolódóak; mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok minden emberi lény veleszületett jogai, és ezen jogok védelme és érvényesítése a kormányok legfontosabb feladata; |
| --- | --- |

C.

mivel az emberi jogok egyetemesek, oszthatatlanok, egymástól függőek és egymáshoz kapcsolódóak; mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok minden emberi lény veleszületett jogai, és ezen jogok védelme és érvényesítése a kormányok legfontosabb feladata;

| D. | mivel a gyermek jogairól szóló egyezmény, amelyet minden dél- és délkelet-ázsiai ország ratifikált, kimondja, hogy a gyermeket születése után haladéktalanul anyakönyvezni kell, és állampolgárság megszerzésére jogosult; mivel a becslések szerint a világ hontalan népességének felét gyermekek teszik ki, és közülük sokan születésüktől fogva hontalanok; |
| --- | --- |

D.

mivel a gyermek jogairól szóló egyezmény, amelyet minden dél- és délkelet-ázsiai ország ratifikált, kimondja, hogy a gyermeket születése után haladéktalanul anyakönyvezni kell, és állampolgárság megszerzésére jogosult; mivel a becslések szerint a világ hontalan népességének felét gyermekek teszik ki, és közülük sokan születésüktől fogva hontalanok;

| E. | mivel az ASEAN emberi jogi nyilatkozata megerősíti, hogy mindenkinek joga van az állampolgársághoz a törvényben előírt módon, és „senkit sem lehet állampolgárságától önkényesen megfosztani, illetve az állampolgársága megváltoztatásához való jogától megfosztani”; |
| --- | --- |

E.

mivel az ASEAN emberi jogi nyilatkozata megerősíti, hogy mindenkinek joga van az állampolgársághoz a törvényben előírt módon, és „senkit sem lehet állampolgárságától önkényesen megfosztani, illetve az állampolgársága megváltoztatásához való jogától megfosztani”;

| F. | mivel a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezmény meghatározása szerint a hontalan személy „olyan személyt jelent, akit egy állam sem tart saját joga alapján állampolgárának”; mivel a hontalanságnak sokféle oka lehet, többek között, de nem kizárólagosan a következők: államok jogutódlása és felbomlása, bizonyos esetekben az illetőt az ország elhagyására kényszerítő események, valamint a migráció és az emberkereskedelem, az állampolgárságra vonatkozó törvények változásai vagy hiányosságai, vagy az állampolgárság megszűnése azért, mert az illető hosszú időn át külföldön élt, továbbá okozhatja az állampolgárságtól való önkényes megfosztás, nemi, faji, etnikai vagy egyéb alapon történő diszkrimináció, valamint adminisztratív és bürokratikus akadályok, többek között a születési anyakönyvi kivonatok megszerzése vagy nyilvántartásba vétele terén; mivel ezen okok legtöbbje, ha épp nem mindegyike fellelhető a dél- és délkelet-ázsiai országokban a hontalansági esetekben; |
| --- | --- |

F.

mivel a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezmény meghatározása szerint a hontalan személy „olyan személyt jelent, akit egy állam sem tart saját joga alapján állampolgárának”; mivel a hontalanságnak sokféle oka lehet, többek között, de nem kizárólagosan a következők: államok jogutódlása és felbomlása, bizonyos esetekben az illetőt az ország elhagyására kényszerítő események, valamint a migráció és az emberkereskedelem, az állampolgárságra vonatkozó törvények változásai vagy hiányosságai, vagy az állampolgárság megszűnése azért, mert az illető hosszú időn át külföldön élt, továbbá okozhatja az állampolgárságtól való önkényes megfosztás, nemi, faji, etnikai vagy egyéb alapon történő diszkrimináció, valamint adminisztratív és bürokratikus akadályok, többek között a születési anyakönyvi kivonatok megszerzése vagy nyilvántartásba vétele terén; mivel ezen okok legtöbbje, ha épp nem mindegyike fellelhető a dél- és délkelet-ázsiai országokban a hontalansági esetekben;

| G. | mivel fontos megjegyezni, hogy egy adott személy hontalansága független attól, hogy az illető menekült-e; mivel a legtöbb hontalan személy soha nem hagyta el születési helyét, vagy soha nem kelt át nemzetközi határon; |
| --- | --- |

G.

mivel fontos megjegyezni, hogy egy adott személy hontalansága független attól, hogy az illető menekült-e; mivel a legtöbb hontalan személy soha nem hagyta el születési helyét, vagy soha nem kelt át nemzetközi határon;

| H. | mivel a hontalanság többrétű probléma és az emberi jogok széles körű megsértéséhez vezet, többek között, de nem kizárólagosa a születési anyakönyvi kivonatok és más anyakönyvi okmányokkal kapcsolatos problémákhoz, valamint az ingatlanjogokkal kapcsolatos egyéb problémákhoz, a gyermek-egészségügyi programokból és az állami iskolarendszerekből való kizáráshoz, az üzleti tulajdonnal, politikai képviselettel és a szavazásban való részvétellel, a szociális biztonsághoz, valamint a közszolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségekhez; mivel a hontalanság miatt fokozódhat az emberkereskedelem, az önkényes fogva tartás, a mozgás szabadságának megsértése, a gyermekek kizsákmányolása és bántalmazása, valamint a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés; |
| --- | --- |

H.

mivel a hontalanság többrétű probléma és az emberi jogok széles körű megsértéséhez vezet, többek között, de nem kizárólagosa a születési anyakönyvi kivonatok és más anyakönyvi okmányokkal kapcsolatos problémákhoz, valamint az ingatlanjogokkal kapcsolatos egyéb problémákhoz, a gyermek-egészségügyi programokból és az állami iskolarendszerekből való kizáráshoz, az üzleti tulajdonnal, politikai képviselettel és a szavazásban való részvétellel, a szociális biztonsághoz, valamint a közszolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségekhez; mivel a hontalanság miatt fokozódhat az emberkereskedelem, az önkényes fogva tartás, a mozgás szabadságának megsértése, a gyermekek kizsákmányolása és bántalmazása, valamint a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés;

| I. | mivel a hontalanság igen aggasztó, globális és regionális emberi jogi következményei ellenére továbbra is korlátozott nemzetközi figyelmet kap, és még mindig az államok belső ügyének tartják; mivel a hontalanság mérséklését, majd felszámolását nemzetközi szinten emberi jogi prioritásként kell kezelni; |
| --- | --- |

I.

mivel a hontalanság igen aggasztó, globális és regionális emberi jogi következményei ellenére továbbra is korlátozott nemzetközi figyelmet kap, és még mindig az államok belső ügyének tartják; mivel a hontalanság mérséklését, majd felszámolását nemzetközi szinten emberi jogi prioritásként kell kezelni;

| J. | mivel a nemi alapú jogszabályi diszkrimináció – például az állampolgárság megszerzése vagy a gyermek vagy házastárs állampolgárságban részesítése terén – még mindig jelen van Dél- és Délkelet-Ázsiában olyan országokban, mint például Nepál, Malajzia és Brunei; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemi alapú jogszabályi diszkrimináció – például az állampolgárság megszerzése vagy a gyermek vagy házastárs állampolgárságban részesítése terén – még mindig jelen van Dél- és Délkelet-Ázsiában olyan országokban, mint például Nepál, Malajzia és Brunei;

| K. | mivel a UNHCR úgy ítéli meg, hogy a régióban 135 millió 5 évesnél fiatalabb gyermek születését nem anyakönyvezték, és őket a hontalanság veszélye fenyegeti; |
| --- | --- |

K.

mivel a UNHCR úgy ítéli meg, hogy a régióban 135 millió 5 évesnél fiatalabb gyermek születését nem anyakönyvezték, és őket a hontalanság veszélye fenyegeti;

| L. | mivel a hontalanság felszámolása a demokrácia erősödését is eredményezi, hiszen a korábban hontalan személyek így bekerülnek a demokratikus folyamatba, és hozzájárulhatnak ahhoz; |
| --- | --- |

L.

mivel a hontalanság felszámolása a demokrácia erősödését is eredményezi, hiszen a korábban hontalan személyek így bekerülnek a demokratikus folyamatba, és hozzájárulhatnak ahhoz;

| M. | mivel a hontalanság komplex problémája továbbra is a nemzetközi jog és politika perifériájára szorul, bár nem marginális kérdés; |
| --- | --- |

M.

mivel a hontalanság komplex problémája továbbra is a nemzetközi jog és politika perifériájára szorul, bár nem marginális kérdés;

| N. | mivel a hontalanság aláássa az érintett népcsoportok fejlődési kilátásait és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

N.

mivel a hontalanság aláássa az érintett népcsoportok fejlődési kilátásait és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend hatékony végrehajtását;

| O. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) által a 2014–2024-es időszakra, a hontalanság megszüntetésére kidolgozott globális cselekvési terv a hontalanság komoly eseteinek megoldása terén a kormányok támogatására, az új esetek megelőzésére, valamint a hontalan népcsoportok jobb azonosítására és védelmére törekszik; mivel a cselekvési terv 10. pontja rámutat arra, hogy a hontalansággal kapcsolatban több és jobb minőségi adatra van szükség; mivel az EU elkötelezte magát, hogy aktívan támogassa a cselekvési tervet; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) által a 2014–2024-es időszakra, a hontalanság megszüntetésére kidolgozott globális cselekvési terv a hontalanság komoly eseteinek megoldása terén a kormányok támogatására, az új esetek megelőzésére, valamint a hontalan népcsoportok jobb azonosítására és védelmére törekszik; mivel a cselekvési terv 10. pontja rámutat arra, hogy a hontalansággal kapcsolatban több és jobb minőségi adatra van szükség; mivel az EU elkötelezte magát, hogy aktívan támogassa a cselekvési tervet;

| P. | mivel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló cselekvési tervről szóló tanácsi következtetések megerősítik, hogy fontos foglalkozni a hontalanság kérdésével a kiemelt országokkal fennálló kapcsolatok keretében, és az erőfeszítéseket annak megakadályozására kell összpontosítani, hogy további hontalan népcsoportok jelenjenek meg konfliktusokból, a lakóhely kényszerű elhagyásából és államok felbomlásából adódóan; |
| --- | --- |

P.

mivel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló cselekvési tervről szóló tanácsi következtetések megerősítik, hogy fontos foglalkozni a hontalanság kérdésével a kiemelt országokkal fennálló kapcsolatok keretében, és az erőfeszítéseket annak megakadályozására kell összpontosítani, hogy további hontalan népcsoportok jelenjenek meg konfliktusokból, a lakóhely kényszerű elhagyásából és államok felbomlásából adódóan;

| Q. | mivel „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban – Az egyes országokkal és régiókkal kapcsolatos kérdések” című, 2016. szeptember 20-i éves jelentés kijelenti, hogy az Unió célja az uniós külpolitikán belül a következetesség, a hatékonyság és az emberi jogok láthatóságának növelése, továbbá cél az ENSZ-szel és a regionális emberi jogi mechanizmusokkal kapcsolatos, a regionális felelősségvállalásért és az emberi jogok egyetemességének előmozdításáért tett uniós szerepvállalás fokozása, és mivel a jelentés külön megemlíti, hogy ide tartozik az emberi jogokról szóló első politikai párbeszéd elindítása is a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) emberi jogi mechanizmusaival; |
| --- | --- |

Q.

mivel „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban – Az egyes országokkal és régiókkal kapcsolatos kérdések” című, 2016. szeptember 20-i éves jelentés kijelenti, hogy az Unió célja az uniós külpolitikán belül a következetesség, a hatékonyság és az emberi jogok láthatóságának növelése, továbbá cél az ENSZ-szel és a regionális emberi jogi mechanizmusokkal kapcsolatos, a regionális felelősségvállalásért és az emberi jogok egyetemességének előmozdításáért tett uniós szerepvállalás fokozása, és mivel a jelentés külön megemlíti, hogy ide tartozik az emberi jogokról szóló első politikai párbeszéd elindítása is a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) emberi jogi mechanizmusaival;

| R. | mivel az EU eltökélte magát, hogy az emberi jogokat a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak középpontjába helyezi; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU eltökélte magát, hogy az emberi jogokat a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak középpontjába helyezi;

| S. | mivel a hontalanság kedvez a népességmozgásnak, a kivándorlásnak, az emberkereskedelemnek, és teljes alrégiókat destabilizálhat; |
| --- | --- |

S.

mivel a hontalanság kedvez a népességmozgásnak, a kivándorlásnak, az emberkereskedelemnek, és teljes alrégiókat destabilizálhat;

| T. | mivel a világ 10 millió hontalanja közül nagyon sok Dél- és Délkelet-Ázsiában él, a mianmari rohingyák pedig a legnagyobb hontalan csoport a világon, több mint 1 millió – az UNHCR hontalanokkal kapcsolatos mandátuma alá tartozó – fővel, de nagy létszámú hontalan közösségek találhatók Thaiföldön, Malajziában, Bruneiben, Vietnamban, a Fülöp-szigeteken és másutt is; mivel hontalan tibetiek olyan országokban is laknak, mint például India vagy Nepál; mivel néhány ilyen csoport a UNHCR hontalansággal kapcsolatos mandátumának hatálya alá tartozik, de mások nem; mivel a világ hontalan népcsoportjaival kapcsolatos statisztikai adatok és beszámolók hiányosak és nem minden ország vezet statisztikát erről a problémáról; mivel Dél- és Délkelet-Ázsiában egyaránt akadnak elhúzódó és megoldatlan ügyek, akárcsak olyanok is, amelyekben érdemi előrelépés történt; |
| --- | --- |

T.

mivel a világ 10 millió hontalanja közül nagyon sok Dél- és Délkelet-Ázsiában él, a mianmari rohingyák pedig a legnagyobb hontalan csoport a világon, több mint 1 millió – az UNHCR hontalanokkal kapcsolatos mandátuma alá tartozó – fővel, de nagy létszámú hontalan közösségek találhatók Thaiföldön, Malajziában, Bruneiben, Vietnamban, a Fülöp-szigeteken és másutt is; mivel hontalan tibetiek olyan országokban is laknak, mint például India vagy Nepál; mivel néhány ilyen csoport a UNHCR hontalansággal kapcsolatos mandátumának hatálya alá tartozik, de mások nem; mivel a világ hontalan népcsoportjaival kapcsolatos statisztikai adatok és beszámolók hiányosak és nem minden ország vezet statisztikát erről a problémáról; mivel Dél- és Délkelet-Ázsiában egyaránt akadnak elhúzódó és megoldatlan ügyek, akárcsak olyanok is, amelyekben érdemi előrelépés történt;

| U. | mivel az utóbbi években előrelépés történt Dél- és Délkelet-Ázsiában az állampolgársági jogszabályok módosítása terén, amely során megfelelő rendelkezéseket vezettek be a hontalanság megelőzése és annak érdekében, hogy a hontalan személyek állampolgárságot szerezhessenek; mivel ezeket az erőfeszítéseket fokozni kell, az elfogadott jogszabályokat pedig a gyakorlatban is tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

U.

mivel az utóbbi években előrelépés történt Dél- és Délkelet-Ázsiában az állampolgársági jogszabályok módosítása terén, amely során megfelelő rendelkezéseket vezettek be a hontalanság megelőzése és annak érdekében, hogy a hontalan személyek állampolgárságot szerezhessenek; mivel ezeket az erőfeszítéseket fokozni kell, az elfogadott jogszabályokat pedig a gyakorlatban is tiszteletben kell tartani;

| V. | mivel a rohingyák a világ egyik legüldözöttebb kisebbsége, egyik legnagyobb hontalan népcsoportja, amelyik a burmai állampolgársági törvény 1982-es kihirdetése óta hivatalosan hontalan; mivel a rohingyák nemkívánatosak a mianmari hatóságok és a szomszédos országok számára, noha ez utóbbiak közül néhány nagyszámú menekültnek nyújt menedéket; mivel Rakhine államban összecsapások zajlanak; mivel a határokon át Bangladesbe érkező többezer menekültet, akiknek égető szükségük van a humanitárius segítségnyújtásra, erőszakkal visszaküldik, ami a nemzetközi jog súlyos megsértésének minősül; mivel a rohingyák a Rakhine államban tapasztalható kollektív büntetés politikája elől menekülnek, ahol a biztonsági erők megkülönböztetés nélküli megtorlásokat hajtanak végre, beszámolók szerint helikopterről tüzelnek a falvak lakóira, százával gyújtják fel otthonaikat, önkényesen tartóztatnak le embereket, a nőket és lányokat pedig megerőszakolják; mivel a rohingyák helyzetére mindezidáig adott belföldi és nemzetközi válaszok egyáltalán nem voltak kielégítőek, és még számos, a helyzet megoldására szolgáló eszközt nem még nem térképeztek fel; |
| --- | --- |

V.

mivel a rohingyák a világ egyik legüldözöttebb kisebbsége, egyik legnagyobb hontalan népcsoportja, amelyik a burmai állampolgársági törvény 1982-es kihirdetése óta hivatalosan hontalan; mivel a rohingyák nemkívánatosak a mianmari hatóságok és a szomszédos országok számára, noha ez utóbbiak közül néhány nagyszámú menekültnek nyújt menedéket; mivel Rakhine államban összecsapások zajlanak; mivel a határokon át Bangladesbe érkező többezer menekültet, akiknek égető szükségük van a humanitárius segítségnyújtásra, erőszakkal visszaküldik, ami a nemzetközi jog súlyos megsértésének minősül; mivel a rohingyák a Rakhine államban tapasztalható kollektív büntetés politikája elől menekülnek, ahol a biztonsági erők megkülönböztetés nélküli megtorlásokat hajtanak végre, beszámolók szerint helikopterről tüzelnek a falvak lakóira, százával gyújtják fel otthonaikat, önkényesen tartóztatnak le embereket, a nőket és lányokat pedig megerőszakolják; mivel a rohingyák helyzetére mindezidáig adott belföldi és nemzetközi válaszok egyáltalán nem voltak kielégítőek, és még számos, a helyzet megoldására szolgáló eszközt nem még nem térképeztek fel;

| W. | mivel az úgynevezett biháriak százezreit nem kezelték bangladesi állampolgárként a bangladesi függetlenségi háború nyomán, miután Pakisztán megtagadta a szülőföldjükre való hazatelepítést; mivel azonban 2003 óta számos bírósági ítélet erősítette meg, hogy a biháriak bangladesi állampolgárok; mivel számos bihári még mindig nem illeszkedett be a bangladesi társadalomba és fejlesztési programokba, és sokan még mindig nem tudnak újonnan megerősített jogaikkal élni; |
| --- | --- |

W.

mivel az úgynevezett biháriak százezreit nem kezelték bangladesi állampolgárként a bangladesi függetlenségi háború nyomán, miután Pakisztán megtagadta a szülőföldjükre való hazatelepítést; mivel azonban 2003 óta számos bírósági ítélet erősítette meg, hogy a biháriak bangladesi állampolgárok; mivel számos bihári még mindig nem illeszkedett be a bangladesi társadalomba és fejlesztési programokba, és sokan még mindig nem tudnak újonnan megerősített jogaikkal élni;

| X. | mivel Dél- és Délkelet-Ázsiában számos más hontalan csoport van még; mivel az elmúlt években számos pozitív fejlemény következett be, mint például Indonéziában, amely megszüntette az állampolgárság megszerzésével kapcsolatos nemi alapú diszkriminációt, továbbá 2006-ban megreformálta állampolgársági törvényét annak érdekében, hogy a több mint öt évig külföldön tartózkodó indonéziai migránsok ne veszítsék el állampolgárságukat, ha ezáltal hontalanná válnának; Kambodzsa a születést követő első 30 napon belül ingyenessé tette a születések anyakönyvezését. Vietnam 2008-ban megkönnyítette a honosítást minden, több mint 20 éve Vietnam területén élő hontalan számára; Thaiföldön pedig az állampolgársági és népesség-nyilvántartási törvény reformját követően 23 000 hontalan személy szerzett állampolgárságot 2011 óta; |
| --- | --- |

X.

mivel Dél- és Délkelet-Ázsiában számos más hontalan csoport van még; mivel az elmúlt években számos pozitív fejlemény következett be, mint például Indonéziában, amely megszüntette az állampolgárság megszerzésével kapcsolatos nemi alapú diszkriminációt, továbbá 2006-ban megreformálta állampolgársági törvényét annak érdekében, hogy a több mint öt évig külföldön tartózkodó indonéziai migránsok ne veszítsék el állampolgárságukat, ha ezáltal hontalanná válnának; Kambodzsa a születést követő első 30 napon belül ingyenessé tette a születések anyakönyvezését. Vietnam 2008-ban megkönnyítette a honosítást minden, több mint 20 éve Vietnam területén élő hontalan számára; Thaiföldön pedig az állampolgársági és népesség-nyilvántartási törvény reformját követően 23 000 hontalan személy szerzett állampolgárságot 2011 óta;

| Y. | mivel kiemelten fontos, hogy a régió valamennyi országának kormányai és illetékes hatóságai a nemzetközi kötelezettségeikkel és a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban teljes mértékben tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és nyújtsanak védelmet a menekülteknek; |
| --- | --- |

Y.

mivel kiemelten fontos, hogy a régió valamennyi országának kormányai és illetékes hatóságai a nemzetközi kötelezettségeikkel és a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban teljes mértékben tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és nyújtsanak védelmet a menekülteknek;

| Z. | mivel a hontalan csoportoknak hozzáférést kell biztosítani az egészségügyi, táplálkozással kapcsolatos nevelést és élelmezési segélyt nyújtó humanitárius programokhoz; |
| --- | --- |

Z.

mivel a hontalan csoportoknak hozzáférést kell biztosítani az egészségügyi, táplálkozással kapcsolatos nevelést és élelmezési segélyt nyújtó humanitárius programokhoz;

| 1. | aggódik a hontalanság világszerte, különösen Dél- és Délkelet-Ázsiában milliós számban tapasztalható esetei miatt, és szolidaritását fejezi ki a hontalan személyekkel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rendkívül aggasztja a mianmari rohingya kisebbség helyzete; döbbenettel fogadja az emberi jogok tömeges megsértéséről és a folyamatos elnyomásról, a rohingyák hátrányos megkülönböztetéséről és a mianmari társadalom részeként való elfogadásuk megtagadásáról szóló beszámolókat, ami összehangolt etnikai tisztogatási kampánynak tűnik; hangsúlyozza, hogy a rohingyák nemzedékek óta élnek Mianmar területén, és teljes mértékben jogosultak a mianmari állampolgárságra – amellyel korábban rendelkeztek is –, valamint az azzal járó valamennyi jogra és kötelezettségre; sürgeti a mianmari kormányt és hatóságokat, hogy adják vissza a rohingya kisebbség tagjainak mianmari állampolgárságukat; sürgeti továbbá, hogy Rakhine államot haladéktalanul nyissák meg a humanitárius szervezetek, a nemzetközi megfigyelők, a civil szervezetek és az újságírók előtt; úgy véli, hogy részre nem hajló kivizsgálást kell szervezni az emberi jogokat megsértők felelősségre vonása érdekében; úgy véli továbbá, hogy sürgős intézkedésekre van szükség a kisebbségek további hátrányos megkülönböztetése, a velük szemben uralkodó ellenségeskedés és erőszak, vagy az ilyen cselekményekre való felbujtás megelőzéséért; elvárja a Nobel–békedíjas és Szaharov–díjas Aung Szan Szú-csitől, hogy használja ki a myanmari kormányban betöltött különféle szerepeit a helyzet mielőbb megoldása érdekében. |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja, hogy a hontalanság jogállását esetenként adott közösségek marginalizálására és jogaiktól való megfosztására használják fel; úgy véli, hogy a kisebbségek jogi, politikai és társadalmi befogadása a demokratikus átalakulás kiemelten fontos eleme, és hogy a hontalansággal kapcsolatos problémák megoldása hozzájárulhat a jobb társadalmi kohézió és a politikai stabilitás eléréséhez; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy a hontalanság jelentős humanitárius válságokat eredményezhet, és megismétli, hogy a hontalan személyek számára hozzáférést kell biztosítani a humanitárius programokhoz; kiemeli, hogy a hontalanság gyakran az oktatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, munkához, a mozgásszabadsághoz és a biztonsághoz való hozzáférés hiányát vonja maga után; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalommal tölti el, hogy nem állnak rendelkezésre adatok a hontalanságról Dél- és Délkelet-Ázsia tekintetében, mivel például Bhutánra, Indiára, Nepálra és Kelet-Timorra vonatkozóan nem, vagy alig érhetők el adatok; aggodalommal tölti el továbbá, hogy az összesített számadatok rendelkezésre állása esetén is hiányoznak például a nők, gyermekek és más kiszolgáltatott csoportokra vonatkozó lebontott adatok; rámutat, hogy ez az információhiány nehezíti a célzott fellépések kidolgozását, többek között az UNHCR-nek a hontalanság 2024-re történő felszámolását célzó kampánya keretében is; határozottan bátorítja a dél- és délkelet-ázsiai országokat, hogy gyűjtsenek és bocsássanak rendelkezésre a hontalanságra vonatkozóan megbízható és nyilvános diszaggregált adatokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy vannak pozitív példák is, például a Fülöp-szigetek 2016. májusi kezdeményezése a régió hontalan gyermekeinek számával és helyzetével kapcsolatos adatok iránti igény kezelésére; felszólítja az EU-t, hogy ajánlja fel együttműködését és támogatását, hogy a régióban átfogó módon feltérképezésre kerüljön a hontalansággal kapcsolatos helyzet, és azonosítsák a felszámolására irányuló projekteket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mélységesen aggasztja, hogy Brunei, Malajzia és Nepál államok nemi alapon diszkriminatív jogszabályokkal rendelkeznek; hangsúlyozza felül kell vizsgálni az állampolgársági jogszabályokkal kapcsolatos rendelkezéseket, különösen a gyermek jogairól szóló egyezmény és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöbölésére irányuló egyezmény (CEDAW) rendelkezéseit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a régióban bekövetkezett pozitív fejleményeket és a Fülöp-szigetek, Vietnam és Thaiföld erőfeszítéseit, valamint arra ösztönzi a régió országait, hogy a hontalanságnak a régióban történő felszámolása érdekében működjenek együtt, és osszák meg a jó példákat és erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet a korábban hontalanok helyzetére a régióban és a részvétel emberi jogi elvére; támogatja a hontalanság által érintett közösségek és a korábban hontalan személyek bevonását a fejlesztési projektekbe és tervezésbe; arra ösztönzi a kormányokat és a fejlesztési projekteket, hogy a CEDAW de facto egyenlőség felgyorsítását célzó 4. cikkének (1) bekezdése alapján foglalkozzanak a hontalanság utáni hátrányos megkülönböztetéssel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bár elismeri az olyan kérdések ügyében a nemzeti szuverenitást, mint például az állampolgárság, sürgeti a hontalan népcsoportoknak otthont adó országokat, hogy tegyenek konkrét lépéseket az ügy megoldása érdekében, összhangban a nemzetközi egyezményekben, különösen – a mindannyiuk által ratifikált – gyermek jogairól szóló egyezményben rögzített elvekkel; megállapítja, hogy a régióban pozitív fejleményekre is sor került; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti Banglades kormányát, hogy kötelezze el magát az 1997-es Chittagong Hill Tracts békemegállapodás teljes körű végrehajtását lehetővé tevő egyértelmű ütemterv mellett, ezáltal tegye lehetővé az elüldözött jumma népcsoport rehabilitációját, akik jelenleg hontalanként élnek Indiában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | határozottan ösztönzi az államokat, hogy érvényesítsék azt a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló 1961-es egyezményben szereplő biztosítékot, amely szerint egy adott állam területén született személy megkapja az állampolgárságot akkor, ha máskülönben hontalanná válna; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza a hontalanság és a társadalmi és gazdasági kiszolgáltatottság közötti összefüggéseket; sürgeti a fejlődő országok kormányait az állampolgárság megkülönböztetésen alapuló megtagadásának, elvesztésének vagy az attól való megfosztás megakadályozására, méltányos állampolgársági jogszabályok elfogadására, valamint az állampolgárság dokumentálását illetően elérhető, megfizethető és megkülönböztetésmentes eljárások alkalmazására; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a Tanács emberi jogokról és demokráciáról szóló uniós cselekvési tervével (2015–2019) kapcsolatos következtetéseiben elkötelezi magát, hogy foglalkozzon a hontalanság kérdésével a kiemelt országokkal fennálló kapcsolatok keretében, és ezen túlmenően üdvözli a Tanács arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy megerősítse kapcsolatát az ASEAN-nal; javasolja, hogy ezek az erőfeszítések ne csupán a konfliktus, menekülés és az államok felbomlása következtében hontalanná váló népcsoportok megjelenésére összpontosítsanak, hanem egyéb releváns szempontokat is vegyenek figyelembe, mint például a hátrányos megkülönböztetés vagy az anyakönyvezés és népesség-nyilvántartás hiánya következtében kialakult hontalanság; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet a 2015 és 2019 közötti időszakra vonatkozó emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós cselekvési tervben megígért, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) közötti közös keretrendszer kialakítására irányuló fellépésre, amely lehetőséget biztosít a hontalanság kérdésének harmadik országokkal való megvitatására; hangsúlyozza, hogy egy hivatalos keret részletes kidolgozása és terjesztése eszközül szolgálhat az Európai Unióban a UNHCR azon céljának támogatására, hogy 2024-ig számolják fel a hontalanságot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja az EU-t, hogy segítse elő globális megoldások kidolgozását a hontalanságra, konkrét regionális vagy helyi stratégiákkal együtt, mivel az egységes megközelítés nem lesz kellően hatékony a hontalanság kezelésére; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy az EU-nak erőteljesebben kell hangsúlyoznia a hontalanság olyan globális kérdésekre gyakorolt jelentős hatását, mint a szegénység felszámolása, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása, a gyermek jogainak előmozdítása, valamint az illegális migráció és az emberkereskedelem kezelésének szükségessége; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli a 16.9 fenntartható fejlesztési cél elfogadását, amely a jog által elismert személyazonosság és a születési anyakönyvezés mindenki számára való biztosítására irányul; sajnálja azonban, hogy a hontalanságot nem említi kifejezetten a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend, sem mint a megkülönböztetés lehetséges alapját, sem mint a szegénység felszámolása keretén belüli célkitűzést; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy fontolják meg hontalansági mutatók beépítését a nyomonkövetési és jelentéstételi mechanizmusaikba a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása során; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza a hontalansággal kapcsolatos hatékony kommunikációs stratégia fontosságát, hogy fel lehessen hívni a figyelmet erre a témára; felszólítja az EU-t, hogy többet és jobban tájékoztasson a hontalanságról, együttműködve a UNHCR-rel, illetve az érintett harmadik országokban található delegációi révén, és összpontosítson a hontalanság következtében történt emberi jogi jogsértésekre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja az EU-t, hogy dolgozzon ki két intézkedéscsomagon alapuló, átfogó stratégiát a hontalanságra; úgy véli, hogy az első csomagnak a sürgető helyzetekkel kell foglalkoznia, a másodiknak pedig a hontalanság felszámolására irányuló hosszú távú intézkedéseket kell meghatároznia; úgy véli, hogy a stratégiának korlátozott számú prioritásra kell összpontosítania, és hogy az EU-nak sürgős helyzetekben vezető szerepet kell játszania, hogy nemzetközi szinten is felhívja a figyelmet a hontalanságra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az EU hontalansággal kapcsolatos átfogó stratégiájának a hontalan személyek sajátos helyzeteihez hozzáigazíthatónak kell lennie; hangsúlyozza, hogy a megfelelő intézkedések meghatározása érdekében különbséget kell tenni az adminisztratív kapacitás hiányának eredményeként bekövetkező hontalanság és az egyes közösségek vagy kisebbségek elleni diszkriminatív állami politika eredményeként bekövetkező hontalanság között; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ajánlja, hogy a tagállamok kezeljék prioritásként a hontalanság megoldására Dél- és Délkelet-Ázsiában történt pozitív fejlemények támogatását, és új, átfogó politikai megközelítést javasol, amely magában foglalja többek között a következőket:






  — | az államok ösztönzése a hontalanságról szóló egyezményekhez való csatlakozásra, a parlamenti és miniszteri, illetve egyéb szintű kétoldalú kapcsolatokban a vele együtt járó előnyök hangsúlyozása révén; |
| --- | --- | --- |

22.

—

az államok ösztönzése a hontalanságról szóló egyezményekhez való csatlakozásra, a parlamenti és miniszteri, illetve egyéb szintű kétoldalú kapcsolatokban a vele együtt járó előnyök hangsúlyozása révén;

| — | az ASEAN ágazati szervezeteinek és a SAARC-nak támogatása, hogy támogathassák saját tagállamaikat az állampolgársághoz való jog érvényesítésében és a hontalanság felszámolásában; |
| --- | --- |

—

az ASEAN ágazati szervezeteinek és a SAARC-nak támogatása, hogy támogathassák saját tagállamaikat az állampolgársághoz való jog érvényesítésében és a hontalanság felszámolásában;

| — | a hontalanságról szóló egyezmények jelentőségének kiemelése multilaterális fórumokon; |
| --- | --- |

—

a hontalanságról szóló egyezmények jelentőségének kiemelése multilaterális fórumokon;

| — | együttműködés államokkal annak érdekében, hogy meggyőzzék őket a hontalan személyekről és a meg nem határozott állampolgársággal rendelkező személyekről történő interszekcionális, diszaggregált és ellenőrizhető adatok gyűjtésének előnyeiről, mivel a hontalan személyek azonosítása az érintett államok számára az első lépés ahhoz, hogy meghozzák a hontalanság felszámolásához szükséges intézkedéseket; az összegyűjtött adatokat nyilvántartásba vétel, dokumentáció, közszolgáltatások nyújtása, a közrend fenntartása, illetve fejlesztési tervezés céljából használhatják fel; |
| --- | --- |

—

együttműködés államokkal annak érdekében, hogy meggyőzzék őket a hontalan személyekről és a meg nem határozott állampolgársággal rendelkező személyekről történő interszekcionális, diszaggregált és ellenőrizhető adatok gyűjtésének előnyeiről, mivel a hontalan személyek azonosítása az érintett államok számára az első lépés ahhoz, hogy meghozzák a hontalanság felszámolásához szükséges intézkedéseket; az összegyűjtött adatokat nyilvántartásba vétel, dokumentáció, közszolgáltatások nyújtása, a közrend fenntartása, illetve fejlesztési tervezés céljából használhatják fel;

| — | annak következetes hangsúlyozása, hogy a születések anyakönyvezésnek ingyenesnek, könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, és hátrányos megkülönböztetés nélkül kell történnie; |
| --- | --- |

—

annak következetes hangsúlyozása, hogy a születések anyakönyvezésnek ingyenesnek, könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, és hátrányos megkülönböztetés nélkül kell történnie;

| — | annak következetes hangsúlyozása, hogy a nemzeti személyazonosító rendszereknek magukban kell foglalniuk személyazonosító okmányok biztosítását a területen található valamennyi személy számára, beleértve a nehezen megközelíthető és marginalizálódott csoportokat is, amelyeket a hontalanság vagy az állampolgárság hiányának veszélye fenyeget; |
| --- | --- |

—

annak következetes hangsúlyozása, hogy a nemzeti személyazonosító rendszereknek magukban kell foglalniuk személyazonosító okmányok biztosítását a területen található valamennyi személy számára, beleértve a nehezen megközelíthető és marginalizálódott csoportokat is, amelyeket a hontalanság vagy az állampolgárság hiányának veszélye fenyeget;

| — | a dél- és délkelet-ázsiai országok támogatása abban, hogy mindenki számára biztosítsák az oktatáshoz való hozzáférést, a hontalan gyermekeket is beleértve, mivel a hontalanság jelentős mértékben akadályozza a gyermekeket az egyenlő oktatási lehetőségekhez való hozzáférésben; |
| --- | --- |

—

a dél- és délkelet-ázsiai országok támogatása abban, hogy mindenki számára biztosítsák az oktatáshoz való hozzáférést, a hontalan gyermekeket is beleértve, mivel a hontalanság jelentős mértékben akadályozza a gyermekeket az egyenlő oktatási lehetőségekhez való hozzáférésben;

| — | az innovatív technológia fontos szerepének ösztönzése digitális születési anyakönyvezési programok használata révén, amelyek célja a nyilvántartás és az archiválás fejlesztése; |
| --- | --- |

—

az innovatív technológia fontos szerepének ösztönzése digitális születési anyakönyvezési programok használata révén, amelyek célja a nyilvántartás és az archiválás fejlesztése;

| — | az állampolgárságra vonatkozó jogszabályok tartalmával és alkalmazásával kapcsolatos kérdések, valamint az állampolgárságtól való önkényes megfosztás vagy az állampolgársághoz való jog nemzetiségi alapon történő megtagadásának kezelése, mivel ez a régióban a hontalanság egyik fő oka; |
| --- | --- |

—

az állampolgárságra vonatkozó jogszabályok tartalmával és alkalmazásával kapcsolatos kérdések, valamint az állampolgárságtól való önkényes megfosztás vagy az állampolgársághoz való jog nemzetiségi alapon történő megtagadásának kezelése, mivel ez a régióban a hontalanság egyik fő oka;

| — | a régió államainak ösztönzése, hogy emberi jogi és közösségi alapú megközelítések révén foglalkozzanak a nők szükségleteivel, valamint a szexuális és nemi alapú erőszakkal kapcsolatos kérdésekkel, különösen az emberkereskedelem áldozatai esetében; |
| --- | --- |

—

a régió államainak ösztönzése, hogy emberi jogi és közösségi alapú megközelítések révén foglalkozzanak a nők szükségleteivel, valamint a szexuális és nemi alapú erőszakkal kapcsolatos kérdésekkel, különösen az emberkereskedelem áldozatai esetében;

| — | az állampolgárságra vonatkozó jogszabályok és a nemi alapon történő megkülönböztetéssel kapcsolatos problémák megoldása, minthogy bizonyos országok megnehezítik, vagy egyenesen lehetetlené teszik az anyák számára, hogy állampolgárságuk a gyerekeikre átszálljon; |
| --- | --- |

—

az állampolgárságra vonatkozó jogszabályok és a nemi alapon történő megkülönböztetéssel kapcsolatos problémák megoldása, minthogy bizonyos országok megnehezítik, vagy egyenesen lehetetlené teszik az anyák számára, hogy állampolgárságuk a gyerekeikre átszálljon;

| — | annak biztosítása, hogy minden fejlesztési projekt és humanitárius segély, amelyhez az Unió finanszírozást nyújt, úgy legyen kialakítva, hogy minden releváns esetben foglalkozzon a hontalanság kérdésével; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy minden fejlesztési projekt és humanitárius segély, amelyhez az Unió finanszírozást nyújt, úgy legyen kialakítva, hogy minden releváns esetben foglalkozzon a hontalanság kérdésével;

| — | kapacitásépítés az érintett uniós intézmények és szereplők körében annak érdekében, hogy képesek legyenek a hontalansággal kapcsolatos problémák megértésére, értékelésére, az ezekkel kapcsolatos programozásra és jelentéstételre, és rendszeres jelentéstétel bevezetése az EU hontalanság elleni küzdelem terén elért eredményeiről, akár úgy, hogy „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című uniós jelentés egy részt a hontalanság témájának szenteljen; |
| --- | --- |

—

kapacitásépítés az érintett uniós intézmények és szereplők körében annak érdekében, hogy képesek legyenek a hontalansággal kapcsolatos problémák megértésére, értékelésére, az ezekkel kapcsolatos programozásra és jelentéstételre, és rendszeres jelentéstétel bevezetése az EU hontalanság elleni küzdelem terén elért eredményeiről, akár úgy, hogy „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című uniós jelentés egy részt a hontalanság témájának szenteljen;

| — | annak biztosítása, hogy a hontalanság, a nemzetiség és az állampolgárság megfelelően említésre kerüljenek az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos országstratégiákban, és azok abból az alapelvből induljanak ki, hogy nemre, fajra, bőrszínre, vallásra, hitre, nemzetiségi származásra, nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tartozásra való tekintet nélkül, mindenki jogosult az állampolgárságra; a hontalanság témájával való foglalkozás az érintett országokkal folytatott minden politikai és emberi jogi párbeszéd során; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a hontalanság, a nemzetiség és az állampolgárság megfelelően említésre kerüljenek az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos országstratégiákban, és azok abból az alapelvből induljanak ki, hogy nemre, fajra, bőrszínre, vallásra, hitre, nemzetiségi származásra, nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tartozásra való tekintet nélkül, mindenki jogosult az állampolgárságra; a hontalanság témájával való foglalkozás az érintett országokkal folytatott minden politikai és emberi jogi párbeszéd során;

| — | a hontalansággal kapcsolatos uniós emberi jogi iránymutatás kidolgozása, hogy konkrét mérhető célokat állapítsanak meg az EU-nak a világban tapasztalható hontalanság felszámolására irányuló erőfeszítéseihez; |
| --- | --- |

—

a hontalansággal kapcsolatos uniós emberi jogi iránymutatás kidolgozása, hogy konkrét mérhető célokat állapítsanak meg az EU-nak a világban tapasztalható hontalanság felszámolására irányuló erőfeszítéseihez;

| — | a Dél- és Délkelet-Ázsiában tapasztalható hontalanságról szóló párbeszéd fokozása az érintett regionális és nemzetközi szervezetekkel, valamint a dél- és délkelet-ázsiai országok szomszédjaival és a régió egyéb aktív államaival; |
| --- | --- |

—

a Dél- és Délkelet-Ázsiában tapasztalható hontalanságról szóló párbeszéd fokozása az érintett regionális és nemzetközi szervezetekkel, valamint a dél- és délkelet-ázsiai országok szomszédjaival és a régió egyéb aktív államaival;

| — | annak biztosítása, hogy releváns esetekben a választási megfigyelő missziók résztvevői tudatában legyenek a hontalanság kérdésének; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy releváns esetekben a választási megfigyelő missziók résztvevői tudatában legyenek a hontalanság kérdésének;

| — | annak hangsúlyozása, hogy mennyire fontos felhatalmazni a regionális emberi jogi szervezeteket, hogy aktívabb szerepet játszhassanak a hontalanság azonosításában és felszámolásában; |
| --- | --- |

—

annak hangsúlyozása, hogy mennyire fontos felhatalmazni a regionális emberi jogi szervezeteket, hogy aktívabb szerepet játszhassanak a hontalanság azonosításában és felszámolásában;

| — | megfelelő finanszírozás fenntartása a fejlesztési együttműködési eszköz, az Európai Fejlesztési Alap, a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének költségvetésében a hontalan közösségekhez eljutni törekvő nem kormányzati és egyéb szervezetek számára; a civil társadalmi szervezetek és a hontalan közösségek közötti partnerségek támogatása ez utóbbiak megerősítése érdekében, hogy harcolhassanak jogaikért; |
| --- | --- |

—

megfelelő finanszírozás fenntartása a fejlesztési együttműködési eszköz, az Európai Fejlesztési Alap, a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének költségvetésében a hontalan közösségekhez eljutni törekvő nem kormányzati és egyéb szervezetek számára; a civil társadalmi szervezetek és a hontalan közösségek közötti partnerségek támogatása ez utóbbiak megerősítése érdekében, hogy harcolhassanak jogaikért;

| — | az országok közötti együttműködés bátorítása a hontalanság leküzdése érdekében, különösen ha ez határokon átnyúló hatással bír, és a hontalanság elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi normák végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjére is kiterjedően; |
| --- | --- |

—

az országok közötti együttműködés bátorítása a hontalanság leküzdése érdekében, különösen ha ez határokon átnyúló hatással bír, és a hontalanság elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi normák végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjére is kiterjedően;

| — | nyomon követés biztosítása, mint például a tudatosság növelése, továbbá a közigazgatási szervek számára a kapacitásépítés keretében technikai támogatás nyújtása, többek között helyi szinten is, olyan helyeken, ahol történtek pozitív fejlemények, amelyeket gyakorlatba kell ültetni, például Thaiföldön, a Fülöp-szigeteken, Vietnamban és Bangladesben, ahol a biháriak számára visszaállították az állampolgársághoz való jogot, a szavazáshoz való jogot is beleértve; |
| --- | --- |

—

nyomon követés biztosítása, mint például a tudatosság növelése, továbbá a közigazgatási szervek számára a kapacitásépítés keretében technikai támogatás nyújtása, többek között helyi szinten is, olyan helyeken, ahol történtek pozitív fejlemények, amelyeket gyakorlatba kell ültetni, például Thaiföldön, a Fülöp-szigeteken, Vietnamban és Bangladesben, ahol a biháriak számára visszaállították az állampolgársághoz való jogot, a szavazáshoz való jogot is beleértve;

| 23. | felhívja Brunei Darussalam Állam, Malajzia és Nepál kormányait, hogy lépjenek fel az állampolgársági jogszabályaikban jelen lévő nemek közötti megkülönböztetés formái ellen, és hogy mozdítsák elő a gyermekek állampolgársághoz való jogát; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat a hontalanság és a kényszerű lakóhelyelhagyás közötti kapcsolatra, különösen a konfliktusok által érintett régiókban; emlékeztet, hogy a világon legalább 1,5 millió hontalan személy menekült vagy volt menekült, köztük sok fiatal nő és lány; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet, hogy a hontalanság a világban nagyrészt nem feltérképezett és nem bejelentett, és hogy a meglévő adatok eltérő definíciókon alapulnak; sürgeti a nemzetközi közösséget egy egységes definíció elfogadására, továbbá a fejlődő országokban a hontalanság mérésére szolgáló adatgyűjtés hiányosságainak kezelésére, különösen azáltal, hogy támogatják a helyi hatóságokat a hontalan személyek számszerűsítésére, azonosítására és regisztrálására szolgáló megfelelő módszerek alkalmazásában, illetve statisztikai kapacitásaik megerősítésében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felkéri a Bizottságot a tagállamok közötti bevált gyakorlatok megosztásának elindítására, ösztönzi a nemzeti hontalansági kapcsolattartó pontok közötti aktív koordinációt, és üdvözli az #IBelong kampányt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954-es egyezmény, illetve a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló 1961-es egyezmény kulcsszerepét, amely egyezmények a hontalan személyek azonosítására és védelmére szolgáló jogi keretek létrehozását, valamint a hontalanság megelőzését írják elő, és jelentős kezdő lépést jelenthetnek a hontalanság problémájának megoldása terén előre lépni szándékozó államok számára; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli a hontalan személyeknek Dél- és Délkelet-Ázsiában számos eszközzel nyújtott uniós támogatást, és ösztönzi az Uniót erőfeszítései folytatására, hogy foglalkozzon a hontalanságnak a fejlődésre, a békére és a stabilitásra tett hatásával a fejlesztési együttműködési programjai és szélesebb értelemben a külső fellépése szerves részeként; |
| --- | --- |

28.

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  http://www.unhcr.org/excom/exconc/453497302/conclusion-identification-prevention-reduction-statelessness-protection.html

(2)  http://www.unhcr.org/protection/statelessness/54621bf49/global-action-plan-end-statelessness-2014-2024.html

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/vienna.pdf

(4)  http://www.refworld.org/docid/54620fb54.html

(5)  http://www.asean.org/wp-content/uploads/images/ASEAN_RTK_2014/6_AHRD_Booklet.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/council_conclusions_on_the_action_plan_on_human_rights_and_democracy_2015_-_2019.pdf

(7)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2015/12/04-council-adopts-conclusions-on-statelessness/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2016/06/20-fac-conclusions-myanmar-burma/

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0404.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0316.

(12)  HL C 316., 2016.8.30., 141. o.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/25

---

P8_TA(2017)0248

Határokon átnyúló egyesülések és szétválások

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a határokon átnyúló egyesülések és szétválások végrehajtásáról (2016/2065(INI))

(2018/C 331/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 54. és 153. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 49., 54. és 153. cikkére,

| — | tekintettel a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján a részvénytársaságok szétválásáról szóló, 1982. december 17-i 82/891/EGK hatodik tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján a részvénytársaságok szétválásáról szóló, 1982. december 17-i 82/891/EGK hatodik tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv: Európai társasági jog és vállalatirányítás – a részvényesek nagyobb szerepvállalását és a fenntartható vállalatokat szolgáló modern jogi keret” című, 2012. december 12-i közleményére (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv: Európai társasági jog és vállalatirányítás – a részvényesek nagyobb szerepvállalását és a fenntartható vállalatokat szolgáló modern jogi keret” című, 2012. december 12-i közleményére (COM(2012)0740),

| — | tekintettel az európai társasági jog jövőjéről szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai társasági jog jövőjéről szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a társaságok létesítő okirat szerinti székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal kiegészített, 2009. március 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a társaságok létesítő okirat szerinti székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal kiegészített, 2009. március 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Bizottság „Igazságos, versenyképes és stabil társaságiadó-rendszer kiépítése az Európai Unióban” című, 2016. október 25-i közleményére (COM(2016)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Igazságos, versenyképes és stabil társaságiadó-rendszer kiépítése az Európai Unióban” című, 2016. október 25-i közleményére (COM(2016)0682),

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által a letelepedési szabadságra vonatkozóan hozott ítéletekre, különösen a következő esetekben: SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd kontra Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG v Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam kontra Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV kontra Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd kontra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15), és The Queen kontra H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc. (16); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által a letelepedési szabadságra vonatkozóan hozott ítéletekre, különösen a következő esetekben: SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd kontra Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG v Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam kontra Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV kontra Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd kontra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15), és The Queen kontra H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc. (16);

| — | tekintettel a Bizottság 2015. októberi visszajelzési nyilatkozatára, amely összefoglalja a 2014. szeptember 8. és 2015. február 2. közötti időszakban a határokon átnyúló egyesülésekkel és szétválásokkal kapcsolatban folytatott nyilvános konzultációra adott válaszokat (17); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. októberi visszajelzési nyilatkozatára, amely összefoglalja a 2014. szeptember 8. és 2015. február 2. közötti időszakban a határokon átnyúló egyesülésekkel és szétválásokkal kapcsolatban folytatott nyilvános konzultációra adott válaszokat (17);

| — | tekintettel az Európai Parlament C. Tematikus Főosztálya, az Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztály „Határokon átnyúló egyesülések és szétválások, székhelyáthelyezések: szükséges-e a jogalkotás?” című, 2016. júniusi tanulmányára (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament C. Tematikus Főosztálya, az Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztály „Határokon átnyúló egyesülések és szétválások, székhelyáthelyezések: szükséges-e a jogalkotás?” című, 2016. júniusi tanulmányára (18),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Ex-post analysis of the EU framework in the area of Cross-border mergers and divisions” [A határokon átnyúló egyesülések és szétválások uniós keretének utólagos elemzése] című, 2016. decemberi tanulmányára (19); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Ex-post analysis of the EU framework in the area of Cross-border mergers and divisions” [A határokon átnyúló egyesülések és szétválások uniós keretének utólagos elemzése] című, 2016. decemberi tanulmányára (19);

| — | tekintettel a Bizottság 2017. évi „Építsünk olyan Európát, amely védelmet nyújt, eszközöket ad polgárai kezébe és garantálja a biztonságot” című munkaprogramjára, illetve II. fejezetének 4. pontjára (COM(2016)0710), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. évi „Építsünk olyan Európát, amely védelmet nyújt, eszközöket ad polgárai kezébe és garantálja a biztonságot” című munkaprogramjára, illetve II. fejezetének 4. pontjára (COM(2016)0710),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0190/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0190/2017),

| A. | mivel a társasági jog átfogó reformja és a határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelv teljes végrehajtásának útját álló akadályok fontos jelentős vannak az európai versenyképességre; |
| --- | --- |

A.

mivel a társasági jog átfogó reformja és a határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelv teljes végrehajtásának útját álló akadályok fontos jelentős vannak az európai versenyképességre;

| B. | mivel a vállalatok határokon átnyúló szétválása még nem képezi uniós jogszabályok tárgyát; mivel a jelenlegi helyzetben az érintett vállalatok egyértelmű eljárási, adminisztratív és pénzügyi nehézségekkel szembesülnek, valamint fennáll a visszaélés és a dömping kockázata; |
| --- | --- |

B.

mivel a vállalatok határokon átnyúló szétválása még nem képezi uniós jogszabályok tárgyát; mivel a jelenlegi helyzetben az érintett vállalatok egyértelmű eljárási, adminisztratív és pénzügyi nehézségekkel szembesülnek, valamint fennáll a visszaélés és a dömping kockázata;

| C. | mivel a Parlament határozottan és folyamatosan felszólított a vállalatok székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló európai jogszabályok bevezetésére; mivel az érdekelt felek többsége általánosan támogatja a Parlament kérését; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament határozottan és folyamatosan felszólított a vállalatok székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről szóló európai jogszabályok bevezetésére; mivel az érdekelt felek többsége általánosan támogatja a Parlament kérését;

| D. | mivel a vállalatok EU-n belüli mobilitásának javítása érdekében fontos, hogy legyen egy közös jogi keret a vállalatok egyesüléséről, szétválásáról és transzferműveleteiről; |
| --- | --- |

D.

mivel a vállalatok EU-n belüli mobilitásának javítása érdekében fontos, hogy legyen egy közös jogi keret a vállalatok egyesüléséről, szétválásáról és transzferműveleteiről;

| E. | mivel azon tagállamok közül, amelyekben végrehajtottak határokon átnyúló egyesüléseket és szétválásokat, illetve székhelyek vagy központi irodák áthelyezéseit, nem mindegyik rendelkezik a munkavállalóknak tájékoztatáshoz való, konzultációs és együttdöntési jogot biztosító szabályozással; |
| --- | --- |

E.

mivel azon tagállamok közül, amelyekben végrehajtottak határokon átnyúló egyesüléseket és szétválásokat, illetve székhelyek vagy központi irodák áthelyezéseit, nem mindegyik rendelkezik a munkavállalóknak tájékoztatáshoz való, konzultációs és együttdöntési jogot biztosító szabályozással;

| F. | mivel a társaságok létesítő okirat szerinti székhelye áthelyezésének nem szabad megkerülnie az Unió és a származási tagállamok jogszabályai által előírt jogi, társadalmi és költségvetési feltételeket, hanem célként kellene kitűzni egy egységes szabályozási keret megalkotását, amely biztosítja az eljárások maximális átláthatóságát és egyszerűsítését és fellép az adócsalás ellen; |
| --- | --- |

F.

mivel a társaságok létesítő okirat szerinti székhelye áthelyezésének nem szabad megkerülnie az Unió és a származási tagállamok jogszabályai által előírt jogi, társadalmi és költségvetési feltételeket, hanem célként kellene kitűzni egy egységes szabályozási keret megalkotását, amely biztosítja az eljárások maximális átláthatóságát és egyszerűsítését és fellép az adócsalás ellen;

| G. | mivel a vonatkozó uniós vívmányok széles körűen rendelkeznek a munkavállalók tájékoztatási, konzultációs és részvételi jogairól; mivel a 2009/38/EK irányelv (20) és 2005/56/EK irányelv biztosítja a határ menti ingázók részvételét és megállapítja az előzetesen meglévő jogok elvét; mivel úgy tekintendő, hogy a munkavállalók ezen jogait székhelyáthelyezés esetén is meg kell őrizni; |
| --- | --- |

G.

mivel a vonatkozó uniós vívmányok széles körűen rendelkeznek a munkavállalók tájékoztatási, konzultációs és részvételi jogairól; mivel a 2009/38/EK irányelv (20) és 2005/56/EK irányelv biztosítja a határ menti ingázók részvételét és megállapítja az előzetesen meglévő jogok elvét; mivel úgy tekintendő, hogy a munkavállalók ezen jogait székhelyáthelyezés esetén is meg kell őrizni;

| H. | mivel az európai társasági jog területén minden új kezdeményezésnek a meglévő társasági jogi formák mélyreható értékelésén és vizsgálatán, az az Európai Unió Bírósága által a vállalatok határokon átnyúló mobilitásával kapcsolatosan hozott ítéleteken és az érdekelt felek – többek között részvényesek, hitelezők, beruházók és munkavállalók – érdekeit tükröző hatásvizsgálatokon kell alapulniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvének biztosításával; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai társasági jog területén minden új kezdeményezésnek a meglévő társasági jogi formák mélyreható értékelésén és vizsgálatán, az az Európai Unió Bírósága által a vállalatok határokon átnyúló mobilitásával kapcsolatosan hozott ítéleteken és az érdekelt felek – többek között részvényesek, hitelezők, beruházók és munkavállalók – érdekeit tükröző hatásvizsgálatokon kell alapulniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvének biztosításával;

Horizontális kérdések

| 1. | felhívja a figyelmet egy olyan keret kialakításának fontosságára, amely átfogóan szabályozza a vállalatok európai szintű mobilitását, hogy egyszerűbbé tegye az áthelyezés, a szétválás és az egyesülés eljárásait és feltételeit, illetve hogy megakadályozza a szociális vagy adódömping céljából elkövetett visszaéléséket és színlelt székhelyáthelyezéseket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy szenteljen figyelmet a 2014. szeptember 8. és 2015. február 2. közötti időszakban a 2005/56/EK irányelv esetleges felülvizsgálatáról és a határokon átnyúló szétválásokat szabályozó jogszabályi keret lehetséges kialakításáról folytatott nyilvános konzultáció eredményeinek; emlékeztet arra, hogy a konzultáció eredménye bizonyos egyetértést mutatott a határokon átnyúló egyesülésekre és szétválásokra vonatkozó szabályozási prioritásokkal kapcsolatban, a belső piac ösztönzése és a munkavállalói jogok előmozdítása céljainak tekintetében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fontosnak tartja, hogy a vállalatok mobilitásáról szóló jövőbeli jogalkotási javaslatok rendelkezéseket tartalmazzanak a lehető legnagyobb mértékű harmonizáció vonatkozásában – különösen az eljárási szabályokra, a vállalatirányítás szereplőinek jogaira, elsősorban a kisebb szereplők jogaira, valamint az alkalmazhatóságnak az összes, az EUMSZ 54. cikke értelmében vállalatként meghatározott alanyra való kiterjesztésére vonatkozóan –, amelyeket más ágazati szabályoknak, például a munkavállalók jogaira vonatkozó szabályoknak kell követniük; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a vállalati egyesülésekre, szétválásokra és székhelyáthelyezésekre vonatkozó új jogszabályoknak elő kell segíteniük a vállalatok Unión belüli mobilitását, figyelembe véve azok átszervezésre irányuló üzleti igényeit, a belső piac kínálta lehetőségek jobb kihasználása, valamint a vállalatok szervezési szabadságának megkönnyítése érdekében, tiszteletben tartva a munkavállalók képviseleti jogait; ebben a tekintetben felhívja a figyelmet a jogszabályok kollíziója okozta akadályok megszüntetésének fontosságára az alkalmazandó nemzeti jogszabály meghatározása érdekében; úgy véli, hogy a munkavállalói jogok védelme kezelhető különböző uniós jogi aktusok révén, különösen a munkavállalókra vonatkozó minimumnormákról, illetve a munkavállalóknak az európai jog által meghatározott társasági formákban és az európai jog értelmében létrehozott felügyelőbizottságokban való részvételéről szóló irányelvre irányuló javaslat révén; |
| --- | --- |

4.

Határokon átnyúló egyesülések

| 5. | kiemeli a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló 2005/56/EK irányelv pozitív hatását, amely irányelv feladata a határokon átnyúló egyesülések megkönnyítése az Európai Unióban a tőkeegyesítő társaságok között – ugyanis a hivatalos adatok a határokon átnyúló egyesülések jelentős számbeli növekedését mutatják az utóbbi évek során –, illetve azok költségeinek és adminisztratív eljárásainak csökkentése volt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | szükségesnek tartja a 2005/56/EK irányelv felülvizsgálatát végrehajtásának javítása és az Európai Unió Bíróságának a társaságok letelepedési szabadságára vonatkozó ítélkezési gyakorlata közelmúltbeli fejlődésének, illetve az európai társasági jog fejleményeinek figyelembevétele érdekében; úgy véli, hogy a 2005/56/EK irányelvet módosító jövőbeli jogalkotási javaslatnak a vállalatok szétválására kiterjedő új szabályozást kellene tartalmaznia, illetve iránymutatást kell adnia a vállalati mobilitásra vonatkozó további jogalkotás tárgyában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a 2015. októberi konzultáció eredményeit, amelyek kiemelik különösen az egyesüléseknek a vállalat különböző érintett szereplőire gyakorolt hatását szabályozó kritériumok maximális harmonizációjának szükségességét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elsődlegesnek tartja a vállalatirányítás bizonyos szereplőire és kategóriáira vonatkozó kidolgozottabb szabályok meghatározását, amelyek alkalmazásra kerülnek majd a határokon átnyúló szétválások és a székhelyek vagy központi irodák áthelyezésének jövőbeli közös modelljei esetében is; elengedhetetlennek tartja a határokon átnyúló egyesülési eljárások egyszerűsítését a jogi dokumentációra vonatkozó szabványok egyértelműbb meghatározása – kezdve a részvényesek tájékoztatásának és az egyesülési dokumentumok összeállításának kérdéseivel – és új digitalizálási eljárások révén, feltéve, hogy a 2005/56/EK irányelvben meghatározott alapvető eljárási szabályok és követelmények (többek között egy, az egyesülést megelőző tanúsítvány kibocsátása és a jogszerűség ellenőrzése az irányelv 10. és 11. cikkének megfelelően) továbbra is érvényben maradnak, és megőrzésre kerülnek a közérdekű szempontok, köztük a jogbiztonság és a cégnyilvántartások megbízhatósága; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elvárja, hogy a munkavállalók jogaira vonatkozó új rendelkezéseket oly módon határozzák meg, amely megakadályozza, hogy bizonyos vállalatok kizárólag arra a célra használják fel a határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelvet, hogy a székhelyüket vagy központi irodájukat visszaélésszerű adózási, szociális vagy jogi okok miatt helyezze át másik tagállamba; kiemeli a félreérthetőség elkerülésének fontosságát a munkavállalói jogokra vonatkozó kritériumok be nem tartása miatt kiszabott nemzeti szankciók alkalmazása terén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fontosnak tartja javítások bevezetését néhány lényeges területen:






  — | eszköz-forrás gazdálkodás, |
| --- | --- | --- |

10.

—

eszköz-forrás gazdálkodás,

| — | az eszközök értékelési módszere, |
| --- | --- |

—

az eszközök értékelési módszere,

| — | a hitelezők védelmére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

—

a hitelezők védelmére vonatkozó szabályok;

| — | a hitelezők védelmi időszakának kezdeti időpontja és időtartama a közgyűlés felelősségének megállapításának elve szerint; |
| --- | --- |

—

a hitelezők védelmi időszakának kezdeti időpontja és időtartama a közgyűlés felelősségének megállapításának elve szerint;

| — | a vállalati információk továbbítása a tagállamok összekapcsolt és szabványosított nyilvántartásain keresztül, |
| --- | --- |

—

a vállalati információk továbbítása a tagállamok összekapcsolt és szabványosított nyilvántartásain keresztül,

| — | a kisebbségi részvényesek jogai, |
| --- | --- |

—

a kisebbségi részvényesek jogai,

| — | minimumnormák megállapítása a munkavállalók tájékoztatása, a velük folytatott konzultáció és a döntéshozatalban való részvételük terén; |
| --- | --- |

—

minimumnormák megállapítása a munkavállalók tájékoztatása, a velük folytatott konzultáció és a döntéshozatalban való részvételük terén;

| — | az eljárási követelmények alóli mentesség egyes meghatározott esetekben; |
| --- | --- |

—

az eljárási követelmények alóli mentesség egyes meghatározott esetekben;

| 11. | nagy jelentőséget tulajdonít a kisebbségi részvényesek bizonyos jogai védelmének, amelyek közé tartozik többek között az egyesülésekre vonatkozó vizsgálati jog, a kártérítési jog a társaságból az egyesülés ellenzése miatt történő kilépés esetén, valamint a cserearány megfelelőségének megtámadására vonatkozó jog; |
| --- | --- |

11.

| 12. | támogatja gyorsított határokon átnyúló eljárások bevezetésének lehetőségét az összes részvényes beleegyezése, a munkavállalók hiánya vagy a hitelezőkre gyakorolt hatás jelentéktelen volta esetén; |
| --- | --- |

12.

Határokon átnyúló szétválások

| 13. | emlékeztet arra, hogy a 82/891/EGK irányelv csak a vállalatok egy tagállamon belüli szétválását szabályozza; emlékeztet arra, hogy bár a több tagállam közötti vállalati szétválás ritkábban fordul elő, ahogy a Bizottság 2015. évi konzultációjából kiderül, a belföldi szétválások adatai valódi igényt mutatnak a határokon átnyúló szétválásokra irányuló külön uniós keret kialakítására; hangsúlyozza, hogy semmilyen új irányelvet nem szabad egy vállalkozásban a szétválások hivatalos eszközeként a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásának („forum shopping”) céljára, a nemzeti jogszabályokból fakadó jogi kötelezettségek elkerülése érdekében felhasználni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a határokon átnyúló szétválásokra vonatkozó szabályozásból származó fontos gazdasági hatásokat, mint a szervezeti felépítés egyszerűsítése, a jobb alkalmazkodási képesség, az új belső piaci lehetőségek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat a határokon átnyúló szétválások végrehajtásához szükséges jelenlegi hosszadalmas és összetett eljárásokra, amelyek végrehajtása általában két szakaszban történik; kezdeti belföldi szétválás, majd határokon átnyúló egyesülés; úgy véli, hogy harmonizált szabványok uniós szintű bevezetése a határokon átnyúló szétválások területén a műveletek egyszerűsödéséhez és az eljárások költségének és időtartamának csökkenéséhez vezetne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a figyelmet a jogszabályok kollíziója okozta akadályok megszüntetésének fontosságára az alkalmazandó nemzeti jogszabály meghatározása terén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy néhány tagállamban nem léteznek a határokon átnyúló szétválások végrehajtásáról szóló ad hoc nemzeti törvények; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló szétválásokra vonatkozó jövőbeli jogalkotási kezdeményezésnek a határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelvvel kapcsolatban felsorolt elveken és követelményeken kellene alapulnia:






  — | eljárási és egyszerűsítési kérdések, ideértve a vállalatok szétválásának jelenleg alkalmazott főbb formáit („split-up” (különválás), „spin-off” (kiválás), „hive-down”); |
| --- | --- | --- |

18.

—

eljárási és egyszerűsítési kérdések, ideértve a vállalatok szétválásának jelenleg alkalmazott főbb formáit („split-up” (különválás), „spin-off” (kiválás), „hive-down”);

| — | a hitelezők és kisebbségi részvényesek jogai, kiemelve a védelem és a hatékonyság elvét; |
| --- | --- |

—

a hitelezők és kisebbségi részvényesek jogai, kiemelve a védelem és a hatékonyság elvét;

| — | megfelelés a munkavállalók részvételére és védelmére vonatkozó normáknak, azzal a céllal, hogy erősödjön a munkavállalók védelme, elsősorban a szociális dömpinggel szemben; |
| --- | --- |

—

megfelelés a munkavállalók részvételére és védelmére vonatkozó normáknak, azzal a céllal, hogy erősödjön a munkavállalók védelme, elsősorban a szociális dömpinggel szemben;

| — | elszámolással kapcsolatos kérdések, |
| --- | --- |

—

elszámolással kapcsolatos kérdések,

| — | eszközök és források, |
| --- | --- |

—

eszközök és források,

| — | a szabályok és eljárások harmonizációja, például a következők révén: a részvényekhez kapcsolódó jogok, a nyilvántartási és tájékoztatási kötelezettség a cégnyilvántartások között, a tranzakció lezárásának időpontja, a szétválás feltételeinek minimális tartalma, a többségre vonatkozó szabályok, a művelet szabályszerűségének és jogszerűségének nyomon követésére illetékes szerv; |
| --- | --- |

—

a szabályok és eljárások harmonizációja, például a következők révén: a részvényekhez kapcsolódó jogok, a nyilvántartási és tájékoztatási kötelezettség a cégnyilvántartások között, a tranzakció lezárásának időpontja, a szétválás feltételeinek minimális tartalma, a többségre vonatkozó szabályok, a művelet szabályszerűségének és jogszerűségének nyomon követésére illetékes szerv;

o

o o

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  HL L 378., 1982.12.31., 47. o.

(2)  HL L 310., 2005.11.25., 1. o.

(3)  HL L 294., 2001.11.10., 1. o.

(4)  HL L 294., 2001.11.10., 22. o.

(5)  HL L 80., 2002.3.23., 29. o.

(6)  HL C 332. E, 2013.11.15., 78. o.

(7)  HL C 87. E, 2010.4.1., 5. o.

(8)  C-411/03. sz. ügy, SEVIC Systems AG, 2005.12.13., ECLI:EU:C:2005:762.

(9)  C-196/04. sz. ügy, Cadbury Schweppes Overseas Ltd kontra Commissioners of Inland Revenue, 2006.9.12., ECLI:EU:C:2006:544.

(10)  C-210/06. sz. ügy, CARTESIO Oktató és Szolgáltató Bt., 2008.12.16., ECLI:EU:C:2008:723.

(11)  C-378/10. sz. ügy, VALE Építési Kft., 2012.7.12., ECLI:EU:C:2012:440.

(12)  C-483/14. sz. ügy, KA Finanz AG kontra Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group, 2016.4.7., ECLI:EU:C:2016:205.

(13)  C-167/01. sz. ügy, Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam kontra Inspire Art Ltd., 2003.9.30., ECLI:EU:C:2003:512.

(14)  C-208/00. sz. ügy, Überseering BV kontra Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC), 2002.11.5., ECLI:EU:C:2002:632.

(15)  C-212/97. sz. ügy, Centros Ltd kontra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, 1999.3.9., ECLI:EU:C:1999:126.

(16)  C81/87. sz. ügy, The Queen kontra H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc., 1988.9.27., ECLI:EU:C:1988:456.

(17)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2014/cross-border-mergers-divisions/docs/summary-of-responses_en.pdf

(18)  PE 556.960. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/556960/IPOL_STU(2016)556960_EN.pdf

(19)  PE 593.796.

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/38/EK irányelve (2009. május 6.) az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról (HL L 122., 2009.5.16., 28. o.).

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/30

---

P8_TA(2017)0253

A Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának értékelése

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának értékeléséről a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében (2016/2147(INI))

(2018/C 331/05)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló, 2013. december 16-i 1314/2013/Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló, 2013. december 16-i 1314/2013/Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló, 2013. december 11-i 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló, 2013. december 11-i 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló, 2013. december 3-i 2013/743/EU tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló, 2013. december 3-i 2013/743/EU tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs tervéről: az EIT egy innovatívabb Európához való hozzájárulásáról szóló, 2013. december 11-i 1312/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs tervéről: az EIT egy innovatívabb Európához való hozzájárulásáról szóló, 2013. december 11-i 1312/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a 2014. május 6-i 557/2014/EU, 558/2014/EU, 559/2014/EU, 560/2014/EU és 561/2014/EU tanácsi rendeletekre (7), valamint a Horizont 2020 keretprogramban finanszírozott közös vállalkozások létrehozásáról szóló, 2014. június 16-i 642/2014/EU (8) és 721/2014/EU tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. május 6-i 557/2014/EU, 558/2014/EU, 559/2014/EU, 560/2014/EU és 561/2014/EU tanácsi rendeletekre (7), valamint a Horizont 2020 keretprogramban finanszírozott közös vállalkozások létrehozásáról szóló, 2014. június 16-i 642/2014/EU (8) és 721/2014/EU tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel a Horizont 2020 keretprogramban finanszírozott, a 185. cikk szerinti, közszektoron belüli társulások létrehozásáról szóló, 2014. május 15-i 553/2014/EU, 554/2014/EU, 555/2014/EU és 556/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozatokra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Horizont 2020 keretprogramban finanszírozott, a 185. cikk szerinti, közszektoron belüli társulások létrehozásáról szóló, 2014. május 15-i 553/2014/EU, 554/2014/EU, 555/2014/EU és 556/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozatokra (10),

| — | tekintettel a magas szintű munkacsoport részére készült, az uniós kutatási és innovációs programok hatásának maximalizálásáról szóló, 2017. február 3-i vitaanyagokra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas szintű munkacsoport részére készült, az uniós kutatási és innovációs programok hatásának maximalizálásáról szóló, 2017. február 3-i vitaanyagokra (11),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Horizont 2020 keretprogramot érintő 2014. és 2015. évi ellenőrző jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Horizont 2020 keretprogramot érintő 2014. és 2015. évi ellenőrző jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az Európai Kutatási Térség: itt az ideje a végrehajtásnak és ellenőrzésnek” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott jelentésére (COM(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az Európai Kutatási Térség: itt az ideje a végrehajtásnak és ellenőrzésnek” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott jelentésére (COM(2017)0035),

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az európai védelmi cselekvési terv” című, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az európai védelmi cselekvési terv” című, az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére (COM(2016)0950),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A nemzetközi kutatási és innovációs együttműködési stratégia végrehajtása” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott jelentésére (COM(2016)0657), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A nemzetközi kutatási és innovációs együttműködési stratégia végrehajtása” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott jelentésére (COM(2016)0657),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – Versenyképes adat- és tudásgazdaság kiépítése Európában” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére (COM(2016)0178), valamint a közleményt kísérő szolgálati munkadokumentumára (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – Versenyképes adat- és tudásgazdaság kiépítése Európában” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére (COM(2016)0178), valamint a közleményt kísérő szolgálati munkadokumentumára (SWD(2016)0106),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A hetedik keretprogram utólagos értékeléséről szóló, a magas szintű szakértői csoport által készített jelentésre adott válaszról” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére (COM(2016)0005), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A hetedik keretprogram utólagos értékeléséről szóló, a magas szintű szakértői csoport által készített jelentésre adott válaszról” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére (COM(2016)0005),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Éves jelentés az Európai Unió 2014. évi kutatási és technológiai fejlesztési tevékenységeiről” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott jelentésére (COM(2015)0401), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Éves jelentés az Európai Unió 2014. évi kutatási és technológiai fejlesztési tevékenységeiről” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott jelentésére (COM(2015)0401),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A társadalomtudományok és a bölcsészettudományok Horizont 2020-ba való integrálása: résztvevők, költségvetések és tudományágak” című, 2014-es és 2015-ös jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A társadalomtudományok és a bölcsészettudományok Horizont 2020-ba való integrálása: résztvevők, költségvetések és tudományágak” című, 2014-es és 2015-ös jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „Az innovációvezérelt beruházások jobb szabályozása uniós szinten” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0298), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az innovációvezérelt beruházások jobb szabályozása uniós szinten” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0298),

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az Európai Kutatási Térség: 2014. évi jelentés az elért eredményekről” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett közleményre (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az Európai Kutatási Térség: 2014. évi jelentés az elért eredményekről” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett közleményre (COM(2014)0575),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Kutatás és innováció: a megújuló növekedés forrásai” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Kutatás és innováció: a megújuló növekedés forrásai” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére (COM(2014)0339),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Második helyzetjelentés a nukleáris energia területén végzett oktatásról és képzésről az Európai Unióban” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2014)0299), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Második helyzetjelentés a nukleáris energia területén végzett oktatásról és képzésről az Európai Unióban” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2014)0299),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák zászlóshajói: Új partnerségi megközelítés a nagy tudományos kihívások kezelése és az innováció fellendítése érdekében Európában” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2014)0283), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák zászlóshajói: Új partnerségi megközelítés a nagy tudományos kihívások kezelése és az innováció fellendítése érdekében Európában” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2014)0283),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A tiszta égbolt, az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia és az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezéseket megvalósító közös vállalkozások második időközi értékelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott jelentésére (COM(2014)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A tiszta égbolt, az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia és az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezéseket megvalósító közös vállalkozások második időközi értékelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott jelentésére (COM(2014)0252),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a közös technológiai kezdeményezéseknek és a köz- és magánszféra közötti partnerségeknek a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásában betöltött szerepéről és hatásáról a fenntartható ipari szerkezetváltás érdekében (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a közös technológiai kezdeményezéseknek és a köz- és magánszféra közötti partnerségeknek a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásában betöltött szerepéről és hatásáról a fenntartható ipari szerkezetváltás érdekében (12),

| — | tekintettel az európai számításifelhő-kezdeményezésről szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai számításifelhő-kezdeményezésről szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szánt uniós támogatásokról szóló, 2017. március 14-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szánt uniós támogatásokról szóló, 2017. március 14-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az az innovációt támogató szinergiákról: az európai strukturális és beruházási alapokról, Horizont 2020-ról és más uniós innovációs alapokról és programokról szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az az innovációt támogató szinergiákról: az európai strukturális és beruházási alapokról, Horizont 2020-ról és más uniós innovációs alapokról és programokról szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a kohéziós politikáról és az intelligens szakosodást célzó kutatási és innovációs stratégiákról (RIS3) szóló, a 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikáról és az intelligens szakosodást célzó kutatási és innovációs stratégiákról (RIS3) szóló, a 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i, a saját kezdeményezésű jelentések készítésének engedélyezési eljárásáról szóló határozata 1. cikke (1) bekezdésének (e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i, a saját kezdeményezésű jelentések készítésének engedélyezési eljárásáról szóló határozata 1. cikke (1) bekezdésének (e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0209/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0209/2017),

| A. | mivel a Horizont 2020 keretprogram az Európai Unió legnagyobb, központilag kezelt kutatási és innovációs programja, valamint a világ legnagyobb közpénzből finanszírozott kutatási és innovációs programja; |
| --- | --- |

A.

mivel a Horizont 2020 keretprogram az Európai Unió legnagyobb, központilag kezelt kutatási és innovációs programja, valamint a világ legnagyobb közpénzből finanszírozott kutatási és innovációs programja;

| B. | mivel a Horizont 2020 és a jelenlegi többéves pénzügyi keret tárgyalásakor a Parlament az eredetileg egyeztetett 77 milliárd euró helyett 100 milliárd eurót kért; mivel a költségvetés nagyon korlátozottnak tűnik, ha a Horizont 2020 keretprogram feladata a kiválósági potenciál teljes körű feltárása és a megfelelő válaszadás azokra a társadalmi kihívásokra, amelyek a jelenlegi európai és globális társadalom előtt állnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a Horizont 2020 és a jelenlegi többéves pénzügyi keret tárgyalásakor a Parlament az eredetileg egyeztetett 77 milliárd euró helyett 100 milliárd eurót kért; mivel a költségvetés nagyon korlátozottnak tűnik, ha a Horizont 2020 keretprogram feladata a kiválósági potenciál teljes körű feltárása és a megfelelő válaszadás azokra a társadalmi kihívásokra, amelyek a jelenlegi európai és globális társadalom előtt állnak;

| C. | mivel a magas szintű munkacsoport uniós kutatási és innovációs programok hatásának maximalizálásáról szóló jelentése és a 2017. harmadik negyedévére tervezett időközi értékelés lefekteti a 9. keretprogram szerkezetének és tartalmának alapjait, amelyre vonatkozóan 2018 első felében tesznek közzé javaslatot; |
| --- | --- |

C.

mivel a magas szintű munkacsoport uniós kutatási és innovációs programok hatásának maximalizálásáról szóló jelentése és a 2017. harmadik negyedévére tervezett időközi értékelés lefekteti a 9. keretprogram szerkezetének és tartalmának alapjait, amelyre vonatkozóan 2018 első felében tesznek közzé javaslatot;

| D. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság meghatározó tényező volt a Horizont 2020 tervezésében; mivel a következő keretprogram valószínűleg az újonnan jelentkező kihívások, az új politikai és gazdasági paradigmák és a folytatódó globális trendek mentén fog alakulni; |
| --- | --- |

D.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság meghatározó tényező volt a Horizont 2020 tervezésében; mivel a következő keretprogram valószínűleg az újonnan jelentkező kihívások, az új politikai és gazdasági paradigmák és a folytatódó globális trendek mentén fog alakulni;

| E. | mivel a keretprogramot az európai értékekre, a tudományos függetlenségre, a nyitottságra, a sokféleségre, a magas európai etikai normákra, a társadalmi kohézióra, valamint arra kell alapozni, hogy az általa kínált megoldásokhoz és válaszokhoz az állampolgárok egyenlően hozzáférjenek; |
| --- | --- |

E.

mivel a keretprogramot az európai értékekre, a tudományos függetlenségre, a nyitottságra, a sokféleségre, a magas európai etikai normákra, a társadalmi kohézióra, valamint arra kell alapozni, hogy az általa kínált megoldásokhoz és válaszokhoz az állampolgárok egyenlően hozzáférjenek;

| F. | mivel a kutatás-fejlesztésbe való beruházások alapvetően fontosak Európa gazdasági és társadalmi fejlődéséhez és globális versenyképességéhez, mivel a 9. keretprogram finanszírozásában tükröződnie kell, hogy a tudományos kiválóság fontos az innováció előmozdításához és a hosszú távú versenyelőnyökhöz; |
| --- | --- |

F.

mivel a kutatás-fejlesztésbe való beruházások alapvetően fontosak Európa gazdasági és társadalmi fejlődéséhez és globális versenyképességéhez, mivel a 9. keretprogram finanszírozásában tükröződnie kell, hogy a tudományos kiválóság fontos az innováció előmozdításához és a hosszú távú versenyelőnyökhöz;

A Horizont 2020 keretprogram szerkezete, filozófiája és végrehajtása

| 1. | úgy véli, hogy a Horizont 2020 elindítása után több mint három évvel ideje, hogy a Parlament kialakítsa álláspontját annak időközi értékeléséről és a jövőbeli 9. keretprogramról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 célja, hogy hozzájáruljon a tudáson és az innováción alapuló társadalom és gazdaság kiépítéséhez, hogy megerősítése Európa tudományos és technológiai alapjait, végső soron pedig versenyképességét multiplikálva a K+F kiegészítő tagállami – köz- és magán – finanszírozását, valamint a K+F tekintetében a 2020-ra elérendő 3 %-os GDP-célkitűzés elérésének elősegítésével; sajnálattal állapítja meg, hogy az EU 2015-ben csak a GDP 2,03 %-át ruházta be K+F-be, a különböző országok esetében az egyedi számadatok 0,46 % és 3,26 % között voltak (17), miközben a főbb globális versenytársak nagyobb teljesítményt nyújtanak az EU-nál a K+F-kiadások terén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy az Európai Kutatási Térség (EKT) közvetlenül verseng a világ legjobb teljesítményt nyújtó kutatási régióival, és az EKT megerősítése ezért Európa közös feladata; biztatja az érintett tagállamokat, hogy járuljanak hozzá megfelelően az EU K+F-re vonatkozó, 3 %-os GDP-célkitűzésének eléréséhez; megállapítja, hogy a 3 %-ra történő általános növelés évente több mint 100 milliárd eurós további forrást jelentene a kutatás és az innováció számára Európában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a 7. keretprogram értékelése és a Horizont 2020 nyomon követése azt mutatja, hogy az EU kutatási és innovációs keretprogramja sikeres, és egyértelmű hozzáadott értéket jelent az EU számára (18); elismeri, hogy még mindig vannak lehetőségek a keretprogram és a jövőbeli programok javítására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a siker okai közé tartozik a multidiszciplináris és együttműködő környezet, továbbá a kiválósággal és a hatással kapcsolatos követelmények; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi, hogy a keretprogram ösztönözni kívánja az ipar részvételét a K+F-kiadások ipar által történő növelése érdekében (19); megállapítja, hogy az ipar, ezen belül a kkv-k részvétele jelentősen nagyobb mértékű, mint a 7. keretprogram esetében volt; emlékeztet azonban arra, hogy általánosan az ipar nem növelte kielégítően, az Európai Tanács barcelonai ülése következtetéseiben (20) a megállapítottaknak megfelelően a K+F-re fordított kiadásokat; kéri a Bizottságot, hogy értékelje az ipar által vezérelt eszközök, például a közös technológiai kezdeményezések (21) finanszírozásának európai hozzáadott értékét és a közérdekű relevanciáját, valamint az összes közös kezdeményezés koherenciáját, nyitottságát és átláthatóságát (22); |
| --- | --- |

6.

| 7. | megállapítja, hogy a program költségvetése, irányítása és végrehajtása több mint 20 különböző uniós szerv között oszlik meg; felteszi a kérdést, hogy ez nem eredményez-e túlzott koordinációs erőfeszítéseket, adminisztratív összetettséget és redundanciát; felhívja a Bizottságot, hogy munkálkodjon ennek észszerűsítésén és egyszerűsítésén; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a 2. és a 3. pillér főképpen a nagyobb technológiai érettségi szintekre összpontosít, ami korlátozhatja azon diszruptív innovációk jövőbeli abszorpcióját, amelyeken egyelőre a kisebb technológiai érettségi szintű kutatási projektekben dolgoznak; felszólít a technológiai érettségi szintek gondos kiegyensúlyozására a teljes értéklánc előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy a technológiai érettségi szintek kizárják az alap- vagy az alkalmazott kutatás által generált innováció nem technológiai formáit, különösen a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok terén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy kínáljon kiegyensúlyozott választékot a kis, a közepes és a nagy méretű projektekből; megjegyzi, hogy a Horizont 2020 keretében emelkedett a projektek átlagos költségvetése, és hogy a nagyobb projektek bőkezűbbek a javaslat előkészítése és a projektmenedzsment tekintetében, ami a keretprogramok terén nagyobb tapasztalattal rendelkező résztvevőknek kedvez, akadályt jelent az újonnan bekapcsolódóknak, és emiatt korlátozott számú intézmény kezében összpontosulnak a támogatások; |
| --- | --- |

9.

Költségvetés

| 10. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi, aggasztóan alacsony, 14 % alatti sikerarány (23) negatív tendenciát képvisel a 7. keretprogramhoz képest; hangsúlyozza, hogy a túljelentkezés miatt sok nagyon színvonalas projekt számára nem állnak rendelkezésre a források, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) által előidézett csökkentések elmélyítették ezt a problémát; felhívja a Bizottságot, hogy kerülje a Horizont 2020 költségvetésének további csökkentését; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli a költségvetési nyomást, amellyel az uniós kutatási és innovációs keretprogramok szembesülnek; sajnálattal állapítja meg, hogy az uniós költségvetésben fennálló kifizetési válság negatív hatással volt a program végrehajtására a jelenlegi többéves pénzügyi keret első éveiben; szóvá teszi többek között egymilliárd euró értékű pályázati felhívás 2014-es meghirdetésének mesterséges késleltetését és az új programok előfinanszírozási szintjének jelentős csökkentését; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 15. cikkével összhangban a 2014–2015-ös időszak során a Horizont 2020 számára forrás-előrehozatalt hajtottak végre; kiemeli, hogy ezt a forrás-előrehozatalt a program teljes egészében felhasználta, bizonyítva erős teljesítményét és azon képességét, hogy még többet fel tudna használni; kiemeli, hogy ez az előrehozatal nem változtatja meg a programok teljes pénzügyi keretösszegét, ami a többéves pénzügyi keret második felében kevesebb előirányzathoz vezet; felszólítja a költségvetési hatóság két ágát és a Bizottságot, hogy az elkövetkező években biztosítsák a kifizetési előirányzatok megfelelő szintjét, és tegyenek meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó éveiben ne kerüljön sor új kifizetési válságra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hangsúlyozza, hogy a Horizont 2020-nak elsősorban támogatásalapúnak kell lennie, és az alapkutatásokat és az együttműködésen alapuló kutatásokat kell finanszíroznia; kitart amellett, hogy a kutatás kockázatos beruházás lehet a beruházók számára, és hogy szükséges a kutatás támogatások révén történő finanszírozása; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy a közintézmények gyakran jogilag sincsenek abban a helyzetben, hogy kölcsönt vegyenek fel; sajnálattal állapítja meg azt a tendenciát, hogy bizonyos esetekben a támogatásokról a kölcsönök igénybevételére térnek át; elismeri, hogy pénzügyi eszközöknek kell rendelkezésre állniuk a magas technológiai érettségi szintekhez, közel a piaci tevékenységekhez az InnovFin pénzügyi eszközök részeként és a keretprogramon kívül (pl. EBB-, EBA-rendszerek); |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy több tagállam nem tartja tiszteletben saját nemzeti K+F beruházási kötelezettségvállalását; hangsúlyozza, hogy a 3 %-os GDP-célkitűzést teljesíteni kell, és reméli, hogy ez a célkitűzés a lehető leghamarabb az Unió legnagyobb globális versenytársainak szintjére növelhető; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tagállami stratégiákat e célkitűzés elérésére irányítsák, és kéri, hogy a strukturális alapok egyes részeit különítsék el K+F tevékenységekre és programokra, különösen kapacitásbővítésre, kutatási infrastruktúrára és fizetésekre, valamint a keretprogram-javaslatok előkészítését támogató tevékenységekre és projektmenedzsmentre; |
| --- | --- |

13.

Értékelés

| 14. | megerősíti, hogy a keretprogram mindhárom pillérében a „kiválóságnak” kell az alapvető kritériumnak maradnia, ugyanakkor tudomásul veszi a meglévő „hatás” és a „végrehajtás minősége és hatékonysága” értékelési kritériumokat, amelyek segíthetnek jelölni a projektek Uniós hozzáadott értékét; felkéri ezért a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne figyelembe venni a „hatás”, valamint a „végrehajtás minősége és hatékonysága” kritériumokon belül a következőket: az alulreprezentált uniós régiók részvételének hiánya, az alulreprezentált tudományterületek, például a társadalomtudományok és bölcsészettudományok bevonása, az európai strukturális és beruházási alapokból (esb-alapok) támogatott kutatási infrastruktúra kiaknázása, amely fontosnak tűnik az EKT sikeres megvalósításához, valamint a keretprogramok és az esb-alapok közötti szinergiák; |
| --- | --- |

14.

| 15. | az értékelést végzők részéről jobb és átláthatóbb értékelésre és minőségbiztosításra szólít fel; hangsúlyozza, hogy javítani kell a résztvevőknek az értékelési folyamat során adott visszajelzést, és figyelembe kell venni a sikertelen pályázók panaszait, miszerint az összefoglaló értékelő jelentésekből hiányzik az alaposság és az egyértelműség arra vonatkozóan, hogy mit kellene másként csinálni a sikeresség érdekében; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a pályázati felhívással egyidejűleg hozza nyilvánosságra a részletes értékelési kritériumokat, a résztvevőknek adjon részletesebb és több információt tartalmazó összefoglaló értékelő jelentést, és a pályázati felhívásokat úgy szervezze, hogy el lehessen kerülni az aránytalan túljelentkezést, amely rossz hatással van a kutatók motivációjára és a program hírnevére; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy a „hatást” tágabb értelemben határozza meg, a gazdasági és társadalmi hatások figyelembevételével; hangsúlyozza, hogy az alapkutatási projektek hatása értékelésének rugalmasnak kell maradnia; kéri a Bizottságot, hogy tartsa fenn az alulról felfelé és a felülről lefelé irányuló felhívások közötti egyensúlyt, és elemezze, hogy melyik értékelési eljárás (egy vagy kétfokozatú) hasznosabb a túljelentkezés elkerülése és a minőségi kutatás érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a fenntarthatóság szempontjából mennyire lenne értelme fokozottabban összpontosítani egy-egy témára; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy tegye könnyebben használhatóvá a résztvevői portált, valamint bővítse ki a nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatát, és biztosítson több erőforrást annak működéséhez annak érdekében, hogy a projektjavaslatok benyújtási és értékelési szakaszában hatékony segítségnyújtási szolgáltatást nyújtsanak főleg a mikro- és a kisvállalkozásoknak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy az Európai Kutatási Tanácsnak Európa-szerte több együttműködésen alapuló projektben kell részt vennie, és különösen fel kell karolnia az alacsony kapacitású régiókat és intézményeket, hogy az egész EU-ban elterjessze az uniós kutatási és innovációs politikát és know-how-t; |
| --- | --- |

19.

Több területet érintő kérdések

| 20. | megjegyzi, hogy a Horizont 2020 struktúráját és különösen a társadalmi kihívásokra épülő megközelítést az érdekelt felek széles körben üdvözlik; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a társadalmi kihívásokra épülő megközelítés erősítését, és hangsúlyozza az egyetemek, kutatási szervezetek, az ipar (különösen a kkv-k) és más szereplők közötti együttműködésen alapuló kutatás fontosságát; kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a társadalmi kihívások helytállóságának és külön költségvetésének a jelenlegi gazdasági, társadalmi és politikai környezet alapján végzendő értékelését, a keretprogram végrehajtása során és az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben; |
| --- | --- |

20.

| 21. | elismeri a Bizottság annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy észszerűsítse az adminisztrációt és csökkentse a felhívás közzététele és a támogatás odaítélése között eltelő időt; felhívja a Bizottságot, hogy ne hagyjon fel a bürokrácia csökkentésére és az adminisztráció egyszerűsítésére irányuló törekvésével; üdvözli a Bizottság egyösszegű kifizetések bevezetésére irányuló javaslatát, amelynek célja az adminisztráció és az ellenőrzés egyszerűsítése; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a Horizont 2020 számára újonnan bevezetett, leegyszerűsített támogatási modell a szándékoknak megfelelően az ipar fokozottabb részvételéhez vezetett-e; ezzel összefüggésben meg kell vizsgálni a támogatási modell hatékonyságát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy lényegesen egyszerűbb ellenőrzési eljáráshoz vezethet-e a tagállami, illetve saját elszámolási rendszerek használata a részvételi szabályokban lefektetett rendszer helyett, és hogy ezáltal csökkenthető-e a hibaarány az európai támogatási projektek elszámolásánál; ezzel összefüggésben szorosabb együttműködésre szólít fel az Európai Számvevőszékkel, és kéri az „egyablakos ellenőrzés” bevezetését; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy a pénzeszközök közötti szinergiák rendkívül fontosak a beruházások hatékonyabbá tétele céljából; hangsúlyozza, hogy a RIS3 fontos eszköz a K+F+I beruházásokat szolgáló nemzeti és regionális kereteket kijelölő szinergiák katalizálásához, és azt emiatt elő kell mozdítani és meg kell erősíteni; sajnálja azoknak a tényleges akadályoknak a jelenlétét, amelyek megakadályozzák a szinergiák teljes működőképessé válását (24); felszólít ezért az ESBA és a keretprogram keretébe tartozó K+F+I projektekre vonatkozó szabályok és eljárások összehangolására, és megállapítja, hogy a „kiválósági pecsét” program eredményes használata csak a fenti feltétel teljesülésével lesz lehetséges; felhívja a Bizottságot, hogy az ESBA egy részét különítse el a Horizont 2020-szal való RIS3 szinergiákra; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az állami támogatási szabályokat, és tegye lehetővé, hogy a strukturális alapok körébe tartozó K+F projektek indokolhatóak legyenek a keretprogramok eljárási szabályzatán belül, az átláthatóság egyidejű garantálása mellett; felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az addicionalitás elvének helyes alkalmazását, ami a gyakorlatban azt jelenti, hogy az európai alapok hozzájárulásai nem helyettesíthetik az adott tagállam nemzeti vagy egyenértékű kiadását azokban a régiókban, amelyekben ez az elv alkalmazandó; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy az EKT sikeres megvalósításához valamennyi tagállam K+R+I potenciálját teljes mértékben ki kell használni; elismeri a Horizont 2020-at érintő részvételi szakadék problémáját, amellyel mind uniós, mind tagállami szinten, többek között az esb-alapokon keresztül is foglalkozni kell; felhívja a Bizottságot és a tagálamokat, hogy e szakadék áthidalása érdekében igazítsa ki a meglévő eszközöket vagy fogadjon el új intézkedéseket, például fejlessze a kutatóknak szóló hálózatépítési eszközöket; üdvözli „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” elnevezésű szakpolitikát; felhívja a Bizottságot, értékelje, hogy a három szélesítési eszköz elérte-e egyedi célkitűzéseit, tehát azt, hogy biztosítsa a kutatás és innováció területén fennálló uniós egyenlőtlenségekre választ adó megfelelő költségvetést és az eszközök kiegyensúlyozott készletét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot a kiválósági pecsét program teljes körű végrehajtását lehetővé tevő világos szabályokra, és vizsgálják meg a finanszírozási szinergiákat; kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik az esb-alapokból finanszírozott kutatásiinfrastruktúra-projektek keretprogramba történő bevonását; felszólít az „alulreprezentált” országok meghatározásához használt mutatók felülvizsgálatára és az említett országok felsorolásának rendszeres ellenőrzésére a keretprogram végrehajtása során; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megállapítja, hogy a Bizottság Horizont 2020 végrehajtására vonatkozó 2014. és 2015. évi éves jelentése szerint az EU-15 kapta a források 88,6 %-át, míg az EU-13 csupán 4,5 %-át, ami még a társult országoknak juttatott finanszírozásnál (6,4 %) is kevesebb; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli az EKT és az európai felsőoktatási térség közötti jobb kapcsolatok biztosítását célzó erőfeszítéseket, amelyek célja a kutatók következő generációja képzésének elősegítése; elismeri a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, valamint a kutatási és vállalkozási ismeretek korai szakaszba való beillesztésének fontosságát a tagállami oktatási rendszerekbe azért, hogy ösztönözzék a fiatalokat e készségek fejlesztésére, mivel a kutatást és a fejlesztést inkább strukturális, mintsem ciklikus vagy időleges szempontból kell szemlélni; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy segítsék elő a fiatal kutatók foglalkoztatásának stabilitását és tegyék azt vonzóbbá; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy fokozott együttműködésre van szükség az ágazatok és az egyetemi és tudományos rendszerek között annak érdekében, hogy az egyetemeken és a tudományos központokon belül elősegítsék a termelési rendszerrel való kapcsolat fokozását szolgáló struktúrák kiépítését; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a globális együttműködés az európai kutatás erősítésének fontos eszköze; megerősíti, hogy a nemzetközi részvétel a 7. keretprogrambeli 5 %-ról 2,8 %-ra csökkent a Horizont 2020 keretprogramban; emlékeztet arra, hogy a keretprogramnak hozzá kell járulnia annak biztosításához, hogy Európa kulcsfontosságú globális szereplő maradjon, ugyanakkor kiemeli a tudományos diplomácia fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a keretprogramon belüli nemzetközi együttműködés feltételeit, és e célkitűzés támogatása érdekében tegyen konkrét, azonnali intézkedéseket és alakítson ki hosszú távú, stratégiai jövőképet; e tekintetben üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint a BONUS és a PRIMA; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiemeli, hogy meg kell erősíteni a nemzetközi együttműködést a 9. keretprogramon belül, és terjeszteni kell a tudományos diplomáciát; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok (SSH) integrációja az interdiszciplináris projektekben folytatott SSH-kutatást, és nem az egyébként technológiai projektek utólagos kiegészítését jelenti, és hogy az EU előtt álló sürgető problémák olyan módszertani kutatást igényelnek, amely fogalmilag jobban összpontosít az SSH-ra; megjegyzi, hogy az SSH alulreprezentált a jelenlegi keretprogramban; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg azokat a lehetőségeket, amelyeken keresztül az SSH-kutatók részt vehetnek a keretprogram interdiszciplináris projektjeiben, valamint biztosítson kellő forrásokat az SSH témáihoz; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kiemeli a Horizont 2020 programban a kutatás és az innováció közötti egyensúlyt, és hasonló megközelítést szorgalmaz az új keretprogram esetében is; üdvözli az Európai Innovációs Tanács (EIC) létrehozását (25), de kitart amellett, hogy ez nem vezethet ismét a kutatás és az innováció szétválasztásához vagy a finanszírozás további szétaprózódásához; hangsúlyozza, hogy a Horizont 2020 keretprogram nem összpontosít eléggé a „halálvölgy” áthidalására, amely a fő akadálya annak, hogy a prototípusok átkerüljenek a gyártásba; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy tisztázza az EIC célkitűzéseit, eszközeit és működését, és hangsúlyozza, hogy szükség van az EIC kísérleti projekt eredményeinek értékelésére; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az EIC-portfólió kiegyensúlyozott eszköz-összetételére; hangsúlyozza, hogy az EIC semmi esetre sem helyettesítheti a 2. pillért, és hogy az nem alakulhat át az egyedi támogatások eszközévé, hanem továbbra is az együttműködésben végzett kutatásra kell helyeznie a hangsúlyt; hangsúlyozza a kkv-eszköz és a gyorsított innovációt célzó eszköz fenntartásának és megerősítésének szükségességét; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mechanizmusokat, amelyek potenciáljuk teljes mértékű kiaknázása céljából jobban beillesztik a kkv-kat a 9. kutatási keretprogram nagyobb interdiszciplináris projektjeibe; felhívja a Bizottságot, hogy tartsa meg a tudományos és innovációs társulásokat az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (ETI) jelenlegi struktúrájában – hangsúlyozva az átláthatóság és az érintettek széles körű bevonásának fontosságát –, valamint elemezze, hogy az ETI és a tudományos és innovációs társulások (TIT) hogyan működhetnek együtt az EIC-vel; kéri a Bizottságot, hogy az európai magán kockázatitőke-befektetések bátorításához hozzon létre keretet az EIC-vel együttműködő kockázatitőke-befektetésekhez; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyek a kutatás és innováció ösztönzése érdekében összehozzák egymással a magánszektort és az állami szektort; hangsúlyozza az EU kiemelt vezető szerepének szükségességét az állami kutatási igények prioritásainak meghatározásában, valamint a Horizont 2020-ra fordított közpénzberuházások tisztességes szintű megtérülésének szükségességét a végtermékek megfizethetősége, hozzáférhetősége és megfelelő volta szempontjából, különösen néhány olyan érzékeny területen, mint az egészségügy, a közérdek és a méltányos társadalmi hatás védelmében; felhívja a Bizottságot további mechanizmusok feltárására, különösen a keretprogramban kínált támogatások által finanszírozott valamennyi projekt hosszú távú kiaknázása érdekében, ötvözve az állami beruházások tisztességes megtérülési szintjét és az iparág részvételére irányuló ösztönzéseket; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli azt a tényt, hogy a nyílt hozzáférés ma már általános elvnek számít a Horizont 2020 keretprogramban; felhívja a figyelmet arra, hogy 2016 decemberéig a projektekhez kapcsoló publikációk jelentős száma (26) azt mutatja, hogy az adatok és a tudás megosztásának erősítésére irányuló új szakpolitikára van szükség ahhoz, hogy maximalizáljuk a kutatási eredményeket és a rendelkezésre álló tudományos adatok mennyiségét; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az e célt esetlegesen akadályozó rugalmassági kritériumokat, valamint növelje a tudást és a fejlesztést; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli a nyílt kutatási adatok kísérleti finanszírozását, amely az első lépés a nyílt tudományosadat-felhő felé; elismeri az elektronikus infrastruktúrák és a szuperszámítógépek jelentőségét és lehetőségeit, az állami és a magánszektor érdekelt felei és a civil társadalom bevonásának szükségességét, valamint a polgárok által végzett tudományos kutatás fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy a társadalom aktívabb szerepet játsszon a problémák meghatározásában és kezelésében, valamint a megoldások közös kidolgozásában; felhívja a Bizottságot, valamint a magán és az állami kutatói közösséget, hogy tárjanak fel olyan új modelleket, amelyek integrálják és hálózatba kapcsolják a magánkézben lévő felhőforrásokat és az állami elektronikus infrastruktúrákat, továbbá állampolgári programok beindítására szólít fel a tudomány és az innováció területén; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli, hogy a Bizottság nemrég bevezette az innovációs központok koncepcióját, amelyek tovább erősítik az európai innováció színteret azáltal, hogy támogatják a vállalkozásokat, főleg a kkv-kat üzleti modelljük és termelési folyamataik javításában; |
| --- | --- |

37.

| 38. | arra bátorítja a nemzeti kapcsolattartó pontokat, hogy mélyebben vegyenek részt a kiválósági pecséttel jutalmazott projektek előmozdításában, valamint e projektekhez más nemzeti vagy nemzetközi köz- és magánfinanszírozási források felkutatásának támogatásában, azáltal, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatán belül megerősítik az együttműködést; |
| --- | --- |

38.

A 9. keretprogram ajánlásai

| 39. | meggyőződése, hogy az EU képes lenne arra, hogy a világ vezető globális kutatási és tudományos központjává váljon; úgy véli továbbá, hogy ebből a célból, a növekedés, a munkahelyteremtés és az innováció előmozdítása érdekében a 9. keretprogramnak fő prioritássá kell válnia Európa számára; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli a Horizont 2020 sikerét és az 1:11 áttételi tényezőt; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a 9. keretprogram teljes költségvetésének 120 milliárd euróra való növelésére; úgy véli, hogy a költségvetés növelésén túl az innovációt felölelő innovatív keretre van szükség, ezért felhívja a Bizottságot az innováció fogalma és a különféle innovációs típusok pontos meghatározására; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megjegyzi, hogy az EU-nak számos súlyos és dinamikus kihívással kell szembenéznie, és felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Parlamenttel közösen gondoskodjon a 3. pillér kiegyensúlyozott és rugalmas eszközkészletéről, amely képes válaszolni a felmerülő problémák dinamikus természetére; kiemeli, hogy megfelelő költségvetésre van szükség a 3. pillér különleges kihívásainak kezeléséhez, valamint szükség van az említett kihívásoknak való megfelelőség rendszeres felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy a 9. keretprogramon belül tartsa fenn az egyensúlyt az alapkutatás és az innováció között; megjegyzi, hogy meg kell erősíteni az együttműködésen alapuló kutatást; hangsúlyozza, hogy fontos jobban bevonni a kkv-kat az együttműködésen alapuló projektekbe és az innovációba; |
| --- | --- |

42.

| 43. | arra buzdítja a Bizottságot, hogy fokozza a szinergiákat a 9. keretprogram, illetve a kutatási és fejlesztési célú egyéb uniós alapok között, továbbá európai és nemzeti szinten egyaránt alakítson ki – a tagállamokkal szoros együttműködésben – harmonizált eszközöket és összehangolt szabályokat ezen alapokhoz; kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli keretprogramban is térjen ki arra, hogy milyen fontos szerepet játszik a szabványosítás az innováció szempontjából; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy a 9. keretprogramnak kezelnie kell a Horizont 2020-ben tapasztalt túljelentkezés és az alacsony sikerességi arány lehetséges problémáját; javasolja a kétlépcsős értékelési eljárás újbóli bevezetésének fontolóra vételét, egységes első szakasszal és specializált második szakasszal, amely kifejezetten a kiválasztott pályázókra irányul; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon kellően átfogó összefoglaló értékelőjelentésekről, és ezekben tüntesse fel, hogyan lehet továbbfejleszteni a javaslatot; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy továbbra is az „európai hozzáadott érték” eszméjének kell a kutatási keretprogram középpontjában állnia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretben válassza el a védelmi kutatást a polgári célú kutatástól, két különböző költségvetéssel, amelyek nem befolyásolják a 9. keretprogram polgári kutatásainak költségvetési törekvéseit; ezért felhívja a Bizottságot, hogy ismertesse a Parlament előtt a jövőbeli védelmi kutatási programok Szerződéseknek megfelelő finanszírozási lehetőségeit, új forrásokkal és speciális szabályokkal ellátott elkülönített költségvetéssel; e tekintetben hangsúlyozza a parlamenti felügyelet fontos szerepét; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy a Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák nevű programban hatalmas jövőbeni lehetőségek rejlenek, és nagyszerű eszközt kínál az innovatív ötletek és a know-how nemzeti és regionális szintű elterjesztéséhez; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kiemeli, hogy a Párizsi Megállapodással és az EU éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseivel összefüggésben elsődleges fontosságot kell tulajdonítanunk az éghajlatváltozási kutatások és az éghajlati adatgyűjtési infrastruktúra finanszírozásának, különösen azért, mert az Egyesült Államok jelenleg mérlegeli, hogy jelentős mértékben csökkenti a környezetvédelmi kutatóintézeteinek finanszírozását; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a kutatási és fejlesztési célú 9. keretprogramnak meg kell erősítenie az EU társadalmi fejlődését és versenyképességét, növekedést és munkahelyeket teremtve, új ismereteket és innovációkat létrehozva az Európában jelentkező kritikus kihívások kezelésére, valamint tovább haladva egy fenntartható európai kutatási térség létrehozása felé; üdvözli ebben a tekintetben a keretprogram jelenlegi pillérszerkezetét, és felhívja a Bizottságot, hogy a folytonosság és az előreláthatóság érdekében őrizze meg ezt a szerkezetet; kéri ezért a Bizottságot, hogy folytassa a program koherenciájával, egyszerűsítésével, átláthatóságával és egyértelműségével, az értékelési eljárás javításával, a töredezettség és az átfedések csökkentésével, valamint a szükségtelen adminisztrációs terhek elkerülésével kapcsolatos munkát; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felismeri, hogy az adminisztrációs feladatok és a kutatás jelentős mértékben kioltja egymást; ezért hangsúlyozza, mennyire fontos, hogy minimális szinten tartsuk a jelentéstételi kötelezettségeket annak elkerülése érdekében, hogy a bürokrácia akadályozza az innovációt, és hogy hatékonyan használjuk fel a 9. keretprogram pénzeszközeit, és egyúttal biztosítsuk a kutatás autonómiáját is; ebből a célból arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az egyszerűsítésre irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megállapítja, hogy a Bizottság egyre gyakrabban beszél „teljesítményalapú” támogatásról; felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg pontosabban a „teljesítmény” fogalmát; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a keretprogram és más finanszírozási lehetőségek közötti szinergiát, valamint foglalkozzanak az egyes tagállamok konvergenciarégióiban az addicionalitás elvének alkalmazása tekintetében tapasztalt kutatási hiányosságokkal; sajnálja, hogy a strukturális és beruházási alapokból történő forráselosztás a nemzeti kutatási-fejlesztési kiadások csökkenéséhez vezethet azokban a régiókban, amelyekben alkalmazzák azokat, de kitart amellett, hogy ezeknek a nemzeti közkiadások kiegészítésének kell lenniük; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására is, hogy a K+F beruházásokba irányuló állami finanszírozást a jövőben beruházásnak, s ne pedig költségnek tekintsék; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megállapítja, hogy a strukturális alapokból csak akkor kerülhet sor hatékony beruházásokra a kutatás és az innováció területén, ha a tagállamok megfelelően szabályozzák a keretfeltételeket; ennek megfelelően szorosabb kapcsolatot kell kialakítani a strukturális reformokra vonatkozó országspecifikus ajánlások és a K+F beruházások között; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kiemeli új, magasabb szintű kiválósági központok és régiók szükségességét, és az Európai Kutatási Térség (EKT) továbbfejlesztésének fontosságát; hangsúlyozza, hogy e cél elérése érdekében nagyobb szinergiákra van szükség a kutatási keretprogram, az ESBA és az esb-alapok között; az agyelszívás elkerülése érdekében olyan szakpolitikákat szorgalmaz, amelyek felszámolják a keleti és a déli országokat érintő akadályokat, például az alacsony béreket; a projekt kiválóságának az előtérbe helyezésére szólít fel a vezető „elitintézmények” kiválósága helyett; |
| --- | --- |

54.

| 55. | úgy véli, hogy az esb-alapok K+I beruházásokra való felhasználására irányuló erőteljesebb ösztönzők beépítésére van szükség azokban az esetekben, amikor az országspecifikus ajánlások is ezt javasolják, illetve ahol hiányosságokat állapítanak meg; megállapítja, hogy a K+I beruházásokra irányuló esb-alapok a 2014 és 2020 közötti időszakban 65 milliárd eurót tesznek ki; ezért javasolja, hogy az esb-alapok számára a tagállamokban létrehozott teljesítménytartalékok jelentős részét használják fel arra, hogy a strukturális alapokból származó bevételek jelentős részét K+I beruházásokra fordítsák; |
| --- | --- |

55.

| 56. | üdvözli a kiválósági pecsét – az esb-alapok és a Horizont 2020 közötti szinergiák minőségét jelző címke – alapelvét és az abban rejlő potenciált, de rámutat gyakorlati alkalmazásának elégtelen voltára, melyet a tagállami finanszírozás hiánya okoz; úgy véli, hogy azokat a projekteket, amelyeket a Horizont 2020 keretében történő finanszírozásra nyújtottak be, és pozitív eredménnyel megfeleltek a szigorú kiválasztási és odaítélési kritériumoknak, de költségvetési korlátok miatt nem kaphattak támogatást, az esb-alapok forrásaiból kell finanszírozni, ha ezek erre a célra rendelkezésre állnak; rámutat arra, hogy hasonló mechanizmust kell meghatározni az együttműködésen alapuló kutatási projektek tekintetében is; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a Bizottságot, hogy a 9. keretprogramban nyújtson magasabb szintű támogatást a fiatal kutatóknak – például biztosítson páneurópai hálózatépítési eszközöket –, valamint erősítse meg a finanszírozási rendszereket azon pályakezdő kutatók számára, akik két évnél kevesebb gyakorlattal rendelkeznek tudományos doktori fokozatuk megszerzése után; |
| --- | --- |

57.

| 58. | úgy véli, hogy a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések a kutatók körében széles körben ismert finanszírozási források, amelyek elősegítik a kutatók mobilitását és a fiatal kutatók fejlődését; úgy véli, hogy a folyamatosság érdekében kívánatos lenne a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések finanszírozásának folytatása a 9. keretprogram keretében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is ösztönözzék a kutatás-fejlesztésbe és az innovációba irányuló magánberuházásokat, amelyeknek ki kell egészíteniük, s nem pedig helyettesíteniük kell az állami beruházásokat; emlékeztet arra, hogy a K+F tekintetében elérendő 3 %-os GDP-célkitűzés kétharmadának a magánszektorból kellene érkeznie (27); elismeri az ágazat által eddig tett erőfeszítéseket, továbbá az állami K+F kiadásokkal kapcsolatos, általában szűkös erőforrásokra tekintettel felszólítja a magánszektort, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket a kutatás-fejlesztés finanszírozása terén, valamint a nyílt hozzáférés és a nyílt adatok tudománya programban; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg a nagy ipari vállalatok részvételének mértékét (kölcsönök, támogatások igénybevételével vagy saját költségen), a projekt európai hozzáadott értékétől, valamint a kkv-k számára hajtóerőt kínáló lehetőségektől függően, figyelembe véve az egyes ágazatok szükségleteit és sajátosságait; kéri a Bizottságot, hogy kövesse figyelemmel a természetbeni hozzájárulásokat és ezáltal gondoskodjon arról, hogy ezek a beruházások valós és új beruházások legyenek; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a Bizottságot, hogy javítsa az állami és a magánszféra között a 9. keretprogramon belül megvalósuló együttműködés szabályainak átláthatóságát és egyértelműségét, követve az értékelésből fakadó eredményeket és ajánlásokat; kéri a Bizottságot, hogy ellenőrizze és értékelje az állami és a magánszféra közötti együttműködés jelenlegi eszközeit; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy tovább kell támogatni az iparnak a kkv-eszköztől független szerepvállalását, mivel sok területen az ipar rendelkezik a szükséges szakértelemmel, és fontos pénzügyi hozzájárulást biztosít; |
| --- | --- |

61.

| 62. | sajnálja a Horizont 2020 keretében a nők és férfiak közötti egyenlőség hangsúlyozása által elért vegyes eredményeket, mivel az egyetlen elért cél a nők tanácsadó csoportokban elfoglalt aránya, ugyanakkor a nők projektértékelési testületekben és a projektkoordinátorok között betöltött aránya, valamint a kutatás és az innováció terén a nemek közötti egyenlőség dimenziója a célul kitűzött szintek alatt marad; hangsúlyozza, hogy javítani kell a részvételt és a nők és férfiak közötti egyenlőség érvényesítését a 9. keretprogramban, és el kell érni a Horizont 2020 programot létrehozó rendeletben kitűzött célszinteket, továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson tanulmányt azokról az akadályokról vagy nehézségekről, amelyek előidézik a nők alulreprezentáltságát a programban; ösztönzi a tagállamokat, hogy az EKT célkitűzéseinek megfelelően hozzanak létre pozitív jogi és politikai környezetet a nemek közötti egyenlőség szempontjából, valamint biztosítsanak ösztönzőket a változtatáshoz; üdvözli a Horizont 2020 keretében a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan megfogalmazott bizottsági iránymutatásokat (28); emlékeztet arra, hogy ezen iránymutatások értelmében a nemek közötti egyensúly az egyik rangsoroló tényező az egyforma pontszámmal rendelkező, küszöbérték feletti pályázatok között; |
| --- | --- |

62.

| 63. | megjegyzi, hogy a következő keretprogramnak figyelembe kell vennie az Egyesült Királyság Európai Unióból történő távozását és annak következményeit; megjegyzi, hogy a a K+I-nek a világos és stabil, hosszú távú keretrendszerek kedveznek, és hogy az Egyesült Királyság vezető helyet foglal el a tudomány területén; hangot ad ama kívánságának, hogy a kutatás területén folytatódjon az Egyesült Királyság és az EU közötti hálózatok és együttműködés, és hogy – bizonyos feltételek mellett – mihamarabb stabil és kielégítő megoldást találjanak annak biztosítása érdekében, hogy az EU ne szalassza el a Horizont 2020-szal és a 9. keretprogrammal elért eredményeket; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 104. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 948. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 81. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 965. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 174. o.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 892. o.

(7)  HL L 169., 2014.6.7., 54-178. o.

(8)  HL L 177., 2014.6.17., 9. o.

(9)  HL L 192., 2014.7.1., 1. o.

(10)  HL L 169., 2014.6.7., 1–53. o.

(11)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/hlg_issue_papers.pdf.

(12)  HL C 34., 2017.2.2., 24. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0052.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0075.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0311.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0320.

(17)  Az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Horizont 2020, az EU kutatási és innovációs keretprogramja. Európai végrehajtási értékelés” című, 2017. februári tanulmánya.

(18)  Több mint 130 000 javaslat érkezett, 9 000 támogatást írtak alá, a résztvevők száma 50 000 és az uniós finanszírozás 15,9 milliárd EUR volt.

(19)  A K+F vonatozásában a GDP 3 %-a kétharmadának az iparból kell származnia. Lásd az Eurostatnak a magánszektor R&D kiadásaira vonatkozó adatait: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsc00031&plugin=1

(20)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/pdf/download_en/barcelona_european_council.pdf

(21)  Összességében a 7 közös technológiai kezdeményezés a Horizont 2020 pénzeszközeiből több mint 7 milliárd eurót tesz ki, a teljes Horozont 2020 költségvetés mintegy 10 %-át, és a Horizont 2020 lehívások tekintetében a ténylegesen rendelkezésre álló finanszírozás több mint 13 %-át (mintegy 8 milliárd EUR/év 7 éven keresztül).

(22)  Lásd a Tanács 2015. május 29-i következtetéseit.

(23)  Az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Horizont 2020, az EU kutatási és innovációs keretprogramja. Európai végrehajtási értékelés” című, 2017. februári tanulmánya.

(24)  A nagy kutatási infrastruktúrák beleillenek az ERFA hatályába és céljaiba, de a nemzeti szinten odaítélt ERFA-alapok nem használhatók társfinanszírozásukhoz; az új kutatási infrastruktúrákhoz társuló építési költségek támogathatók az ERFA keretében, de a működési és a személyi költségek nem.

(25)  A Bizottság közleménye: „Európa új éllovasai: az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezés” (COM(2016)0733).

(26)  OpenAIRE jelentés: A Horizont 2020-ban 2 017 során összesen 10 684 projekt (19 %) fejeződött be és 8 667 van még folyamatban. Az OpenAIRE 6 133 publikációt azonosított, amelyek 1 375 Horizont 2020 projekthez kapcsolódtak.

(27)  Lásd a Tanács 2015. május 29-i következtetéseit.

(28)  Lásd a Horizont 2020 program nemek közötti egyenlőségre vonatkozó iránymutatásait: http://eige.europa.eu/sites/default/files/h2020-hi-guide-gender_en.pdf

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/41

---

P8_TA(2017)0254

A 2020 utáni uniós kohéziós politika alapelemei

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a 2020 utáni uniós kohéziós politika alapelemeiről (2016/2326(INI))

(2018/C 331/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 4., 162., 174–178. és 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 4., 162., 174–178. és 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a közös rendelkezésekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a közös rendelkezésekről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata – Eredményközpontú uniós költségvetés” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata – Eredményközpontú uniós költségvetés” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0603),

| — | tekintettel a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása” című, 2015. december 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása” című, 2015. december 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0639),

| — | tekintettel a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása: a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés értékeléséről” című, 2017. február 16-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása: a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés értékeléséről” című, 2017. február 16-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Európai területi együttműködésről – bevált gyakorlatok és innovatív intézkedések” című, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai területi együttműködésről – bevált gyakorlatok és innovatív intézkedések” című, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a kohéziós politika megvalósításának felgyorsításáról szóló, 2016. május 11-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politika megvalósításának felgyorsításáról szóló, 2016. május 11-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Duna régióra vonatkozó európai stratégiáról szóló, 2010. január 21-i (12), az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a jövőbeli kohéziós politikában a makrorégiók szerepéről szóló, 2010. július 6-i (13), az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2015. október 28-i (14) és az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2016. szeptember 13-i (15) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Duna régióra vonatkozó európai stratégiáról szóló, 2010. január 21-i (12), az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a jövőbeli kohéziós politikában a makrorégiók szerepéről szóló, 2010. július 6-i (13), az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2015. október 28-i (14) és az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2016. szeptember 13-i (15) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az „Innovációt támogató szinergiákról: az európai strukturális és beruházási alapok, Horizont 2020 és más uniós innovációs alapok és programok” című, 2016. július 6-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Innovációt támogató szinergiákról: az európai strukturális és beruházási alapok, Horizont 2020 és más uniós innovációs alapok és programok” című, 2016. július 6-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az „Új területfejlesztési eszközök a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikában: integrált területi beruházás (ITI) és közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)” című, 2016. május 10-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új területfejlesztési eszközök a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikában: integrált területi beruházás (ITI) és közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)” című, 2016. május 10-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé” című, 2015. november 26-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé” című, 2015. november 26-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel az uniós politikák városi dimenziójáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós politikák városi dimenziójáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel legkülső régiókról szóló bizottsági közleményekre és parlamenti állásfoglalásokra, és különösen az „Európa 2020” stratégia keretén belül az Európai Unió legkülső régióiban folytatott kohéziós politika szerepéről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (21), valamint a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel legkülső régiókról szóló bizottsági közleményekre és parlamenti állásfoglalásokra, és különösen az „Európa 2020” stratégia keretén belül az Európai Unió legkülső régióiban folytatott kohéziós politika szerepéről szóló, 2012. április 18-i állásfoglalására (21), valamint a legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel a kohéziós politikáról és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatáról szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikáról és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatáról szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel az esb-alapok kedvezményezettjeit szolgáló egyszerűsítések nyomon követésére létrehozott magas szintű munkacsoport következtetéseire és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az esb-alapok kedvezményezettjeit szolgáló egyszerűsítések nyomon követésére létrehozott magas szintű munkacsoport következtetéseire és ajánlásaira,

| — | tekintettel a Tanács 2017. március 21-én elfogadott következtetéseire az Európai Számvevőszék „Az uniós költségvetés legalább egyötöde szolgáljon éghajlat-politikai célt: halad az ambiciózus munka, de nagy a kockázata, hogy nem teljesülnek a várakozások” című, 2016. évi 31. különjelentéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. március 21-én elfogadott következtetéseire az Európai Számvevőszék „Az uniós költségvetés legalább egyötöde szolgáljon éghajlat-politikai célt: halad az ambiciózus munka, de nagy a kockázata, hogy nem teljesülnek a várakozások” című, 2016. évi 31. különjelentéséről,

| — | tekintettel az Európai Bíróság által az EUMSZ 349. cikkének értelmezésére vonatkozóan 2015. december 15-én hozott ítéletre (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság által az EUMSZ 349. cikkének értelmezésére vonatkozóan 2015. december 15-én hozott ítéletre (24),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 19/2016. sz., „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 19/2016. sz., „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai” című különjelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2016. február 22-i jelentésére a koordinációt, szinergiát és komplementaritást biztosító európai strukturális és beruházási alapokról valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. február 22-i jelentésére a koordinációt, szinergiát és komplementaritást biztosító európai strukturális és beruházási alapokról valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alapról,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0202/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0202/2017),

| A. | mivel az uniós kohéziós politika alapja az EUSZ és az EUMSZ, és az uniós szolidaritást az Unió egyik alapvető elvének tekinti, a Szerződésekben meghatározott célok részeként csökkentve a regionális egyenlőtlenségeket és előmozdítva a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az EU valamennyi régiója között; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós kohéziós politika alapja az EUSZ és az EUMSZ, és az uniós szolidaritást az Unió egyik alapvető elvének tekinti, a Szerződésekben meghatározott célok részeként csökkentve a regionális egyenlőtlenségeket és előmozdítva a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az EU valamennyi régiója között;

| B. | mivel 2008 után az EU „konvergenciagépezetként” való működése elakadt, ami miatt a régiók és a tagállamok között és azokon belül fennálló különbségek erőteljesen nőni kezdtek, és az Unióban tapasztalható társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségek egyre súlyosabbá váltak; emlékeztet arra, hogy az uniós szintű kohéziós politika nagyon hatékony, különösen a területi együttműködés különböző formáinak előmozdítása terén, és ezért gazdasági, társadalmi és területi dimenziójával továbbra is nélkülözhetetlen politika, amely ötvözi egy adott terület sajátos igényeit az uniós prioritásokkal, és helyi szinten kézzelfogható eredményekre vezet valamennyi polgár számára; |
| --- | --- |

B.

mivel 2008 után az EU „konvergenciagépezetként” való működése elakadt, ami miatt a régiók és a tagállamok között és azokon belül fennálló különbségek erőteljesen nőni kezdtek, és az Unióban tapasztalható társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségek egyre súlyosabbá váltak; emlékeztet arra, hogy az uniós szintű kohéziós politika nagyon hatékony, különösen a területi együttműködés különböző formáinak előmozdítása terén, és ezért gazdasági, társadalmi és területi dimenziójával továbbra is nélkülözhetetlen politika, amely ötvözi egy adott terület sajátos igényeit az uniós prioritásokkal, és helyi szinten kézzelfogható eredményekre vezet valamennyi polgár számára;

| C. | mivel továbbra is a kohéziós politika az egész EU-ra kiterjedő legfőbb, nagyon sikeres és népszerű beruházási és fejlesztési politika a fenntartható munkahelyek, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és versenyképesség 2020 utáni létrehozása tekintetében, főként az állami és a magánberuházások terén sok tagállamban bekövetkezett jelentős csökkenés és a globalizáció hatásai összefüggésében; emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika létfontosságú szerepet tölt be, és nagyon jól kezeli a makrogazdasági akadályokat; |
| --- | --- |

C.

mivel továbbra is a kohéziós politika az egész EU-ra kiterjedő legfőbb, nagyon sikeres és népszerű beruházási és fejlesztési politika a fenntartható munkahelyek, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és versenyképesség 2020 utáni létrehozása tekintetében, főként az állami és a magánberuházások terén sok tagállamban bekövetkezett jelentős csökkenés és a globalizáció hatásai összefüggésében; emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika létfontosságú szerepet tölt be, és nagyon jól kezeli a makrogazdasági akadályokat;

| D. | mivel a kohéziós politika legutóbbi, 2013-as reformja kiterjedt és jelentős volt, amely a politika hangsúlyát egyrészt az eredményorientált megközelítés, a tematikus koncentráció, a hatékonyság és az eredményesség, másrészt pedig a partnerségi elv, a többszintű irányítás, az intelligens szakosodás és a helyalapú megközelítés felé mozdította el; |
| --- | --- |

D.

mivel a kohéziós politika legutóbbi, 2013-as reformja kiterjedt és jelentős volt, amely a politika hangsúlyát egyrészt az eredményorientált megközelítés, a tematikus koncentráció, a hatékonyság és az eredményesség, másrészt pedig a partnerségi elv, a többszintű irányítás, az intelligens szakosodás és a helyalapú megközelítés felé mozdította el;

| E. | mivel a megújult kohéziós politika az infrastruktúrán alapuló nagyobb projektekről a gazdasági és innovációs tudás ösztönzésére irányuló projektek felé történő folyamatos elmozdulást eredményezett; |
| --- | --- |

E.

mivel a megújult kohéziós politika az infrastruktúrán alapuló nagyobb projektekről a gazdasági és innovációs tudás ösztönzésére irányuló projektek felé történő folyamatos elmozdulást eredményezett;

| F. | mivel ezeket az elveket 2020 után is fenn kell tartani és meg kell szilárdítani a folytonosság, a láthatóság, a jogbiztonság, a hozzáférhetőség és a politika-végrehajtás átláthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel ezeket az elveket 2020 után is fenn kell tartani és meg kell szilárdítani a folytonosság, a láthatóság, a jogbiztonság, a hozzáférhetőség és a politika-végrehajtás átláthatóságának biztosítása érdekében;

| G. | mivel a kohéziós politika 2020 utáni sikere érdekében elengedhetetlenül fontos a kedvezményezettek és bonyolító szervek adminisztrációs terheinek csökkentése, a politika eredményorientáltsága és az ellenőrzések és a felügyelet szintje között az arányosság érdekében a megfelelő egyensúly beállítása, a programok végrehajtásának differenciálása, valamint a szabályok és eljárások egyszerűsítése, mivel ez utóbbiak jelenleg túl bonyolultak; |
| --- | --- |

G.

mivel a kohéziós politika 2020 utáni sikere érdekében elengedhetetlenül fontos a kedvezményezettek és bonyolító szervek adminisztrációs terheinek csökkentése, a politika eredményorientáltsága és az ellenőrzések és a felügyelet szintje között az arányosság érdekében a megfelelő egyensúly beállítása, a programok végrehajtásának differenciálása, valamint a szabályok és eljárások egyszerűsítése, mivel ez utóbbiak jelenleg túl bonyolultak;

| H. | mivel ezek az elemek az integrált politikai megközelítéssel és a partnerségi elvvel összehangolva jól illusztrálják a kohéziós politika hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

H.

mivel ezek az elemek az integrált politikai megközelítéssel és a partnerségi elvvel összehangolva jól illusztrálják a kohéziós politika hozzáadott értékét;

| I. | mivel az uniós és nemzeti költségvetéseket sújtó egyre fokozódó megszorításoknak és a Brexitnek nem szabad elvezetniük az uniós kohéziós politika gyengüléséhez; ezzel összefüggésben felszólít arra, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti megállapodásokat tárgyaló felek vizsgálják meg, hogy milyen előnyökkel és hátrányokkal járna az Egyesült Királyság számára, ha továbbra is részt venne az európai területi együttműködési programokban; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós és nemzeti költségvetéseket sújtó egyre fokozódó megszorításoknak és a Brexitnek nem szabad elvezetniük az uniós kohéziós politika gyengüléséhez; ezzel összefüggésben felszólít arra, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti megállapodásokat tárgyaló felek vizsgálják meg, hogy milyen előnyökkel és hátrányokkal járna az Egyesült Királyság számára, ha továbbra is részt venne az európai területi együttműködési programokban;

| J. | mivel a kohéziós politika már most is a kihívások széles körével szembesül a Szerződésekben meghatározott célkitűzései kapcsán, és nem várható el tőle, hogy az EU valamennyi új, 2020 utáni kihívását ugyanakkora – vagy még kisebb – költségvetésből kezelje, és mivel az eredmény jobb lehet, ha a tagállamok, régiók és városok nagyobb rugalmasságot kapnak az új politikai kihívások kezelésében; |
| --- | --- |

J.

mivel a kohéziós politika már most is a kihívások széles körével szembesül a Szerződésekben meghatározott célkitűzései kapcsán, és nem várható el tőle, hogy az EU valamennyi új, 2020 utáni kihívását ugyanakkora – vagy még kisebb – költségvetésből kezelje, és mivel az eredmény jobb lehet, ha a tagállamok, régiók és városok nagyobb rugalmasságot kapnak az új politikai kihívások kezelésében;

Az uniós kohéziós politika hozzáadott értéke

| 1. | határozottan ellenzi az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben foglaltak szerint az EU-27 minden olyan 2025-re szóló tervét, amely a kohéziós politikával összefüggő uniós erőfeszítéseket leépíti; ezzel szemben kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó jogalkotási javaslatot a 2020 utáni erős és hatékony kohéziós politikára; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy növekedés, valamint regionális, gazdasági és társadalmi konvergencia nem érhető el jó kormányzás, együttműködés és az érdekelt felek közötti kölcsönös bizalom, valamint a partnerségi elvvel (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikke) összhangban valamennyi partner nemzeti, regionális és helyi szinten történő tényleges bevonása nélkül; megismétli, hogy az uniós kohéziós politika megosztott irányítása egyedülálló lehetőséget biztosít az EU-nak arra, hogy közvetlenül forduljon a polgárokhoz a belső és külső kihívásokkal kapcsolatban; úgy véli, hogy a partnerségi elven, a többszintű irányításon, valamint a különböző közigazgatási szintek összehangolásán alapuló megosztott irányítás a szakpolitikák végrehajtása terén nagyobb önállóságot és felelősségvállalást eredményez az érintett felek körében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika katalizátorként működik, és hogy sokat lehet tanulni a bonyolító szervek, a kedvezményezettek és az érdekelt felek tapasztalataiból; kiemeli a kohéziós politika intelligens, fenntartható és befogadó jellegű horizontális és átfogó megközelítésének jelentőségét, amely a nemzeti és szubnacionális szintű szereplők mozgósítását és koordinálását célzó keretet biztosít, és társfinanszírozott projektek révén közvetlenül bevonja őket az uniós prioritások eléréséért folytatott munkába; ezzel összefüggésben felszólít a Bizottság kohéziós politikáért felelős Főigazgatóságával és más főigazgatóságokkal, valamint a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal történő koordináció és együttműködés optimalizálására; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálja, hogy a jelenlegi programozási időszakban több operatív programot késve fogadtak el és késve jelölték ki az irányító hatóságokat néhány tagállamban; üdvözli az operatív programok gyorsított végrehajtásának 2016-ban tapasztalt első jeleit; sürgeti a Bizottságot, hogy a végrehajtás támogatása érdekében folytassa a végrehajtás javításával foglalkozó munkacsoport munkáját, és tárja fel a késlekedések okait, továbbá javasoljon gyakorlati megoldásokat és módszereket arra, hogy a következő programozási időszakban hogyan lehet ezeket a problémákat elkerülni; határozottan arra ösztönzi az összes érintett szereplőt, hogy a feltorlódások elkerülése érdekében tegyék folyamatossá és gyorsítsák fel a végrehajtást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi a pénzügyi tervezési és végrehajtási rendszer hiányosságait, amelyek a kifizetetlen számlák felhalmozódásához és a legutóbbi többéves pénzügyi keretből a jelenlegibe átvitt példátlan mértékű hátralék kialakulásához vezettek; felkéri a Bizottságot, hogy álljon elő strukturált megoldással az ilyen problémáknak a jelenlegi többéves pénzügyi keret végét megelőző megoldása érdekében, illetve annak elkerülése végett, hogy ezek a problémák átterjedjenek a következő többéves pénzügyi keretre; kiemeli, hogy a kifizetési előirányzatok szintjének ki kell elégítenie a korábbi kötelezettségekből származó szükségleteket, különösen az időszak vége felé, amikor a tagállamok kifizetési igényeinek szintje jelentős mértékben emelkedik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy egyes tagállamokban a partnerségi elv a regionális és helyi hatóságokkal való szorosabb együttműködéshez vezetett, ugyanakkor továbbra is van lehetőség a javulásra valamennyi érdekelt fél – köztük a civil társadalom képviselői – tényleges és korai bevonásának biztosítása terén a kohéziós politika végrehajtása jobb elszámoltathatóságának biztosítása érdekében anélkül, hogy az adminisztratív terheket növelnénk vagy a politika végrehajtása késedelmet szenvedne; hangsúlyozza, hogy a többszintű irányítási megközelítéssel összhangban továbbra is be kell vonni az érintett feleket; úgy véli, hogy a partnerségi elvet és a magatartási kódexet tovább kell szigorítani, például azáltal, hogy a jövőben egyértelmű minimumkövetelményeket vezetünk be a partnerek bevonására vonatkozólag; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy bár a kohéziós politika enyhítette a legutóbbi gazdasági és pénzügyi válság, valamint a megszorító intézkedések hatását az EU-ban, a regionális egyenlőtlenségek, valamint a versenyképességet illető és a társadalmi egyenlőtlenségek továbbra is jelentősek; határozott fellépést sürget a meglévő egyenlőtlenségek csökkentése és a régiók valamennyi típusában az új különbségek kialakulásának a megelőzése érdekében, ugyanakkor felszólít a régiók támogatásának fenntartására és konszolidálására annak elősegítése érdekében, hogy valamennyi régióban felelősséget vállaljanak a politikáért és hogy az EU egész területén megvalósuljanak a célkitűzések; e tekintetben úgy véli, hogy több figyelmet kell fordítani arra, hogy a régiókat felkészítsük a hirtelen sokkhatásokra; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat, hogy a területi együttműködés valamennyi formájában – többek között a potenciált tekintve még kiaknázásra váró makroregionális stratégiák révén – átülteti a politikai együttműködés és a régiók és polgárok határokon átnyúló összehangolásának koncepcióját az EU-ban; kiemeli a kohéziós politika erényét az EUMSZ 174. cikkében említett szigetek, határokon átnyúló régiók és legészakibb, ritkán lakott régiók, az EUMSZ 349. és 355. cikkében említett, különleges státusszal rendelkező legkülső régiók – amelyek egyedi eszközeit és finanszírozását 2020 után is fenn kellene tartani –, valamint a peremterületek kihívásainak kezelésében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy az európai területi együttműködés a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika egyik fontos célja, amely jelentős hozzáadott értéket nyújt az EU célkitűzéseinek a megvalósításához, ösztönzi a szolidaritást az európai régiók és szomszédaik között, valamint – például a dokumentumsablonok révén – megkönnyíti a tapasztalatcserét és a helyes gyakorlatok megosztását; kitart amellett, hogy az EUMSZ 174. cikkével összhangban a területi kohézió növelésére irányuló cél részeként továbbra is elő kell segíteni a határon átnyúló, a transznacionális és a régiók közötti együttműködést; úgy véli, hogy annak a 2020 utáni időszakban is fontos eszköznek kell maradnia; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az európai területi együttműködés jelenlegi költségvetése nem igazodik az Interreg programok előtti jelentős kihívásokhoz, és a határokon átnyúló együttműködést sem támogatja hatékonyan; ezért kéri, hogy a következő programozási időszakban jelentősen emeljék az európai területi együttműködés költségvetését; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi európai Interreg együttműködési program fontos az európai hatóságok számára a tapasztalatcsere és a helyes gyakorlatok átadásának a megkönnyítése érdekében; javasolja, hogy a 2020 utáni időszakra szóló európai Interreg program finanszírozási lehetőségeit bővítsék ki annak érdekében, hogy az érintettek bevonásával Európa minden részén lehetőség legyen fizikai kísérleti projektekbe és bemutató projektekbe is beruházni; |
| --- | --- |

10.

A 2020 utáni kohéziós politika felépítése – folytonosság és fejlesztést igénylő területek

| 11. | kiemeli, hogy a régiók jelenlegi kategorizálása, a tematikus koncentrációhoz hasonló, bevezetett reformok és a teljesítményre vonatkozó keret bizonyították a kohéziós politika értékét; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő elképzeléseket arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet rugalmasabbá tenni az EU teljes költségvetésének végrehajtását; úgy véli, hogy tartalék képzése ebben az összefüggésben megfontolandó lehetőség a programozási időszak során felmerülő előre nem látott események kezelésére és arra, hogy az esb-beruházások az egyes régiók változó igényeihez történő hozzáigazítása céljából újratervezzék az operációs programokat, továbbá hogy a globalizáció hatásait regionális és helyi szinten kezeljék anélkül, hogy hátrányosan befolyásolnák a kohéziós politikai beruházásokat vagy a stratégiai orientációt, a hosszú távú célokat, illetve a regionális és helyi hatóságok programjainak stratégiai súlyát és tervezési biztonságát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri az előzetes feltételrendszer értékét, és különösen az intelligens specializálódásra irányuló kutatási és innovációs stratégiákét (RIS3), amelyek továbbra is támogatják az esb-alapok stratégiai tervezését és fokozottabb teljesítményorientáltságot eredményeznek; rámutat, hogy az előzetes feltételrendszer lehetővé teszi az esb-alapok számára a 2020 utáni európai célkitűzések hatékony támogatását a Szerződésben előírt kohéziós célkitűzések sérelme nélkül; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ellenzi a makrogazdasági feltételrendszert és kiemeli, hogy az európai szemeszter keretében a kohéziós politika és a gazdasági kormányzási folyamatok között kiegyensúlyozott, kölcsönös és nem megtorló jellegű kapcsolatnak kell lennie minden érdekelt félt illetően; támogatja a területi dimenzió jelentősebb mértékű elismerését, amely előnyös lenne az európai szemeszter számára, azaz hogy a gazdasági kormányzást, a gazdasági, társadalmi és területi kohézió céljait, valamint a fenntartható növekedést, a foglalkoztatást és a környezetvédelmet megfelelő módon kellene figyelembe venni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy mivel a kohéziós politikai alapok a beruházás, a növekedés és a foglalkoztatás uniós szintű élénkítését szolgálják, a kohéziós politikáról szóló hetedik jelentésben a tagállamok kormányaival szoros együttműködésben a Bizottságnak azt kell megvizsgálnia, hogy hogyan lehet optimalizálni ezen befektetéseknek a kormányok költségvetési hiányára gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat, hogy a tagállamok és régiók operatív programok programozására, végrehajtására és értékelésére irányuló igazgatási és intézményi kapacitásainak növelése – így a beruházásokat támogató nemzeti és regionális szervek, illetve a szakmai képzés minőségének erősítése – kulcsfontosságú a kohéziós politika időben történő és sikeres teljesítése, valamint a magasabb színvonalú normák felé történő elmozdulás szempontjából; kiemeli, hogy ezzel összefüggésben fontos a Taiex testvérrégió kezdeményezése, amely javítja az adminisztratív és intézményi kapacitást, és jobb eredményekre vezet az uniós beruházások esetében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli, hogy valamennyi kormányzati szinten egyszerűsíteni kell a kohéziós politika teljes irányítási rendszerét, az operatív programok tervezésének, irányításának és értékelésének a megkönnyítésével, hogy az hozzáférhetőbbé, rugalmasabbá és hatékonyabbá váljon; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a túlszabályozás jelensége ellen a tagállamokban; kéri a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendeletben fokozza az e-kohézió és bizonyos típusú kiadások – mint például a standard egységköltség és az átalányösszeg – lehetőségeit, valamint vezessen be digitális platformot vagy egyablakos ügyintézési lehetőséget a pályázók és a kedvezményezettek számára; támogatja az esb-alapok kedvezményezettjeit szolgáló egyszerűsítések nyomon követésére létrehozott magas szintű munkacsoport eddig elfogadott következtetéseit és ajánlásait, és felkéri a tagállamokat az ajánlások végrehajtására; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy a programok végrehajtását illetően vegyen fontolóra olyan, arányosságon és differenciáláson alapuló megoldásokat, amelyek tekintetbe veszik a kockázatokat, az objektív kritériumokat, a pozitív ösztönzőket, a nagyságrendet és az irányítási kapacitást – különös tekintettel a többszintű ellenőrzésre, amelynek a szabálytalanságok, konkrétan a csalás és a korrupció feltárására kell összpontosítania –, valamint az ellenőrzések számát, azzal a céllal, hogy magasabb szintű összhang alakuljon ki a kohéziós politika, a versenypolitika és más uniós politikák, és különösen az állami támogatásokra vonatkozó szabályok között; ezeknek a megoldásoknak csak az esb-alapokra kellene vonatkozniuk, az ESBA-ra és a Horizont 2020-ra nem, és lehetőség szerint valamennyi esb-alap vonatkozásában egységes szabályozást kell teremteni annak érdekében, hogy a finanszírozás hatékonyabb legyen, de figyelembe vegye az egyes alapok sajátosságait; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy a tényleges egyszerűsítés érdekében és a nemzeti és regionális programokat irányító hatóságokkal összehangolva készítsen megvalósíthatósági tervet arról, hogy az egyszerűsített költségelszámolási rendszert hogyan lehetne kiterjeszteni az ERFA-ra, tekintettel a költségvetési rendelet módosítására irányuló rendelet (az úgynevezett Omnibus rendelet) rendelkezéseire is; |
| --- | --- |

18.

| 19. | véleménye szerint a kohéziós politika finanszírozásának alapját továbbra is a támogatásoknak kell képezniük; megállapítja azonban, hogy a pénzügyi eszközök szerepe egyre növekszik; rámutat, hogy a hitelek, részvények vagy garanciák kiegészítő szerepet tölthetnek be, de elővigyázatosan, megfelelő előzetes értékelést követően kell őket használni, és a támogatásokat csak akkor kell kiegészíteni, ha az ilyen pénzügyi eszközöknek bizonyított hozzáadott értéke van és további források bevonzását serkentik, figyelembe véve a regionális egyenlőtlenségeket, valamint a gyakorlatok és a tapasztalatok sokszínűségét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza a Bizottság, az Európai Beruházási Bank és a tagállamok által a helyi és regionális hatóságoknak különböző platformokon, például a „fi-compass” platformon keresztül vagy a kedvezényezetteknek biztosított ösztönzők révén az innovatív pénzügyi eszközökről nyújtott támogatás jelentőségét; emlékeztet arra, hogy ezek az eszközök nem alkalmasak a kohéziós politika keretében történő minden támogatásra; azon a véleményen van, hogy minden régióban önkéntes alapon kell tudniuk dönteni arról, hogy a pénzügyi eszközöket szükségleteiknek megfelelően hogyan használják fel; ellenez azonban minden számszerűsített és kötelező célkitűzést a pénzügyi eszközök felhasználásának területén, és hangsúlyozza, hogy a pénzügyi eszközök egyre elterjedtebb használata nem vezethet az uniós költségvetés általánosságban vett csökkentéséhez; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson jobb szinergiát és kommunikációt az esb-alapok és más uniós alapok és programok, köztük az ESBA között, és segítse elő a több alapból való finanszírozási műveletek végrehajtását; hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap nem veszélyeztetheti a kohéziós politika programozásának stratégiai következetességét, területi megoszlását és hosszú távú terveit, nem helyettesítheti vagy szoríthatja ki a támogatásokat, és nem irányulhat az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) költségvetésének helyettesítésére vagy csökkentésére; ragaszkodik ahhoz, hogy a források valódi kiegészítő jelleget képviseljenek; kéri, hogy határolják el egyértelműen az Európai Stratégiai Beruházási Alapot a kohéziós politikától, illetve a kettő összevonása nélkül teremtsenek lehetőséget közös használatukra és a használat olya módon történő egyszerűsítésére, hogy a finanszírozási struktúra vonzóbb legyen, annak érdekében, hogy a szűkös uniós forrásokat megfelelően használják fel; úgy véli, hogy össze kell hangolni a több alapból finanszírozott műveleteket és egyértelmű kommunikációs stratégiát kell kialakítani a meglévő finanszírozási lehetőségeket illetően; felkéri a Bizottságot, hogy e tekintetben dolgozzon ki eszköztárat a kedvezményezettek számára; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra további mutatók palettájának a kidolgozását a GDP-mutató mellett, amely továbbra is az esb-alapok igazságos kiosztásának legfőbb legitim és megbízható módszere; meggyőződése, hogy a társadalmi haladási mutatót vagy a demográfiai mutatót ebben az összefüggésben kell értékelni és figyelembe venni ahhoz, hogy átfogó képet lehessen kapni a regionális fejlesztésről; úgy véli, hogy e mutatók alapján jobban lehetne reagálni az uniós régiók között jelenleg kialakulóban lévő új fajta egyenlőtlenségekre; hangsúlyozza továbbá az eredménymutatók relevanciáját a politika eredményének és teljesítményorientációjának megerősítése szempontjából; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra a kohéziós politikai projektek nemzeti finanszírozása kérdésének megoldását célzó intézkedéseket, tekintettel az olyan, erősen központosított tagállamok helyi és regionális hatóságai előtt álló problémákra, amelyek nem rendelkeznek elégséges költségvetési és pénzügyi kapacitással és amelyek a rendelkezésre álló erőforrások hiánya miatt komoly nehézségeket tapasztalnak a projektek társfinanszírozásakor, sőt gyakran már a projektdokumentációk kidolgozásakor is, ami a kohéziós alapok alacsonyabb hasznosításához vezet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ösztönzi a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a NUTS III szint felhasználását a kohéziós politikában a régiók bizonyos kiválasztott prioritások alapján történő besorolására; |
| --- | --- |

24.

A 2020 utáni modernizált kohéziós politika kiemelt szakpolitikai területei

| 25. | hangsúlyozza az ESZA, az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés jelentőségét, különösen a kevésbé fejlett régiókban, a legkülsőbb régiókban és a válság által leginkább sújtott régiókban történelmi magas szinten álló tartós és ifjúsági munkanélküliség elleni uniós küzdelemben; kiemeli, hogy a kkv-k, melyek az uniós munkahelyek 80 %-át adják – kulcsfontosságú szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, és előmozdítják az olyan innovatív ágazatokat mint a digitális és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meggyőződése, hogy a 2020 utáni időszakra szóló kohéziós politikának továbbra is a kiszolgáltatott és a társadalom peremére szorult csoportoknak kell segítséget nyújtania, illetve a növekvő egyenlőtlenséget kell felszámolnia és a szolidaritást kell erősítenie; megállapítja az oktatás, a képzés és a kultúra területén végrehajtott beruházások pozitív hatását a szociális és foglalkoztatási hozzáadott érték szempontjából; rámutat továbbá arra, hogy az ESZA-ráfordítások elemeként az ERFA-beruházásokkal kiegészítve fenn kell tartani a társadalmi befogadást, mint célkitűzést; |
| --- | --- |

26.

| 27. | javasolja, hogy nagyobb mértékben használják az esb-alapokat a demográfiai változások, illetve annak regionális és helyi hatásainak kezelésére; azon a véleményen van, hogy az elnéptelenedéshez hasonló kihívásokkal szembesülő régiókban az esb-alapokat a munkahelyteremtésre és a növekedés serkentésére kellene összpontosítani; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tudomásul veszi a területi agenda és a sikeres vidéki-városi partnerségek növekvő jelentőségét, valamint az intelligens városok – mint a regionális és helyi kihívások innovatív megoldásainak mikrokozmoszai és katalizátorai – példaértékű szerepét; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli az Amszterdami Paktumot és az európai politikaalakításban a városoknak és a városi területeknek tulajdonított jobb elismerést, és kéri azon együttműködési módszer tényleges végrehajtását a partnerségeken keresztül, amely a Paktumban szerepel; elvárja, hogy az eredményeket belefoglalják az EU 2020 utáni politikáiba; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza a kohéziós politika városi vetülete növelésének jelentőségét a fenntartható városi fejlődést célzó speciális támogatásokban, valamint az innovatív városi projektekben; úgy véli, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozóan ezt tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni, és hogy fokozottabban kell élni azzal a lehetőséggel, hogy a hatásköröket alacsonyabb szintre átruházzák; ösztönzi a Bizottságot, hogy a városokra irányuló különböző eszközök koordinálásának javítása érdekében finanszírozás biztosításával és a területfejlesztés személyre szabott eszközeivel növelje a helyi önkormányzatok közvetlen támogatását a kohéziós politika keretében; kiemeli az új területi fejlesztési eszközök, úgymint a közösségvezérelt helyi fejlesztés és az integrált területi beruházások szerepét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | támogatja a párizsi éghajlat-változási megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalásokat; ennek kapcsán emlékeztet az összes uniós intézmény által elfogadott azon célkitűzésre, hogy az uniós költségvetés legalább 20 %-át éghajlatválatozással kapcsolatos fellépésekre fordítják, és kiemeli, hogy az e tekintetben kulcsfontosságú esb-alapokat továbbra is a lehető leghatékonyabban kell felhasználni az éghajlatváltozás mérséklésére és a hozzá való alkalmazkodásra, valamint a környezetbarát gazdaságra és a megújuló energiákra; úgy véli, hogy javítani kell az éghajlattal kapcsolatos kiadások nyomon követésére és felügyeletére szolgáló rendszert; ennek kapcsán és a városfejlesztési menetrenddel összefüggésben rámutat az európai területi együttműködés, valamint a városok és régiók szerepére; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy az RIS3 erősíti a regionális innovációs ökoszisztémát; hangsúlyozza, hogy továbbra is kiemelkedő szerepet kell játszania a kutatásnak, az innovációnak és a technológiai fejlődésnek ahhoz, hogy az EU helyt tudjon állni a globális versenyben; úgy véli, hogy az intelligens szakosodási modellnek kell a 2020 utáni kohéziós politika fő irányvonalává válnia, és hogy ehhez ösztönözni kell a különböző régiók, valamint a városi és vidéki területek közötti együttműködést és az EU gazdasági fejlődését, továbbá szinergiákat kell teremteni a transznacionális RIS3 stratégiák és a világszínvonalú klaszterek között; emlékeztet a „kiválósághoz vezető út” (S2E) elnevezésű, folyamatban lévő kísérleti projektre, amely továbbra is támogatja a régiókat az esb-alapok, a Horizont 2020 és más uniós finanszírozási programok közötti szinergiák fejlesztésében és kiaknázásában; ezért azon az állásponton van, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a szinergiák maximalizálása érdekében ahhoz, hogy a 2020 utáni időszakban növekedjen az intelligens specializáció és az innováció; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az euroszkepticizmus elleni küzdelemben létkérdés, hogy a kohéziós politika ismertségét növeljük, és hogy ez hozzájárulhat ahhoz, hogy visszanyerjük a polgárok bizalmát és hitét; kiemeli, hogy az esb-alapok ismertségének javítása érdekében nagyobb hangsúlyt kell fektetni a programok tartalmára és eredményeire oly módon, hogy a felülről lefelé és az alulról felfelé építkező megközelítés révén bevonjuk az érdekelt feleket és a kedvezményezetteket, akik hatékonyan tudnák népszerűsíteni a kohéziós politika vívmányait; sürgeti továbbá a Bizottságot, a tagállamokat, a régiókat és a városokat, hogy nyújtsanak hatékonyabb tájékoztatást a kohéziós politika azon mérhető eredményeiről, amelyek az uniós polgárok mindennapjaiba pozitív változásokat hoznak; sürgeti, hogy a technikai segítségnyújtáson belüli külön költségvetés révén folytassák a tájékoztatási tevékenységeket, adott esetben egészen a projekt lezárásáig, amikor is az eredmények egyértelművé válnak; |
| --- | --- |

33.

Kilátások

| 34. | felszólít arra, hogy helyezzék az uniós menetrend élére a gazdasági, társadalmi és területi kohézió és a szolidaritás, valamint az uniós alapok növekedésen, munkahelyeken és versenyképességen keresztül történő irányításának az előmozdítását; felhív továbbá a regionális egyenlőtlenségek, a szegénység és a társadalmi kirekesztés, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem folytatására; megítélése szerint a Szerződésekben foglalt célokon túlmenően a kohéziós politikának továbbra is az EU politikai céljait szolgáló eszköznek kell maradnia, hozzájárulva ezzel vívmányainak jobb ismeretéhez is, és annak az Unió valamennyi régió számára elérhető fő beruházási politikájának kell maradnia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megismétli, hogy legfőbb ideje előkészíteni a 2020 utáni uniós kohéziós politikát, hogy az ténylegesen elindulhasson a következő programozási időszak kezdetén; ezért kéri, hogy a Bizottság kellő időben – azaz a következő többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslat ismertetését és a hivatalos nyelvekre történő lefordítását követően késlekedés nélkül – kezdje meg az új jogalkotási keret kialakítását; kéri továbbá, hogy a jövőbeli kohéziós politikára vonatkozó jogalkotási javaslatokat késlekedés nélkül fogadják el, és az új programozási időszak kezdetét megelőzően – visszaható hatály nélkül – dolgozzanak ki iránymutatásokat az irányításra és az ellenőrzésre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy az operatív programok késedelmes végrehajtása kihatással lehet a kohéziós politika hatékonyságára; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megállapítja, hogy a jelenlegi kohéziós politika jogalkotási keretének alapjait egy pontosított, megerősített, könnyen hozzáférhető és eredményorientált politikával 2020 után is fenn kell tartani úgy, hogy a polgárok felé jobban kommunikálják a politika hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

36.

| 37. | a Bizottság 2016/0282(COD) javaslatának fényében hangsúlyozza, hogy a nemzetközi védelem alatt álló migránsok és menekültek fogadása, valamint társadalmi és gazdasági integrációjuk koherens, nemzeteken átnyúló megközelítést igényel, melyet a jelenlegi és a későbbi uniós kohéziós politikán keresztül is kezelni kell; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza a szabályok állandóságának fontosságát; felszólítja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan a kohéziós politika végrehajtási rendelkezéseinek kidolgozásakor a lehető legkisebb mértékben változtassa meg a szabályokat; meggyőződése, hogy a 2020 utáni kohéziós politika számára megfelelő szintű uniós költségvetési támogatást kell továbbra is biztosítani, vagy azt növelni kell, figyelemmel azokra az összetett belső és külső kihívásokra, amelyeket a kohéziós politikának céljai elérése érdekében kezelnie kell; úgy véli, hogy ezt a politikát semmilyen körülmény nem gyengítheti meg, ideértve a Brexitet is, és hogy a teljes uniós költségvetésben erre szánt összeget nem szabad csökkenteni a források új kihívások finanszírozása érdekében történő elvonásával; hangsúlyozza ezen túlmenően, hogy a kohéziós politika többéves jellegű, és kéri a hét évre szóló tervezési időszak megtartását, vagy az 5+5 éves tervidőszak bevezetését kötelező félidős felülvizsgálattal; |
| --- | --- |

38.

| 39. | szorgalmazza, hogy minél előbb osszák el a teljesítménytartalékot; megjegyzi, hogy a teljesítmény és a tartalék megnyitása közötti idő túl hosszú, ami csökkenti a tartalék hatékonyságát; sürgeti a Bizottságot, hogy engedje meg a tagállamoknak a teljesítménytartalék felhasználását, amint elkészült az értékelés; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rámutat ezzel összefüggésben arra, hogy a digitális menetrendnek, ezen belül a szükséges infrastruktúra és a korszerű technológiai megoldások rendelkezésre bocsátásának prioritást kell képeznie a kohéziós politika keretében, elsősorban a következő támogatási időszakban; rámutat, hogy a távközlési terület fejlesztését minden esetben megfelelő képzési intézkedésekkel kell kísérni, amelyeket szintén a kohéziós politikával kell támogatni; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, továbbá a tagállamoknak, a tagállamok parlamentjeinek valamint a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 303. o.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 281. o.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(8)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0053.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0321.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0217.

(12)  HL C 305. E, 2010.11.11., 14. o.

(13)  HL C 351. E, 2011.12.2., 1. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0383.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0336.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0311.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0211.

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0419.

(19)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0308.

(20)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0307.

(21)  HL C 258. E, 2013.9.7., 1. o.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0133.

(23)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0384.

(24)  ECLI:EU:C:2015:813.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/50

---

P8_TA(2017)0255

A halállományok állapota és a halászati ágazat társadalmi-gazdasági helyzete a Földközi-tenger térségében

Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a Földközi-tenger térségében található halállományok állapotáról és a térség halászati ágazatának társadalmi-gazdasági helyzetéről (2016/2079(INI))

(2018/C 331/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (KHP-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (KHP-rendelet),

| — | tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv),

| — | tekintettel a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 21-i 1967/2006/EK tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 21-i 1967/2006/EK tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (4) (IUU-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (4) (IUU-rendelet),

| — | tekintettel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság félidős stratégiájára (2017–2020), amely a földközi- és fekete-tengeri halászat fenntarthatóságára törekszik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság félidős stratégiájára (2017–2020), amely a földközi- és fekete-tengeri halászat fenntarthatóságára törekszik,

| — | tekintettel az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COGECA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) és az Európai Uniós Halászati Vállalkozások Nemzeti Szervezeteinek Szövetsége (EUROPÊCHE) között 2012. május 21-én létrejött és 2013. május 8-án módosított, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtásáról szóló megállapodás végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2016. szeptember 14-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COGECA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) és az Európai Uniós Halászati Vállalkozások Nemzeti Szervezeteinek Szövetsége (EUROPÊCHE) között 2012. május 21-én létrejött és 2013. május 8-án módosított, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtásáról szóló megállapodás végrehajtásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2016. szeptember 14-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, a Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott ENSZ-határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, a Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott ENSZ-határozatra,

| — | tekintettel „A fenntartható kisüzemi halászat jövőjének megteremtése a Földközi- és a Fekete-tengeren” című regionális konferenciára, amely az algériai Algírban, 2016. március 7–9. között került megrendezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntartható kisüzemi halászat jövőjének megteremtése a Földközi- és a Fekete-tengeren” című regionális konferenciára, amely az algériai Algírban, 2016. március 7–9. között került megrendezésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0179/2017),

| A. | mivel a Földközi-tengerben 17 000 faj él, ezért a világ biológiailag egyik legváltozatosabb helye; mivel az annak kezelésére vonatkozó döntéshez ezért egy több fajra vonatkozó megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

A.

mivel a Földközi-tengerben 17 000 faj él, ezért a világ biológiailag egyik legváltozatosabb helye; mivel az annak kezelésére vonatkozó döntéshez ezért egy több fajra vonatkozó megközelítésre van szükség;

| B. | mivel a „Konzultáció a közös halászati politika keretében 2017-ben rendelkezésre álló halászati lehetőségekről” című közleményében (COM(2016)0396) a Bizottság úgy véli, hogy a Földközi-tenger túlnyomó részt továbbra is túlhalászott, és intézkedéseket sürget a helyzet megváltoztatására; mivel e dokumentumban a Bizottság aggodalmának ad hangot amiatt, hogy sok vizsgált fajt a maximális fenntartható hozamra (a továbbiakban: MSY) vonatkozó célbecsléseknél jóval nagyobb mennyiségben halásznak; |
| --- | --- |

B.

mivel a „Konzultáció a közös halászati politika keretében 2017-ben rendelkezésre álló halászati lehetőségekről” című közleményében (COM(2016)0396) a Bizottság úgy véli, hogy a Földközi-tenger túlnyomó részt továbbra is túlhalászott, és intézkedéseket sürget a helyzet megváltoztatására; mivel e dokumentumban a Bizottság aggodalmának ad hangot amiatt, hogy sok vizsgált fajt a maximális fenntartható hozamra (a továbbiakban: MSY) vonatkozó célbecsléseknél jóval nagyobb mennyiségben halásznak;

| C. | mivel a Földközi-tengerben legkésőbb 2020-ig a teljes halállomány esetében meg kell valósítani a halállomány populációinak a maximális fenntartható hozam biztosításához szükséges biomasszaszintet meghaladó szinten történő fokozatos helyreállítását és megőrzését, ami jelentős kihívást jelent; mivel ehhez szükség van az EU-n kívüli országok részvételére és elköteleződésére is; mivel a Földközi-tenger medencéjében túlhalászás általános mértéke nagyjából az FMSY 2–3-szorosának felel meg; mivel az uniós szinten és az Unión kívül is tett arra irányuló jelentős erőfeszítések ellenére, hogy biztosítsák a jogszabályok végrehajtását és érvényesítését a halászati ágazatban, a vizsgált fajok 93 %-át még mindig túlhalásszák a Földközi-tengerben; |
| --- | --- |

C.

mivel a Földközi-tengerben legkésőbb 2020-ig a teljes halállomány esetében meg kell valósítani a halállomány populációinak a maximális fenntartható hozam biztosításához szükséges biomasszaszintet meghaladó szinten történő fokozatos helyreállítását és megőrzését, ami jelentős kihívást jelent; mivel ehhez szükség van az EU-n kívüli országok részvételére és elköteleződésére is; mivel a Földközi-tenger medencéjében túlhalászás általános mértéke nagyjából az FMSY 2–3-szorosának felel meg; mivel az uniós szinten és az Unión kívül is tett arra irányuló jelentős erőfeszítések ellenére, hogy biztosítsák a jogszabályok végrehajtását és érvényesítését a halászati ágazatban, a vizsgált fajok 93 %-át még mindig túlhalásszák a Földközi-tengerben;

| D. | mivel e régióban a halászat társadalmi-gazdasági szempontból nagyon fontos a part menti lakosság számára; mivel az ágazat több százezer embert foglalkoztat, beleértve a másodlagos feldolgozó ágazatot is, közük sok nőt is, akiknek munkahelye a halászattól függ; mivel a Földközi-tenger kulcsszerepet játszik az élelmiszer-biztonság garantálásában, különösen a régió legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő lakossága esetében; mivel a halászat lehetőséget kínál a jövedelem és az élelmiszer-ellátás kiegészítésére és hozzájárul a regionális stabilitáshoz; |
| --- | --- |

D.

mivel e régióban a halászat társadalmi-gazdasági szempontból nagyon fontos a part menti lakosság számára; mivel az ágazat több százezer embert foglalkoztat, beleértve a másodlagos feldolgozó ágazatot is, közük sok nőt is, akiknek munkahelye a halászattól függ; mivel a Földközi-tenger kulcsszerepet játszik az élelmiszer-biztonság garantálásában, különösen a régió legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő lakossága esetében; mivel a halászat lehetőséget kínál a jövedelem és az élelmiszer-ellátás kiegészítésére és hozzájárul a regionális stabilitáshoz;

| E. | mivel a Földközi-tengerre számos tényező hat – például a tengeri szállítás által okozott szennyezés –, amelyek a halászattal együtt hatással vannak a halállományok egészségére; |
| --- | --- |

E.

mivel a Földközi-tengerre számos tényező hat – például a tengeri szállítás által okozott szennyezés –, amelyek a halászattal együtt hatással vannak a halállományok egészségére;

| F. | mivel a kisüzemi halászat a halászatflotta 80 %-át és a Földközi-tenger térségében a munkahelyek 60 %-át adja; mivel a kisüzemi halászatnak sajnos nincs közösen elfogadott európai szintű fogalommeghatározása, bár egy ilyen meghatározás nehéz feladat a tengeri ökoszisztéma és a halászati ágazat sajátosságainak és jellemzőinek sokfélesége miatt; mivel a „kisüzemi part menti halászat” fogalmát hivatalosan csak az Európai Halászati Alap vonatkozásában (1198/2006/EK tanácsi rendelet) a határozták meg, a következőképpen: „a 12 méter teljes hosszat el nem érő hajóról végzett, és nem vontatott felszereléssel [úgymint vonóhálóval] történő halászat”; mivel a kisüzemi halászat fogalommeghatározásában számos nemzeti és regionális jellemzőt is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

F.

mivel a kisüzemi halászat a halászatflotta 80 %-át és a Földközi-tenger térségében a munkahelyek 60 %-át adja; mivel a kisüzemi halászatnak sajnos nincs közösen elfogadott európai szintű fogalommeghatározása, bár egy ilyen meghatározás nehéz feladat a tengeri ökoszisztéma és a halászati ágazat sajátosságainak és jellemzőinek sokfélesége miatt; mivel a „kisüzemi part menti halászat” fogalmát hivatalosan csak az Európai Halászati Alap vonatkozásában (1198/2006/EK tanácsi rendelet) a határozták meg, a következőképpen: „a 12 méter teljes hosszat el nem érő hajóról végzett, és nem vontatott felszereléssel [úgymint vonóhálóval] történő halászat”; mivel a kisüzemi halászat fogalommeghatározásában számos nemzeti és regionális jellemzőt is figyelembe kell venni;

| G. | mivel a földközi-tengeri fajok állapotáról szóló, 2016 februárjában Catania-ban tartott magas szintű találkozón megállapodásra jutottak abban, hogy sürgősen meg kell fordítani e negatív tendenciákat és elismerték, hogy jelentős kihívást jelent a halállomány populációinak a maximális fenntartható hozam biztosításához szükséges biomasszaszintet meghaladó szinten történő helyreállítása és megőrzése, legkésőbb 2020-ig minden fajra vonatkozóan teljesítve a közös halászati politika MSY-re vonatkozó előírását; |
| --- | --- |

G.

mivel a földközi-tengeri fajok állapotáról szóló, 2016 februárjában Catania-ban tartott magas szintű találkozón megállapodásra jutottak abban, hogy sürgősen meg kell fordítani e negatív tendenciákat és elismerték, hogy jelentős kihívást jelent a halállomány populációinak a maximális fenntartható hozam biztosításához szükséges biomasszaszintet meghaladó szinten történő helyreállítása és megőrzése, legkésőbb 2020-ig minden fajra vonatkozóan teljesítve a közös halászati politika MSY-re vonatkozó előírását;

| H. | mivel a túlhalászat mellett a Földközi-tenger számos más kihívással is szembesül, melyek legtöbbje a sűrűn lakott partvidéknek (túl sok tápanyag, szennyező anyag, az élőhelyek és a part megváltoztatása) köszönhető, emellett azonban a tengeri szállításnak és az erőforrások túlzott kiaknázásának, többek között a kőolaj- és gázkitermelésnek is; mivel a Földközi-tenger ráadásul rendkívül érzékeny az éghajlatváltozásra, ami a nagy tengeri forgalommal együtt kedvez az új invazív fajok megjelenésének és megtelepedésének; |
| --- | --- |

H.

mivel a túlhalászat mellett a Földközi-tenger számos más kihívással is szembesül, melyek legtöbbje a sűrűn lakott partvidéknek (túl sok tápanyag, szennyező anyag, az élőhelyek és a part megváltoztatása) köszönhető, emellett azonban a tengeri szállításnak és az erőforrások túlzott kiaknázásának, többek között a kőolaj- és gázkitermelésnek is; mivel a Földközi-tenger ráadásul rendkívül érzékeny az éghajlatváltozásra, ami a nagy tengeri forgalommal együtt kedvez az új invazív fajok megjelenésének és megtelepedésének;

| I. | mivel az, hogy nincs lehetőség egyedi felszerelések és technikák használatára – amelyek elfogadhatóbbak és kevésbé befolyásolják a veszélyeztetett állományok állapotát –, súlyos hatással van a part menti területek és a szigetek már így is marginalizálódott közösségeinek életképességére, akadályozza a fejlődést, és fokozza az elnéptelenedést; |
| --- | --- |

I.

mivel az, hogy nincs lehetőség egyedi felszerelések és technikák használatára – amelyek elfogadhatóbbak és kevésbé befolyásolják a veszélyeztetett állományok állapotát –, súlyos hatással van a part menti területek és a szigetek már így is marginalizálódott közösségeinek életképességére, akadályozza a fejlődést, és fokozza az elnéptelenedést;

| J. | mivel a part menti közösségek valamennyi földközi-tengeri tagállamban nagymértékben függnek a halászattól és különösen a kisüzemi halászattól, ezért ezek számára kockázatot jelent a halállományok fenntarthatóságának hiánya; |
| --- | --- |

J.

mivel a part menti közösségek valamennyi földközi-tengeri tagállamban nagymértékben függnek a halászattól és különösen a kisüzemi halászattól, ezért ezek számára kockázatot jelent a halállományok fenntarthatóságának hiánya;

| K. | mivel az EU-ban számos olyan part menti közösség van, amelynek megélhetése nagyrészt a Földközi-tengerben zajló hagyományos, kézműves és kisüzemi halászati tevékenységektől függ; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU-ban számos olyan part menti közösség van, amelynek megélhetése nagyrészt a Földközi-tengerben zajló hagyományos, kézműves és kisüzemi halászati tevékenységektől függ;

| L. | mivel a hobbihorgászat a Földközi-tenger számos régiójában társadalmi és gazdasági értéket képvisel, és közvetlen és közvetett hatással van a foglalkoztatásra; |
| --- | --- |

L.

mivel a hobbihorgászat a Földközi-tenger számos régiójában társadalmi és gazdasági értéket képvisel, és közvetlen és közvetett hatással van a foglalkoztatásra;

| M. | mivel figyelembe kell venni a hobbihorgászat által a Földközi-tenger halállományainak állapotára kifejtett hatást; |
| --- | --- |

M.

mivel figyelembe kell venni a hobbihorgászat által a Földközi-tenger halállományainak állapotára kifejtett hatást;

| 1. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy rövid időn belül átfogóan alkalmazni kell a KHP-ben meghatározott célokat és fellépéseket, és időben meg kell tervezni és ténylegesen végre kell hajtani a többéves állománygazdálkodási terveket, összhangban a regionalizálásra és a fajok sokféleségére összpontosító megközelítéssel; hangsúlyozza továbbá, hogy el kell érni az uniós tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvben (2008/56/EK irányelv) meghatározott jó környezeti állapotot, figyelembe véve, hogy a halászati gazdálkodási intézkedésekről a közös halászati politika keretében lehet dönteni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mivel a Földközi-tengert továbbra is más tengermedencéktől eltérően kell kezelni a KHP keretében, nagy része ugyanis nemzetközi víznek minősül, ahol az erőforrások állapotában döntő szerepet játszanak a harmadik országok; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy sürgősen szükség van egy nemzetközi, európai, nemzeti és regionális szintű együttműködéseken alapuló kollektív válaszra; úgy véli, hogy minden érdekelt felet, így a hivatásos halászokat és a hobbihorgászokat, a halászati ágazatot, a hagyományos és kézműves kisüzemi halászatot, a tudósokat, a regionális szervezeteket, a védett tengeri területek kezelőit, a szakszervezeteket és a nem kormányzati szervezeteket is be kell vonni egy inkluzív és alulról építkező folyamatba; hangsúlyozza ebben az összefüggésben a földközi-tengeri tanácsadó testület stratégiai szerepét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a part menti közösségek – amelyeket tájékoztatni kell az állományok és a fajok kimerítésének saját gazdasági és társadalmi jövőjüket kockáztató veszélyeiről – tudatossága, teljes körű támogatása és bevonása nélkül a gazdálkodási intézkedések és szabályozások nem jutnak teljes körűen érvényre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet, hogy nincsenek közös, részletes meghatározások a kisüzemi, kézműves halászati tevékenységek számára; hangsúlyozza, hogy a további politikai teendők érdekében a lehető legsürgősebben ilyen meghatározásokra van szükség európai uniós szinten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fenntartja, hogy a halászati politika kialakításánál lehetővé kell tenni a halászoknak és szervezeteiknek, a termelői szervezeteknek, a szakszervezeteknek, a part menti akciócsoportoknak (CAG) és a helyi közösségeknek, hogy szerepet kapjanak a döntéshozatali folyamatokban, illetve azok szerves részévé válhassanak, a KHP regionalizációs elvével összhangban és a Földközi-tenger keleti és déli partján fekvő harmadik országokra is kiterjedően; hangsúlyozza, hogy az egészséges halászati erőforrások és a fenntartható és jövedelmező halászat biztosítása – és ezáltal a halászati ágazaton belüli jelenlegi foglalkoztatási szint fenntartása és ideális esetben további munkahelyek megteremtése – csak az összes érintett földközi-tengeri ország és halászatban tevékenykedő szereplő számára igazságos, kiegyensúlyozott és egyenlő feltételek megteremtése révén valósulhat meg; kiemeli a halászati ágazaton belüli erős és független szociális partnerek, valamint az intézményesített társadalmi párbeszéd és a munkavállalók vállalati ügyekben való részvételének fontos szerepét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a KHP többek között halászati lehetőségekkel ösztönzi a szelektív és a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra korlátozott hatást gyakorló halászatot; hangsúlyozza, hogy ennek érdekben a tagállamoknak átlátható és objektív kritériumokat kell alkalmazniuk, többek között környezetvédelmi, szociális és gazdasági kritériumokat is (a KHP-rendelet 17. cikke); ilyen irányú erőfeszítéseket sürget, hogy a kisipari (kézműves és hagyományos) halászatot folytató flotta számára több ösztönzőt és a partmenti halászati övezetekhez való preferenciális hozzáférést lehessen biztosítani, amennyiben szelektív módon és korlátozott hatást gyakorolva halásznak; hangsúlyozza az érintett tengerparti közösségekkel történő konzultáció fontosságát. |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy a hobbihorgászat hatása a földközi-tengeri fajok állapotára és annak társadalmi-gazdasági potenciáljára nincsen kellőképpen kutatva; úgy véli, hogy a hobbihorgászok száma, az általuk kifogott mennyiség, illetve a part menti közösségekben generált érték a jövőben adatgyűjtés tárgyává kell váljon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy ösztönözni kell a hobbihorgászatot, mivel a helyi közösségek számára – többek között az idegenforgalom révén – jelentős gazdasági bevételt biztosít, és csekély környezeti hatása van; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elengedhetetlennek tartja, hogy a társadalmi-gazdasági sajátosságokkal összhangban és egy regionális megközelítés alkalmazásával meghatározzák a part menti, a kisüzemi part menti és a hagyományos halászat fogalmát; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a part menti halászat során hagyományos felszereléseket és technikákat alkalmaznak, amelyek egyedi jellemzőik révén meghatározzák a part menti régiók identitását és életmódját, ezért fontos használatuk megőrzése és védelme a kulturális, történelmi és hagyományos örökség részeként; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a regionalizálás kapcsán és a halászat egyes formáinak sajátosságait figyelembe véve az egyedi halászati felszerelések és technikák használatára vonatkozóan bizonyos indokolt eltéréseket meg kellene engedni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) szerint az élő tengeri erőforrások megőrzése, kezelése és kiaknázása során elővigyázatosságon alapuló megközelítést kellene alkalmazni, figyelembe véve a társadalmi és gazdasági szempontokat is, hogy a halászat fenntarthatóvá váljon, és megóvható és megőrizhető legyen a tengeri környezet egésze; hangsúlyozza, hogy a tudományos információk hiánya nem lehet ürügy a megóvásra és a gazdálkodásra vonatkozó fellépések végrehajtásának elmulasztására; úgy véli, hogy elsőrendű fontosságú a készletek állapotára vonatkozó adatok és kézzelfogható tudományos elemek hiányának a gyors orvoslása; hangsúlyozza, hogy minden érdekelt féllel konzultálni kell és be kell vonni őket ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a Földközi-tenger halászati és környezeti erőforrásainak megóvása és megőrzése érdekében hatékony halászati politikára van szükség, amelyet határozott, széles körű és sürgős politikák és intézkedések támogatnak az ezen erőforrásokra negatív hatást gyakorló tényezők – így az éghajlatváltozás (felmelegedés, savasodás, csapadékrendszer), a környezetszennyezés (vegyi, szerves, makro- és mikroszkopikus), a nem ellenőrzött gáz- és olajkutatás és -kitermelés, a hajóforgalom, az invazív fajok, valamint a természetes, főként partmenti élőhelyek pusztulása és megváltozása – ellensúlyozására; fontosnak tekinti ezért az említett tényezők halállományokra gyakorolt hatásának jobb megismerését; kéri a Földközi-tenger megfigyelését és ellenőrzését célzó meglévő európai kapacitások – például az EMODnet és Copernicus program, valamint annak tengeri összetevője – megerősítését; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a földközi-tengeri medence halászati és tengeri erőforrásainak védelme és megőrzése nem alapulhat kizárólag a halászati szektort érintő intézkedéseken, hanem hasonlóképpen be kell vonni a tengeri környezetre hatással lévő többi tevékenységi szektort is; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy fokozni kell a tengeri környezet – és különösen a kereskedelmileg hasznosított halállomány – megismerése érdekében tett erőfeszítéseket, és hogy a fenntartható hasznosítást az ilyen ismeretek alapján kell megtervezni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger medencéjében továbbra is komoly probléma az illegális, nem bejelentett és nem szabályozott halászat, még az uniós országokban is; úgy véli, hogy az erőforrások, és főként a kisipari halászat megóvására irányuló fellépések nem lehetnek függetlenek az illegális, nem bejelentett és nem szabályozott halászat elleni meggyőződéses és határozott küzdelemtől; azon a véleményen van, hogy az illegális, nem bejelentett és nem szabályozott halászat elleni fellépéshez biztosítani kell a nem uniós földközi-tengeri országok támogatását; úgy véli továbbá, hogy a rendkívül eltérő módon alkalmazott ellenőrzési és büntetési eljárások fényében egységesíteni kell az ellenőrzéseket a Földközi-tenger teljes területén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet, hogy a part menti közösségek nagyban befolyásolják az illegális, nem bejelentett és nem szabályozott halászat megelőzését, kiszűrését és megállapítását célzó intézkedések hatékonyságát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prioritásnak tekinti az ellenőrzési tevékenységek fokozását a szárazföldön, a teljes forgalmazási lánc mentén (piacok és vendéglátó helyek) és a tengeren is, különösen azokon a területeken, ahol időszakosan felfüggesztett vagy tilos a halászat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a társadalmi egyenlőtlenségek elkerülése érdekében a halászati lehetőségeket objektív és átlátható kritériumok szerint kell kiutalni, többek között környezeti, szociális és gazdasági feltételek alapján is, megfelelően figyelembe véve a csekély hatást kifejtő módszereket; úgy véli, hogy a halászati lehetőségeket méltányos módon kell kiosztani a különféle halászati ágazatokon belül, beleértve a hagyományos és a kisipari halászatot is; úgy véli továbbá, hogy arra kell ösztönözni a halászokat, hogy összhangban a KHP-rendelet 17. cikkével, szelektívebb halászeszközöket és -technikákat használjanak, amelyek kisebb hatással járnak a tengeri környezetre; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy ítéli meg, hogy a földközi-tengeri halállomány kimerülését a kereskedelmi célű halászatra és a hobbihorgászatra vonatkozó halászati gazdálkodással és megőrzési intézkedésekkel kell kezelni, többek között elsősorban területi és időbeli korlátozásokkal, továbbá napi vagy heti halászati határértékekkel és adott esetben kvótákkal; úgy véli, hogy ekképpen eljárva egyenlő feltételeket lehetne biztosítani a harmadik országok számára a megosztott állományok vonatkozásában; véleménye szerint az említett intézkedésekről – a hatékony végrehajtás biztosítása érdekében – az érintett ágazattal szorosan együttműködve kell dönteni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli, hogy az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal egyre több ellenőrzést végez, és hangsúlyozza, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket, hogy 2016 folyamán kezelni lehessen a megfelelőség kapcsán jelentkező két legfontosabb problémát: a hamis adatokat tartalmazó dokumentumokat (halászati naplók, kirakodási és áthelyezési nyilatkozatok, értékesítési bizonylatok) és a tiltott vagy nem megfelelő halászeszközök használatát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a megreformált KHP keretében megállapított kirakodási kötelezettségből eredő felelősségek semmiképpen sem terhelhetik a halászokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kéri, hogy vegyék figyelembe a visszaengedések megszüntetésének következményeit a tengeri élőlények és más fajok, például a sirályok táplálékhiánya szempontjából; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a Földközi-tenger védett tengeri területei nem elég nagy kiterjedésűek, és azok méretei aránytalan módon eltérnek egymástól az egyes tengermedencékben; rámutat, hogy általánosságban szűkösek a gazdasági erőforrások; alapvető fontosságúnak tartja a védett tengeri területek azon szerepének felismerését és erősítését, amelyet a tudományos kutatások, a konkrét intézkedések végrehajtása, illetve a halászokkal való együttműködés és megosztott kezelés modern laboratóriumaiként töltenek be, valamint használatuk optimalizálását a tudományos kutatás és a megóvási célok fényében; ennek kapcsán fontosnak tartja a rendszer finanszírozásának stabil megnövelését; alapvető fontosságúnak tartja a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottsággal és a nem uniós országokkal való szorosabb együttműködést, hogy meg lehessen határozni azokat a területeket, ahol védelmi intézkedéseket kell végrehajtani és hatékony nyomon követési és ellenőrzési rendszert kell kialakítani a hatékonyság vizsgálatára; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy 2020-ig a Földközi-tenger legalább 10 %-án védett tengeri területeket kell létrehozni, az ENSZ 14.5. fenntartható fejlesztési céljának megfelelően; kéri a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságot, hogy 2018. évi éves ülésén fogadjon el egy fokozatos menetrendet, amely az e cél eléréséhez szükséges irányuló minősített célkitűzéseket tartalmazza; hangsúlyozza, hogy a meglévő védett tengeri területeket gyakran nem megfelelően kezelik; ezért úgy véli, hogy egy hatékony nyomonkövetési és ellenőrzési rendszer bevezetése mellett szükség van gazdálkodási intézkedések ökoszisztéma-alapú megközelítés szerinti létrehozására és használatára, hogy a védelmi intézkedések hatékonyságát felül lehessen vizsgálni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | különösen hangsúlyozza, hogy meg kell védeni az olyan érzékeny területek kezelése terén folyó együttműködést, amelyek fontos ívóhelyet jelentenek a gazdasági szempontból leglényegesebb fajok számára (pl. az Adriai-tengerben található Jabuka-árok); |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger biológiai szempontból egyedülálló populációval rendelkezik, amelyet több ország flottái halásznak, és ezért elengedhetetlen a valamennyi érdekelt fél részvételével és minden szinten történő szoros együttműködés és a halászat szabályozására irányuló intézkedések összehangolása; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a tengeri hulladék és a tengerben található műanyagok problémájának kezelésére, mivel ezek nagyon súlyos környezeti, ökológiai, gazdasági és egészségügyi veszélyeket hordoznak; |
| --- | --- |

29.

| 30. | a gazdálkodási tervekben alapvető fontosságúnak tartja a politikák változatos és modulált megközelítését, valamint különféle kritériumok alkalmazását a fajok biológiai jellemzői és a halászati módok technikai jellegzetességei alapján; úgy véli továbbá, hogy minden többéves tervnek elő kellene írnia a megfelelő térbeli (rotálásos alapon kijelölt halászati tilalmi területek, teljes vagy a halászati módszerektől függően részleges lezárás) és időbeli (biológiailag indokolt tilalmi időszak) tervezést, mint ahogy a halászati eszközök lehető legnagyobb mértékű szelektivitását célzó technikai intézkedések ösztönzését is; hangsúlyozza, hogy megfelelő pénzügyi kompenzációt kellene tervbe venni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a Bizottság által a Földközi-tengert érintő többéves gazdálkodási terv kapcsán tett kötelezettségvállalásokat; hangsúlyozza, hogy mennyire fontos a KHP regionalizációja a halászati gazdálkodás számára a földközi-tenger térségében; kéri, hogy a Földközi-tengeri Tanácsadó Testület (MEDAC) kapcsolódjon be a többéves gazdasági terv és a regionalizált intézkedések kialakításának és megvalósításának teljes folyamatába; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a halászok számára megfelelő jövedelmet kell garantálni a biológiailag indokolt tilalmi időszakokban; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy minden üzleti és szabadidős célból halászott faj esetében a Földközi-tenger egészére vonatkozóan el kellene fogadni a nemi érettség szerinti minimális mérethatárt, a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján; rámutat, hogy fel kell lépni kell ezen minimális mérethatárok szigorúbb betartása érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | szükségesnek tekinti, hogy a Földközi-tenger térségében található EU-n kívüli országokkal – megerősítve az egyes felek közötti politikai és technikai együttműködést – előmozdítsák az összehangolt intézkedések végrehajtását a térségben működő nemzetközi szervek útján; üdvözli a Bizottság által nemrég elindított MedFish4Ever programot, amely cselekvésre szólít fel a földközi-tengeri halállomány károsodásának megállítása céljából; hangsúlyozza, hogy e kezdeményezés keretében valamennyi lehetséges erőfeszítést meg kell tenni a fenntartható halászatnak a földközi-tengeri országokban való előmozdítására; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rámutat, hogy olyan területi és időbeli tilalmakat tartalmazó protokollt kell támogatni és létrehozni, amelyek segítségével korlátozható a halászati erőkifejtés, és azt az egész évre ütemezve végre kell hajtani, időszakosan korlátozva a halászatot bizonyos fajok ívóhelyein; rámutat, hogy a halászati erőkifejtés említett ütemezése és szakosítása rendkívül eredményes lesz, és hogy a programozást a halászati közösségekkel és a tudományos szakértőkkel egyetértésben kell megvalósítani; |
| --- | --- |

35.

Harmadik országokra irányuló intézkedések

| 36. | sürgeti a Bizottságot, hogy a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságon keresztül támogasson intézkedéseket a nem uniós országokkal közös halállományok állapotának javítására, felhasználva a halászflották és a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozások képviseleti szervei, illetve az érintett harmadik országok megfelelő hatóságai vagy testületei között már megszilárdult együttműködési tevékenységeket; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat arra, hogy a Földközi-tengeren tevékenykedő uniós és nem uniós országok flottáira vonatkozó közös keretszabályozás hiánya tisztességtelen versenyt idéz elő a halászok között, ugyanakkor veszélyezteti a közös halállományok fogásainak hosszú időn keresztül történő fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a harmadik országokkal és a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel együttműködést kell folytatni, és a halászati ellenőrzés során velük együtt kell törekedni a jogszabályoknak való megfelelés és az egyenlő versenyfeltételek előmozdítására, továbbá meg kell erősíteni a nemzeti joghatóságokon kívüli tengeri területek és halállományok kezelésére irányuló horizontális koordinációt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy – a kisüzemi és part menti halászat előmozdítása, a bevált gyakorlatok megosztása és egy nyílt kommunikációs csatorna biztosítása révén – támogassa a nem uniós földközi-tengeri országokat a fenntartható halászat megvalósításában, és teremtse meg a különféle érintett nemzeti közigazgatások között az ahhoz szükséges párbeszédet, hogy a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság középtávú stratégiájának (2017–2020) végrehajtását megfelelően támogatni lehessen, és visszafordítható legyen a földközi-tengeri halállományok helyzetének ijesztő tendenciája; felhívja a Bizottságot, hogy szervezze meg a földközi-tengeri harmadik országokkal a hatékony információcserét a Földközi-tengeren tevékenykedő harmadik országok flottáinak tevékenységeiről; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felszólít egy regionális terv kialakítására a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság égisze alatt annak érdekében, hogy a Földközi-tengeren tevékenykedő valamennyi hajó számára egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani, továbbá hogy egyensúlyt lehessen teremteni a halászati erőforrások és valamennyi part menti ország flottájának kapacitása között; felszólít továbbá a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) és a közös ellenőrző műveletek regionális központjának létrehozására; |
| --- | --- |

40.

| 41. | javasolja, hogy a Bizottság szüntesse meg a behozatalt azon harmadik országokból, melyek a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében nem teszik meg azokat a szükséges intézkedéseket, melyeket a nemzetközi jog rájuk lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként ruházott; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellen az egész Földközi-tengeren folytatott küzdelemben támogassák a harmadik országokat, adjanak meg számukra minden lehetséges támogatást, és működjenek velük együtt; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sürgeti a part menti államokat, hogy működjenek együtt a korlátozott halászati területek és a védett tengeri területek többek között nemzetközi vizeken történő létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger egész térségében meg kell határozni az alapvető szabályokat a hobbihorgászat kezelésére; |
| --- | --- |

44.

Társadalmi és gazdasági aspektusok

| 45. | hangsúlyozza, hogy 250 000 embert foglalkoztatnak közvetlenül a hajókon, és hogy a halászati ágazatban foglalkoztatottak száma exponenciálisan magasabb, ha azon családokat is figyelembe vesszük, akik a regionális halászat támogatásának köszönhetően tudnak megélni, és akik például a feldolgozóiparban vagy az idegenforgalomban – többek között a hobbihorgászathoz kapcsolódó idegenforgalomban – dolgoznak vagy a hajók karbantartásával foglalkoznak; megjegyzi, hogy a halászathoz kapcsolódó munkák 60 %-át a Földközi-tenger déli és keleti partjainál található fejlődő országokban végzik, ami jól mutatja a kisüzemi (kézműves és hagyományos) halászat és a hobbihorgászat jelentőségét e régiók és különösen a legkiszolgáltatottabb partmenti közösségek fenntartható fejlődésében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | lényegesnek tartja a halászok munkafeltételeinek javítását a tisztességes javadalmazástól és a tisztességes versenytől kezdődően, miközben különös figyelmet kell fordítani az ágazatban bekövetkezett balesetek magas számára és a szakmai megbetegedések magas kockázatára; javasolja a tagállamok részére jövedelemkiegészítő eszközök létrehozását, betartva az adott tagállam törvényeit és a gyakorlatait; végül javasolja, hogy a tagállamok hozzanak létre egy stabil jövedelemkompenzációs alapot a halászati tevékenység végzését lehetetlenné tévő kedvezőtlen időjárási körülményekből, a halászott fajok életciklusának védelmében előírt tilalmi (biológiai nyugalmi időszak) időszakokból, környezeti katasztrófákból, valamint a környezetszennyezéssel vagy tengeri biotoxinok általi szennyezéssel összefüggő elhúzódó jelenségekből adódó halászati szünnapok fedezésére; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megjegyzi, hogy az EU halászati ágazata néhány éve nehéz időszakon megy át, ami a termelési költségek emelkedésének, a halállományok romlásának, a fogások csökkenésének és a jövedelmek konstans zsugorodásának köszönhető; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megjegyzi, hogy különböző okok, többek között a halállomány csökkenése, a hal első eladási árának csökkenése (ami nem tükröződik a fogyasztói árban, mivel a legtöbb közvetítő nem méltányosan osztja el a hozzáadott értéket az elosztási lánc mentén, illetve néhány esetben a kereskedelmi monopóliumból fakadóan) és az üzemanyag költségének emelkedése miatt romlott az ágazat társadalmi-gazdasági helyzete; rámutat arra, hogy ezek a nehézségek hozzájárultak a halászati erőkifejtés fokozódásához, ami különösen aggasztó a kisüzemi halászat esetében, mivel veszélybe sodorhatja ezt az ősi életformát és a jelenleg messzemenően a halászattól függő helyi közösségek fennmaradását; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza az olyan kezdeményezések kidolgozásának fontosságát, amelyek kedvező hatással lehetnek a foglalkoztatásra és összeegyeztethetők a halászati erőkifejtés csökkentésével, úgymint a horgászturizmus és a kutatási tevékenységek; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak tisztességes munkakörülményeket a halászati ágazatban dolgozó minden munkavállaló számára, függetlenül az őket foglalkoztató vállalkozás méretétől és típusától, a foglalkoztatás helyétől és az alapul szolgáló szerződéstől, többek között a szociális dömping elleni küzdelmet és a piacokhoz, illetve a finanszírozáshoz való hozzájutás megkönnyítését célzó, a régióban létrejött fenntartható halászati partnerségi megállapodások, a közigazgatásokkal és intézményekkel való jobb együttműködés és a megélhetés diverzifikálás révén; kiemeli az eredményes munkaügyi vizsgálatok és ellenőrzések fontosságát; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a halászok munkakörülményeit, tekintettel az ágazatban bekövetkező balesetek magas arányára, valamint a testi és szellemi jellegű foglalkozási megbetegedések aránytalanul magas kockázatára; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a halászok számára a munka és a magánélet közötti megfelelő egyensúlyt; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megfelelő higiéniai létesítmények legyenek a fedélzeten és a szárazföldön egyaránt, valamint biztosított legyen a tisztességes elszállásolás és a rekreációs tevékenységek lehetősége; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a kikötők, horgonyzóhelyek és vízi útvonalak biztonságosságához és hajózhatóságához szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy garantálni kell, hogy az EU-ba behozott minden hal és halászati termék megfeleljen a nemzetközi környezeti, munkaügyi és emberi jogi normáknak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a munkahelyek és a növekedés védelme érdekében biztosítsák a tisztességes versenyt és a fenntarthatóságot a halászati ágazatban; hangsúlyozza, hogy ez nemcsak az Unión belüli verseny tekintetében alapvető, hanem különösen fontos a harmadik országbeli versenytársak tekintetében is; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy véli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak elő kellene segíteniük az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (ETHA) és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközből származó támogatások teljes felhasználását; nézete szerint a Bizottságnak mindent meg kell tennie a tagállamok és a nem uniós államok abban való támogatása érdekében, hogy a rendelkezésre álló valamennyi forrást a lehető leghatékonyabb módon használják fel, különös tekintettel az alábbiakra:






  — | a fedélzeti munkakörülmények és biztonság javítása; |
| --- | --- | --- |

53.

—

a fedélzeti munkakörülmények és biztonság javítása;

| — | a munka státuszának emelése, a szakképzés erősítése és az ágazaton belüli új gazdasági tevékenységek megjelenésének és fejlődésének támogatása a fiatalok felvételének, oktatásának és multidiszciplináris képzésének támogatása révén; |
| --- | --- |

—

a munka státuszának emelése, a szakképzés erősítése és az ágazaton belüli új gazdasági tevékenységek megjelenésének és fejlődésének támogatása a fiatalok felvételének, oktatásának és multidiszciplináris képzésének támogatása révén;

| — | a nők halászatban és az ehhez közvetlenül kapcsolódó termelési ágazatokban betöltött szerepének fokozása, figyelembe véve, hogy az ágazat teljes munkaerejének 12 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

—

a nők halászatban és az ehhez közvetlenül kapcsolódó termelési ágazatokban betöltött szerepének fokozása, figyelembe véve, hogy az ágazat teljes munkaerejének 12 %-át teszik ki;

| 54. | emlékeztet arra, hogy a jelentős megszorításoknak történő megfelelés érdekében, nevezetesen a kirakodásra vonatkozóan, az ETHA-nak segítenie kell a kisüzemi halászatot a felszerelések megújításában; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a fenntartható halászati modellt támogató helyi halászati akciócsoportok létrehozatalát és tevékenységeit; |
| --- | --- |

55.

| 56. | a hatékony és tényleges regionalizálás érdekében és összhangban a KHP célkitűzéseivel alapvető fontosságúnak tartja a halászok és különösen az egyazon területen vagy régióban dolgozó kisipari halászok együttműködésének támogatását és ösztönzését, hogy közösen tervezhessék meg a helyi halászati erőforrásokkal való gazdálkodást; úgy véli, hogy a szakmák, a célok, a technikai tényezők és a használt eszközök rendkívüli szétaprózódottsága és különbözősége rendkívül jellemző a földközi-tengeri halászatra, és hogy egy horizontális és egységes megközelítés nem tartaná tiszteletben a Földközi-tenger helyi jellegzetességeit; |
| --- | --- |

56.

| 57. | megjegyzi, hogy a közelmúltbeli javulás ellenére még mindig magas azon állományok száma, amelyek állapota vonatkozásában nem léteznek megbízható értékelések, és hogy a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság arra panaszkodik, hogy még csökken is az ilyen értékelések száma (2012-ben 44, 2014-ben csak 15); hangsúlyozza a gyors és megfelelő adatgyűjtés fontosságát, valamint hogy ösztönözni és támogatni kell minél több vizsgálat elvégzését, és ezeket minél több fajra ki kell terjeszteni, így fokozva az állományokkal és a hobbihorgászat és a külső tényezők – például a szennyezés – hatásával kapcsolatos ismeretek bővítésének fontosságát az állományok fenntartható kezelésének megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | úgy véli, hogy az erőforrások ésszerű és fenntartható kezelése nem lehet független a halászati kapacitásra, a tényleges halászati aktivitásra, a halászat társadalmi és gazdasági helyzetére, és a halászott állomány biológiai állapotára vonatkozó begyűjtött adatok mennyiségétől és a tudományos felhasználásuktól; |
| --- | --- |

58.

| 59. | megjegyzi, hogy a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság illetékességi területén a fogásoknak csak a 40 %-át teszik ki azon állományok, amelyek vonatkozásában benyújtottak tudományos értékelést a Bizottságnak, és hogy ez az arány még alacsonyabb, ha az állománygazdálkodási tervvel rendelkező állományokról van szó; hangsúlyozza, hogy javítani kell az állományok állapotára vonatkozó tudományos értékelések alkalmazási körét, és növelni kell a többéves állománygazdálkodási tervek által szabályozott halászatokból származó fogások arányát; |
| --- | --- |

59.

| 60. | fontosnak tartja a hobbihorgászat halászati erőkifejtésének értékelését, valamint az egyes tengermedencékre és a Földközi-tengerre vonatkozó fogási adatok gyűjtését; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy olyan integrált megközelítésekre van szükség, amelyek egyszerre figyelembe veszik a tengeri környezet heterogenitását, a (halászott vagy nem halászott) tengeri fajok összetettségét, valamint a halászati tevékenységek eltérő jellegzetességeit, a hal első eladási árának csökkenését, és néhány régióban a kereskedelmi monopóliumot, valamint minden olyan egyéb tényezőt, amely hatással van a halállományok egészségére; |
| --- | --- |

61.

| 62. | elismeri, hogy a kisüzemi halászati tevékenységek mértékének és hatásának mérése kapcsán rendelkezésre álló adatok korlátozottak és államonként eltérőek lehetnek; elismeri, hogy ilyen adatok hiányában a kisüzemi halászat jelentőségét általában alulbecsülik; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy a különféle típusú halászatok, elsősorban a kisüzemi és a hobbihorgászat gazdasági és társadalmi hatásának jobb megismerése segíthet a legmegfelelőbb gazdálkodási intézkedések meghatározásában; |
| --- | --- |

63.

| 64. | határozottan támogatja a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy hozzák létre a halászati tevékenységek katalógusát, amely tartalmazza a halászati eszközökkel és tevékenységekkel kapcsolatos információkat, a halászati területek és a célfajok, valamint a véletlen fogások leírását és amelyben szerepel az adott terület valamennyi halászati tevékenységének és az egyéb ágazatokkal, mint a hobbihorgászattal való kapcsolatának leírása; |
| --- | --- |

64.

| 65. | úgy véli, hogy a hobbihorgászatra új szabályokat kell alkalmazni és a hobbihorgászati tevékenységre vonatkozóan egy olyan katalógust kell kidolgozni, amely tartalmazza a halászati eszközök jellegével, a halászati műveletekkel, a halászati területek ismertetésével, valamint a célfajokkal és a véletlenszerű kifogással kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az erős tudományos együttműködést és dolgozzon a fontos állományokra vonatkozó adatok gyűjtésének javításán, lerövidítve az adatgyűjtés és a végső értékelés között eltelő időtartamot, és kérve a Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól új állományok értékelését; rendkívül sajnálja, hogy a Földközi-tengeren a fogások nagy része olyan állományokból származik, amelyekkel kapcsolatban kevés adat áll rendelkezésre („adathiányos halászatok”); |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy mindenképpen javítani kell az adatok megosztását, és küzdeni kell azok elérhetetlensége és elveszése ellen, a halászati erőforrásokra vonatkozó átfogó és megbízható adatokat tartalmazó, közös adatbázis létrehozásával, továbbá a halászati tudomány különféle területeivel foglalkozó szakértői és kutatóintézeti hálózat létrehozásával; hangsúlyozza, hogy ez az adatbázist uniós finanszírozásban kell részesíteni, és benne – földrajzi alterületek szerint – minden halászatra és halászati tevékenységre, többek között a hobbihorgászatra vonatkozó adatnak szerepelnie kell, ami megkönnyítené a minőségi, független és átfogó adatok ellenőrzését, és ezzel lehetővé tenné az állományok értékelését; |
| --- | --- |

67.

| 68. | megjegyzi, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat hatását, jellemzőit és mértékét jelenleg nem mérik fel kellőképpen, és az egyes földközi-tengeri országokban eltérő értékelések tárgyát képezik, ezért ezek az országok nem megfelelően reprezentáltak a halászat tényleges állapotára és időbeli alakulására vonatkozó információk között; hangsúlyozza, hogy ezeket az országokat megfelelően figyelembe kellene venni a halászati gazdálkodáshoz készülő tudományos értékelések kidolgozása során; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felhívja a tagállamokat, hogy a termékek címkézése és nyomonkövethetősége révén kezeljék az élelmiszerekkel való csalás problémáját, és fokozzák a jogellenes halászat leküzdésére irányuló erőfeszítéseiket; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a legtöbb állomány állapotáról kevés információ áll rendelkezésre („adathiányos állományok”), hogy a fogások mintegy 50 %-át nem jelentik be hivatalosan, és a kirakodások 80 %-a adathiányos állományból származik; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felhívja a tagállamokat, hogy a megfelelő munkafeltételek biztosítása érdekében ratifikáljanak és teljes körűen hajtsanak végre valamennyi releváns ILO-egyezményt a halászati ágazatok munkavállalói vonatkozásában, és erősítsék meg a kollektív tárgyalás jogintézményeit is, hogy a tengeri dolgozók – az önfoglalkoztatókat is ideértve – élhessenek munkavállalói jogaikkal; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felszólítja a Bizottságot, hogy kiegészítő tevékenységek fejlesztése révén ösztönözze és támogassa a halászati ágazaton belüli diverzifikációt és innovációt célzó beruházásokat; |
| --- | --- |

71.

Tudatosság

| 72. | hangsúlyozza, hogy tényleges eredményeket és teljes körű végrehajtást csak az ágazati szereplők nagy felelősségtudata és tudatossága révén lehet elérni a (professzionális és szabadidős) halászok képzésén és oktatásán, valamint a döntéshozatali folyamatokba való bevonásukon keresztül, célzott fellépésekkel kiegészítve a bevált gyakorlatok terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

72.

| 73. | fontosnak tekinti a fogyasztók kötelező tájékoztatásának előmozdítását, részletes tájékoztatást adva számukre a termékek eredetéről és a fogás módszeréről és időpontjáról; elemezni és értékelni kell továbbá, hogy az új KPSZ-ben foglalt intézkedéseknek sikerült-e javítania a fogyasztó számára biztosított tájékoztatást; |
| --- | --- |

73.

| 74. | fontosnak tartja továbbá a fogyasztók ismereteinek bővítését és tanítását a felelős halfogyasztásra, amely a helyi, fenntartható technikákkal kifogott és lehetőleg nem túlhalászott és kevésbé forgalmazott állományokból származó halakat választja; úgy véli, hogy ennek érdekében – a releváns érdekelt felekkel együttműködésben – elő kell mozdítani a fogyasztók tájékoztatására és többek között az élelmiszeripari csalások elleni fellépésre egy teljes körű és megbízható nyomonkövetési és címkézési rendszert; |
| --- | --- |

74.

| 75. | úgy véli, hogy egyensúlyt kell teremteni a tisztességes verseny, a fogyasztóvédelmi követelmények, a halászati ágazat fenntarthatósága és a munkahelyek megtartása között; hangsúlyozza, hogy a kihívásokkal való szembenézéshez és a Földközi-tenger helyzetének javításához átfogó megközelítésre és valamennyi mediterrán ország határozott politikai akaratára van szükség; |
| --- | --- |

75.

| 76. | üdvözli a Földközi-tenger helyzetével kapcsolatban a nyilvánosság figyelemfelhívását célzó, bizottsági kezdeményezésre indított MEDFISH4EVER kampányt; |
| --- | --- |

76.

| 77. | úgy ítéli meg, hogy az iskolák és a kórházak, továbbá más állami intézmények ellátásának a helyi halászatra kell alapulnia; |
| --- | --- |

77.

| 78. | hangsúlyozza, hogy a Földközi-tenger térségében kialakult új helyzet és a számos új, egymáshoz kapcsolódó tényező fényében a valós helyzethez való hozzáigazítás érdekében a térség vonatkozásában felül kell vizsgálni az 1967/2006/EK rendeletet; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rámutat arra, hogy felül kell vizsgálni az 1967/2006/EK rendeletet, különösen annak bizonyos hagyományos felszerelések használatának tilalmára vonatkozó részét (például a kopoltyúhálók használatának tilalma a kereskedelmi halászattól különböző minden halászati tevékenység során), valamint azokat a rendelkezéseket, amelyek a halászati felszerelések egyedi jellemzőivel (például a halászhálók magasságával és a hálószemek méretével) és azon mélységgel és a parttól számított távolsággal kapcsolatosak, amelyek esetében már megengedett a felszerelések használata; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

(2)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

(3)  HL L 409., 2006.12.30., 11. o.

(4)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0343.

---

2017. június 14., szerda

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/60

---

P8_TA(2017)0260

Egy uniós stratégia szükségessége a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása egy uniós stratégia szükségességéről a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében (2016/2061(INI))

(2018/C 331/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, valamint 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, valamint 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 151., 153. és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 151., 153. és 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak a szociális jogokra és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak a szociális jogokra és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó rendelkezéseire,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 22. és 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 22. és 25. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottságának (CESCR) a férfiak és a nők gazdasági, szociális és kulturális jogok gyakorlásához való egyenlő jogairól szóló 16. sz. általános észrevételére (a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICESCR) 3. cikke) (1), valamint az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottságának (CESCR) a szociális biztonsághoz való jogról szóló 19. számú általános észrevételére (az ICESCR 9. cikke) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottságának (CESCR) a férfiak és a nők gazdasági, szociális és kulturális jogok gyakorlásához való egyenlő jogairól szóló 16. sz. általános észrevételére (a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICESCR) 3. cikke) (1), valamint az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottságának (CESCR) a szociális biztonsághoz való jogról szóló 19. számú általános észrevételére (az ICESCR 9. cikke) (2),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Európai Szociális Charta 4. cikkének (2) és (3) bekezdésére, valamint 12., 20. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Charta 4. cikkének (2) és (3) bekezdésére, valamint 12., 20. és 23. cikkére,

| — | tekintettel a Szociális Jogok Európai Bizottságának 2014. december 5-i következtetéseire (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Jogok Európai Bizottságának 2014. december 5-i következtetéseire (3),

| — | tekintettel a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. augusztusi, „Új kezdet: a dolgozó szülők előtt álló, a munka és a családi élet összeegyeztetése terén jelentkező kihívások kezelése” című ütemtervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. augusztusi, „Új kezdet: a dolgozó szülők előtt álló, a munka és a családi élet összeegyeztetése terén jelentkező kihívások kezelése” című ütemtervére,

| — | tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0278), és különösen annak 3.2 sz. célkitűzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0278), és különösen annak 3.2 sz. célkitűzésére,

| — | tekintettel a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nők helyzetéről szóló, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nők helyzetéről szóló, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az egyedülálló anyák helyzetéről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyedülálló anyák helyzetéről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2012. május 24-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2012. május 24-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a gazdasági válságnak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett hatásáról szóló, 2013. március 12-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági válságnak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett hatásáról szóló, 2013. március 12-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti jövedelmi esélyegyenlőség: a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése” című, 2015. június 18-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti jövedelmi esélyegyenlőség: a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése” című, 2015. június 18-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU hármas elnökségének (Hollandia, Szlovákia és Málta) a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2015. december 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hármas elnökségének (Hollandia, Szlovákia és Málta) a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2015. december 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogok és Alkotmányos Ügyek Tematikus Főosztálya által megrendelt, a nemek közötti nyugdíjszakadékról, az anyák és a gyermektelen nők közötti különbségekről szóló tanulmányára (2016), valamint a Bizottságnak a nemek közötti uniós nyugdíjszakadékról szóló tanulmányára (2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogok és Alkotmányos Ügyek Tematikus Főosztálya által megrendelt, a nemek közötti nyugdíjszakadékról, az anyák és a gyermektelen nők közötti különbségekről szóló tanulmányára (2016), valamint a Bizottságnak a nemek közötti uniós nyugdíjszakadékról szóló tanulmányára (2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0197/2017),

| A. | mivel 2015-ben az EU-ban a nemek közötti nyugdíjszakadék, amit a nők által nyugdíj címén kapott adózás előtti átlagjövedelem és a férfiak ugyanilyen átlagjövedelme közötti különbségként lehet definiálni, a 65 éves és az e feletti korosztály esetében 38,3 %-ot tett ki és a tagállamok felében az utóbbi öt év során növekedést mutatott; mivel az elmúlt néhány évben kialakult pénzügyi válság sok esetben negatív hatást gyakorolt a nők jövedelmére; mivel egyes tagállamokban pedig a nők 11–36 %-a egyáltalán nem részesül nyugdíjban; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015-ben az EU-ban a nemek közötti nyugdíjszakadék, amit a nők által nyugdíj címén kapott adózás előtti átlagjövedelem és a férfiak ugyanilyen átlagjövedelme közötti különbségként lehet definiálni, a 65 éves és az e feletti korosztály esetében 38,3 %-ot tett ki és a tagállamok felében az utóbbi öt év során növekedést mutatott; mivel az elmúlt néhány évben kialakult pénzügyi válság sok esetben negatív hatást gyakorolt a nők jövedelmére; mivel egyes tagállamokban pedig a nők 11–36 %-a egyáltalán nem részesül nyugdíjban;

| B. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében és 3. cikkének (3) bekezdésében, az EUMSZ 8. cikkében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkében foglalt közös alapelvek egyike; mivel a nemek közötti egyenlőséget be kell építeni valamennyi uniós politikába, kezdeményezésbe, programba és intézkedésbe; |
| --- | --- |

B.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében és 3. cikkének (3) bekezdésében, az EUMSZ 8. cikkében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkében foglalt közös alapelvek egyike; mivel a nemek közötti egyenlőséget be kell építeni valamennyi uniós politikába, kezdeményezésbe, programba és intézkedésbe;

| C. | mivel a nők alacsonyabb nyugdíjellátást és nyugdíjat kapnak, mint a férfiak, és a legtöbb uniós tagállamban felülreprezentáltak a legszegényebb nyugdíjasok csoportjában, míg a leggazdagabb nyugdíjasok között alulreprezentáltak; |
| --- | --- |

C.

mivel a nők alacsonyabb nyugdíjellátást és nyugdíjat kapnak, mint a férfiak, és a legtöbb uniós tagállamban felülreprezentáltak a legszegényebb nyugdíjasok csoportjában, míg a leggazdagabb nyugdíjasok között alulreprezentáltak;

| D. | mivel ezek az egyenlőtlenségek elfogadhatatlanok és csökkentendők, és a nyugdíjbiztosítási hozzájárulást nemtől függetlenül kell kiszámítani és beszedni az EU-ban, mivel a nemek közötti egyenlőség az uniós alapelvek egyike, a méltóságteljes élethez való jog pedig az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapjogok közé tartozik; |
| --- | --- |

D.

mivel ezek az egyenlőtlenségek elfogadhatatlanok és csökkentendők, és a nyugdíjbiztosítási hozzájárulást nemtől függetlenül kell kiszámítani és beszedni az EU-ban, mivel a nemek közötti egyenlőség az uniós alapelvek egyike, a méltóságteljes élethez való jog pedig az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapjogok közé tartozik;

| E. | mivel az EU-28 tagállamában négyből egy személynek a nyugdíj jelenti a legfőbb jövedelemforrást, valamint a hosszabb várható élettartam és a népesség elöregedése miatt számottevően nőtt azoknak a száma, akik elérték a nyugdíjkorhatárt, aminek következtében e kategória 2060-ig duplájára fog nőni; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-28 tagállamában négyből egy személynek a nyugdíj jelenti a legfőbb jövedelemforrást, valamint a hosszabb várható élettartam és a népesség elöregedése miatt számottevően nőtt azoknak a száma, akik elérték a nyugdíjkorhatárt, aminek következtében e kategória 2060-ig duplájára fog nőni;

| F. | mivel a demográfiai változás következtében a jövőben egyre kevesebb aktív keresőnek kell egyre több nyugdíjast eltartania, és mivel ennek következtében nő a magán- és foglalkoztatói nyugdíjrendszerek jelentősége; |
| --- | --- |

F.

mivel a demográfiai változás következtében a jövőben egyre kevesebb aktív keresőnek kell egyre több nyugdíjast eltartania, és mivel ennek következtében nő a magán- és foglalkoztatói nyugdíjrendszerek jelentősége;

| G. | mivel a nyugdíjpolitikák célja a gazdasági függetlenség biztosítása, amely nélkülözhetetlen a férfiak és nők közötti egyenlőség szempontjából, valamint hogy a tagállami szociális biztonsági rendszerek minden uniós polgárnak tisztességes és megfelelő nyugellátást és elfogadható életszínvonalat biztosítanak, védelmezve őket a szegénység számos tényezőből vagy társadalmi kirekesztésből eredő kockázatától, garantálva számukra az aktív társadalmi, kulturális és politikai életben való részvételt, valamint idős korukra a méltóságteljes életet, hogy továbbra is a társadalom megbecsült tagjai maradhassanak; |
| --- | --- |

G.

mivel a nyugdíjpolitikák célja a gazdasági függetlenség biztosítása, amely nélkülözhetetlen a férfiak és nők közötti egyenlőség szempontjából, valamint hogy a tagállami szociális biztonsági rendszerek minden uniós polgárnak tisztességes és megfelelő nyugellátást és elfogadható életszínvonalat biztosítanak, védelmezve őket a szegénység számos tényezőből vagy társadalmi kirekesztésből eredő kockázatától, garantálva számukra az aktív társadalmi, kulturális és politikai életben való részvételt, valamint idős korukra a méltóságteljes életet, hogy továbbra is a társadalom megbecsült tagjai maradhassanak;

| H. | mivel a különböző kockázatokkal járó megtakarításokért vállalt növekvő egyéni felelősség egyben azt is jelenti, hogy az egyéneket világosan tájékoztatni kell a rendelkezésükre álló lehetőségekről és az azokhoz kapcsolódó kockázatokról; mivel a nők és a férfiak számára egyaránt, de különösen a nők számára támogatást kell nyújtani abban, hogy bővíthessék pénzügyi jártasságukat, hogy megalapozott döntéseket hozhassanak ezzel az egyre összetettebb kérdéskörrel kapcsolatban; |
| --- | --- |

H.

mivel a különböző kockázatokkal járó megtakarításokért vállalt növekvő egyéni felelősség egyben azt is jelenti, hogy az egyéneket világosan tájékoztatni kell a rendelkezésükre álló lehetőségekről és az azokhoz kapcsolódó kockázatokról; mivel a nők és a férfiak számára egyaránt, de különösen a nők számára támogatást kell nyújtani abban, hogy bővíthessék pénzügyi jártasságukat, hogy megalapozott döntéseket hozhassanak ezzel az egyre összetettebb kérdéskörrel kapcsolatban;

| I. | mivel a nyugdíjszakadék súlyosbítja a nők gazdasági kiszolgáltatottságát és kiteszi őket a társadalmi kirekesztés, a tartós szegénység és a különösen házastársuktól vagy más családtagjaiktól való gazdasági függőség veszélyének; mivel a bér- és nyugdíjszakadék még inkább fennáll a többszörösen hátrányos helyzetű, vagy faji, etnikai, vallási és nyelvi kisebbséghez tartozó nők esetében, mivel gyakran kevesebb szakértelmet igénylő, kisebb felelősséggel járó munkaköröket töltenek be; |
| --- | --- |

I.

mivel a nyugdíjszakadék súlyosbítja a nők gazdasági kiszolgáltatottságát és kiteszi őket a társadalmi kirekesztés, a tartós szegénység és a különösen házastársuktól vagy más családtagjaiktól való gazdasági függőség veszélyének; mivel a bér- és nyugdíjszakadék még inkább fennáll a többszörösen hátrányos helyzetű, vagy faji, etnikai, vallási és nyelvi kisebbséghez tartozó nők esetében, mivel gyakran kevesebb szakértelmet igénylő, kisebb felelősséggel járó munkaköröket töltenek be;

| J. | mivel a származékos helyett az egyéni jogosultságokhoz kapcsolódó nyugdíjak elősegíthetik a gazdasági függetlenség mindenki számára való biztosítását, a hivatalos munkavállalástól visszatartó tényezők számának csökkentését, és a nemi sztereotípiák visszaszorítását; |
| --- | --- |

J.

mivel a származékos helyett az egyéni jogosultságokhoz kapcsolódó nyugdíjak elősegíthetik a gazdasági függetlenség mindenki számára való biztosítását, a hivatalos munkavállalástól visszatartó tényezők számának csökkentését, és a nemi sztereotípiák visszaszorítását;

| K. | mivel hosszabb várható élettartamuk miatt valószínűsíthető, hogy a nőknek a férfiaknál átlagosan több nyugdíjbevételre van szükségük nyugdíjas koruk teljes időtartamára; mivel ez a kiegészítő jövedelem túlélő hozzátartozói nyugdíj mechanizmusok formájában állhat rendelkezésükre; |
| --- | --- |

K.

mivel hosszabb várható élettartamuk miatt valószínűsíthető, hogy a nőknek a férfiaknál átlagosan több nyugdíjbevételre van szükségük nyugdíjas koruk teljes időtartamára; mivel ez a kiegészítő jövedelem túlélő hozzátartozói nyugdíj mechanizmusok formájában állhat rendelkezésükre;

| L. | mivel az összehasonlítható, teljes körű, megbízható és rendszeresen frissített adatok hiánya – amelyek segítségével fel lehet mérni a nemek közötti nyugdíjszakadékot, valamint az ehhez hozzáadódó tényezők viszonylagos jelentőségét – megnehezíti a probléma leghatékonyabb megoldásának megtalálását; |
| --- | --- |

L.

mivel az összehasonlítható, teljes körű, megbízható és rendszeresen frissített adatok hiánya – amelyek segítségével fel lehet mérni a nemek közötti nyugdíjszakadékot, valamint az ehhez hozzáadódó tényezők viszonylagos jelentőségét – megnehezíti a probléma leghatékonyabb megoldásának megtalálását;

| M. | mivel ez a szakadék a 65 évnél idősebbek átlagához viszonyítva a 65–74 éves korcsoportban több mint 40 %-kal magasabb, ami elsősorban azzal magyarázható, hogy néhány tagállamban át lehet ruházni egyes – például az özvegységgel kapcsolatos – jogokat; |
| --- | --- |

M.

mivel ez a szakadék a 65 évnél idősebbek átlagához viszonyítva a 65–74 éves korcsoportban több mint 40 %-kal magasabb, ami elsősorban azzal magyarázható, hogy néhány tagállamban át lehet ruházni egyes – például az özvegységgel kapcsolatos – jogokat;

| N. | mivel a nyugdíjak csökkentése és befagyasztása fokozza az időskori szegénység kockázatát, különösen a nők körében; mivel 2014-ben az idős nők 20,2 %-át, az idős férfiaknak ugyanakkor 14,6 %-át fenyegette a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, és mivel 2050-re a szegénység kockázatával érintett, 75 év feletti személyek aránya a legtöbb tagállamban elérheti a 30 %-ot; |
| --- | --- |

N.

mivel a nyugdíjak csökkentése és befagyasztása fokozza az időskori szegénység kockázatát, különösen a nők körében; mivel 2014-ben az idős nők 20,2 %-át, az idős férfiaknak ugyanakkor 14,6 %-át fenyegette a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, és mivel 2050-re a szegénység kockázatával érintett, 75 év feletti személyek aránya a legtöbb tagállamban elérheti a 30 %-ot;

| O. | mivel a 65 év feletti személyek jövedelmének értéke a teljes lakosság átlagjövedelme 94 %-ának felel meg; mivel ugyanakkor a 65 év feletti nők mintegy 22 %-a a szegénységi küszöb alatt él; |
| --- | --- |

O.

mivel a 65 év feletti személyek jövedelmének értéke a teljes lakosság átlagjövedelme 94 %-ának felel meg; mivel ugyanakkor a 65 év feletti nők mintegy 22 %-a a szegénységi küszöb alatt él;

| P. | mivel 2014-ben az átlagos nyugdíjszakadék az Európai Unió egészében jelentős különbségeket mutatott az egyes tagállamok között; mivel összehasonlításképpen a legalacsonyabb mértékű, nemek közötti nyugdíjszakadék 3,7 %, a legmagasabb mértékű pedig 48,8 %, 14 tagállamban pedig ez az arány meghaladja a 30 %-ot; |
| --- | --- |

P.

mivel 2014-ben az átlagos nyugdíjszakadék az Európai Unió egészében jelentős különbségeket mutatott az egyes tagállamok között; mivel összehasonlításképpen a legalacsonyabb mértékű, nemek közötti nyugdíjszakadék 3,7 %, a legmagasabb mértékű pedig 48,8 %, 14 tagállamban pedig ez az arány meghaladja a 30 %-ot;

| Q. | mivel a tagállamok között nagy eltérések vannak a nyugellátásban részesülő lakosság arányát illetően, ez ugyanis Cipruson 15,1 %, Litvániában pedig 31,8 % volt 2013-ban, míg a legtöbb uniós tagállamban a nyugdíjban részesülők többsége 2013-ban nő volt; |
| --- | --- |

Q.

mivel a tagállamok között nagy eltérések vannak a nyugellátásban részesülő lakosság arányát illetően, ez ugyanis Cipruson 15,1 %, Litvániában pedig 31,8 % volt 2013-ban, míg a legtöbb uniós tagállamban a nyugdíjban részesülők többsége 2013-ban nő volt;

| R. | mivel ez a – számos tényezőnek betudható – nyugdíjszakadék tanúskodik a férfiak és nők helyzete közötti egyenlőtlenségről a családi élet és a szakmai életút, a nyugdíjjárulék-fizetési lehetőségek, a családi struktúrában betöltött szerep, valamint a nyugdíj kiszámításának módja tekintetében; mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék a munkaerőpiaci szegregációt tükrözi, valamint azt, hogy a nők nagyobb arányban dolgoznak részmunkaidőben, alacsonyabb órabérért, karrierjük többszöri megszakításával, és kevesebb évet töltenek munkaviszonyban, mivel anyaként és a családtagjaikat gondozó nőként nem fizetett munkát végeznek; mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék a nemek munkaerőpiaci egyenlőtlenségére vonatkozó egyik legfontosabb mutatónak tekintendő, annál is inkább, mivel a nők és a férfiak között a nyugdíjak terén fennálló egyenlőtlenség jelenlegi szintje nagyon közel van az összesített bérszakadékhoz (2015-ben 39,7 %); |
| --- | --- |

R.

mivel ez a – számos tényezőnek betudható – nyugdíjszakadék tanúskodik a férfiak és nők helyzete közötti egyenlőtlenségről a családi élet és a szakmai életút, a nyugdíjjárulék-fizetési lehetőségek, a családi struktúrában betöltött szerep, valamint a nyugdíj kiszámításának módja tekintetében; mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék a munkaerőpiaci szegregációt tükrözi, valamint azt, hogy a nők nagyobb arányban dolgoznak részmunkaidőben, alacsonyabb órabérért, karrierjük többszöri megszakításával, és kevesebb évet töltenek munkaviszonyban, mivel anyaként és a családtagjaikat gondozó nőként nem fizetett munkát végeznek; mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék a nemek munkaerőpiaci egyenlőtlenségére vonatkozó egyik legfontosabb mutatónak tekintendő, annál is inkább, mivel a nők és a férfiak között a nyugdíjak terén fennálló egyenlőtlenség jelenlegi szintje nagyon közel van az összesített bérszakadékhoz (2015-ben 39,7 %);

| S. | mivel e nyugdíjszakadék teljes mértékét – amely a nők és a férfiak között egész életútjuk során, többek között a hatalomhoz és a pénzügyi erőforrásokhoz való hozzáférés tekintetében tapasztalt egyensúlyhiányok és egyenlőtlenségek összegéből adódik, és amely a munkával töltött életszakasz során végig jelen van és a nyugdíjrendszer első és második pillérében is tükröződik – elfedhetik a korrekciós mechanizmusok; |
| --- | --- |

S.

mivel e nyugdíjszakadék teljes mértékét – amely a nők és a férfiak között egész életútjuk során, többek között a hatalomhoz és a pénzügyi erőforrásokhoz való hozzáférés tekintetében tapasztalt egyensúlyhiányok és egyenlőtlenségek összegéből adódik, és amely a munkával töltött életszakasz során végig jelen van és a nyugdíjrendszer első és második pillérében is tükröződik – elfedhetik a korrekciós mechanizmusok;

| T. | mivel a nyugdíjszakadék mindenkor a több évtizedre visszanyúló időszakban érvényes társadalmi és a munkaerőpiaci feltételeket tükrözi; mivel e feltételek esetenként jelentős mértékben megváltoznak, és a nyugdíjas nők több generációjának szükségleteire is kihatnak; |
| --- | --- |

T.

mivel a nyugdíjszakadék mindenkor a több évtizedre visszanyúló időszakban érvényes társadalmi és a munkaerőpiaci feltételeket tükrözi; mivel e feltételek esetenként jelentős mértékben megváltoznak, és a nyugdíjas nők több generációjának szükségleteire is kihatnak;

| U. | mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék eltérő sajátosságokat mutat az érintett nyugdíjasok személyes helyzete, szociális helyzete, társadalmi helyzete és/vagy családi helyzete függvényében; mivel ezzel összefüggésben az egységes megközelítés nem feltétlenül eredményez jobb eredményeket; |
| --- | --- |

U.

mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék eltérő sajátosságokat mutat az érintett nyugdíjasok személyes helyzete, szociális helyzete, társadalmi helyzete és/vagy családi helyzete függvényében; mivel ezzel összefüggésben az egységes megközelítés nem feltétlenül eredményez jobb eredményeket;

| V. | mivel az egyszülős háztartások különösen veszélyeztetett helyzetben vannak, mivel az összes, eltartott gyermekkel rendelkező háztartás 10 %-át teszik ki, és 50 %-ukat a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata fenyegeti, ami a teljes lakosságon belüli arány kétszerese; mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék pozitív korrelációt mutat a felnevelt gyermekek számával, és mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék a férjezett nők és anyák esetében sokkal magasabb, mint az egyedülálló, gyermektelen nők esetében; mivel ebből a szempontból az anyák, és különösen az egyedülálló anyák által tapasztalt egyenlőtlenségek nyugdíjba vonulásukkal tovább súlyosbodnak; |
| --- | --- |

V.

mivel az egyszülős háztartások különösen veszélyeztetett helyzetben vannak, mivel az összes, eltartott gyermekkel rendelkező háztartás 10 %-át teszik ki, és 50 %-ukat a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata fenyegeti, ami a teljes lakosságon belüli arány kétszerese; mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék pozitív korrelációt mutat a felnevelt gyermekek számával, és mivel a nemek közötti nyugdíjszakadék a férjezett nők és anyák esetében sokkal magasabb, mint az egyedülálló, gyermektelen nők esetében; mivel ebből a szempontból az anyák, és különösen az egyedülálló anyák által tapasztalt egyenlőtlenségek nyugdíjba vonulásukkal tovább súlyosbodnak;

| W. | mivel a várandósság és a szülői szabadság következtében az anyák – akik a nyolc évesnél fiatalabb gyerekek gondozása céljából munkaidejüket csökkentők 79,76 %-át teszik ki – alacsony bérezésű vagy részmunkaidőben végzett állásokba, vagy szakmai pályafutásuk kényszerű megszakítására kényszerülnek azért, hogy a gyermekeikről gondoskodjanak; mivel a szülési, az apasági és a szülői szabadság szükséges és létfontosságú eszközök a gondozással kapcsolatok feladatok megosztása, a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása és a nők pályafutás-megszakítása időtartamának csökkentése szempontjából; |
| --- | --- |

W.

mivel a várandósság és a szülői szabadság következtében az anyák – akik a nyolc évesnél fiatalabb gyerekek gondozása céljából munkaidejüket csökkentők 79,76 %-át teszik ki – alacsony bérezésű vagy részmunkaidőben végzett állásokba, vagy szakmai pályafutásuk kényszerű megszakítására kényszerülnek azért, hogy a gyermekeikről gondoskodjanak; mivel a szülési, az apasági és a szülői szabadság szükséges és létfontosságú eszközök a gondozással kapcsolatok feladatok megosztása, a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása és a nők pályafutás-megszakítása időtartamának csökkentése szempontjából;

| X. | mivel az apák fizetésére és ezáltal a nyugdíjjogosultságára semmilyen hatással nincs, de akár még pozitív hatással is lehet a gyermekek száma; |
| --- | --- |

X.

mivel az apák fizetésére és ezáltal a nyugdíjjogosultságára semmilyen hatással nincs, de akár még pozitív hatással is lehet a gyermekek száma;

| Y. | mivel a női munkanélküliség arányát alulbecsülik, mivel sok nőt nem tartanak nyilván munkanélküliként, különösen azokat, akik vidéki vagy elszigetelt területeken élnek és sokat azok közül, akik teljes egészében a háztartási feladatoknak és a gyermeknevelésnek szentelik magukat; mivel ez a nyugdíjuk tekintetében egyenlőtlenséget eredményez; |
| --- | --- |

Y.

mivel a női munkanélküliség arányát alulbecsülik, mivel sok nőt nem tartanak nyilván munkanélküliként, különösen azokat, akik vidéki vagy elszigetelt területeken élnek és sokat azok közül, akik teljes egészében a háztartási feladatoknak és a gyermeknevelésnek szentelik magukat; mivel ez a nyugdíjuk tekintetében egyenlőtlenséget eredményez;

| Z. | mivel az úgynevezett hagyományos munkaszervezési módszerek nem teszik lehetővé a hétköznapokban az olyan párok családi és szakmai életének összehangolását, ahol mindkét szülő teljes munkaidőben kívánja folytatni szakmai tevékenységét; |
| --- | --- |

Z.

mivel az úgynevezett hagyományos munkaszervezési módszerek nem teszik lehetővé a hétköznapokban az olyan párok családi és szakmai életének összehangolását, ahol mindkét szülő teljes munkaidőben kívánja folytatni szakmai tevékenységét;

| AA. | mivel a nők és férfiak számára gyermekeik vagy családtagjaik gondozásáért nyújtott támogatásként biztosított nyugdíjjóváírás elősegítheti annak biztosítását, hogy a karrier gondozás miatt történő megszakítása ne befolyásolja kedvezőtlenül a nyugdíjat, és kívánatos volna ezeket a rendszereket valamennyi tagállamban kibővíteni vagy fejleszteni; |
| --- | --- |

AA.

mivel a nők és férfiak számára gyermekeik vagy családtagjaik gondozásáért nyújtott támogatásként biztosított nyugdíjjóváírás elősegítheti annak biztosítását, hogy a karrier gondozás miatt történő megszakítása ne befolyásolja kedvezőtlenül a nyugdíjat, és kívánatos volna ezeket a rendszereket valamennyi tagállamban kibővíteni vagy fejleszteni;

| AB. | mivel a különböző munkavégzési formákra alkalmazandó nyugdíjjóváírások valamennyi dolgozó számára segítséget jelenthetnek ahhoz, hogy nyugdíjjövedelemhez jussanak; |
| --- | --- |

AB.

mivel a különböző munkavégzési formákra alkalmazandó nyugdíjjóváírások valamennyi dolgozó számára segítséget jelenthetnek ahhoz, hogy nyugdíjjövedelemhez jussanak;

| AC. | mivel az e helyzet orvoslása érdekében tett bizonyos erőfeszítések ellenére a nők munkaerőpiaci jelenléte még mindig elmarad az Európa 2020 stratégia céljaitól és a férfiak arányától; mivel a nők növekvő munkaerőpiaci részvétele hozzájárul a nemek közötti nyugdíjszakadék EU-n belüli mérséklésére irányuló erőfeszítésekhez, hiszen a munkaerőpiaci részvétel és a nyugdíj mértéke között közvetlen összefüggés van; mivel azonban a foglalkoztatottsági ráta semmilyen információval nem szolgál a foglalkoztatás időtartamára vagy típusára vonatkozóan, és ezáltal csupán a bér- és nyugdíjszintre korlátozódva tud hitelt érdemlő információval szolgálni; |
| --- | --- |

AC.

mivel az e helyzet orvoslása érdekében tett bizonyos erőfeszítések ellenére a nők munkaerőpiaci jelenléte még mindig elmarad az Európa 2020 stratégia céljaitól és a férfiak arányától; mivel a nők növekvő munkaerőpiaci részvétele hozzájárul a nemek közötti nyugdíjszakadék EU-n belüli mérséklésére irányuló erőfeszítésekhez, hiszen a munkaerőpiaci részvétel és a nyugdíj mértéke között közvetlen összefüggés van; mivel azonban a foglalkoztatottsági ráta semmilyen információval nem szolgál a foglalkoztatás időtartamára vagy típusára vonatkozóan, és ezáltal csupán a bér- és nyugdíjszintre korlátozódva tud hitelt érdemlő információval szolgálni;

| AD. | mivel a szolgálati idő hossza közvetlen hatással van a nyugdíjjövedelemre; mivel a nők a férfiakhoz képest átlagosan több mint 10 évvel rövidebb szakmai karriert futnak be, és azok a nők, akik kevesebb mint 14 éves munkaviszonnyal rendelkeznek, kétszer magasabb (64 %-os) nyugdíjszakadékkal szembesülnek, mint azok, akiknél ennél hosszabb ideig tartott az aktív időszak (32 %); |
| --- | --- |

AD.

mivel a szolgálati idő hossza közvetlen hatással van a nyugdíjjövedelemre; mivel a nők a férfiakhoz képest átlagosan több mint 10 évvel rövidebb szakmai karriert futnak be, és azok a nők, akik kevesebb mint 14 éves munkaviszonnyal rendelkeznek, kétszer magasabb (64 %-os) nyugdíjszakadékkal szembesülnek, mint azok, akiknél ennél hosszabb ideig tartott az aktív időszak (32 %);

| AE. | mivel a nők a férfiakhoz képest nagyobb valószínűséggel szakítják meg szakmai pályafutásukat, vállalnak atipikus foglalkoztatási formákat, dolgoznak részmunkaidőben (a nők 32 %-a, szemben a férfiak 8,2 %-ával) vagy fizetés nélkül, különösen, amikor gyermekeket és családtagokat gondoznak és az otthoni gondozás és házimunka elsősorban rájuk hárul a nemek között továbbra is fennálló egyenlőtlenségek miatt és mindez csökkenti a nyugdíjuk mértékét; |
| --- | --- |

AE.

mivel a nők a férfiakhoz képest nagyobb valószínűséggel szakítják meg szakmai pályafutásukat, vállalnak atipikus foglalkoztatási formákat, dolgoznak részmunkaidőben (a nők 32 %-a, szemben a férfiak 8,2 %-ával) vagy fizetés nélkül, különösen, amikor gyermekeket és családtagokat gondoznak és az otthoni gondozás és házimunka elsősorban rájuk hárul a nemek között továbbra is fennálló egyenlőtlenségek miatt és mindez csökkenti a nyugdíjuk mértékét;

| AF. | mivel az iskolákba, az iskola előtti nevelésbe, az egyetemekbe és az idősek gondozásába való beruházás javíthatja a munka és a magánélet közötti egyensúlyt és hosszú távon nemcsak munkahelyek teremtéséhez vezet, hanem a nők számára is magas színvonalú foglalkoztatást eredményez és hosszabb ideig a munkaerőpiacon maradhatnak, ami hosszú távon kedvező hatással lesz a nyugdíjukra; |
| --- | --- |

AF.

mivel az iskolákba, az iskola előtti nevelésbe, az egyetemekbe és az idősek gondozásába való beruházás javíthatja a munka és a magánélet közötti egyensúlyt és hosszú távon nemcsak munkahelyek teremtéséhez vezet, hanem a nők számára is magas színvonalú foglalkoztatást eredményez és hosszabb ideig a munkaerőpiacon maradhatnak, ami hosszú távon kedvező hatással lesz a nyugdíjukra;

| AG. | mivel az informális gondozás társadalmunk alapvető pillére és azt nagyrészt nők végzik, és ez az egyenlőtlenség megjelenik a nemek közti nyugdíjszakadékban is; mivel az ilyen fajta láthatatlan munka nincsen megfelelően elismerve, különösen a nyugdíjak megállapítása során; |
| --- | --- |

AG.

mivel az informális gondozás társadalmunk alapvető pillére és azt nagyrészt nők végzik, és ez az egyenlőtlenség megjelenik a nemek közti nyugdíjszakadékban is; mivel az ilyen fajta láthatatlan munka nincsen megfelelően elismerve, különösen a nyugdíjak megállapítása során;

| AH. | mivel továbbra is jelentős a nők és férfiak közötti bérkülönbség az Európai Unióban; mivel a nők és férfiak közötti bérkülönbséget, amely 2014-ben 16,3 %-ot tett ki, különösen a megkülönböztetés és a szegregáció okozza, ami azt jelenti, hogy a nők azokban az ágazatokban túlreprezentáltak, ahol a javadalmazás mértéke alacsonyabb, mint a többi, többnyire férfiak által dominált ágazatokban; mivel a nemek közötti bérszakadékhoz egyéb tényezők is hozzájárulnak, így a szakmai pályafutás megszakítása vagy a nem önkéntes részmunkaidős munkavállalás a munka és a családi feladatok összeegyeztetése érdekében, a nők munkájának alulértékelése, továbbá az oktatás szintjében és a szakmai tapasztalat mértékében tapasztalható eltérések; |
| --- | --- |

AH.

mivel továbbra is jelentős a nők és férfiak közötti bérkülönbség az Európai Unióban; mivel a nők és férfiak közötti bérkülönbséget, amely 2014-ben 16,3 %-ot tett ki, különösen a megkülönböztetés és a szegregáció okozza, ami azt jelenti, hogy a nők azokban az ágazatokban túlreprezentáltak, ahol a javadalmazás mértéke alacsonyabb, mint a többi, többnyire férfiak által dominált ágazatokban; mivel a nemek közötti bérszakadékhoz egyéb tényezők is hozzájárulnak, így a szakmai pályafutás megszakítása vagy a nem önkéntes részmunkaidős munkavállalás a munka és a családi feladatok összeegyeztetése érdekében, a nők munkájának alulértékelése, továbbá az oktatás szintjében és a szakmai tapasztalat mértékében tapasztalható eltérések;

| AI. | mivel az EUMSZ 151. cikke kimondja, hogy az Unió célkitűzése a megfelelő szociális védelem megvalósítása; mivel ezért az Uniónak az életkoruk vagy személyes helyzetük miatt nyugdíjra jogosult idős személyek védelmének javítására irányuló ajánlásokkal kell támogatnia a tagállamokat; |
| --- | --- |

AI.

mivel az EUMSZ 151. cikke kimondja, hogy az Unió célkitűzése a megfelelő szociális védelem megvalósítása; mivel ezért az Uniónak az életkoruk vagy személyes helyzetük miatt nyugdíjra jogosult idős személyek védelmének javítására irányuló ajánlásokkal kell támogatnia a tagállamokat;

| AJ. | mivel a járulékok és a javadalmazás közötti kapcsolat megerősítése – a nyugdíjrendszerek kialakítása során a második és harmadik pillér szerepének növelése mellett – azzal jár, hogy annak a kockázata, hogy a nyugdíjszakadékban nemi alapú tényezők jelenhetnek meg, egyre inkább a magánszektor szereplőinél érhető tetten; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a járulékok és a javadalmazás közötti kapcsolat megerősítése – a nyugdíjrendszerek kialakítása során a második és harmadik pillér szerepének növelése mellett – azzal jár, hogy annak a kockázata, hogy a nyugdíjszakadékban nemi alapú tényezők jelenhetnek meg, egyre inkább a magánszektor szereplőinél érhető tetten;

| AK. | mivel nem került sor sem előzetes, sem utólagos nemi szempontú hatásvizsgálatokra a Bizottság nyugdíjakról szóló 2012-es fehér könyvében megállapított, nyugdíjrendszereket érintő reformokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

AK.

mivel nem került sor sem előzetes, sem utólagos nemi szempontú hatásvizsgálatokra a Bizottság nyugdíjakról szóló 2012-es fehér könyvében megállapított, nyugdíjrendszereket érintő reformokkal kapcsolatban;

| AL. | mivel az állami társadalombiztosítási rendszerek és a nyugdíjrendszerek megszervezése a tagállamok kizárólagos felelősségi körébe tartozik; mivel az Európai Unió, különösen az EUMSZ 153. cikke értelmében, főként támogatói hatáskörrel rendelkezik a nyugdíjbiztosítások terén; |
| --- | --- |

AL.

mivel az állami társadalombiztosítási rendszerek és a nyugdíjrendszerek megszervezése a tagállamok kizárólagos felelősségi körébe tartozik; mivel az Európai Unió, különösen az EUMSZ 153. cikke értelmében, főként támogatói hatáskörrel rendelkezik a nyugdíjbiztosítások terén;

Általános megjegyzések

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben dolgozzon ki egy stratégiát annak érdekében, hogy felszámolják a nők és férfiak közötti bérkülönbségeket az Európai Unióban, és segítse a tagállamokat erre vonatkozó iránymutatások kidolgozásában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megerősíti és támogatja a Tanács arra irányuló felhívását, hogy a Bizottság terjesszen elő új kezdeményezést a férfiak és nők közötti egyenlőséggel kapcsolatos, a 2016 és 2020 közötti időszakra vonatkozó stratégia bevezetésére, valamint azt, hogy e stratégia – a korábbi stratégiákhoz hasonlóan – közlemény formájában jelenjen meg, valamint hogy meg kell erősíteni az Európai Unió nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiai kötelezettségvállalását, szorosan hozzákapcsolva azt az Európa 2020 stratégiához; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a stratégiának nem csupán a nyugdíjak közötti különbség – különösen a legkiszolgáltatottabb csoportokra gyakorolt – hatásának tagállami szintű kezelésére, hanem annak a kiváltó okok – például a nők és férfiak közt a munkaerőpiacon a bérezés, a szakmai előrelépés, a teljes munkaidőben való munkavégzésre nyíló lehetőségek, valamint a munkaerőpiaci szegregáció tekintetében fennálló egyenlőtlen helyzet – orvoslásával való, jövőbeli megelőzésére is törekednie kell; e tekintetben ösztönzi a tagállamokat a kormányközi párbeszédre és a legjobb gyakorlatok megosztására; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a stratégia sikeréhez sokoldalú megközelítésre van szükség, amely különböző, a nemek közti egyenlőség javítását célzó szakpolitikák keretében végrehajtott fellépéseket ötvöz, és e stratégiának az egész életpályán alapuló megközelítést kell alkalmaznia a nyugdíjak vonatkozásában, amely a munkával töltött életszakasz egészét figyelembe veszi, valamint kezeli a férfiak és nők közt a foglalkoztatás szintje, a szakmai életút, a nyugdíjjárulékok fizetésére nyíló lehetőségek tekintetében fennálló, valamint a nyugdíjkonstrukciók kialakításából adódó egyenlőtlenségeket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék a Tanács „A nők és férfiak közötti jövedelmi esélyegyenlőség: a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése” című, 2015. június 18-i következtetéseit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartva felhívja a figyelmet a szociális partnerek minimálbérrel kapcsolatos kérdésekben betöltött jelentős szerepére; hangsúlyozza a szakszervezetek és a kollektív tárgyalásokon létrejött megállapodások fontos szerepét annak biztosításában, hogy az idősek a nemzedékek közötti szolidaritás és a nemek közötti egyenlőség elveinek megfelelő állami nyugdíjban részesülhessenek; hangsúlyozza a szociális partnerek véleménye kellő figyelembevételének fontosságát olyan politikai döntések meghozatalakor, amelyek a nyugdíjjogosultság feltételeinek jelentős jogi szempontjait módosítják; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel és a nemek közötti egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervezetekkel együttműködésben dolgozzanak ki és hajtsanak végre a nemek közötti bérszakadék felszámolására irányuló szakpolitikákat; javasolja, hogy a tagállamok ezen erőfeszítések kiegészítéseként fontolják meg a fizetések rendszeres felmérését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be méltányos és a szegénység megelőzésére irányuló intézkedéseket azon munkavállalók számára, akik egészségi okok miatt nem dolgozhatnak a törvényes nyugdíjkorhatár eléréséig; úgy véli, hogy fenn kell tartani az előnyugdíj lehetőségét a nehéz vagy veszélyes munkakörülmények között dolgozó munkavállalók esetében; úgy véli, hogy a foglalkoztatási ráták minőségi munkahelyek segítségével történő emelése hozzájárulhat a törvényes nyugdíjkorhatár eléréséig dolgozni nem tudó személyek számában bekövetkező jövőbeli növekedés jelentős csökkenéséhez, és ezáltal az idősödő népességből fakadó pénzügyi teher enyhítéséhez; |
| --- | --- |

6.

| 7. | komoly aggodalmának ad hangot a megszorításokra összpontosító országspecifikus ajánlásoknak a nyugdíjrendszerekre és azok fenntarthatóságára, továbbá egyre több tagállamban a járulékfizetésen alapuló nyugdíjhoz való hozzáférésre gyakorolt hatása, valamint a jövedelemszintekre és a szegénység és a társadalmi kirekesztés megszüntetéséhez szükséges szociális transzferekre gyakorolt negatív hatásai miatt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvét a nyugdíjak területén is szigorúan tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

8.

A nemek közötti nyugdíjszakadék orvoslását célzó hatékonyabb fellépés értékelése és tudatosítása

| 9. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák a nemek közti nyugdíjszakadék problémájának vizsgálatát, és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével (EIGE) közösen dolgozzanak ki hivatalos és megbízható mutatókat a nemek közötti nyugdíjszakadékkal kapcsolatban, valamint annak nyomon követése céljából azonosítsák a különféle mögöttes okokat és állapítsanak meg e különbségek csökkentését célzó, egyértelmű célkitűzéseket, valamint az eredményekről számoljanak be az Európai Parlamentnek; felszólítja a tagállamokat, hogy bocsássanak az Eurostat rendelkezésére éves statisztikákat a nemek közötti bérszakadékkal és nyugdíjszakadékkal kapcsolatban, hogy EU-szerte értékelni lehessen a fejleményeket és a kérdés kezelésére szolgáló eszközöket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos értékelést a nyugdíjakról szóló 2012. évi fehér könyv a nemek közötti nyugdíjszakadék okainak felszámolását célzó ajánlásainak a legkiszolgáltatottabb csoportokra, különösen a nőkre gyakorolt hatásáról, valamint hogy állapítson meg hivatalos mutatót a nemek közötti nyugdíjszakadék vonatkozásában és végezzen módszeres nyomon követést; megfelelő értékelést és az ajánlások vagy az eddig hozott intézkedések nemekre gyakorolt hatásának nyomon követését kéri; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a nemek szerint bontott statisztikák kidolgozását és kutatást a nyugdíjreformok által a nők boldogulására és jólétére gyakorolt hatások jobb nyomon követése és értékelése érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy szociális politikáik révén mozdítsák elő a nemek közötti nyugdíjszakadék felszámolását célzó fellépést, valamint hogy hívják fel az ügyben illetékes döntéshozók figyelmét a kérdésre és dolgozzanak ki olyan programokat, amelyek növelik a nők ismereteit a nyugdíjszakadék őket érintő következményeiről, valamint olyan eszközöket biztosítanak számukra, amelyekkel nyugdíjuk finanszírozásához fenntartható, egyedi igényeikhez szabott stratégiákat dolgozhatnak ki, valamint több információval látják el a nőket a nők második és harmadik pillérbe tartozó nyugdíjakhoz való hozzáféréséről, különösen azokban az elnőiesedett ágazatokban, ahol ezek igénybevétele alacsony; felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy terjesszék ki és növeljék tovább az egyenlő díjazással és a nyugdíjszakadékkal, valamint a nőkkel szembeni közvetlen és közvetett munkahelyi megkülönböztetéssel kapcsolatos lakossági tudatosságot; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megismétli, hogy egyértelmű, harmonizált definíciókra van szükség az olyan kifejezések uniós szintű összevetésének megkönnyítése érdekében, mint „a nemek közötti bérszakadék” és „a nemek közötti nyugdíjszakadék”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri a tagállamokat és az Európai Unió intézményeit, hogy ösztönözzék tanulmányok kidolgozását a nemek közötti nyugdíjszakadék hatásairól és a nők gazdasági függetlenségéről, figyelembe véve olyan kérdéseket, mint a népesség elöregedése, a nemek közti különbség az egészség és a várható élettartam szempontjából, a családszerkezetek változása és az egyszemélyes háztartások számának növekedése, valamint a nők személyes helyzetében tapasztalható különbségek; felkéri továbbá a tagállamokat és az uniós intézményeket a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetését célzó lehetséges stratégiák kidolgozására; |
| --- | --- |

13.

A nyugdíjjárulékok kifizetésének köre terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése

| 14. | arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a férfiak és nők közötti közvetett és közvetlen megkülönböztetés elleni uniós jogszabályok megfelelő végrehajtását és eredményeik szisztematikus nyomon követését, és meg nem felelés esetén indítsanak kötelezettségszegési eljárást, valamint biztosítsák az említett jogszabályok lehetőség szerinti felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a férfiak és nők egyaránt képesek legyenek nyugdíjjáradékot fizetni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | határozottan elítéli a munkahelyi hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos, nemek közötti bérszakadékot és azok „megmagyarázhatatlan” összetevőjét, és megismétli a csupán két tagországban egyértelműen és megfelelően átültetett 2006/54/EK irányelv felülvizsgálatát szorgalmazó felhívását annak érdekében, hogy a foglalkoztatás és javadalmazás terén biztosítsák a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmódot az egyenlő munkáért egyenlő bért elve értelmében, amelyet a Szerződés az EGK létrehozása óta garantál; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a megkülönböztetésmentesség és az egyenlőség elvének a munkaerőpiacon és a munkához jutás tekintetében történő alkalmazását, és különösen arra, hogy fogadjanak el olyan szociális védelmi intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a nőknek fizetett bérek és jóléti juttatások, köztük a nyugdíjak megfeleljenek a férfiak és a nők számára az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért fizetett egyenlő díjazás elvének; felhívja a tagállamokat, hogy határozzanak meg megfelelő intézkedéseket a nők és a férfiak számára egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás alapelve megsértésének visszaszorítására; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti, hogy a tagállamok, a munkaadók és a szakszervezetek dolgozzanak ki és vezessenek be a munkahelyek értékelésére szolgáló használható és egyedi eszközöket, amelyek hozzájárulhatnak az egyenlő értékű munka meghatározásához, és ilyen módon biztosítsák a nők és a férfiak egyenlő díjazását, végső soron pedig a jövőbeni nyugdíjak egyenlőségét; ösztönzi a vállalatokat, hogy évente ellenőrizzék az egyenlő bérezést, a lehető legátláthatóbb módon hozzák nyilvánosságra az adatokat, és csökkentsék a nemek közötti bérszakadékot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezeljék a horizontális és vertikális munkaerőpiaci szegregációt a foglalkoztatásban a nemek közötti egyenlőtlenségek és megkülönböztetés felszámolása révén, arra ösztönözve a nőket, különösen a lányok és nők körében folytatott oktatás és tudatosságnövelés révén, hogy olyan növekedési potenciállal rendelkező innovációs ágazatokban folytassanak tanulmányokat, vállaljanak munkát és válasszanak életpályát, amelyekben a makacsul fennmaradó nemi sztereotípiák miatt jelenleg főként férfiak dominálnak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nők jelenlegi és időskori gazdasági függetlenségének elősegítése érdekében fokozzák a nők számára kínált, arra irányuló ösztönzőket, hogy kisebb megszakításokkal és tovább maradjanak a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

19.

| 20. | azzal összefüggésben, hogy a nyugdíjfizetési felelősség az állami nyugdíjrendszerekről egyre inkább a magánfinanszírozású rendszerekre helyeződik át, szorgalmazza annak biztosítását, hogy a 2004/113/EK irányelv hatálya alá tartozó pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkülönböztetésmentes legyen és uniszex biztosításmatematikai kritériumokon alapuljon; megjegyzi, hogy az uniszex szabály alkalmazása csökkenteni fogja a nemek közötti nyugdíjszakadékot; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a foglalkoztatói nyugdíjrendszerek tagjai és kedvezményezettjei számára az átláthatóságot, a tájékoztatáshoz való hozzáférést és a biztonságot, figyelembe véve a megkülönböztetésmentesség és a nemek közötti egyenlőség uniós elveit; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió Bírósága egyértelművé tette, hogy a foglalkoztatói nyugdíjrendszereket díjazásnak kell tekinteni, valamint hogy az egyenlő bánásmód elve e rendszerekre is vonatkozik; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különleges figyelmet a nők helyzetére, akik gyakran nem szereztek nyugdíjjogosultságot, és ezért gazdaságilag nem függetlenek, különösen ha elváltak; |
| --- | --- |

22.

A férfiak és a nők közötti szakmai egyenlőtlenségek csökkentése

| 23. | üdvözli, hogy a Bizottság reagált az Európai Parlament kérésére, hogy javítsák a szakmai és a magánélet összehangolását, nem jogalkotási javaslatokkal és egy jogalkotási javaslattal, amely több szabadságtípust hoz létre, hogy megfeleljen a 21. század kihívásainak; hangsúlyozza, hogy a Bizottság által tett javaslatok jó kiindulási alapot képeznek ahhoz, hogy megfeleljünk az európai polgárok elvárásainak; felhívja az összes intézményt, hogy amint lehetséges, teljesítsék e csomag előírásait; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be és hajtsák végre az anyasági jogokra vonatkozó jogszabályokat, hogy a nőket nyugdíjuk tekintetében ne érhesse hátrányos megkülönböztetés annak következtében, hogy munkával töltött éveik alatt gyermeket vállaltak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy fontolják meg, hogy lehetőséget biztosítanak a munkavállalók számára – a nemzeti gyakorlattal összhangban és függetlenül a gyermekek korától vagy a családi helyzettől – a rugalmas munkafeltételekről, így az „intelligens” munkavégzésről szóló önkéntes megállapodások megtárgyalására, ily módon lehetővé téve a nők és férfiak számára a családi és a szakmai élet összeegyeztetését úgy, hogy gondozási feladatokat végezve ne kelljen az egyik szerepet a másik kárára előtérbe helyezni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tudomásul veszi a Bizottság gondozói szabadságról szóló javaslatát a szülők és gondozók munkája és magánélete közötti egyensúly megteremtéséről szóló irányelvben, és emlékeztet a megfelelő jövedelem és szociális védelem biztosítására irányuló felhívására; ösztönzi a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatok megosztása alapján vezessenek be a nők és férfiak javára „gondozási krediteket”, hogy kompenzálják a családtagok nem hivatalos keretek közötti gondozása és a hivatalos gondozási szabadságok – úgymint a szülési, az apasági és a szülői szabadság – időszakai miatt bekövetkező karriermegszakításokat, és e krediteket figyelembe véve méltányosan számítsák ki a nyugdíjjogosultságokat; úgy véli, hogy ezeket a krediteket meghatározott, rövid időtartamra kell adni annak érdekében, hogy ne mélyüljenek tovább a sztereotípiák és az egyenlőtlenségek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki stratégiákat a családtagok és más eltartottak nem hivatalos keretek közötti gondozása, illetve a gondozás nők és férfiak közti méltányos megosztása jelentőségének elismerésére, melynek hiánya a karriermegszakítások és a nők bizonytalan foglalkoztatása lehetséges okát képezi, ezáltal veszélybe sodorva nyugdíjjogosultságukat; ebben az összefüggésben fontosnak tartja a férfiak arra való ösztönzését, hogy éljenek a szülői és apasági szabadság lehetőségével; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé, hogy a munkavállalót a szülési vagy a szülői szabadságot követően a korábbiakhoz hasonló munkafeltételek mellett foglalkoztassák; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy a munka és a családi élet közötti egyensúlyt a férfiak és nők számára csak akkor lehet elérni, ha a gyermekek, az idősek és eltartott családtagok számára helyi, minőségi, megfizethető és hozzáférhető gondozási létesítmények állnak rendelkezésre, és ösztönözzük a feladatok, a költségek és a gondozás egyenlő mértékű megosztását; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a gyermekek számára nyújtott szolgáltatásokba való beruházásokat, hangsúlyozza, hogy a vidéki térségekben mindenhol szükség van gyermekgondozási létesítményekre, valamint kéri a Bizottságot, hogy mindenki számára hozzáférhető módon támogassa a tagállamokat, többek közt a rendelkezésre álló uniós finanszírozás biztosításával, az ilyen létesítmények létrehozásában; felhívja a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2020-ig ne csupán a barcelonai célkitűzéseket érjék el, hanem határozzanak meg hasonló célkitűzéseket tartós ápolási-gondozási szolgáltatások vonatkozásában is, ezzel egyidejűleg pedig biztosítsák a szabad választás lehetőségét minden olyan család számára, amely más gyermeknevelési modellt részesít előnyben; elismerését fejezi ki azon tagállamoknak, amelyek már elérték e két célkitűzést; |
| --- | --- |

29.

A nyugdíjrendszerek hatása a nyugdíjszakadékra

| 30. | felhívja a tagállamokat, hogy megbízható és összehasonlítható adatok alapján értékeljék a nyugdíjrendszerük nemek közötti nyugdíjszakadékra gyakorolt hatását, valamint az e mögött meghúzódó tényezőket annak érdekében, hogy leküzdjék a diszkriminációt és átlátható viszonyokat teremtsenek a tagállami nyugdíjrendszerek terén; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerek fenntarthatósága szempontjából figyelembe kell venni a demográfiai változások, a népesség elöregedése, a születési ráta, továbbá a gazdaságilag aktív és a nyugdíjkorhatárt elért személyek aránya jelentette kihívásokat; emlékeztet rá, hogy az utóbbiak helyzete nagymértékben függ a munkával töltött évek számától és a megfizetett járulékoktól; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy az EU-n belüli növekvő várható élettartamra való tekintettel a fenntartható szociális biztonság szavatolása érdekében sürgősen hajtsák végre a nyugdíjrendszerek szükséges strukturális változtatásait; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy elmélyültebben vizsgálják meg, hogy a nyugdíjrendszerbe való járulékfizetés időtartamának kiszámítása és a fokozatos nyugdíjba menetel vonatkozásában milyen hatást gyakorol a nyugdíjak közötti különbségre a kötelező állami nyugdíjrendszerek felől a rugalmasabb foglalkoztatói és magánnyugdíjrendszerek irányába történő elmozdulás; |
| --- | --- |

33.

| 34. | figyelmeztet a nemek közötti egyenlőséget fenyegető, a társadalombiztosítási nyugdíjakról a magángondoskodásra épülő nyugdíjakra való átállás által jelentett kockázatokra, mivel ez utóbbiak az egyéni járulékfizetésen alapulnak, és nem veszik figyelembe a gyermekek vagy egyéb eltartott hozzátartozók gondozásával vagy munkanélküliként, betegszabadságon töltött vagy fogyatékosság miatti inaktív időszakokat; rámutat, hogy a nyugdíjrendszer olyan reformja, amely a szociális ellátásokat a növekedéshez és a munkaerőpiacok és a pénzügyi piacok helyzetéhez köti, csak makrogazdasági szempontokra összpontosít, és nem foglalkozik a nyugdíjak szociális céljával; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a nyugdíjrendszereik és a végrehajtott reformok olyan elemeit, amelyek súlyosbítják a nyugdíjak egyenlőtlenségét (különösen a nemek közötti egyenlőtlenségét, mint például a jelenlegi nyugdíjszakadékot), továbbá vegyék figyelembe a jövőbeli nyugdíjreformok nemekre gyakorolt hatását, és tegyenek intézkedéseket e megkülönböztetés felszámolására; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjakkal kapcsolatos bármilyen szakpolitikai változtatást a nemek közötti szakadékra gyakorolt hatásuk fényében kell mérlegelni, külön elemzésben összehasonlítva a javasolt változtatások nőket és férfiakat érintő hatását, és ennek kiemelt szerepet kell kapnia a közpolitikák tervezésében, kialakításában, végrehajtásában és értékelésében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | arra kéri a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét annak érdekében, hogy azonosítsák a leghatékonyabb korrekciós mechanizmusokat, illetve a nyugdíjszakadékot erősítő tényezők ellen bevethető mechanizmusokat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be mindkét nemre egyformán alkalmazandó nyugdíjrátákat és gondozási jóváírásokat a nyugdíjrendszerekben, valamint a származékos juttatások vonatkozásában, hogy a nők egyenlő járulékokért egyenlő nyugdíjjáradékot kaphassanak, még akkor is, ha várhatóan tovább élnek, mint a férfiak, és biztosítsák, hogy a nők várható élettartamát ne használják ürügyként a megkülönböztetésre, különösen a nyugdíjak kiszámításánál; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri, hogy vizsgálják felül az adó- és nyugdíjrendszerek keretében alkalmazott összes ösztönzőt és azok nemek közötti nyugdíjszakadékra gyakorolt hatását, különös tekintettel az egyedülálló anyák által vezetett háztartásokra; felhív a kontraproduktív ösztönzők felszámolására és a jogosultságok egyéniesítésére; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiemeli a hozzátartozói nyugellátás fontos szerepét sok idős nő védelmében a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatával szemben, amely az ő esetükben magasabb, mint az idős férfiak esetében; kéri a tagállamokat, hogy szükség esetén reformálják meg a túlélő hozzátartozói nyugdíjak rendszerét és az özvegyi nyugdíjakat, hogy a férjezetlen nők ne kerüljenek hátrányos helyzetbe; felszólítja a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával a válások magas száma és a szegénység az élettársi kapcsolatban élő párok esetében tapasztalt magas aránya és az idősebb nőket sújtó társadalmi kirekesztés fényében vizsgálják meg a különböző, túlélői hozzátartozói nyugellátást nyújtó rendszerek hatásait, és fontolják meg jogi eszközök bevezetésének lehetőségét megosztott nyugdíjjogosultságok biztosítására válás esetén; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rámutat arra, hogy minden embernek joga van a mindenki számára hozzáférhető állami nyugdíjhoz, és emlékeztet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 25. cikkére, amely megállapítja az idősek méltó és önálló élethez való jogát, továbbá hogy a Charta 34. cikke elismeri többek között az anyaság, betegség, munkahelyi baleset, fogyatékosság, hosszú távú gondoskodásra utaltság vagy idős kor, továbbá a munkahely elvesztése esetén védelmet nyújtó szociális biztonsági ellátásokra és szociális szolgáltatásokra való jogosultságot; rámutat a járulékokból finanszírozott szociális biztonsági rendszerek fontosságára a megfelelő nyugdíjellátás fontos alkotóelemeként; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a foglalkoztatás területén történő nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelem, az oktatás és a karriertervezés kiigazítása, a munka és a családi élet közötti egyensúly javítása és a gyermekek és idősek gondozása terén megvalósított beruházások növelése révén a nyugdíjszakadék megszüntetése céljából mind a férfiaknak, mind a nőknek biztosítsák a lehetőséget a teljes járulékfizetési időszak teljesítésére és a jogot a nyugellátásra; úgy ítéli meg, hogy a nemek szerinti foglalkozási és pszichoszociális kockázatokra kiterjedő szilárd munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályzatok kidolgozása, a legkülönbözőbb korú nők munkakereséséhez segítséget nyújtó állami foglalkoztatási szolgálatokba történő beruházások és a munkából a nyugdíjba való átmenetre vonatkozó rugalmas szabályok bevezetése szintén lényeges; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet arra, hogy az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottsága a férfiak és a nők gazdasági, szociális és kulturális jogok gyakorlásához való egyenlő jogairól szóló 16. sz. (2005) általános észrevételében megállapította, hogy a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 3. cikke a 9. cikkel összefüggésben előírja többek között a férfiak és a nők számára az egyforma kötelező nyugdíjkorhatárt, továbbá annak biztosítását, hogy a nők az állami és a magánnyugdíjrendszerekből ugyanúgy részesüljenek; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  2005. augusztus 11., E/C.12/2005/4.

(2)  2008. február 4., E/C.12/GC/19.

(3)  XX-3/def/GRC/4/1/EN

(4)  HL L 6., 1979.1.10., 24. o.

(5)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(6)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(7)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(8)  HL C 51. E, 2013.2.22., 9. o.

(9)  HL C 131. E, 2013.5.8., 60. o.

(10)  HL C 264. E, 2013.9.13., 75. o.

(11)  HL C 36., 2016.1.29., 6. o.

(12)  HL C 316., 2016.8.30., 2. o.

(13)  HL C 407., 2016.11.4., 2. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0351.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0338.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/71

---

P8_TA(2017)0261

2016. évi jelentés Szerbiáról

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Szerbiáról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2311(INI))

(2018/C 331/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a Szerbiával létrejött Európai Partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/56/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/213/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbiával létrejött Európai Partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/56/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/213/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Bizottság 2011. október 12-i véleményére Szerbia európai uniós tagság iránti kérelméről (SEC(2011)1208), az Európai Tanács 2012. március 2-i határozatára a tagjelölti státusz Szerbia részére történő megadásáról és az Európai Tanács 2013. június 27–28-i határozatára a Szerbiával való tárgyalások megkezdéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. október 12-i véleményére Szerbia európai uniós tagság iránti kérelméről (SEC(2011)1208), az Európai Tanács 2012. március 2-i határozatára a tagjelölti státusz Szerbia részére történő megadásáról és az Európai Tanács 2013. június 27–28-i határozatára a Szerbiával való tárgyalások megkezdéséről,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244 (1999) sz. határozatára, a Nemzetközi Bíróság (NB) 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i 64/298. számú határozatára, amely elismerte az NB véleményének tartalmát, és üdvözölte az Unió készségét a Szerbia és Koszovó közötti párbeszéd elősegítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244 (1999) sz. határozatára, a Nemzetközi Bíróság (NB) 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i 64/298. számú határozatára, amely elismerte az NB véleményének tartalmát, és üdvözölte az Unió készségét a Szerbia és Koszovó közötti párbeszéd elősegítésére,

| — | tekintettel az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. szeptember 22-23-i ötödik ülésén elfogadott nyilatkozatra és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. szeptember 22-23-i ötödik ülésén elfogadott nyilatkozatra és ajánlásokra,

| — | tekintettel az EU–Szerbia konzultatív vegyes bizottság által 2016. október 7-én elfogadott, vállalkozás- és iparpolitikáról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Szerbia konzultatív vegyes bizottság által 2016. október 7-én elfogadott, vállalkozás- és iparpolitikáról szóló jelentésre,

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának az előrehozott szerb parlamenti választásokon jelen lévő részleges választási megfigyelő missziója által 2016. július 29-én közzétett végleges jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának az előrehozott szerb parlamenti választásokon jelen lévő részleges választási megfigyelő missziója által 2016. július 29-én közzétett végleges jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság Szerbiáról szóló, 2016. november 9-i 2016. évi jelentésére (SWD(2016)0361), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Szerbiáról szóló, 2016. november 9-i 2016. évi jelentésére (SWD(2016)0361),

| — | tekintettel Szerbia 2016 és 2018 közötti időszakra szóló gazdasági reformprogramjának Bizottság általi értékelésére (SWD(2016)0137), |
| --- | --- |

—

tekintettel Szerbia 2016 és 2018 közötti időszakra szóló gazdasági reformprogramjának Bizottság általi értékelésére (SWD(2016)0137),

| — | tekintettel az EU, valamint a Nyugat-Balkán és Törökország közötti gazdasági és pénzügyi párbeszéd 2016. május 26-i együttes következtetéseire (9500/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, valamint a Nyugat-Balkán és Törökország közötti gazdasági és pénzügyi párbeszéd 2016. május 26-i együttes következtetéseire (9500/2016),

| — | tekintettel a 2016. december 13-i elnökségi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. december 13-i elnökségi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. december 13-i harmadik ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. december 13-i harmadik ülésére,

| — | tekintettel a Szerbiáról szóló 2015. évi jelentésről szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbiáról szóló 2015. évi jelentésről szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0063/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0063/2017),

| A. | mivel Szerbiát, mint minden uniós tagságra törekvő országot, a saját maga által elért eredmények alapján kell megítélni a tekintetben, hogy miként teljesíti, hajtja végre és tartja be ugyanazokat a kritériumokat, és mivel a csatlakozási ütemtervet a szükséges reformok minősége és az azok iránti elkötelezettség határozza meg; |
| --- | --- |

A.

mivel Szerbiát, mint minden uniós tagságra törekvő országot, a saját maga által elért eredmények alapján kell megítélni a tekintetben, hogy miként teljesíti, hajtja végre és tartja be ugyanazokat a kritériumokat, és mivel a csatlakozási ütemtervet a szükséges reformok minősége és az azok iránti elkötelezettség határozza meg;

| B. | mivel Szerbiának a jogállamisággal kapcsolatos 23. és 24. fejezet terén és – a tárgyalási kerettel összhangban – a Koszovóval fennálló kapcsolatok 35. fejezet szerinti normalizálásában elért előrelépése továbbra is alapvetően fontos a tárgyalási folyamat általános haladási üteme szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel Szerbiának a jogállamisággal kapcsolatos 23. és 24. fejezet terén és – a tárgyalási kerettel összhangban – a Koszovóval fennálló kapcsolatok 35. fejezet szerinti normalizálásában elért előrelépése továbbra is alapvetően fontos a tárgyalási folyamat általános haladási üteme szempontjából;

| C. | mivel Szerbia fontos lépéseket tett Koszovóval való kapcsolatainak rendezésére, aminek eredményeképpen 2013. április 19-én létrejött a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodás, valamint a 2015. augusztusi megállapodások, de még mindig sok tennivaló van ebben a kérdésben; mivel sürgősen további lépésekre van szükség a két ország közötti minden függőben lévő kérdés kezelése, e téren előrelépés elérése és azok megoldása érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel Szerbia fontos lépéseket tett Koszovóval való kapcsolatainak rendezésére, aminek eredményeképpen 2013. április 19-én létrejött a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodás, valamint a 2015. augusztusi megállapodások, de még mindig sok tennivaló van ebben a kérdésben; mivel sürgősen további lépésekre van szükség a két ország közötti minden függőben lévő kérdés kezelése, e téren előrelépés elérése és azok megoldása érdekében;

| D. | mivel Szerbia továbbra is elkötelezett egy működő piacgazdaság létrehozása iránt és folytatta a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtását, |
| --- | --- |

D.

mivel Szerbia továbbra is elkötelezett egy működő piacgazdaság létrehozása iránt és folytatta a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtását,

| E. | mivel a kiskorúak védelmével kapcsolatos jogi keret végrehajtását teljes körűen biztosítani kell, különösen az oktatás, a nyelvhasználat, a médiához és az egyházi szertartásokhoz kisebbségi nyelven való hozzáférés és a nemzeti kisebbségek helyi, regionális és országos szintű politikai képviselete területén; |
| --- | --- |

E.

mivel a kiskorúak védelmével kapcsolatos jogi keret végrehajtását teljes körűen biztosítani kell, különösen az oktatás, a nyelvhasználat, a médiához és az egyházi szertartásokhoz kisebbségi nyelven való hozzáférés és a nemzeti kisebbségek helyi, regionális és országos szintű politikai képviselete területén;

| 1. | üdvözli a jogállamiságon alapuló bővítéssel kapcsolatos uniós megközelítés tekintetében kulcsfontosságú 23. (Igazságszolgáltatás és alapvető jogok) és 24. (Jogérvényesülés, szabadság és biztonság) fejezetről szóló tárgyalások megkezdését, mivel az e fejezetek terén elért előrelépés továbbra is lényeges a tárgyalási folyamat általános üteme tekintetében; üdvözli a 32. (Pénzügyi ellenőrzés) és 35. (Egyéb kérdések) fejezet megnyitását, az 5. (Közbeszerzés) fejezetről szóló tárgyalások megkezdését, valamint a 25. (Tudomány és kutatás) fejezet megnyitását és ideiglenes lezárását; a 20. (Vállalkozás- és iparpolitika) fejezet megnyitását és a 26. (Oktatás és kultúra) fejezet megnyitását és ideiglenes lezárását; várja a technikailag előkészített további fejezetek megnyitását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy Szerbia folyamatosan halad az európai uniós integráció útján, valamint konstruktív módon és jól felkészülten áll a tárgyalásokhoz, ami a céltudatosság és a politikai akarat egyértelmű jele; felszólítja Szerbiát, hogy a szerb lakosság körében továbbra is tevékenyen népszerűsítse e stratégiai döntést és adjon róla tájékoztatást, többek között úgy, hogy előmozdítja az uniós költségvetésből Szerbiának nyújtott finanszírozás fokozott tudatosítását a szerb polgárokban; felhívja a szerb hatóságokat, hogy tartózkodjanak a nyilvánosságnak szóló EU-ellenes retorikától és üzenetektől; hangsúlyozza, hogy tájékozott, átlátható és építő jellegű vitákat kell folytatni az EU-ról, intézményeiről és arról, hogy az uniós tagság mivel jár; megállapítja, hogy javult az összes érdekelt féllel és a civil társadalommal folytatott párbeszéd és nyilvános konzultáció, valamint az európai integrációs folyamatba való bevonásuk; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a reformok és szakpolitikák pontos végrehajtása továbbra is a sikeres integrációs folyamat egyik kulcsfontosságú mutatója; üdvözli az uniós vívmányok elfogadására irányuló felülvizsgált nemzeti program elfogadását; sürgeti Szerbiát, hogy javítsa az új jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásának tervezését, összehangolását és figyelemmel kísérését, megfelelő és hatékony adminisztratív kapacitást kiépítve, és tegyen további erőfeszítéseket a civil társadalom politikai párbeszédbe, többek között a csatlakozási folyamatba való módszeres bevonásának biztosítására, ami eszközként szolgál a demokratikus irányítás normáinak javításához; üdvözli a civil társadalommal való együttműködésért felelős kormányhivatalnak az állam és a civil szektor közötti együttműködés javítására irányuló folyamatos erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy késedelmek tapasztalhatók az előcsatlakozási segély felhasználásában, többek között a nem megfelelő intézményi keret miatt; sürgeti a hatóságokat, hogy keressenek pozitív példákat és bevált gyakorlatokat a tagállamoknál; hangsúlyozza, hogy hatékonyabb és átfogóbb intézményi rendszert kell létrehozni országos, regionális és helyi szinten az IPA-ból (Előcsatlakozási Támogatási Eszköz) származó és egyéb rendelkezésre álló források felhasználására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a Szerbia által a működő piacgazdaság megteremtése terén elért előrehaladást és az ország általános gazdasági helyzetének javulását; hangsúlyozza, hogy Szerbia érdemi előrelépést tett a szakpolitikai területeken azonosított gyenge pontok orvoslása terén, különösen a költségvetési hiány tekintetében, amely jelenleg nem felel meg a maastrichti konvergenciakritériumoknak; kiemeli, hogy javultak a növekedési kilátások, valamint csökkent a belső és külső egyensúlyhiány; üdvözli, hogy előrehaladás történt az állami tulajdonban lévő vállalatok átszervezése terén, különösen az energiaügy és a vasúti közlekedés területén, és hangsúlyozza a szakszerű irányítás jelentőségét ezek hatékonyabbá, versenyképesebbé és gazdaságosabbá tétele érdekében; hangsúlyozza az állami szektorbeli foglalkoztatás és a munkavállalók jogai tiszteletben tartásának jelentőségét Szerbiában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi a 2017. április 2-i elnökválasztás eredményeit; súlyosan elítéli az elnökválasztási kampány során a kormányhivatalnokok és a kormány mellett álló média által a többi elnökjelölttel szemben alkalmazott retorikát; sajnálatát fejezi ki, amiért az elnökválasztási kampány során, továbbá a kampány alatti parlamenti szünet miatt a jelöltek nem fértek hozzá egyenlő mértékben a médiához, mivel az ellenzéki politikusok nem jutották hozzá a nyilvános fórumokhoz; felszólítja a hatóságokat, hogy megfelelően vizsgálják ki a választások során bekövetkezett különböző típusú szabálytalanságokra, erőszakra és megfélemlítésekre vonatkozó panaszokat; tudomásul veszi és szorosan nyomon követi a különböző szerb városokban a választások idején zajló tiltakozásokat, és bátorítja a hatóságokat, hogy vegyék figyelembe a tiltakozók kéréseit a demokratikus normáknak és a demokrácia szellemének megfelelően; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) rendkívül jelentős szerepet játszanak Szerbia gazdaságában, és kéri Szerbiát, hogy folytassa a magánszektorbeli üzleti környezet fejlesztését; felhívja a szerb kormányt és az uniós intézményeket, hogy bővítsék a kkv-knak ajánlott finanszírozási lehetőségeiket, különösen az informatika és a digitális gazdaság területén; üdvözli, hogy Szerbia erőfeszítéseket tesz a duális és szakképzés terén annak érdekében, hogy kezelje az ifjúsági munkanélküliséget, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a képzést jobban hangolják össze a munkaerőpiaci igényekkel, ösztönzi Szerbiát, hogy mozdítsa elő a vállalkozói szellemet, különösen a fiatalok körében; felhívja a figyelmet a kedvezőtlen demográfiai tendenciákra és az „agyelszívás” jelenségére, és felszólítja Szerbiát, hogy indítson el az ifjúsági munkanélküliség csökkentését elősegítő nemzeti programot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a parlamenti választások 2016. április 24-i lebonyolítását, amelyet a nemzetközi megfigyelők pozitívan értékeltek; felhívja a hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala választási megfigyelő missziójának ajánlásait, különösen az elfogult médiaközvetítéssel, a hatalmon lévők által élvezett jogosulatlan előnnyel, az állami és párttevékenységek közötti különbségek elmosódásával, a regisztrációs folyamattal és a politikai pártok, valamint a választási kampány finanszírozása átláthatóságának hiányával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a politikai pártok finanszírozásának összhangban kell állnia a legmagasabb szintű nemzetközi normákkal; felszólítja a hatóságokat, hogy megfelelően vizsgálják ki a választási folyamat során elkövetett szabálytalanságokkal, erőszakkal és megfélemlítésekkel kapcsolatos bejelentéseket; felszólítja Szerbiát, hogy biztosítson tisztességes és szabad választásokat 2017 áprilisában; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy Aleksandar Vučić miniszterelnök a szavazatok 55,8 %-át kapta meg a 2017. április 2-i elnökválasztáson; hangsúlyozza, hogy a választást megfigyelte az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) több pártból álló delegációja, valamint az EBESZ ODIHR választási megfigyelő missziót (EAM) küldött; |
| --- | --- |

9.

| 10. | újfent sürgeti Szerbiát, hogy a tagjelölti státuszából fakadó követelményeknek megfelelően kül- és biztonságpolitikáját hozza fokozatosan összhangba az Unióéval, beleértve Oroszországgal kapcsolatos politikáját; sajnálatosnak tartja Szerbia és Oroszország közös hadgyakorlatait; aggódik az orosz légi létesítmények Niš városban való jelenléte miatt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Szerbia tavaly decemberben azon 26 ország egyike volt, amelyek nem támogatták az ENSZ-közgyűlés Krím félszigetről szóló határozatát, amely a félszigeten fennálló emberi jogi helyzet kivizsgálására irányuló nemzetközi megfigyelő misszióra szólított fel; üdvözli Szerbia jelentős közreműködését több uniós KBVP-misszióban és -műveletben (EUTM Mali, EUTM Szomália, EU NAVFOR Atalanta és EUTM RCA), illetve folyamatos részvételét a nemzetközi békefenntartó műveletekben; határozottan ösztönzi és támogatja Szerbiának a WTO-hoz való csatlakozásra irányuló tárgyalásait; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dicséri a migrációs válság kezelésével kapcsolatos konstruktív és humanitárius szerbiai megközelítést; felkéri Szerbiát, hogy a szomszédos országok irányában is támogassa ezt a konstruktív megközelítést; örömmel veszi tudomásul, hogy Szerbia jelentős erőfeszítéseket tett annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok uniós és nemzetközi támogatással szálláshoz és humanitárius ellátáshoz jussanak; hangsúlyozza, hogy Szerbiának el kell fogadnia és végre kell hajtania az új menekültügyi jogot; felszólítja a szerb hatóságokat, hogy továbbra is biztosítsanak minden menekült és migráns számára megfelelő lakhatást, élelmet, megfelelő higiénés körülményeket és egészségügyi ellátást; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy nyújtson folyamatos támogatást Szerbiának a migrációs kihívások kezeléséhez, és szorosan kövesse nyomon a migrációs áramlat rendezésére és kezelésére szánt pénzügyi támogatások alkalmazását; bátorítja Szerbiát annak biztosítására, hogy tovább csökkenjen a Szerbiából az Unióba érkező menedékkérők száma; felszólítja Szerbiát, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a menedékkérők jogait, és biztosítsa a kísérő nélküli és a szüleiktől elválasztott kiskorúak azonosítását és védelmét; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a migrációval kapcsolatos problémák terén a nyugat-balkáni országokkal megkezdett munkát, hogy biztosítsa az európai és nemzetközi normák követését; |
| --- | --- |

11.

Jogállamiság

| 12. | megállapítja, hogy jóllehet történt bizonyos előrehaladás az igazságszolgáltatással kapcsolatos területen, különösen azáltal, hogy lépéseket tettek az ítélkezési gyakorlat harmonizációja és az érdemen alapuló munkaerő-felvételi rendszer további előmozdítása érdekében, a gyakorlatban nem biztosított az igazságszolgáltatás függetlensége, ami megakadályozza a bírákat és az államügyészeket az elfogadott jogszabályok végrehajtásában; felszólítja a hatóságokat, hogy hozzák összhangba az alkotmányos és jogi keretet az európai előírásokkal annak érdekében, hogy csökkentsék a politikai befolyásgyakorlást a bírák és az ügyészek felvétele és kinevezése terén; hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatás minősége és hatékonysága, valamint az igazságszolgáltatáshoz való jog a munkateher egyenetlen elosztása, a jelentős ügyhátralék, valamint az ingyenes jogsegélyt biztosító rendszer hiánya – amely rendszert még létre kell hozni – miatt továbbra sem kielégítő; felszólít az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéleteinek végrehajtására; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aggasztja, hogy a korrupció elleni küzdelem terén nem történt előrehaladás, és sürgeti Szerbiát, hogy mutasson egyértelmű politikai akaratot és elkötelezettséget e probléma megoldása iránt, többek között úgy, hogy erősíti a jogi keret teljes végrehajtását; felhívja Szerbiát, hogy gyorsítsa fel a nemzeti korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv végrehajtását, felhív továbbá a magas szinten elkövetett korrupcióval kapcsolatos nyomozások, büntetőeljárások és ítéletek első eredményeinek felmutatására; üdvözli a korrupcióellenes hivatalról szóló törvény tervezetének véglegesítése terén elért előrelépést, illetve a korrupció megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló, az újonnan létrehozott uniós együttműködési projekt keretében tervezett tevékenységek végrehajtását; sürgeti Szerbiát, hogy a hiteles és kiszámítható büntetőjogi keret biztosítása céljából módosítsa és hajtsa végre a büntető törvénykönyv gazdasági és korrupciós bűncselekményekről szóló részét; aggódik a folyamatban lévő nyomozásokkal kapcsolatos információk médiának történő rendszeres kiszivárogtatása miatt; felszólítja a szerb hatóságokat, hogy alaposan vizsgáljanak ki több kiemelt ügyet, amelyekben újságírók az állítólagos törvénysértésre vonatkozó bizonyítékokat hoztak nyilvánosságra; ismételten felszólít a hivatali és a felelős beosztással való visszaélés bűntettére vonatkozó megfelelő reformra az esetleges visszaélések vagy önkényes értelmezések megelőzésére; hangsúlyozza, hogy a magánszektorban való hivatali visszaélésről szóló rendelkezés túlzott mértékű alkalmazása károsan befolyásolja az üzleti környezetet és akadályozza a jogbiztonságot; felszólítja Szerbiát, hogy garantálja közigazgatás semlegességét és folytonosságát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli Szerbia aktív szerepvállalását a nemzetközi és a regionális rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén, továbbá üdvözli a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén elért előrehaladást, valamint a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség első szerbiai értékelésének elfogadását; felhívja Szerbiát, hogy fokozza a kiterjedt bűnszövetkezetekkel kapcsolatos nyomozásra, a pénzügyi nyomozások és a hírszerzésen alapuló rendőri tevékenység fejlesztésére irányuló erőfeszítéseket és megbízható eredményeket érjen el a jogerős büntetőítéletek terén; felszólítja Szerbiát a rendőrségről szóló 2016. februári jogszabály maradéktalan végrehajtására, a bűncselekményből származó vagyoni eszközök elkobzásával kapcsolatban az uniós szabályokkal való összehangolásra, valamint a bűnüldöző szervek közötti információcserét szolgáló biztonságos platform létrehozására; üdvözli a köztulajdonról szóló törvény közelmúltban elvégzett módosításait, és hangsúlyozza, hogy biztosítani e törvény átlátható és megkülönböztetésmentes végrehajtását, és további lépéseket kell tenni a tulajdonjogok jogi egyértelműségének teljes körű megteremtése érdekében; további erőfeszítésekre szólít fel a háborús bűnökkel kapcsolatos eljárásokban részt vevő állami hatóságok szervezéséről és hatásköréről szóló jogszabály hatályával, végrehajtásával és hatásaival kapcsolatos kérdések kezelése terén; felhívja a hatóságokat, hogy lépjenek fel az ellen, hogy a rendőrség túlzott erőszakot alkalmaz a polgárokkal szemben; aggodalommal figyeli a belgrádi Savamala negyedben történt ellentmondásos eseményeket, különösen a magántulajdonban lévő ingatlanok lebontását; aggodalmának ad hangot, amiért eltelt egy teljes év és a vizsgálat semmi eredménnyel nem járt, és kéri a helyzet gyors megoldását és az igazságügyi hatóságokkal való teljes körű együttműködést a nyomozás során az elkövetők felelősségre vonása érdekében; felszólítja a szerb belügyminisztériumot és a belgrádi hatóságokat, hogy teljes mértékben működjenek együtt az államügyészséggel ebben az ügyben; felszólítja a hatóságokat, hogy tartózkodjanak a „Ne fojtsuk vízbe Belgrádot” civil mozgalom tagjai elleni vádaskodásoktól, a nyomásgyakorlástól és támadásoktól; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli Szerbia terrorizmus elleni küzdelemben vállalt tevékeny szerepét, és emlékeztet arra, hogy Szerbia már 2014-ben büntethetővé tette a külföldi harcosok tevékenységeit, összhangban az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2178(2014). számú határozatával; sürgeti a terrorizmus megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló, 2016 márciusában véglegesített nemzeti stratégia elfogadását; felszólítja Szerbiát, hogy maradéktalanul hajtsa végre az Európa Tanács pénzmosás elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottságának (Moneyval) a Szerbiáról szóló értékelő jelentésében megfogalmazott ajánlásait, különösen a terrorizmus finanszírozása és a pénzmosás elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről szóló, a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által megfogalmazott ajánlásokat; üdvözli, hogy Szerbia folytatja a nemzetközi és regionális együttműködést a kábítószer elleni küzdelem terén, de hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség az emberkereskedelemmel foglalkozó bűnözői hálózatok felkutatása és bíróság elé állítása érdekében; úgy véli, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés kezeléséhez elengedhetetlenül szükség van egy regionális stratégiára és a régión belüli megerősített együttműködésre; |
| --- | --- |

15.

Demokrácia

| 16. | üdvözli az átláthatóság növelésére és a parlamenten belüli konzultációs folyamat javítására tett intézkedéseket, beleértve a nyilvános meghallgatásokat, valamint az európai integrációval foglalkozó nemzeti konventtel való rendszeres találkozókat és konzultációkat, különösen mivel ezek fontos részei a tárgyalási eljárásnak; továbbra is aggasztja a sürgősségi eljárás széles körű alkalmazása a jogszabályok elfogadása terén; hangsúlyozza, hogy a sürgősségi eljárás gyakori használata és a parlamenti napirend utolsó pillanatban történő módosítása csökkenti a jogalkotói folyamat parlamenti hatékonyságát, minőségét és átláthatóságát, ugyanakkor nem mindig teszi lehetővé az érintett felekkel és a szélesebb körben történő megfelelő konzultációt; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a parlament végrehajtó hatalmi ág feletti ellenőrzését; felhív az összes szintre kiterjedő jobb koordinációra és a parlament magatartási kódexének elfogadására azonnali elfogadására; sajnálatosnak tartja, hogy az Unió szerbiai küldöttségének vezetője rendzavarás miatt nem tudta ismertetni a Bizottság jelentését a szerb parlament Európai Integrációs Bizottságában; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió küldöttségének vezetője számára lehetővé kell tenni, hogy ezt a jelentést indokolatlan akadályok nélkül előterjeszthesse, és kiemeli, hogy ez majd lehetővé teszi a szerb parlament számára a csatlakozási folyamat megfelelő ellenőrzését is; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy módosítani kell az alkotmányt, hogy teljes mértékben figyelembe vegye a Velencei Bizottság ajánlásait, különösen a parlamentnek a bírói kinevezésekkel kapcsolatos szerepét, a politikai pártoknak a képviselői mandátum feletti ellenőrzését, a kulcsfontosságú intézmények függetlenségét és az alapvető jogok védelmét illetően; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli az államháztartási gazdálkodási reformprogram, az elektronikus kormányzatra vonatkozó stratégia, a szabályozási reformra és a politikai döntéshozatalra vonatkozó stratégia, az általános a közigazgatási eljárásokról, az állami fizetésekről és a helyhatósági és tartományi köztisztviselőkről szóló új törvények elfogadását; megállapítja, hogy bizonyos területeken lassú volt a közigazgatási reformra vonatkozó cselekvési terv végrehajtása, és hogy nem történt előrehaladás a központi közigazgatásban dolgozó köztisztviselőkre vonatkozó jogi keret módosítás terén; hangsúlyozza, hogy nagyobb erőfeszítések szükségesek a közigazgatás további professzionálissá tétele és politikamentesítése, valamint a munkaerő-felvételi és elbocsátási eljárások átláthatóbbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ismét hangsúlyozza a független szabályozó szervek – többek között az ombudsman, a közérdekű adatokért és a személyes adatok védelméért felelős biztos, az állami számvevőszék, valamint a korrupcióellenes ügynökség és a korrupcióellenes tanács – fontosságát a végrehajtó hatalmi ág felügyeletének és elszámoltathatóságának biztosításában; hangsúlyozza az állami intézmények átláthatóságának és elszámoltathatóságának szükségességét; felkéri a hatóságokat, hogy teljes mértékben védelmezzék e szabályozó szervek függetlenségét, munkájukhoz nyújtsanak teljes politikai és adminisztratív támogatást és biztosítsák ajánlásaik megfelelő nyomon követését; sürgeti a hatóságokat, hogy tartózkodjanak az ombudsman elleni vádaskodásoktól és alaptalan politikai támadásoktól; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy mindenre kiterjedő és kiegyensúlyozott tantervvel rendelkező, elérhető oktatási rendszert biztosítsanak, amely kiterjed az emberi jogok és a megkülönböztetésmentesség, a fiatalok számára biztosított munka- és képzési lehetőségek, valamint az európai tanulmányi programok, például az Erasmus program előmozdításának fontosságára; |
| --- | --- |

20.

Emberi jogok

| 21. | kiemeli, hogy létrejött az emberi jogok nemzetközi jogának betartásához szükséges jogszabályi és intézményi keret; hangsúlyozza, hogy az egész országra kiterjedő következetes végrehajtásra van szükség; megállapítja, hogy a veszélyeztetett csoportokhoz tartozó személyek, többek között a romák, a fogyatékossággal élő személyek, a HIV/AIDS-betegek és az LMBTI-személyek, migránsok és menedékkérők, valamint etnikai kisebbségek helyzetének javításához hosszú távú, kitartó erőfeszítésekre van szükség; hangsúlyozza, hogy a szerb hatóságoknak, valamint minden politikai pártnak és közéleti szereplőnek elő kell segíteniük a tolerancia és befogadás légkörének kialakítását Szerbiában; felhívja a hatóságokat, hogy biztosítsák az elfogadott megkülönböztetésellenes, különösen a gyűlölet-bűncselekményekhez kapcsolódó jogszabályok megfelelő végrehajtását; aggodalmát fejezi ki a háború polgári áldozatainak jogairól szóló jogszabály miatt, amely kizárja a konfliktusok során erőszakot elszenvedett áldozatok több csoportját, és felszólítja a hatóságokat a jogszabály felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem történt semmilyen előrelépés a véleménynyilvánítás szabadságának és a média öncenzúrájának javítása érdekében, amely jelenség egyre rosszabbodik; hangsúlyozza, hogy az újságírókkal szemben alkalmazott politikai beavatkozás, fenyegetések, erőszak és megfélemlítés, többek között fizikai támadások, szóbeli és írott fenyegetések, valamint a tulajdont érintő támadások továbbra is aggodalomra adnak okot; felszólítja a hatóságokat, hogy nyilvánosan és egyértelműen ítéljenek el minden támadást, hogy biztosítsanak elegendő forrást az újságírók és médiaorgánumok elleni összes támadás proaktívabb kivizsgálásához, és mielőbb állítsák bíróság elé az elkövetőket; aggodalmának ad hangot, amiért a kritikus hangot megütő médiaorgánumok és újságírók ellen aránytalanul sok polgári rágalmazási perre és lejárató kampányra kerül sor, továbbá aggódik a rágalmazásokra vonatkozó bírósági határozatoknak a média szabadságára gyakorolt hatása miatt; aggodalmának ad hangot a korrupcióról beszámoló oknyomozó újságírók elleni negatív kampány miatt, és felszólítja a kormányhivatalnokokat, hogy maradjanak távol az ilyen kampányoktól; felhív a médiatörvények teljes körű végrehajtására; üdvözli az együttműködésről és az újságírók védelméről szóló, az ügyészek, a rendőrség, az újságírók és a médiaegyesületek között létrejött megállapodást, és várakozással tekint végrehajtása elé; hangsúlyozza, hogy teljes átláthatóságra van szükség a médiaorgánumok tulajdonjoga és a média finanszírozása terén; ösztönzi a kormányt, hogy garantálja mindkét közszolgálati médiaszervezet függetlenségét és pénzügyi fenntarthatóságát, a kisebbségi nyelvű médiatartalmak pénzügyi életképességét és a közszolgálati műsorszolgáltatók szerepének növelését e téren; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aggodalommal tölti el, hogy a hirdetési törvényt 2015-ben megfelelő nyilvános konzultáció nélkül fogadták el, fontod rendelkezéseket szüntetve meg, mint például az állami hatóságok hirdetéseinek tilalmához és a választási kampányokon kívüli politikai hirdetésekhez kötődő rendelkezéseket; |
| --- | --- |

23.

| 24. | helyteleníti az IPA alapok használatának követelményeit, amelyek szerint a civil társadalmi szervezeteknek partnerségre kell lépniük az állammal ahhoz, hogy pályázatuk sikeres lehessen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | elítéli a kormány és a kormány által irányított média civil társadalmi szervezetekre irányuló negatív kampányát; aggodalommal tölti el, hogy a kormány fiktív civil társadalmi szervezeti intézményeket hoz létre a független civil társadalmi szervezetekkel szemben; elfogadhatatlannak találja, hogy a civil társadalmi szervezeteknek partnerségre kell lépniük a kormánnyal ahhoz, hogy sikeresen pályázzanak az IPA finanszírozására; |
| --- | --- |

25.

A kisebbségek tiszteletben tartása és védelme

| 26. | ismételten hangsúlyozza, hogy az emberi jogok – ezen belül a nemzeti kisebbségek jogai – előmozdítása és védelme az uniós csatlakozás alapvető előfeltétele; üdvözli a nemzeti kisebbségek jogainak érvényesítésére vonatkozó cselekvési terv és a nemzeti kisebbségeket támogató alap létrehozásáról szóló rendelet elfogadását, amelyet most működőképesebbé kell tenni; felhív a cselekvési terv és melléklete teljes körű, átfogó és átlátható módon történő végrehajtására, minden oldal építő jellegű részvételével; ismételten felhívja Szerbiát, hogy biztosítsa a kisebbségek védelméről szóló jogszabályok egész országban történő következetes végrehajtását, külön figyelmet fordítva a nemzeti kisebbségekkel szembeni megkülönböztetésmentes bánásmódra, többek között az oktatással, a nyelvhasználattal, az igazságszolgáltatás területén való megfelelő képviselettel, a közigazgatással, a nemzeti parlamenttel és a helyi és regionális testületekkel, valamint a média és az egyházi szertartások kisebbségi nyelveken való hozzáférhetőségével kapcsolatban is; üdvözli a szerb mint nem anyanyelv tantárgyra vonatkozó új oktatási szabványok elfogadását és az iskolai tankönyvek kisebbségi nyelvekre történő lefordításában elért eredményeket, és bátorítja a szerb hatóságokat, hogy biztosítsák e folyamatok fenntarthatóságát; felkéri Szerbiát, hogy maradéktalanul hajtsa végre a kisebbségek jogaira vonatkozó összes nemzetközi szerződést; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megállapítja, hogy a Vajdaság soknemzetiségű, multikulturális és felekezeti sokszínűsége is hozzájárul Szerbia identitásához; kiemeli, hogy a Vajdaság magas szintű védelmet biztosít a kisebbségek számára, és hogy az etnikumok közötti kapcsolat továbbra is jó; hangsúlyozza, hogy nem szabad gyengíteni a Vajdaság önállóságát, és hogy a Vajdaság erőforrásairól szóló törvényt az alkotmány által előírt módon, további késedelem nélkül el kell fogadni; üdvözli, hogy a szerbiai Újvidék (Novi Sad) teljesítményét, hogy Európa Kulturális Fővárosává választottak a 2021-es évre; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tudomásul veszi a romák társadalmi befogadására vonatkozó, a 2016 és 2025 közötti időszakra szóló új stratégia elfogadását, amely kiterjed az oktatásra, az egészségügyre, a lakhatásra, a foglalkoztatásra, a szociális védelemre, a megkülönböztetésmentességre, valamint a nemek közötti egyenlőségre; felhív az új romaintegrációs stratégia teljes körű és gyors végrehajtására – mivel a romák alkotják Szerbia leggyengébb, legmarginalizáltabb és leginkább diszkriminált csoportját –, a cselekvési terv sürgős elfogadására, valamint a cselekvési terv végrehajtásának koordinálását végző szerv létrehozására; elítéli az engedély nélküli roma telepek hatóságok általi, értesítés és alternatív elhelyezés felajánlása nélküli lerombolását; rendkívül aggasztónak tartja, hogy a roma személyek számára nem állítanak ki személyes iratokat, ami korlátozza alapvető jogaikat; véleménye szerint mindez oda vezet, hogy a szerbiai romák nagy százalékban kérnek menedéket az Unióban; |
| --- | --- |

28.

Regionális együttműködés és jószomszédi kapcsolatok

| 29. | üdvözli, hogy Szerbia továbbra is konstruktív módon elkötelezett a többi bővítési országgal és a szomszédos uniós tagállamokkal való kétoldalú kapcsolatok mellett; bátorítja Szerbiát, hogy erősítse a szomszédival és a tágabb régióval való proaktív és előremutató párbeszédet, támogassa a jó szomszédi kapcsolatokat és fokozza erőfeszítéseit a szomszéd országokkal együtt a kétoldalú ügyek nemzetközi jognak megfelelő megoldása érdekében; ismételten felhívja a hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a hozzáférést a volt jugoszláv tagköztársaságokra vonatkozó irattárakhoz; felszólítja Szerbiát, hogy teljes körűen hajtsa végre a szomszédos országokkal kötött kétoldalú megállapodásokat; hangsúlyozza, hogy a fennálló bilaterális viták nem hátráltathatják a csatlakozási folyamatot; bátorítja Szerbiát, hogy fokozza együttműködését a szomszédos uniós tagállamokkal, különösen a határterületeken a gazdasági fejlődés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | örömmel veszi tudomásul, hogy Szerbia egyre konstruktívabb szerepvállalásról tett tanúbizonyságot a regionális együttműködési kezdeményezésekben, például a Duna régióra vonatkozó stratégiában, a délkelet-európai együttműködési folyamatban, a Regionális Együttműködési Tanácsban, a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodásban, az adriai- és jón-tengeri kezdeményezésben, a Brdo-Brioni folyamatban, a „nyugat-balkáni hatok” kezdeményezésben és összeköttetési menetrendjében, valamint a berlini folyamatban; üdvözli a bolgár, a román és a szerb miniszterelnök energia- és közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos együttműködési találkozóját, és támogatja a „Craiovai Csoport” üléseinek állandósított formájára vonatkozó elképzelést; hangsúlyozza a Nyugat-balkáni Regionális Ifjúságügyi Együttműködési Hivatal fontosságát a térség megbékélése felhívja Szerbiát, hogy hajtsa végre az összeköttetési menetrenddel, valamint a Nyugat-Balkánnal foglalkozó 2016-os párizsi konferencia lezárásával és a TENT-T rendelettel kapcsolatban beütemezett reformintézkedéseket; elismerését fejezi ki Szerbia kereskedelmi és iparkamarájának a regionális együttműködés előmozdítása terén folytatott tevékenységéért és a Nyugat-balkáni Kamarák Beruházási Fóruma létrehozásához való hozzájárulásáért; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a háborús bűncselekmények kivizsgálására és bűnvádi eljárás indítására vonatkozó nemzeti stratégia elfogadását; felhívja Szerbiát, hogy mozdítsa elő a tisztelet és tolerancia légkörét, és ítélje el a gyűlöletbeszéd minden formáját, valamint a népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűnök nyilvános helyeslését és tagadását; megjegyzi, hogy a háborús bűnökkel foglalkozó korábbi ügyész mandátuma 2015. decemberben lejárt; hangsúlyozza, hogy utódjának kijelölése súlyos aggodalomra okot adó probléma; szorgalmazza e nemzeti stratégia végrehajtását és a nemzetközi normáknak és a nemzetközi jog elveinek és szabályainak megfelelő operatív vádhatósági stratégia elfogadását; fokozott regionális együttműködésre szólít fel a háborús bűnök kezelése és a még lezáratlan ügyek megoldása terén, többek között a régió háborús bűnök feltárásával foglalkozó ügyészi hivatalai közötti együttműködés révén a közös érdekeltségű kérdésekben; felszólít a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljes körű együttműködésre, ami a jövőben is alapvető fontosságú marad. szorgalmazza a háborús bűnök megkülönböztetés nélküli kezelését, a büntetlenség orvoslását és az elszámoltatás garantálását; sürgeti a hatóságokat, hogy folytassák az eltűnt személyek sorsának kérdésével kapcsolatban végzett munkát, kutassák fel a tömegsírokat és garantálják az áldozatok és családjaik jogait; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket és az emberi jogok megsértésének más súlyos eseteit vizsgáló regionális tényfeltáró bizottság létrehozására irányuló kezdeményezést, és sürgeti Szerbia kormányát, hogy vállaljon kezdeményező szerepet a bizottság létrehozásában; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány magas rangú szerbiai tisztségviselő részt vett a boszniai Szerb Köztársaság napja alkalmából 2017. január 9-én megrendezett ünnepségen, amelyet Bosznia-Hercegovina alkotmánybíróságának határozatával szembeszegülve tartottak meg; hangsúlyozza, hogy fellépéseikkel mind Szerbiának mint tagjelölt országnak, mind Bosznia-Hercegovinának mint lehetséges tagjelölt országnak a jogállamiságot kell védeniük és előmozdítaniuk; felhívja a szerb hatóságokat, hogy támogassák az alkotmányos reformokat Bosznia-Hercegovinában annak érdekében, hogy megerősítsék az ország működési kapacitásait és az uniós csatlakozási tárgyalások lefolytatására való képességét; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozitív fejleményként üdvözli három új határátkelőhely megnyitását Szerbia és Románia között, és javasolja, hogy a Bulgáriával közös határon nyissák meg a következő három, tervbe vett határátkelőt: Szalas-Novo Korito, Bankja-Petačinci és Trekljano-Bosilegrad; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeréssel nyugtázza mind Szerbia, mind Albánia töretlen elkötelezettségét a kétoldalú kapcsolatok javítása és a regionális együttműködés politikai és társadalmi szintű, például a tiranai székhelyű Regionális Ifjúságügyi Együttműködési Hivatal (RYCO) révén történő megerősítése mellett; mindkét országot ösztönzi, hogy folytassák jó együttműködésüket a megbékélésnek a régióban való előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli, hogy Szerbia folyamatos szerepvállalásról tesz tanúbizonyságot a Koszovóval való viszony rendezése terén, és elkötelezett az Unió közvetítésével létrejött párbeszéd során elért megállapodások végrehajtása iránt; megismétli, hogy a párbeszéd során elért előrehaladás mércéjének annak gyakorlati végrehajtását kell tekinteni; ezért felhívja mindkét felet, hogy jóhiszeműen és kellő időben haladjanak előre a már megkötött összes megállapodás teljes körű végrehajtásával, és céltudatosan folytassák a rendezési folyamatot, ideértve a szerb önkormányzatok szövetségének kérdését is; bátorítja Szerbiát és Koszovót, hogy azonosítsák a párbeszéd új vitaterületeit azzal a céllal, hogy javítsák az emberek életét és átfogóan rendezzék a kapcsolatokat; megismétli az Európai Külügyi Szolgálathoz (EKSZ) intézett felhívását, hogy végezze el a felek által a kötelezettségeik teljesítése során nyújtott teljesítmény értékelését; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugyanakkor sajnálatának ad hangot a szerb hatóságok döntése miatt, amelynek értelmében Atifete Jahjaga, Koszovó volt elnöke nem vehet részt a belgrádi „Mirëdita, Dobar Dan” fesztiválon, ahová meghívást kapott, hogy beszédet tartson a koszovói háborúban szexuális erőszakot elszenvedett áldozatokról; ugyancsak sajnálja a koszovói hatóságok ezt követő ellenintézkedését, amellyel megtiltják Aleksandar Vulin szerb munkaügyi miniszter számára, hogy belépjen Koszovóba; hangsúlyozza, hogy e döntések megsértik a mozgás szabadságára vonatkozó brüsszeli megállapodást, amelyet Szerbia és Koszovó a két ország közötti kapcsolatok normalizálása folyamatának keretében kötött; |
| --- | --- |

36.

| 37. | súlyos aggodalmának ad hangot a Szerbia és Koszovó között nemrégiben kialakult, háborús uszító nyilatkozatokat és EU-ellenes szólamokat is magában foglaló feszültség miatt, amelynek oka a Belgrád és Észak-Mitrovica között első alkalommal megtett vonatút volt; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy Belgrád és Pristina egyaránt tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely veszélyeztetheti az eddig elért eddigi eredményeket, és ne tegyen olyan provokatív lépéseket és ne használjon olyan retorikát, amely veszélybe sodorhatná a normalizációs folyamatot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli, hogy a szerb hatóságok támogatták Montenegrót a 2016-os montenegrói választások napjára időzített sikertelen merényletetek kivizsgálásában; tudomásul veszi, hogy a letartóztatási parancs Montenegró általi kiadását követően a szerb hatóságok két gyanúsítottat őrizetbe vettek; arra buzdítja a szerb hatóságokat, hogy folytassák az együttműködést Montenegróval annak érdekében, hogy a két ország közötti kétoldalú kiadatási megállapodás feltételeinek megfelelően rendezzék a gyanúsítottak Montenegrónak való kiadatását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a régióban egy valódi 9megbékélési folyamat támogatására, nevezetesen a közelmúlttal foglalkozó kulturális projektek támogatása és a történelem közös és egységes értelmezésének, valamint a tolerancia, a befogadás és a megbékélés nyilvános és politikai kultúrájának előmozdítása révén; |
| --- | --- |

39.

Energiaipar

| 40. | felhívja Szerbiát, hogy maradéktalanul hajtsa végre az összeköttetésekkel kapcsolatban beütemezett reformintézkedéseket az energiaágazatban; biztatja Szerbiát, hogy alakítson ki versenyt a gázpiacon, és hozzon intézkedéseket az energiahatékonyság, a megújuló energia és az éghajlatváltozás elleni küzdelem területén az uniós vívmányokhoz való igazodás javítására, beleértve egy átfogó éghajlat-politika elfogadását; felszólít a párizsi éghajlat-változási megállapodás ratifikálására; vízenergiával kapcsolatos stratégia kidolgozására szólít fel a Nyugat-Balkánra vonatkozóan, és felszólítja a hatóságokat, hogy használjanak fel további 50 millió eurós uniós támogatást a régió vízenergia-potenciáljának fejlesztésére elismerését fejezi ki Szerbiának, amiért a zöld alap létrehozásával megteremtette a környezetvédelem finanszírozási rendszerét; hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell Szerbia és szomszédjai földgáz- és villamosenergia-hálózatai között a kapcsolatokat. ösztönzi Szerbiát, hogy gyorsítsa fel a földgázellátás Bulgária és Szerbia közötti összekapcsolását biztosító rendszerösszekötő műszaki és költségvetési előkészületeit; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rámutat arra, hogy Szerbiának még hivatalosan el kell fogadnia a vízgazdálkodási stratégiát, és még nem vizsgálta felül a vízügyi törvényt, valamint a Duna vízgyűjtő területére vonatkozó nemzeti vízgyűjtő-gazdálkodási tervet; hangsúlyozza, hogy ezek a jogszabályok alapvető fontosságúak az uniós vívmányokhoz való igazodás, valamint a vízágazatban elfogadott uniós irányelvek végrehajtásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Szerbia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  HL L 80., 2008.3.19., 46. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0046.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/80

---

P8_TA(2017)0262

2016. évi jelentés Koszovóról

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Koszovóról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2314(INI))

(2018/C 331/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásának kilátásáról szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásának kilátásáról szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2016. április 1-jén hatályba lépett, az EU és Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. április 1-jén hatályba lépett, az EU és Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásra,

| — | tekintettel az uniós programokban való részvételről Koszovóval kötendő keretmegállapodás aláírására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós programokban való részvételről Koszovóval kötendő keretmegállapodás aláírására,

| — | tekintettel a Hasim Thaçi és Ivica Dačić miniszterelnökök által 2013. április 19-én aláírt, a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodásra, valamint a 2013. május 22-i végrehajtási cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Hasim Thaçi és Ivica Dačić miniszterelnökök által 2013. április 19-én aláírt, a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodásra, valamint a 2013. május 22-i végrehajtási cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX Koszovó) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés módosításáról szóló, 2016. június 14-i 2016/947/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX Koszovó) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés módosításáról szóló, 2016. június 14-i 2016/947/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának az ENSZ ideiglenes koszovói közigazgatási missziója (UNMIK) folyamatban lévő tevékenységeiről szóló jelentéseire és az azokkal kapcsolatos fejleményekre, többek közt a 2016. október 26-án kiadott legutóbbi jelentésre, valamint a Biztonsági Tanácsban az ENSZ ideiglenes koszovói közigazgatási missziójáról 2016. november 16-án folytatott vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának az ENSZ ideiglenes koszovói közigazgatási missziója (UNMIK) folyamatban lévő tevékenységeiről szóló jelentéseire és az azokkal kapcsolatos fejleményekre, többek közt a 2016. október 26-án kiadott legutóbbi jelentésre, valamint a Biztonsági Tanácsban az ENSZ ideiglenes koszovói közigazgatási missziójáról 2016. november 16-án folytatott vitára,

| — | tekintettel a „2016. évi közlemény az EU bővítési stratégiájáról” című, 2016. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2016)0715), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2016. évi közlemény az EU bővítési stratégiájáról” című, 2016. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2016)0715),

| — | tekintettel a „2016. évi jelentés Koszovóról” című, 2016. november 9-i bizottsági jelentésre (SWD(2016)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2016. évi jelentés Koszovóról” című, 2016. november 9-i bizottsági jelentésre (SWD(2016)0363),

| — | tekintettel a Koszovó 2016–2018 közötti gazdasági reformprogramjáról szóló, 2016. április 18-i bizottsági értékelésre (SWD(2016)0134), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Koszovó 2016–2018 közötti gazdasági reformprogramjáról szóló, 2016. április 18-i bizottsági értékelésre (SWD(2016)0134),

| — | tekintettel az EU és a nyugat-balkáni államok és Törökország között folytatott gazdasági és pénzügyi párbeszéd 2016. május 26-án kiadott együttes következtetéseire (9500/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a nyugat-balkáni államok és Törökország között folytatott gazdasági és pénzügyi párbeszéd 2016. május 26-án kiadott együttes következtetéseire (9500/2016),

| — | tekintettel a 2016. november 11-én Pristinában elindított európai reformprogramra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. november 11-én Pristinában elindított európai reformprogramra,

| — | tekintettel a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2016. december 13-i elnökségi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2016. december 13-i elnökségi következtetésekre,

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2009. december 7-i, 2010. december 14-i és 2011. december 5-i ülésének következtetéseire, amelyek hangsúlyozták és megerősítették, hogy – a tagállamok által az ország státusza vonatkozásában kialakított álláspont sérelme nélkül – Koszovó számára is kilátásba kell helyezni az esetleges vízumliberalizációt, amint valamennyi feltétel teljesül, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2009. december 7-i, 2010. december 14-i és 2011. december 5-i ülésének következtetéseire, amelyek hangsúlyozták és megerősítették, hogy – a tagállamok által az ország státusza vonatkozásában kialakított álláspont sérelme nélkül – Koszovó számára is kilátásba kell helyezni az esetleges vízumliberalizációt, amint valamennyi feltétel teljesül,

| — | tekintettel a koszovói emberek vízumliberalizációjáról szóló rendeletre irányuló, 2016. június 1-jei bizottsági javaslatra (COM(2016)0277), valamint a „Negyedik jelentés Koszovó előrehaladásáról a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén” című, 2016. május 4-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

tekintettel a koszovói emberek vízumliberalizációjáról szóló rendeletre irányuló, 2016. június 1-jei bizottsági javaslatra (COM(2016)0277), valamint a „Negyedik jelentés Koszovó előrehaladásáról a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén” című, 2016. május 4-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0276),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244-es számú határozatára (1999), a Nemzetközi Bíróság (NB) 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i 64/298. számú határozatára, amely elismerte az NB véleményének tartalmát, és üdvözölte az Unió készségét a Szerbia és Koszovó közötti párbeszéd elősegítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244-es számú határozatára (1999), a Nemzetközi Bíróság (NB) 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i 64/298. számú határozatára, amely elismerte az NB véleményének tartalmát, és üdvözölte az Unió készségét a Szerbia és Koszovó közötti párbeszéd elősegítésére,

| — | tekintettel a 2008. május 28–29-én, 2009. április 6–7-én, 2010. június 22–23-án, 2011. május 20-án, 2012. március 14–15-én, 2013. október 30–31-én és 2015. április 29–30-án tartott EP–Koszovó parlamentközi ülések együttes nyilatkozataira, valamint az EU–Koszovó Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. május 16–17-én és 2016. november 23–24-én tartott első és második ülésén elfogadott nyilatkozatokra és ajánlásokra, valamint a Stabilizációs és Társulási Tanács 2016. november 25-i első ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. május 28–29-én, 2009. április 6–7-én, 2010. június 22–23-án, 2011. május 20-án, 2012. március 14–15-én, 2013. október 30–31-én és 2015. április 29–30-án tartott EP–Koszovó parlamentközi ülések együttes nyilatkozataira, valamint az EU–Koszovó Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. május 16–17-én és 2016. november 23–24-én tartott első és második ülésén elfogadott nyilatkozatokra és ajánlásokra, valamint a Stabilizációs és Társulási Tanács 2016. november 25-i első ülésére,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0062/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0062/2017),

| A. | mivel az ENSZ 193 tagállama közül 114, köztük az EU 28 tagállamából 23 ország elismeri Koszovó függetlenségét; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ 193 tagállama közül 114, köztük az EU 28 tagállamából 23 ország elismeri Koszovó függetlenségét;

| B. | mivel a (potenciális) tagjelölt országokat a saját érdemeik alapján ítélik meg, és mivel a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg a csatlakozási menetrendet; |
| --- | --- |

B.

mivel a (potenciális) tagjelölt országokat a saját érdemeik alapján ítélik meg, és mivel a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg a csatlakozási menetrendet;

| C. | mivel az EU többször is kinyilvánította, hogy a régió európai perspektívájával összhangban álló világos európai jövőkép révén kész segítséget nyújtani Koszovó gazdasági és politikai fejlődéséhez, Koszovó pedig megmutatta, hogy az európai integráció útjára kíván lépni; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU többször is kinyilvánította, hogy a régió európai perspektívájával összhangban álló világos európai jövőkép révén kész segítséget nyújtani Koszovó gazdasági és politikai fejlődéséhez, Koszovó pedig megmutatta, hogy az európai integráció útjára kíván lépni;

| D. | mivel az EU a jogállamiságot, az alapvető jogokat, a demokratikus intézmények, köztük a közigazgatási reform megerősítését, valamint
  a jószomszédi kapcsolatokat
  , a gazdasági fejlődést és a versenyképességet bővítési politikájának központi elemévé tette; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU a jogállamiságot, az alapvető jogokat, a demokratikus intézmények, köztük a közigazgatási reform megerősítését, valamint
  a jószomszédi kapcsolatokat
  , a gazdasági fejlődést és a versenyképességet bővítési politikájának központi elemévé tette;

| E. | mivel a koszovóiak több mint 90 %-a tart a munkanélküliségtől, és több mint 30 %-a legfeljebb 120 eurót kap havonta; |
| --- | --- |

E.

mivel a koszovóiak több mint 90 %-a tart a munkanélküliségtől, és több mint 30 %-a legfeljebb 120 eurót kap havonta;

| 1. | üdvözli az EU és Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodás (STM) 2016. április 1-jei hatálybalépését, amely az első szerződéses kapcsolat és fontos lépés a Koszovó Európai Unióba történő integrációja felé vezető folyamatban; üdvözli az európai reformprogram 2016. november 11-i elindítását és a stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtására létrehozott nemzeti stratégia elfogadását, amely platformot teremt az STM végrehajtásának elősegítéséhez, és felhívja Koszovót, hogy továbbra is mutasson egyértelmű politikai akaratot és eltökéltséget az egyeztetett ütemterv végrehajtásához, többek közt az STM végrehajtását szolgáló koordinációs mechanizmus felállítása révén, és hogy használja ki a stabilizációs és társulási megállapodás által megteremtett pozitív lendületet a reformok végrehajtására és intézményesítésére, Koszovó társadalmi-gazdasági fejlődésének javítására, együttműködés létrehozására az EU-val számos területen, ami előmozdítaná Koszovó kereskedelmi és beruházási integrációját, továbbá a szomszédos országokkal fenntartott kapcsolatok megerősítésére és a régió stabilitásához való hozzájárulásra; felhívja Koszovó kormányát, hogy összpontosítson a stabilizációs és társulási megállapodás szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges átfogó reformok végrehajtására; üdvözli a Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. november 23–24-i második ülésének, valamint az EU és Koszovó közötti Stabilizációs és Társulási Tanács 2016. november 25-i első ülésének megtartását; megjegyzi, hogy a 2017. második félévi szabad, tisztességes és átlátható előrehozott általános választások és helyhatósági választások alapvető fontosságúak Koszovó demokratikus jövője, illetve uniós integrációs folyamatának jövője szempontjából; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a 2017. június 11-i előrehozott általános választások összességében békés és fegyelmezett lefolyását; mindazonáltal sajnálja, hogy részben a rendelkezésre álló idő rövidsége miatt az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) egyes 2014-es ajánlásai nem kerültek figyelembevételre; aggodalmát fejezi ki az uniós megfigyelők által a választási kampány során különösen azzal kapcsolatban megfigyelt problémák miatt, hogy egyes politikai pártok zavaró módon beavatkoztak mind a magánkézben lévő, mind az állami média függetlenségébe, és hogy fenyegetésekre és megfélemlítésekre került sor a koszovói szerb közösség Srpska Listával versenyben álló tagjaival és jelöltjeivel szemben; sürgeti a pártokat, hogy gyorsan alakítsanak kormányt Koszovó EU felé vezető útjának folytatása érdekében, és kötelezzék el magukat a Montenegróval kötött határmegállapodás megerősítése és a korrupcióval és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos magas szintű ítéletek tekintetében eredmények felmutatása mellett, a koszovói állampolgárok vízummentes utazásának elősegítése céljából; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmát fejezi ki a politikai helyzet tartós és szélsőséges polarizációja miatt; felhívja a feleket, hogy lépjenek fel felelősségteljesen és vállaljanak szerepet, továbbá teremtsék meg a gyümölcsöző, megoldás- és eredményorientált párbeszéd feltételeit a feszültség megszüntetése és a fenntartható kompromisszum elérése érdekében, az ország Európába vezető úton történő előrehaladásának elősegítése céljából; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a koszovói szerb közösség vezetőit, hogy vállaljanak teljes felelősséget az ország intézményeiben betöltött helyük és szerepük tekintetében, Belgrádtól függetlenül és konstruktív módon cselekedve, minden koszovói ember javára, Koszovót pedig arra sürgeti, hogy továbbra is támogassa a koszovói szerbek hozzáférését a koszovói intézményekhez; e tekintetben üdvözli a koszovói szerb igazságügyi alkalmazottak, rendőrség és polgárőrség integrálását a koszovói rendszerbe; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy folytassa a közösségek közötti kölcsönös bizalom kiépítését a gazdasági integráció előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

4.

| 5. | a leghatározottabban elítéli, hogy 2016 első felében az ellenzék néhány tagja erőszakosan félbeszakította a koszovói parlament tevékenységeit, és üdvözli, hogy az ellenzék a legtöbb kérdés tekintetében ismét részt vesz a Nemzetgyűlés munkájában, valamint hogy az Európai Parlament és a Koszovói Nemzetgyűlés közös parlamenti küldöttségének minden tagja konstruktívan vesz részt abban a leköszönő parlamenti ciklus utolsó részében; hangsúlyozza a politikai párbeszéd és valamennyi politikai párt döntéshozatali folyamatokban való aktív és építő jellegű részvétele és az akadálymentes parlamenti munkavégzés jelentőségét, mint az uniós integráció folyamatában való előrelépés jelentős feltételeit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az európai uniós integráció felé vezető út hosszú távú stratégiai elképzelést és folyamatos elkötelezettséget igényel a szükséges reformok elfogadása és végrehajtása terén; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy öt tagállam még nem ismerte el Koszovót; hangsúlyozza, hogy az elismerés előnyös lenne a Koszovó és Szerbia közötti kapcsolatok normalizálódása szempontjából, és növelné az EU hitelességét saját külső politikájában; örömmel nyugtázza valamennyi uniós tagállam konstruktív hozzáállását az EU és Koszovó közötti kapcsolatok elősegítéséhez és erősítéséhez a társadalmi-gazdasági fejlődés, a jogállamiság és a demokratikus konszolidáció céljából, a koszovói nép javára; ösztönzi a pozitív megközelítést Koszovó nemzetközi szervezetekben való részvétele tekintetében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a Bizottság vízumliberalizációra vonatkozó javaslatát, amely nagyon pozitív lépés lenne Koszovó számára az európai integráció felé vezető úton; örömmel nyugtázza a koszovói állampolgárok által az EU-ban vagy a schengeni társult országokban beadott menedékkérelmek csökkenését, és üdvözli a reintegrációs alap és reintegrációs programok létrehozását a visszatért koszovói állampolgárok számára; aggodalmának ad hangot a 
  leköszönő
  Nemzetgyűlésben a Montenegróval kötött határmegállapodás megerősítésével kapcsolatban kialakult patthelyzet miatt, és hangsúlyozza, hogy vízumliberalizációra csak akkor kerülhet sor, ha Koszovó minden kritériumot teljesített, ideértve a korrupcióval és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos magas szintű ítéletek nyilvántartórendszerének kialakítását is, amit nagyban segített a Koszovóban a kiemelt bűncselekmények számára létrehozott informatikai nyomkövetési mechanizmus, amelyet más bűncselekményekre is ki kell terjeszteni; felhívja ezért a hatóságokat, hogy fokozzák a pénzmosás, a kábítószer-csempészet, az embercsempészet, a fegyverkereskedelem és az illegális fegyvertartás felszámolására tett erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy Koszovó kül- és biztonságpolitikája összhangban álljon az EU közös uniós kül- és biztonságpolitikájával; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a Szerbiával kapcsolatos rendezési folyamat keretében 2016 augusztusa óta aláírt különböző megállapodások végrehajtása terén elért haladást azt követően, hogy hónapokig csak csekély mértékű vagy semmilyen előrehaladás sem történt; hangsúlyozza, hogy a Pristina és Belgrád közötti párbeszéd további sikeres fejlődéséhez alapvető fontosságú a megállapodások teljes körű végrehajtása; egyaránt felhívja Koszovót és Szerbiát, hogy tanúsítsanak nagyobb elkötelezettséget és tartós politikai akaratot a kapcsolatok normalizálása tekintetében, valamint hogy tartózkodjanak minden olyan fellépéstől, amely veszélybe sodorhatja a folyamat során eddig elért eredményeket; emlékeztet arra, hogy ez az EU-csatlakozás egyik feltétele; tudomásul veszi az egyéb technikai kérdésekkel – például a kataszterekkel, az egyetemi oklevelekkel és a rendszámtáblákkal –, valamint a mitrovicai hídról szóló megállapodás végrehajtásával kapcsolatos bizonyos fokú előrelépést; aggodalommal követi nyomon a mitrovicai híddal kapcsolatos fejleményeket és támogatja a közelmúltbeli megállapodást; üdvözli, hogy Koszovó önálló nemzetközi telefonhívószámot kapott; megismétli az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ-nek) szóló felhívását, hogy rendszeresen végezze el a felek által a kötelezettségeik teljesítése során nyújtott teljesítmény értékelését, és tegyen jelentést az eredményekről az Európai Parlamentnek; hangsúlyozza, hogy az elért megállapodásoknak javítaniuk kellene az átlagpolgárok mindennapi életét; megállapítja, hogy a párbeszédből származó előnyök nem egyértelműek Koszovó és Szerbia polgárai számára, és hangsúlyozza, hogy a párbeszéd eredményeinek nyilvánosságra hozatala tekintetében a lehető legnagyobb átláthatóságra van szükség, különösen Koszovó északi részén; hangsúlyozza a valamennyi nyugat-balkáni állammal fenntartott jószomszédi kapcsolatok jelentőségét; |
| --- | --- |

10.

| 11. | határozottan elítéli, hogy Belgrádból Észak-Koszovóba küldtek egy szerb nacionalistákat szállító vonatot; különös aggodalmának ad hangot a háborús uszító nyilatkozatok és az EU-ellenes szólamok miatt; tudomásul veszi a colmari (Franciaország) bíróság azon határozatát, melyben elutasítja, hogy Szerbiának kiadja, ehelyett szabadon bocsátja Ramush Haradinajt, akit az ICTY 2008-ban és 2012-ben felmentett, és akit 2017. január 4-én tartóztattak le Franciaországban egy Szerbia által 2004-ben kiadott, a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások terén az állami hatóságok szervezeti felépítéséről és hatásköréről szóló törvényen alapuló nemzetközi elfogatóparancs alapján; sajnálja, hogy ezzel a törvénnyel az eddigiekben visszaéltek, és azt az egykori Jugoszláviához tartozó országok polgárai elleni eljárásokra használták fel, ahogyan bizonyítja ezt ez a közelmúltbeli ügy is; sürgeti mindkét felet egyaránt, hogy tartózkodjanak a provokatív fellépésektől és a nem segítő jellegű kijelentésektől, amelyek gátolhatják a rendezési folyamatot; felszólítja az EU-t, Koszovót és Szerbiát, hogy ezeket a kérdéseket konstruktív módon, az uniós csatlakozási tárgyalások keretében vitassák meg; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megállapítja, hogy még nem jött létre a Szerb Önkormányzatok Szövetsége, és megfogalmazásra vár a megfelelő alapokmány is, valamint hogy a szövetség létrehozása a koszovói kormány felelőssége; sürgeti Koszovót, hogy haladéktalanul alakítsa meg a szövetséget az EU által támogatott párbeszéd során elért megállapodással és a Koszovói Alkotmánybíróság határozatával összhangban; ezzel összefüggésben arra ösztönzi a koszovói hatóságokat, hogy jelöljenek ki egy olyan magas szintű munkacsoportot, amely egyértelmű és határidőhöz kötött megbízatással rendelkezik arra, hogy javaslatot tegyen az alapokmányra, amelyről a nyilvánosság véleményt nyilváníthat, és amelyet a parlament felülvizsgálhat; aggodalmát fejezi ki Szerbia – többek között a folyamatos pénzügyi támogatásban megnyilvánuló – párhuzamos struktúráinak folyamatos jelenléte miatt, és azok lebontására szólít fel; minden érdekelt felet arra szólít fel, hogy találjanak elfogadható és közös megegyezéssel kialakított hosszú távú megoldást a trepcai bányászati komplexum státuszát illetően; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a politikai erőket annak biztosítására, hogy tiszteletben tartsák a szerb közösség polgári szabadságjogait és biztonságát, valamint kultuszhelyeiket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli a Koszovói Szakosított Tanácsok és a Különleges Ügyészség létrehozását Hágában, ami fontos lépésnek számít az igazságszolgáltatás és a megbékélés biztosításához; hangsúlyozza, hogy a tanúvédelem rendkívül fontos ahhoz, hogy a Különleges Bíróság sikeres legyen, ezért felszólítja a hatóságokat annak lehetővé tételére, hogy a polgárok megtorlástól való félelem nélkül élvezhessék e rendszer előnyeit; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy többek közt megfelelő finanszírozás révén továbbra is támogassák a Bíróságot; üdvözli Hollandia hajlandóságát arra, hogy helyet biztosítson a Bíróság számára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja Koszovót, hogy foglalkozzon az eltűnt személyek kérdésével, többek között ténylegesen garantálja a tulajdonjogokat, tiltsa meg az ingatlanbitorlást, és gondoskodjon a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatéréséről és újraintegrálásáról; felszólítja Koszovót, hogy a nemzeti cselekvési tervben meghatározottak szerint biztosítsa a háborús nemi erőszak áldozatainak hatékony kártalanítását; aggodalommal állapítja meg, hogy a háborús bűnökkel – többek közt az 1998–1999-as koszovói háborúban elkövetett szexuális erőszak eseteivel – kapcsolatos vizsgálatok, igazságügyi eljárások és ítéletek terén lassú az előrelépés, és sürgeti Koszovót, hogy e tekintetben fokozza erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sajnálja, hogy a döntéshozatali folyamat részeként nem konzultálnak rendszeresen a civil társadalommal; sürgeti a civil társadalom szerepvállalásának további erősítését, és szorgalmazza a nyilvános konzultációra vonatkozó minimumelőírások végrehajtása révén a civil társadalom bevonására irányuló a politikai akarat kimutatását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a politikai erőket, hogy biztosítsák, tartsák tiszteletben, támogassák és fokozzák a jogállamiság javítására, például az igazságszolgáltatás függetlenségének erősítésére irányuló erőfeszítéseket, egyértelmű különbséget téve a koszovói emberek szabadság és igazság iránti jogos törekvése és azon személyek tettei között, akik állítólag háborús bűntetteket követtek el, amelyekkel kapcsolatban az illetékes igazságügyi hatóságoknak megfelelő módon vádat kell emelniük; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tudomásul veszi, hogy az ombudsman megkezdte az ombudsmanról szóló, a jelentéstétel fokozását és javítását előíró 2015-ös törvény végrehajtását, és sürgeti a kapcsolódó másodlagos jogszabályok elfogadását; felszólítja a koszovói nemzetgyűlést és kormányt, hogy a nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó nemzetközi előírásokkal összhangban gondoskodjon az ombudsman pénzügyi, funkcionális és szervezeti függetlenségéről; sürgeti a kormányt, hogy kövesse nyomon a számvevőszék és az ombudsman jelentéseit és ajánlásait; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az ombudsman intézményének megfelelően kell működnie, és ehhez gondoskodni kell arról, hogy megkapja a feladatai ellátásához szükséges valamennyi forrást; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy miközben történt bizonyos előrelépés az igazságszolgáltatás megfelelő működéséhez szükséges jogszabályok elfogadása terén, az továbbra is lassú és nem hatékony, továbbá a büntető jogszabályok fennmaradó hiányosságai, a politikai és gazdasági opportunizmus, a politikai beavatkozás, az elszámoltathatóság hiánya, valamint a korlátozott pénzügyi és emberi erőforrások is akadályozzák, a Különleges Ügyészségen belül is; arra ösztönzi Koszovót, hogy a külföldi befektetők tulajdonjogával kapcsolatos jogbiztonság biztosítása érdekében kiemelten kezelje ezeket a kérdéseket; tudomásul veszi a rendőrség és az ügyészség szervezett bűnözés kezelésére irányuló erőfeszítéseit; tudomásul veszi az illetékes hatóságoknak az Astrit Dehari börtönben bekövetkezett halálára irányuló vizsgálattal kapcsolatos erőfeszítéseit és sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy zárják le a vizsgálatot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a Koszovó uniós programokban való részvételéről szóló keretmegállapodás aláírását, és támogatja a megállapodás lehető leggyorsabb, az Európai Parlament jóváhagyását követő hatálybalépését és megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

21.

| 22. | komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem történt előrelépés a véleménynyilvánítás szabadsága és a tömegtájékoztatás szabadsága védelmével kapcsolatban, továbbá a fokozott politikai beavatkozás és nyomás, illetve a tömegtájékoztatást érő megfélemlítés miatt; mélységes aggodalmának ad hangot az újságírók elleni közvetlen fenyegetések és támadások számának növekedése, valamint az elterjedt öncenzúra miatt; sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy az európai uniós előírásokkal összhangban teljes mértékben ismerjék el és védjék meg a véleménynyilvánítás szabadságát, vessenek véget az újságírókat ért támadásokkal kapcsolatos büntetlenségnek, és a felelősöket állítsák bíróság elé; sürgeti a kormányt, hogy garantálja a közszolgálati média (az RTK) függetlenségét és fenntarthatóságát, és vezessen be megfelelő finanszírozási rendszert; szorgalmazza a szerzői jogokra vonatkozó szilárd jogszabályok elfogadását és a médián belüli tulajdonviszonyok átláthatóságának biztosítását; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a koszovói kormányt annak biztosítására, hogy haladéktalanul vizsgálja ki az újságírók ellen elkövetett fizikai támadások és egyéb nyomásgyakorlás eseteit, gyorsítsa fel és erősítse meg az ügyek bíróság előtti lefolytatását, továbbra is egyértelműen ítélje el az újságírók és a tömegtájékoztatási orgánumok elleni támadásokat, valamint a szerkesztőkre és az újságírókra nehezedő indokolatlan nyomás növekvő kockázatának leküzdése érdekében biztosítsa a tömegtájékoztatási orgánumok tulajdonviszonyainak átláthatóságát; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a Koszovó és Szerbia által 2016. november 30-án aláírt, a 2015. február 9-i párbeszéd keretében elért igazságszolgáltatási megállapodás végrehajtására vonatkozó végső lépésekről szóló megállapodást, amely lehetővé teszi az ország igazságügyi intézményei számára, hogy Koszovó egész területén működőképessé váljanak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a rendszerszintű korrupció ellentétes az átláthatóság és az igazságszolgáltatás függetlenségének alapvető uniós elveivel; megismétli a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén mutatkozó nagyon lassú haladás miatti aggodalmát, és megújult erőfeszítésekre és egyértelmű politikai akaratra szólít fel a gazdaság jövőbeli jelentős fejlődését akadályozó e kérdések kezelése érdekében; sajnálja, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés büntetlen marad Koszovó bizonyos területein, különösen északon; aggasztónak tartja, hogy a nyomozások, a büntetőeljárások és a jogerős ítéletek terén elért eredmények alacsony szinten maradtak, valamint hogy a bűncselekményből származó vagyontárgyak elkobzását és lefoglalását ritkán alkalmazzák annak ellenére, hogy ezek a korrupció elleni küzdelem hasznos eszközei, ezért javasolja az ilyen vagyontárgyak azonnali befagyasztását és a végleges elkobzás gyakorlatának terjesztését; ösztönzi a Koszovói Korrupcióellenes Ügynökséget, hogy vizsgálatai során tanúsítson proaktívabb hozzáállást; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a politikai pártok és kampányok finanszírozására nem megfelelően terjed ki a szabályozási felügyelet; úgy véli, hogy az összeférhetetlenségre vonatkozó jogszabályokat összhangba kell hozni az európai normákkal, és végre kell hajtani a súlyos vagy korrupcióval kapcsolatos bűncselekményekkel megvádolt vagy azokkal összefüggésben elítélt állami tisztviselők tényleges eltávolítását; aggodalmának ad hangot a korrupciós ügyek felderítéséért, kivizsgálásáért és bíróság elé állításáért felelős intézmények közötti hatékony koordináció hiánya miatt; komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy fegyveres bűnözői csoportok vesznek részt a határokon átnyúló bűncselekményekben, és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén közvetlen és hatékony együttműködésre szólít fel Koszovó és Szerbia, valamint a régióban található összes ország között; hangsúlyozza, hogy Koszovó Interpol-tagsága és az Europollal való együttműködése elősegítené ezeket az erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aggódik amiatt, hogy Koszovó továbbra is a kemény drogok tároló- és tranzitországa; aggodalommal állapítja meg, hogy a lefoglalt kábítószerek megsemmisítés előtti tárolása nem biztonságos; komoly aggodalmának ad hangot az emberkereskedelemmel kapcsolatos ügyekben hozott elmarasztaló ítéletek alacsony száma miatt, holott Koszovó a csempészett nők és gyermekek forrás-, tranzit- és célországa; aggodalommal állapítja meg a fegyveres csoportok létezését és szervezett bűnözői tevékenységekben, például fegyvercsempészetben való részvételét, valamint nyilvánvaló büntetlenségüket, mellyel képesek határokon átnyúlóan is tevékenykedni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja Koszovót, hogy tegyen további erőfeszítéseket a nemi alapú erőszak megállítására és annak biztosítására, hogy a nők teljes mértékben élhessenek jogaikkal; felhívja a koszovói intézményeket, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a családon belüli erőszakkal kapcsolatos nemzeti stratégia végrehajtásához, amely olyan nemzetközi mechanizmusokat is magában foglal, mint az Isztambuli Egyezmény; üdvözli az LMBTI-személyek jogaival kapcsolatban nyújtott magas szintű politikai támogatást; üdvözli a második büszkeség felvonulás megtartását, de megismétli, hogy a félelem továbbra is széles körben megmaradt az LMBTI-közösségen belül; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a koszovói hatóságokat, hogy kezeljék kiemelten a nemek közötti egyenlőség érvényesítését, és biztosítsák, hogy az irányító szervek és a hatóságok mutassanak ebben példát; aggasztónak tartja a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló törvény végrehajtását akadályozó strukturális kihívásokat, és továbbra is aggályosnak tekinti a nők alulreprezentáltságát a döntéshozó pozíciókban; sürgeti Koszovót, hogy folyamatosan ösztönözzék arra a nőket, hogy törekedjenek magas szintű pozíciókra; aggasztónak tartja az ingatlantulajdonos nők alacsony számát és felszólítja a hatóságokat, hogy aktívan biztosítsák a nők ingatlanhoz való – többek közt öröklési – jogait; üdvözli a családon belüli erőszakkal kapcsolatos nemzeti stratégia elfogadását, és felszólít arra, hogy a családon belüli erőszak és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem terén elért előrehaladás érdekében maradéktalanul hajtsák azt végre; ismételten emlékeztet a háborúk és konfliktusok idején elkövetett szexuális erőszak és a rendezés közötti kapcsolatra, valamint a nemi alapú erőszak számottevő jelenlétére a konfliktust követő helyzetben lévő országokban, amennyiben e problémákat nem kezelik megfelelően; sürgeti a hatóságokat, hogy ösztönözzék nyilvánosan és hozzanak létre védelmi mechanizmusokat és védintézkedéseket azon nők számára, akik megtörik a csendet és leleplezik a családon belüli erőszakot; ösztönzi a nem kormányzati szervezetek e kérdéskörrel kapcsolatos munkáját; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bár üdvözli az emberi jogokkal foglalkozó minisztériumközi koordinációs csoport 2016. évi létrehozását, megjegyzi, hogy további erőfeszítések szükségesek a vonatkozó jogszabályok teljes körű végrehajtása és megfelelő források biztosítása révén a koszovói kisebbségek – többek között a roma, az askáli, az egyiptomi és a goráni közösségek – jogainak védelme érdekében; felhívja az illetékes nemzeti és helyi hatóságokat, hogy prioritásként kezelve a kérdést kezdjenek hozzá valamennyi szükséges jogalkotási és gyakorlati intézkedés meghozatalához a hátrányos megkülönböztetés korlátozása és a különböző etnikai kisebbségek jogai, többek közt kulturális, nyelvi és tulajdonhoz való jogaik megerősítése érdekében, hogy hozzájáruljanak a többetnikumú társadalom kiépítéséhez; felszólítja Koszovót annak biztosítására, hogy a visszatérő menekülteket – akik közül sokan romák – teljes körűen integrálják, és állítsák vissza állampolgári jogaikat, ezzel véget vetve hontalanságuknak; felszólítja Koszovót, hogy a roma, askáli és egyiptomi közösségek integrációjára irányulóan fogadjon el új stratégiai és cselekvési tervet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az erőszakos szélsőségesség és a radikalizálódás elleni, azok megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre irányuló fokozott erőfeszítéseket, és elismeri a Koszovó által ezen e területen végzett fontos munkát; megjegyzi, hogy sok külföldi harcos tért vissza Koszovóba, és felhívja a hatóságokat, hogy biztosítsák nyomon követésüket és bíróság elé állításukat, továbbá hogy hatékony politikákkal alakítsanak ki átfogó megközelítést a megelőzésre, a deradikalizálásra és adott esetben a visszailleszkedésre; kéri, hogy még hatékonyabban azonosítsák, előzzék meg és számolják fel a külföldi harcosok beáramlását és a radikalizálódás céljára szolgáló, nyomon követhetetlen pénzmozgásokat; kiemeli, hogy hatékony közösségi programokra van szükség az erőszakos szélsőségességet és radikalizálódást éltető sérelmek kezelésére és a toleranciát és párbeszédet előmozdító kapcsolatok kialakítására; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a gazdasági helyzet javulását és az adóbevételek növekedését, ami több forrást biztosít a kormánynak politikája érvényesítéséhez; aggodalmának ad hangot azonban a koszovói költségvetés fenntarthatóságával, különösen a háborús veteránoknak juttatott ellátások összegével kapcsolatban, és ezzel összefüggésben a vonatkozó jogszabály reformjára szólít fel a Nemzetközi Valutaalappal történt megállapodásnak megfelelően; emlékeztet, hogy a társadalmi-gazdasági strukturális reformok alapvetőek a hosszú távú növekedés támogatásához; hangsúlyozza, hogy sürgősen alá kell támasztani a helyi ipart, egyúttal összpontosítani kell a helyileg előállított termékek versenyképességére, hogy azok képesek legyenek megfelelni az uniós importszabványoknak; aggodalmának ad hangot a migránsok átutalásaitól való függés miatt; aggodalmának ad hangot az eseti finanszírozási döntések miatt, amelyek aláássák a vállalkozások számára szükséges stabilitást; megismétli, hogy meg kell könnyíteni az új vállalkozások nyilvántartásba vételét, amit jelenleg számtalan adminisztratív akadály, alulfejlett infrastruktúra, gyenge jogállamiság és korrupció hátráltat; sürgeti Koszovót, hogy kövesse nyomon az EU kisvállalkozói intézkedéscsomagja értékelésének ajánlásait és vezesse be a kkv-kre nehezedő adminisztratív teher csökkentését célzó szabályozás hatásvizsgálatait, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a kkv-knak nyújtott támogatást; felszólítja Koszovót, hogy maradéktalanul hajtsa végre a 2016–2018-as időszakra vonatkozó gazdasági reformprogramot és a 2016. november 11-én elindított európai reformprogramot; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aggodalommal állapítja meg a magas munkanélküliséget, különösen az ifjúsági munkanélküliséget, és aggodalmának ad hangot a munkaerőpiacon, különösen a felvétel során a nőkkel szemben megnyilvánuló hátrányos megkülönböztetés miatt; felszólítja Koszovót, hogy fokozza erőfeszítéseit és növelje a foglalkoztatás szintjét, valamint javítsa a munkaerőpiaci feltételeket; sürgeti Koszovót, hogy összpontosítson az oktatás minőségének javítására, többek közt a tanárképzés javítása, az iskolából a munka világába történő átmenet támogatása és annak révén, hogy az oktatásban szerzett kompetenciákat hozzáigazítja a munkaerőigényekhez, ami mind elengedhetetlen az ifjúsági munkanélküliség igen magas arányának kezeléséhez; további erőfeszítésekre szólít fel a koszovói társadalom valamennyi eleme közös oktatásának növelése érdekében; kiemeli, hogy javítani kell a jogérvényesítést elősegítő mechanizmusokat, nevezetesen a munkaügyi felügyeleteket és bíróságokat, és a Koszovói Gazdasági és Szociális Tanácson keresztül meg kell erősíteni a párbeszédet az állami intézmények és a szociális partnerek között; üdvözli a 2016. évi párizsi csúcstalálkozó következtetését és az első Regionális Ifjúságügyi Együttműködési Hivatal létrehozását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sajnálja Koszovó erőfeszítéseinek lassú ütemét a megfelelő és hatékony adminisztratív kapacitás kiépítése területén, ami megakadályozza, hogy az ország teljes mértékben végrehajtsa az elfogadott jogszabályokat és hatékonyan használja fel az uniós forrásokat; sajnálja a minden szinten megmutatkozó, burjánzó korrupciót, a politikai beavatkozást és a közigazgatásban dolgozók politizáltságát, valamint azt, hogy a különböző független intézményekbe és ügynökségekbe politikai hovatartozás alapján neveznek ki embereket, nem pedig szakmai kritériumok alapján; további erőfeszítésekre szólít fel a hatékony, eredményes és szakmailag független közigazgatás biztosításához szükséges, érdemeken alapuló felvétel biztosításához; kéri azon közelmúltbeli állítások kivizsgálását, melyek szerint politikailag beavatkoztak az állami szervek felvételi eljárásaiba és döntéshozatali folyamataiba; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy az IPA-finanszírozás keretében minden szerződéskötésre irányuló pályázat kiírási feltételei olyan szigorúak, hogy a koszovói vagy regionális vállalkozások gyakran nem is pályáznak rájuk, ezért felszólít arra, hogy külön figyelmet kell fordítani az érdeklődő érintett feleknek nyújtott iránymutatásra és tájékoztatásra; sürgeti a hatóságokat, hogy a még nem leprogramozott, fennmaradó támogatást irányítsák a koszovói gazdaságra közvetlenebb hatást gyakorló projektek felé; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli az EULEX Koszovó mandátumának meghosszabbítását, és sürgeti Koszovót, hogy továbbra is aktívan működjön együtt az EULEX megbízatásának maradéktalan és akadálymentes végrehajtása érdekében; további uniós erőfeszítésekre szólít fel a független igazságszolgáltatás, a rendőrség és a vámrendszerek 2018 utáni további megerősítése érdekében, e funkciók Koszovó által történő teljes birtoklása céljából; az EULEX-ügyészek által kezelt bírósági ügyek nemzeti ügyészek részére történő hatékony és zökkenőmentes átadására szólít fel olyan megfelelő biztosítékok mellett, melyek garantálják, hogy a korábbi erőszakos cselekmények áldozatainak igazságot szolgáltatnak, hozzáférnek az igazságszolgáltatáshoz és kártérítésben részesülnek; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tudomásul veszi az EULEX missziónál felmerült korrupciós vádak bűnügyi vizsgálatának megszüntetését; megelégedettségét fejezi ki, hogy az érintett uniós tisztségviselőket felmentették minden vád alól; felszólítja az EULEX-et, hogy a misszió megbízatásának időtartamára biztosítsa a fokozott hatékonyságot, a teljes átláthatóságot és a nagyobb felelősséget, továbbá teljes egészében hajtsa végre azokat az ajánlásokat, amelyeket Jean-Paul Jacqué független szakértő tett 2014. évi jelentésében |
| --- | --- |

36.

| 37. | megállapítja, hogy Koszovó eddig nem vált a „nyugat-balkáni útvonalon” utazó menekültek és migránsok jelentős tranzitútvonalává; sürgeti a koszovói hatóságokat annak biztosítására, hogy az áthaladókat az európai és a nemzetközi jognak, többek között az EU Alapjogi Chartájának és az 1951. évi, a menekültek helyzetére vonatkozó egyezménynek megfelelően kezeljék; megismétli, hogy a finanszírozásnak, többek között az IPA II. fejezet alatti finanszírozásnak rendelkezésre kell állnia, és válság és szükség esetén igénybe vételre és gördülékeny és tényleges végrehajtásra késznek kell lennie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli, hogy a 2004-ben sajnálatos módon lerombolt számos szerb vallási és kulturális műemléket – köztük az ortodox katedrálist – koszovói közpénzekből felújították; elismeri, hogy Koszovó elkötelezett a kulturális örökségi helyszínek megőrzése mellett, és felhívja a hatóságokat, hogy megfelelő stratégia és nemzeti jogszabályok elfogadása révén minden szinten hajtsák végre a kulturális örökségről szóló ENSZ-egyezményeket, Koszovó UNESCO-val kapcsolatos státuszától függetlenül, továbbá Koszovó-szerte biztosítsák a kulturális örökségi helyszínek megfelelő védelmét és kezelését; e tekintetben üdvözli a kulturális örökséggel rendelkező kis területek védelmét és helyreállítását célzó, uniós támogatású programokat, melyek célja a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd előmozdítása a több etnikumú településeken; megismétli, hogy a vallásszabadságról szóló jogszabály tervezetét el kell fogadni, és annak magában kell foglalnia a Velencei Bizottság kapcsolódó ajánlásait; |
| --- | --- |

38.

| 39. | melegen üdvözli az Európa Tanács azon határozatát, hogy a Koszovóval kapcsolatos ülések vonatkozásában 2017 januárjától megfigyelői státuszt ad Koszovónak a Parlamenti Közgyűlésben; támogatja Koszovónak a nemzetközi közösségbe történő integrálódás érdekében tett erőfeszítéseit; ezzel összefüggésben az összes vonatkozó regionális és nemzetközi szervezetben való részvételre szólítja fel Koszovót, és sürgeti, hogy Szerbia ne avatkozzon be ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy fogadjanak el egy hiteles hosszú távú energiastratégiát és jogalkotási keretet az energiahatékonyság, az energiaforrások diverzifikálása és a megújuló források fejlesztése alapján; kiemeli, hogy tovább kell munkálkodni a megbízható villamosenergia-hálózatok kialakításán és az energetikai ágazat fenntarthatóbbá tételén, mind biztonsági, mind környezetvédelmi normák szempontjából; felszólítja a hatóságokat, hogy írják alá a 6 nyugat-balkáni országgal kötendő, a regionális villamosenergia-piaci fejlesztésről és a más országokkal való későbbi együttműködés keretének megállapításáról szóló egyetértési megállapodást; hangsúlyozza, hogy 2017-ben Koszovó tölti be az Energiaközösségről szóló szerződés elnökségét, és emlékezteti a koszovói hatóságokat e szerződésből fakadó azon jogi kötelezettségükre, miszerint 2020-ra a villamos energia 25 %-ának megújuló forrásokból kell származnia; felhívja a kormányt, hogy tartsa tiszteletben a Koszovó A erőmű leszerelésére és a Koszovó B erőmű felújítására vonatkozó megállapodást, és használja fel azt a 60 millió eurót, amelyet az EU erre a célra különített el az IPA-alapokból; vízenergiával kapcsolatos stratégia kialakítására szólít fel az egész Nyugat-Balkánra vonatkozóan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aggodalmának ad hangot a koszovói légszennyezettség riasztó szintje miatt, különösen Pristina agglomerációja tekintetében, és felszólítja az államot és a helyi hatóságokat, hogy sürgősen hozzanak megfelelő intézkedéseket a vészhelyzet elhárítására; hangsúlyozza, hogy a levegőminőséggel kapcsolatos nemzeti stratégiát megfelelően meg kell erősíteni; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a hulladékgazdálkodás továbbra is az egyik legláthatóbb probléma Koszovóban, és a jelenlegi szabályozás nem kezeli teljes mértékben a kihívást; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli az új vasúti összeköttetési projekt elindítását a keleti/kelet-mediterrán folyosón, melynek keretében új vágányt és állomásokat alakítanak ki Koszovóban, ahol ez a szélesebb régióval való egyetlen kapcsolat; felhívja a koszovói kormányt, hogy teljes mértékben támogassa a projekt végrehatását; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy akadálymentesítse az Albánia és Koszovó közti villamosenergia-hálózati összeköttetést, amelyet Szerbia hónapok óta blokkol, és konstruktív együttműködésre szólít fel Szerbia és Koszovó villamos energiáért felelős hatóságai részéről; emlékezteti Szerbiát, hogy az Energiaközösség által a blokád megszüntetésére megszabott legkésőbbi határidő 2016. december 31. volt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a migrációval kapcsolatos kérdésekben a nyugat-balkáni országokkal megkezdett munkát, hogy biztosítsa az európai és nemzetközi normák és szabványok követését; üdvözli az e tekintetben eddig elvégzett munkát; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a régióban egy valódi megbékélési folyamat támogatására, nevezetesen a közelmúlttal foglalkozó kulturális projektek támogatása és a történelem közös és egységes értelmezésének, valamint a tolerancia, a befogadás és a megbékélés nyilvános és politikai kultúrájának előmozdítása révén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint Koszovó kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

46.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/88

---

P8_TA(2017)0263

2016. évi jelentés Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Bizottság Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról szóló 2016. évi jelentéséről (2016/2310(INI))

(2018/C 331/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodásra (STM) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodásra (STM) (1),

| — | tekintettel az Ohridban megkötött és 2001. augusztus 13-án Szkopjéban aláírt keretmegállapodásra (ohridi keretmegállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ohridban megkötött és 2001. augusztus 13-án Szkopjéban aláírt keretmegállapodásra (ohridi keretmegállapodás),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2005. december 16-i, az uniós tagjelölt státusz az országnak való megadásáról szóló határozatára, valamint 2008. júniusi, 2008. decemberi, 2012. decemberi, 2014. decemberi és 2015. decemberi következtetéseire, valamint az elnökség 2016. december 13-i következtetéseire, amelyeket a delegációk elsöprő többsége támogatott, és megerősítette határozott és erős elkötelezettségét az ország uniós csatlakozási folyamata mellett, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2005. december 16-i, az uniós tagjelölt státusz az országnak való megadásáról szóló határozatára, valamint 2008. júniusi, 2008. decemberi, 2012. decemberi, 2014. decemberi és 2015. decemberi következtetéseire, valamint az elnökség 2016. december 13-i következtetéseire, amelyeket a delegációk elsöprő többsége támogatott, és megerősítette határozott és erős elkötelezettségét az ország uniós csatlakozási folyamata mellett,

| — | tekintettel az ország és a Bizottság közötti Stabilizációs és Társulási Tanács 2016. június 15-i, Szkopjéban tartott 13. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ország és a Bizottság közötti Stabilizációs és Társulási Tanács 2016. június 15-i, Szkopjéban tartott 13. ülésére,

| — | tekintettel az uniós bővítési stratégiáról szóló, 2016. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2016)0715), és az azt kísérő, „Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság: 2016. évi jelentés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0362), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós bővítési stratégiáról szóló, 2016. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2016)0715), és az azt kísérő, „Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság: 2016. évi jelentés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0362),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról szóló, 2016. júniusi különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról szóló, 2016. júniusi különjelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság által Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra vonatkozóan kidolgozott, 2015. júniusi sürgős reformprioritásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra vonatkozóan kidolgozott, 2015. júniusi sürgős reformprioritásokra,

| — | tekintettel a vezető szakértői csoportnak a 2015 tavaszán napvilágra került lehallgatásokkal kapcsolatos, rendszerszintű jogállamisági problémákra vonatkozó ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vezető szakértői csoportnak a 2015 tavaszán napvilágra került lehallgatásokkal kapcsolatos, rendszerszintű jogállamisági problémákra vonatkozó ajánlásaira,

| — | tekintettel a négy fő politikai párt között 2015. június 2-án és július 15-én Szkopjéban létrejött politikai megállapodásra (az úgynevezett pržinói megállapodás), valamint az ennek végrehajtásáról szóló, 2016. július 20-i és augusztus 31-i négypárti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a négy fő politikai párt között 2015. június 2-án és július 15-én Szkopjéban létrejött politikai megállapodásra (az úgynevezett pržinói megállapodás), valamint az ennek végrehajtásáról szóló, 2016. július 20-i és augusztus 31-i négypárti megállapodásra,

| — | tekintettel a 2016. július 4-én, Párizsban megrendezett nyugat-balkáni csúcstalálkozó elnökének záró nyilatkozatára, valamint a 2016-os párizsi csúcs számára a civil társadalmi szervezetek által megfogalmazott ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. július 4-én, Párizsban megrendezett nyugat-balkáni csúcstalálkozó elnökének záró nyilatkozatára, valamint a 2016-os párizsi csúcs számára a civil társadalmi szervezetek által megfogalmazott ajánlásokra,

| — | tekintettel az EBESZ/ODIHR a 2016. december 11-i előrehozott parlamenti választásokra vonatkozó, előzetes megállapításaira és következtetéseire, valamint végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ/ODIHR a 2016. december 11-i előrehozott parlamenti választásokra vonatkozó, előzetes megállapításaira és következtetéseire, valamint végleges jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 817. (1993) és 845. (1993) számú határozatára, az ENSZ Közgyűlésének 47/225. számú határozatára, valamint az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 817. (1993) és 845. (1993) számú határozatára, az ENSZ Közgyűlésének 47/225. számú határozatára, valamint az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Bíróságnak az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Bíróságnak az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló ítéletére,

| — | tekintettel az országról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az országról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0055/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0055/2017),

| A. | mivel a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tartott előrehozott parlamenti választásokat – kétszeri elhalasztásukat követően – 2016. december 11-én rendezett és nyugodt légkörben, a nemzetközi normákkal és az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának ajánlásaival összhangban bonyolították le; miután a választásokra nagyobb incidensek nélkül került sor, azok összességében jól meg voltak szervezve és azokat magas részvételi arány jellemezte; |
| --- | --- |

A.

mivel a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tartott előrehozott parlamenti választásokat – kétszeri elhalasztásukat követően – 2016. december 11-én rendezett és nyugodt légkörben, a nemzetközi normákkal és az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának ajánlásaival összhangban bonyolították le; miután a választásokra nagyobb incidensek nélkül került sor, azok összességében jól meg voltak szervezve és azokat magas részvételi arány jellemezte;

| B. | mivel a reformokat és a csatlakozási előkészületeket politikai polarizáció, az egymással szembeni mélyen gyökerező bizalmatlanság és a pártok közötti valódi párbeszéd hiánya akadályozza; mivel néhány fontos területen folyamatos visszalépés tapasztalható; mivel a demokrácia és a jogállamiság állandóan kihívások elé kerül, különösen az állam foglyul ejtése miatt, ami hatással van a demokratikus intézmények működésére és a társadalom kulcsfontosságú területeire; |
| --- | --- |

B.

mivel a reformokat és a csatlakozási előkészületeket politikai polarizáció, az egymással szembeni mélyen gyökerező bizalmatlanság és a pártok közötti valódi párbeszéd hiánya akadályozza; mivel néhány fontos területen folyamatos visszalépés tapasztalható; mivel a demokrácia és a jogállamiság állandóan kihívások elé kerül, különösen az állam foglyul ejtése miatt, ami hatással van a demokratikus intézmények működésére és a társadalom kulcsfontosságú területeire;

| C. | mivel 2017. április 27-én Talat Xhaferit választották meg a macedón parlament elnökévé; mivel 2017. május 17-én Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság elnöke Zoran Zaevnek, az SDSM elnökének adott megbízást az új kormány megalakítására; mivel 2017. május 31-én a macedón parlament megszavazta a Zoran Zaev miniszterelnök vezette új kormányt; |
| --- | --- |

C.

mivel 2017. április 27-én Talat Xhaferit választották meg a macedón parlament elnökévé; mivel 2017. május 17-én Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság elnöke Zoran Zaevnek, az SDSM elnökének adott megbízást az új kormány megalakítására; mivel 2017. május 31-én a macedón parlament megszavazta a Zoran Zaev miniszterelnök vezette új kormányt;

| D. | mivel a reformfolyamat néhány kulcsfontosságú témaköre magában foglalja többek közt az igazságszolgáltatás, a közigazgatás és a média reformját, az ifjúsági munkanélküliséget és az ohridi keretmegállapodás végrehajtásának felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

D.

mivel a reformfolyamat néhány kulcsfontosságú témaköre magában foglalja többek közt az igazságszolgáltatás, a közigazgatás és a média reformját, az ifjúsági munkanélküliséget és az ohridi keretmegállapodás végrehajtásának felülvizsgálatát;

| E. | mivel valamennyi politikai erő komoly összefogására van szükség ahhoz, hogy az ország az európai uniós és euroatlanti integráció felé vezető úton maradjon; mivel az új kormánynak kézzelfogható eredményeket felmutató robosztus reformokat kell elfogadnia és teljes körűen végrehajtania, különösen a jogállamiság, az igazságszolgáltatás, a korrupció, az alapvető jogok, a belügyek és a jószomszédi kapcsolatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

E.

mivel valamennyi politikai erő komoly összefogására van szükség ahhoz, hogy az ország az európai uniós és euroatlanti integráció felé vezető úton maradjon; mivel az új kormánynak kézzelfogható eredményeket felmutató robosztus reformokat kell elfogadnia és teljes körűen végrehajtania, különösen a jogállamiság, az igazságszolgáltatás, a korrupció, az alapvető jogok, a belügyek és a jószomszédi kapcsolatok vonatkozásában;

| F. | mivel a Bizottság, a Tanács és a Parlament egyetértenek abban, hogy az országgal folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdésére vonatkozó pozitív ajánlás fenntartása a pržinói megállapodás végrehajtása terén elért haladástól és a sürgős reformprioritások végrehajtása terén tett jelentős előrelépéstől függ; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság, a Tanács és a Parlament egyetértenek abban, hogy az országgal folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdésére vonatkozó pozitív ajánlás fenntartása a pržinói megállapodás végrehajtása terén elért haladástól és a sürgős reformprioritások végrehajtása terén tett jelentős előrelépéstől függ;

| G. | mivel a Tanács akadályozta ezt a folyamatot az ország nevével kapcsolatban Görögországgal fennálló, máig rendezetlen vitára hivatkozva; mivel kétoldalú kérdéseket nem szabadna ürügyként felhasználni az uniós tárgyalás gyors megkezdésének akadályozására; |
| --- | --- |

G.

mivel a Tanács akadályozta ezt a folyamatot az ország nevével kapcsolatban Görögországgal fennálló, máig rendezetlen vitára hivatkozva; mivel kétoldalú kérdéseket nem szabadna ürügyként felhasználni az uniós tárgyalás gyors megkezdésének akadályozására;

| H. | mivel a kétoldalú vitákat nem szabad arra használni, hogy gátolják az uniós csatlakozási folyamatot, továbbá azok nem akadályozhatják a csatlakozási tárgyalások megkezdését, hanem azokat konstruktív szellemben, az EU és az ENSZ normáinak megfelelően kell kezelni; mivel továbbra is minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy fenntartsák a jószomszédi kapcsolatokat és az etnikai csoportok közötti jó kapcsolatokat; |
| --- | --- |

H.

mivel a kétoldalú vitákat nem szabad arra használni, hogy gátolják az uniós csatlakozási folyamatot, továbbá azok nem akadályozhatják a csatlakozási tárgyalások megkezdését, hanem azokat konstruktív szellemben, az EU és az ENSZ normáinak megfelelően kell kezelni; mivel továbbra is minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy fenntartsák a jószomszédi kapcsolatokat és az etnikai csoportok közötti jó kapcsolatokat;

| I. | mivel a (potenciális) tagjelölt országokat a saját érdemeik alapján ítélik meg, és a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg a csatlakozási menetrendet; mivel az előírt feltételek teljesítését követően garantálni kell a csatlakozási tárgyalások megkezdését; mivel az ország sok éven át az egyik legeredményesebb tagjelölt országnak minősült az uniós vívmányoknak való megfelelés tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel a (potenciális) tagjelölt országokat a saját érdemeik alapján ítélik meg, és a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg a csatlakozási menetrendet; mivel az előírt feltételek teljesítését követően garantálni kell a csatlakozási tárgyalások megkezdését; mivel az ország sok éven át az egyik legeredményesebb tagjelölt országnak minősült az uniós vívmányoknak való megfelelés tekintetében;

| J. | mivel az uniós csatlakozási folyamat a további reformok egyik fő ösztönzője, különösen a jogállamiság, a bírói kar függetlensége és a korrupció elleni küzdelem és a médiaszabadság terén; mivel a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok a bővítési folyamat, a stabilizációs és társulási folyamat és az ország csatlakozási folyamata alapvető elemei; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós csatlakozási folyamat a további reformok egyik fő ösztönzője, különösen a jogállamiság, a bírói kar függetlensége és a korrupció elleni küzdelem és a médiaszabadság terén; mivel a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok a bővítési folyamat, a stabilizációs és társulási folyamat és az ország csatlakozási folyamata alapvető elemei;

| K. | mivel 2016. július 20-án és augusztus 31-én a négy fő politikai párt vezetői megállapodást kötöttek a pržinói megállapodás végrehajtásáról, többek között arról is, hogy 2016. december 11-ét határozzák meg az előrehozott parlamenti választások dátumául, valamint hogy kinyilvánítják, hogy támogatják a különleges államügyész munkáját; mivel megerősítették a sürgős reformprioritások végrehajtása melletti elkötelezettségüket is; |
| --- | --- |

K.

mivel 2016. július 20-án és augusztus 31-én a négy fő politikai párt vezetői megállapodást kötöttek a pržinói megállapodás végrehajtásáról, többek között arról is, hogy 2016. december 11-ét határozzák meg az előrehozott parlamenti választások dátumául, valamint hogy kinyilvánítják, hogy támogatják a különleges államügyész munkáját; mivel megerősítették a sürgős reformprioritások végrehajtása melletti elkötelezettségüket is;

| L. | mivel a közelmúltbeli politikai válság rávilágított a fékek és ellensúlyok hatékony rendszerének alapvető hiányára az ország intézményeiben, továbbá az átláthatóság és a nyilvános elszámoltathatóság fokozásának szükségességére; |
| --- | --- |

L.

mivel a közelmúltbeli politikai válság rávilágított a fékek és ellensúlyok hatékony rendszerének alapvető hiányára az ország intézményeiben, továbbá az átláthatóság és a nyilvános elszámoltathatóság fokozásának szükségességére;

| M. | mivel szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem továbbra is alapvetően fontos annak megakadályozásához, hogy a bűnözés beszivárogjon a politikai, jogi és gazdasági rendszerekbe; |
| --- | --- |

M.

mivel szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem továbbra is alapvetően fontos annak megakadályozásához, hogy a bűnözés beszivárogjon a politikai, jogi és gazdasági rendszerekbe;

| 1. | üdvözli az új kormány 2017. május 31-i megalakulását; felhívja a politikai pártokat, hogy a megbékélés jegyében cselekedjenek valamennyi polgár közös érdekében és működjenek együtt a kormánnyal az emberek az országba és az intézményekbe vetett bizalmának helyreállítása érdekében, többek közt a pržinói megállapodás és a sürgős reformprioritások maradéktalan végrehajtása révén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy a 2016. december 11-i előrehozott választások során tiszteletben tartották az alapvető szabadságokat, valamint hogy a választások megfelelő igazgatás mellett, átlátható és inkluzív módon, nagyobb incidensek nélkül zajlottak le; megjegyzi, hogy az EBESZ és a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala véleménye szerint a választásokon érvényesült a politikai verseny; üdvözli, hogy minden politikai párt elfogadta a választás eredményeit az ország stabilitása érdekében, valamint hangsúlyozza, hogy a pártok felelősek annak biztosításáért, hogy ne alakuljon ki ismét politikai válság; felszólítja valamennyi pártot, hogy tartózkodjanak a parlament hatékony működésének bárminemű akadályozásától; felhívja az új kormányt, hogy késlekedés nélkül folytassa a szükséges reformokat az ország euroatlanti integrációjának biztosítása, valamint az ország a polgárok javát szolgáló európai perspektívájának a előmozdítása érdekében; kulcsfontosságúnak tartja a pártok és az etnikai csoportok közötti együttműködést a sürgető hazai és uniós vonatkozású kihívások kezelése, valamint annak érdekében, hogy fenntartsák az uniós tagságról szóló tárgyalások megnyitására adott pozitív ajánlást; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a választási folyamat tekintetében megfigyelhető javulást, ideértve a jogi keretet, a választói névjegyzéket és a médiaközvetítést is; üdvözli továbbá, hogy a civil társadalom képviselői a szavazóhelyiségek túlnyomó többségében megfigyelték a választásokat; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy a 2017 májusi önkormányzati választásokra való tekintettel is orvosolják hatékonyan az állítólagos szabálytalanságokat és hiányosságokat, így a választók megfélemlítését, a szavazatok megvásárlását, az adminisztratív források helytelen felhasználását, a médiára gyakorolt politikai nyomást, valamint a konfrontatív nyelvezet használatát és az újságírókkal szembeni verbális támadásokat; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy hajtsák végre az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala és a Velencei Bizottsága ajánlásait, valamint hogy vezessenek hiteles nyilvántartást a politikai pártok és a választási kampány finanszírozásának hatékony ellenőrzéséről; hangsúlyozza a nagyobb átláthatóság és a választási adminisztráció munkája további depolitizálásának szükségességét a lakosság jövőbeli választásokba vetett bizalmának növelése érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fontosnak tartja, hogy népszámlálást tartsanak (az utolsó népszámlálást 2002-ben bonyolították le), feltéve, hogy országos konszenzus alakul ki az alkalmazandó módszertanról, annak érdekében, hogy aktuális és valós képet kapjanak a macedóniai lakossággal kapcsolatos demográfiai adatokról, és így jobban eleget tudjanak tenni a macedóniai polgárok igényeinek, és jobb szolgáltatásokat nyújtsanak nekik, valamint tovább frissítsék a választói jegyzéket, és a jövőben minimalizálják a szabálytalanságokat és hiányosságokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elvárja, hogy az új kormány más pártokkal együttműködve kiemelt ügyként felgyorsítsa az unióval kapcsolatos reformokat; megismétli, hogy támogatja a csatlakozási tárgyalások megkezdését, azzal a feltétellel, hogy előrelépés történik a pržinói megállapodás végrehajtása terén, annak érdekében, hogy biztosítsák annak teljes körű, kézzelfogható és fenntartható végrehajtását és a rendszerszintű reformokra vonatkozó sürgős reformprioritások végrehajtásának lényegi előrehaladását; felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb foglalkozzon a csatlakozási tárgyalások kérdésével; továbbra is meggyőződése, hogy a tárgyalások elvezethetnek az olyannyira szükséges reformokhoz, új lendületet adhatnak, feltámaszthatják az európai perspektívát és kedvezően befolyásolhatják a kétoldalú jogviták megoldását, hogy azok ne akadályozzák az uniós csatlakozási folyamatot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza az uniós csatlakozási folyamatban való további előrelépés stratégiai fontosságát, és ismételten kéri, hogy valamennyi fél mutasson politikai szándékot és felelősségvállalást a sürgős reformprioritások és a pržinói megállapodás teljes körű végrehajtása vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a pržinói megállapodás végrehajtása kulcsfontosságú a választásokon túl is a jövőbeli politikai stabilitás és fenntarthatóság biztosítása szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de még 2017 vége előtt értékelje az ország által a végrehajtás tekintetében elért haladást és erről tegyen jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak; emlékeztet arra, hogy már régóta esedékes reformokat kell megkezdeni és végrehajtani, ugyanakkor támogatja a magas szintű csatlakozási párbeszéd folytatását, annak érdekében, hogy az ország szisztematikusan támogatást kapjon erőfeszítéseihez; sajnálja, hogy a magas szintű csatlakozási párbeszéd keretében nem került sor találkozóra, és kevés előrelépés történt a korábbi célok teljesítése terén; felhívja a figyelmet az ország euroatlanti integrációjának folyamatában bekövetkező további késedelem lehetséges negatív politikai, biztonsági és társadalmi-gazdasági következményeire; felszólítja továbbá a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy növeljék az országban az uniós finanszírozású projektek láthatóságát, hogy közelebb vigyék az Európai Uniót az ország polgáraihoz; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy az ország jelentős előrelépést tett az uniós integráció folyamatában, és hangsúlyozza az integrációs folyamat további késleltetésének negatív következményeit, beleértve az Unió bővítési politikájának hitelességét fenyegető veszélyt és a régió instabilitásának kockázatát is; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat arra, hogy az Európai Unió előtt jelenleg álló kihívások (brexit, migráció, radikalizmus stb.) nem akadályozhatják a bővítési folyamatot, továbbá hogy ezek a kihívások sokkal inkább azt szemléltették, hogy a Nyugat-Balkánt teljes egészében integrálni kell az EU struktúráiba, a partnerség megerősítése és elmélyítése és a nemzetközi válságok leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli a jogalkotás közösségi vívmányokkal való magas szintű összhangját, és elismeri, hogy prioritást adtak a jelenlegi jogi és politikai keret hatékony végrehajtásának és érvényesítésének, ahogy azon országok esetében is, amelyek már megkezdték a csatlakozási tárgyalásokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gratulál az országnak, hogy továbbra is teljesíti az STM alapján vállalt kötelezettségeit; felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el a Bizottság 2009-es javaslatát, és az alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban lépjen át az STM második szakaszába; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a feleket, hogy mutassanak politikai szándékot és felelősséget a megosztó politikai környezet, a polarizálódás és a kompromisszumkeresés kultúrájának hiánya támasztotta akadályok felszámolására, valamint hogy indítsák újra a párbeszédet; ismételten hangsúlyozza a parlamentnek az ország demokratikus fejlődésében, valamint a politikai párbeszéd és képviselet fórumaként játszott kulcsfontosságú szerepét; felszólít a parlament felügyeleti funkcióinak megerősítésére, valamint annak a gyakorlatnak a korlátozására, hogy a jogalkotás gyakran változtatja a jogszabályokat, és gyorsított eljárásban fogadja el azokat megfelelő konzultáció és hatásvizsgálat nélkül; felszólít a kommunikáció lehallgatásával, valamint a biztonsággal és kémelhárítással foglalkozó parlamenti bizottságok zökkenőmentes működésének, a szükséges adatokhoz és beszámolókhoz való akadálymentes hozzáférésének biztosítására az illetékes szervezeti egységek feletti parlamenti ellenőrzés érdekében; elismeri a civil társadalom által a demokratikus folyamatok támogatásában és javításában betöltött konstruktív szerepet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | némi előrelépést tapasztal a közigazgatás reformja terén, ideértve az emberierőforrás-menedzsmentre vonatkozó új jogi keret végrehajtását célzó intézkedéseket is; nagyobb elkötelezettséget kér a Bizottság ajánlásainak végrehajtásával kapcsolatban; továbbra is aggódik a közigazgatás átpolitizáltsága, valamint amiatt, hogy a köztisztviselők politikai nyomásnak vannak kitéve; felhívja az új kormányt, hogy mutasson erős politikai elkötelezettséget a szakmaiság, az érdemek alapján történő megítélés, a semlegesség és a függetlenség minden szinten való megerősítése mellett, az új, érdemeken alapuló munkaerő-felvételi és értékelési eljárás végrehajtása révén; hangsúlyozza a 2017–2022 közötti időszakra vonatkozó közigazgatási reformstratégia megvalósításának szükségességét, többek közt elegendő költségvetési előirányzatok e célból való rendelkezésre bocsátásával, valamint felhív a vonatkozó adminisztratív kapacitások növelésére; felszólítja az új kormányt, hogy hozzon létre átlátható és hatékony elszámoltathatósági irányvonalakat az intézmények között és az intézményekben; azt ajánlja, hogy a közigazgatás minden szintjén biztosítsák valamennyi közösség igazságos képviseletét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | azt ajánlja a következő kormánynak, hogy dolgozzon ki egy átfogó e-kormányzási stratégiát, amelyhez a polgárokat és vállalkozásokat megcélzó további e-szolgáltatások kapcsolódnak, hogy csökkentse az államra, a polgárokra és a vállalkozásokra nehezedő bürokratikus terheket; rámutat, hogy az e-kormányzás és az e-szolgáltatások javítanák az ország gazdasági teljesítményét, és növelnék a közigazgatás és a közszolgáltatások átláthatóságát és hatékonyságát; hangsúlyozza, hogy a polgároknak joguk van hozzáférni a közérdekű információkhoz, és további erőfeszítéseket szorgalmaz annak biztosítása érdekében, hogy ezt a jogot semmilyen módon ne akadályozzák; szorgalmazza, hogy keressenek innovatív e-megoldásokat a közérdekű információkhoz való egyszerű hozzáférés biztosítása és az ehhez kapcsolódó bürokrácia csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálattal veszi tudomásul az igazságszolgáltatás reformja terén bekövetkezett folyamatos visszalépéseket, holott éppen ösztönözni kellene az igazságszolgáltatás független működését; sajnálattal állapítja meg az igazságszolgáltatás munkájába való ismételt politikai beavatkozást, többek közt a bírák és ügyészek kijelölése és előléptetése terén, valamint az elszámoltathatóság hiányát és a szelektív igazságszolgáltatás eseteit; ismételten kéri, hogy a felelős hatóságok kezeljék hatékonyan a sürgős reformprioritásokban azonosított nyitott kérdéseket, és mutassanak politikai szándékot az igazságszolgáltatás reformjában való előrelépésre, többek közt – jogi és gyakorlati téren – az átláthatóságnak a kijelölési és előléptetési eljárások tekintetében való javítása és a bírósági eljárások hosszának lerövidítése révén; elismeri, hogy történtek erőfeszítések az átláthatóság javítása érdekében; továbbá kéri a hatóságokat, hogy biztosítsák a Bírói Tanács és az Ügyészi Tanács szakmaiságát és az igazságszolgáltatási rendszer egészének funkcionális függetlenségét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megismétli, hogy alaposan és független módon, akadályoktól mentesen ki kell vizsgálni az állítólagos törvénysértéseket, amelyekre a lehallgatások révén derült fény, valamint a demokratikus felügyelet működésének ehhez kapcsolódó hiányosságait; emlékeztet a különleges ügyész és a parlamenti vizsgálóbizottság arra irányuló megbízatásának és munkájának fontosságára, hogy megvizsgálják a jogi elszámoltathatóságot, illetve a politikai felelősséget; megjegyzi, hogy a különleges ügyész elindította az első, lehallgatással kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozó bűnvádi eljárásokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aggodalommal veszi tudomásul a különleges ügyészi hivatal munkája elleni politikai támadásokat és annak adminisztratív és bírósági akadályozását, továbbá az együttműködés hiányát egyéb intézmények részéről; emlékezteti azokat a büntetőbíróságokat, amelyek nem tesznek eleget a különleges államügyészi hivatal hivatalos megkereséseinek, hogy jogi kötelezettségük a különleges államügyészi hivatal támogatása; a demokratikus folyamat szempontjából kulcsfontosságúnak tartja annak lehetővé tételét, hogy a különleges ügyészi hivatal elláthassa valamennyi feladatát és önállóan és a szükséges eszközökkel alapos vizsgálatokat folytathasson; kéri, hogy az ügyészi hivatal kapja meg a fontos munkájának elvégzéséhez szükséges teljes körű támogatást, feltételeket és időt; felszólít arra, hogy a bíróságok ne akadályozzák tovább a bizonyítékok eljuttatását a különleges ügyész számára, továbbá azon törvénymódosítások támogatására, amelyek biztosítják a különleges ügyész független hatáskörét a tanúvédelmet illetően a hozzá tartozó ügyekben; határozottan úgy véli, hogy a vizsgálatok eredményei fontos előrelépést jelentenek a nemzeti intézményekbe vitatott bizalom helyreállítása terén; rámutat továbbá arra, hogy módosításokat kell elfogadni a tanúvédelemi törvénnyel kapcsolatban; |
| --- | --- |

16.

| 17. | továbbra is aggasztónak tartja, hogy a korrupció számos területen még mindig jelen van, és hogy a korrupció elleni fellépést aláássa a politikai beavatkozás; rámutat arra, hogy a korrupció leküzdéséhez erőteljes politikai akaratra van szükség; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a rendőrség, az ügyészség és a korrupció megelőzésére létrehozott állami bizottság (SCPC) függetlenségét; intézkedésekre szólít fel az átláthatóság növelésére és az SCPC tagjai érdemeken alapuló kiválasztásának és kijelölésének biztosítására; kéri, hogy sürgősen tegyenek erőfeszítéseket az összeférhetetlenségek hatékony megelőzésének és szankcionálásának biztosítására, valamint hogy hozzák létre a magas szinten megvalósuló korrupció eseteinek hiteles dokumentációját, beleértve a visszaélést bejelentő személyek védelmére szolgáló jogi keret végrehajtását is, összhangban az európai normákkal, a sürgős reformprioritásokkal és a Velencei Bizottság ajánlásaival; ismét arra buzdítja a független civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy hozzák nyilvánosságra a korrupciós ügyeket, és támogassák a független és pártatlan vizsgálatokat; felszólítja a hatóságokat, hogy megfelelő személyzeti ellátottsággal és költségvetési intézkedésekkel támogassák az ombudsman munkáját; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aggodalmának ad hangot a média, valamint a politikai és kormányzati tevékenységek összefonódása miatt, különösen az állami kiadások terén; határozottan elítéli a jogellenes gazdasági, politikai és családi összefonódások létezését az állami források elköltése tekintetében; felszólítja a kormányt, hogy a korrupció elleni küzdelem további intézkedéseként fogadjon el egy olyan jogalkotási keretet, amely szabályozza az összeférhetetlenséget, és nyilvánosságra hozza a magas állami tisztségeket betöltő személyek vagyonát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli, hogy létrejöttek a szervezett bűnözés elleni küzdelmet szolgáló stratégiák és jogalkotási keret; üdvözli az emberkereskedelemhez és a kábítószer-kereskedelemhez kapcsolódó bűnszövetkezetek és útvonalak felszámolását, és fokozottabb erőfeszítéseket szorgalmaz a szervezett bűnözés felszámolására; ösztönzi a bűnüldöző hatóságok közti, az országon belül és a szomszédos országokkal folytatott együttműködés javítását és a bíróságok hatásköreinek és forrásainak megnövelését; elengedhetetlennek tartja a pénzügyi bűncselekmények kivizsgálására és a vagyoni eszközök elkobzására irányuló bűnüldözési kapacitások további fejlesztését; |
| --- | --- |

19.

| 20. | értékeli a iszlámista radikalizálódás és a külföldi terrorista harcosok elleni fellépésre irányuló folyamatos erőfeszítéseket; üdvözli a 2013–2019 közötti időszakra szóló, a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló stratégia elfogadását, amely az erőszakos szélsőségesség, a radikalizálódás, a megelőzés és a reintegráció fogalmait is meghatározza; felhív a stratégiának a biztonsági ügynökségek, a civil társadalmi szervezetek, a vallási vezetők, a helyi közösségek és egyéb, az oktatási, az egészségügyi és a szociális szolgáltatási ágazatban tevékenykedő állami intézmények közti, a radikalizálódás különböző szakaszainak kezelése, valamint a reintegrációs és rehabilitációs eszközök kidolgozása terén való nagyobb mértékű együttműködés révén történő végrehajtására; felhív továbbá a visszatérő külföldi harcosok biztonsági szolgálatok általi folyamatos nyomon követésére, a társadalomba való megfelelő reintegrációjukra, valamint az uniós hatóságokkal és a szomszédos tagállamokkal folytatott folyamatos információcserére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aggasztják azok a civil társadalmi szervezetektől érkező jelzések, amelyek a működési környezetük romlására utalnak; továbbra is aggasztják a politikusok és a média civil társadalmi szervezetek és külföldi képviselők elleni radikális, nyilvános támadásai; elismeri és bátorítja a civil társadalmi szervezetek által a demokratikus folyamatok nyomon követésében, támogatásában és javításában betöltött fontos szerepet, ideértve a választási folyamatot és a fékek és ellensúlyok biztosítását is; aggodalommal veszi tudomásul a korlátozott kormányzati elkötelezettséget és a civil társadalommal való, minden szinten elégtelen együttműködést; kiemeli a civil társadalommal folytatott rendszeres és konstruktív párbeszéd és együttműködés fontosságát, és sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy rendszeres és strukturált módon vonják be a civil társadalmi szervezeteket a politikaformálás folyamatába; felhívja a hatóságokat, hogy semmilyen alapon – például politikai hovatartozás, vallási nézetek vagy etnikai összetétel alapján – ne alkalmazzanak hátrányos megkülönböztetést a civil társadalmi szervezetekkel szemben; úgy véli, hogy komoly indokok hiányában egyetlen csoporttól sem szabad megtagadni a gyülekezési és egyesülési szabadságot; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a hatóságokat, hogy kezdjék el újra a korábban félbeszakadt népszámlálást, amely pontos statisztikákkal szolgálna a népességi adatokról, amelyek a kormányzati fejlesztési programok és a megfelelő költségvetés-tervezés alapját képezhetnék; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékezteti a kormányt és a politikai pártokat a befogadás és tolerancia kultúrájának jogi és gyakorlati alakításával kapcsolatos felelősségükre; üdvözli a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó, az egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló nemzeti stratégia elfogadását; aggodalommal tölti el a megkülönböztetéssel szembeni védelem bizottsága pártatlanságának és függetlenségének kérdése, és felszólít arra, hogy tagjait egy átlátható eljárás keretében válasszák ki; ismételten elítéli a hátrányosan megkülönböztetett csoportokkal szembeni gyűlöletbeszédet; aggasztja, hogy továbbra is tapasztalhatók a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek elleni támadások, intolerancia és diszkrimináció; ismételten felhív arra, hogy a megkülönböztetés elleni törvényt hangolják össze a nemi irányultság alapján való megkülönböztetésre vonatkozó uniós vívmányokkal; hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a romák elleni előítéletek és megkülönböztetés ellen, és meg kell könnyíteni integrációjukat és az oktatási rendszerhez és a munkaerőpiachoz való hozzáférésüket; aggasztja, hogy a börtönökben a börtönökre vonatkozó költségvetés jelentős növelése ellenére továbbra is embertelen körülmények uralkodnak, és a börtönök túlzsúfoltak; szorgalmazza az ombudsman ajánlásainak tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | további erőfeszítéseket kér a nemek közötti egyenlőség előmozdítására és a nők politikai életben és munkaerőpiacon való részvételének növelésére, társadalmi-gazdasági helyzetük javítására és általában a nők és lányok jogainak erősítésére; felszólítja az illetékes hatóságokat a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló jogszabály végrehajtásának javítására, a nők a legfontosabb döntéshozatal tisztségekben minden szinten való alulreprezentáltságának orvoslására, és a nemek közti egyenlőség előmozdítását célzó intézményi mechanizmusok hatékonyságának megerősítésére; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy a jogszabály végrehajtásához elegendő költségvetési előirányzatot határozzanak meg; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a nők nem férnek hozzá egyes alapvető szolgáltatásokhoz, továbbá aggasztja a tartósan magas gyermekhalandósági ráta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sürgeti a kormányt, hogy tegyen intézkedéseket a családon belüli erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni védelemről szóló törvény felülvizsgálatára annak érdekében, hogy megfelelő védelmet biztosítson a családon belüli erőszak és a nemi alapú erőszak valamennyi áldozatának, valamint hogy javítsa a családon belüli erőszak áldozatait támogató szolgáltatásokat, beleértve a megfelelő számú menedék biztosítását is; sürgeti továbbá a kormányt annak biztosítására, hogy a családon belüli erőszak eseteit alaposan vizsgálják ki, az elkövetők ellen pedig indítsanak büntetőeljárást, továbbá hogy folytassa a családon belüli erőszakkal kapcsolatos tudatosság növelését; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megismétli, hogy az etnikumok közötti helyzet továbbra is törékeny; felhívja a politikai pártokat és a civil szervezeteket, hogy tevékenyen mozdítsák elő egy befogadó és toleráns, etnikailag, kulturálisan és vallásilag sokszínű társadalom létrejöttét, valamint hogy erősítsék meg az együttélést és a párbeszédet; úgy véli, hogy konkrét intézkedésekre van szükség a különböző etnikai, nemzeti és vallási közösségek közötti társadalmi kohézió megteremtése érdekében; emlékezteti a kormányt és a pártok vezetőit arra kötelezettségvállalásukra, hogy inkluzív és átlátható módon maradéktalanul végrehajtják az az ohridi keretmegállapodást, késedelem nélkül elvégzik annak régóta esedékes felülvizsgálatát, ideértve a szakpolitikai ajánlásokat is, valamint hogy megfelelő költségvetést biztosítanak a keretmegállapodás végrehajtásához; elítéli az irredentizmus minden formáját és minden olyan próbálkozást, amely a különböző társadalmi csoportok bomlasztására irányul; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy további késedelem nélkül elkezdjék a régen várt népszámlálást; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a régióban egy valódi megbékélési folyamat támogatására, nevezetesen a közelmúlttal foglalkozó kulturális projektek támogatása és a történelem közös és egységes értelmezésének, valamint a tolerancia, a befogadás és a megbékélés közéleti és politikai kultúrájának előmozdítása révén; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ismételten hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak és a civil társadalomnak meg kell hozniuk a történelmi megbékélésre irányuló megfelelő intézkedéseket a különböző etnikai és nemzeti csoportok közötti és e csoportokon belüli megosztottság feloldása érdekében, beleértve a bolgár identitású állampolgárokat is; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sürgeti a kormányt, hogy adjon egyértelmű jelzést a nyilvánosság és a média számára, hogy az országban a nemzetiségi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés nem eltűrt jelenség, beleértve az igazságszolgáltatás, a média, a foglalkoztatás és a szociális lehetőségek területét is; hangsúlyozza e fellépések fontosságát a különböző etnikai közösségek integrációja, valamint az ország stabilitása és európai integrációja szempontjából; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ösztönzi a hatóságokat, hogy szerezzék vissza Szerbiától a jugoszláv titkosszolgálat releváns levéltári iratait; úgy véli, hogy a múlt önkényuralmi rendszerével kapcsolatos átláthatóság, ezen belül a titkosszolgálat archívumainak nyilvánosságra hozatala az első lépés a további demokratizálódás, az elszámoltathatóság és egy erősebb intézményrendszer felé; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ismételten hangsúlyozza a tömegtájékoztatás szabadságának és függetlenségének jelentőségét, mely egyben az Unió egyik alapértéke és minden demokrácia sarokköve; továbbra is aggodalommal tölti el a véleménynyilvánítás szabadsága és a média tekintetében kialakult helyzet, a gyűlöletbeszéd használata, a megfélemlítés és az öncenzúra, valamint a szerkesztői szabályokba való rendszeres politikai beavatkozás és nyomásgyakorlás, továbbá aggasztja az oknyomozó, objektív és a tényeket tiszteletben tartó újságírás és a kormányzati tevékenységekről szóló kiegyensúlyozott tudósítás hiánya; megismétli felhívását, hogy a fősodorbeli médiának, különösen a közszolgálati műsorszolgáltatónak többféle nézőpontot kell bemutatnia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | annak biztosítására kéri az új kormányt, hogy akadályozzák meg és megfelelően vizsgálják ki az újságírók elleni megfélemlítés és erőszak eseteit és a felelősöket állítsák bíróság elé; szükségesnek tartja a közszolgálati műsorszolgáltatás fenntarthatóságát és politikai és pénzügyi önállóságát a pénzügyi és szerkesztői függetlenség, és a pártatlan tájékoztatáshoz való hozzáférés jogának biztosítása érdekében; szorgalmazza az inkluzív média-érdekképviseleti szervek létrehozását; egy olyan szakmai magatartási kódex kidolgozását kéri, amelyet az állami és a magánmédia is elfogad; bátorítja a kormányzati tisztviselők, a civil társadalmi szervezetek és az újságíró-szervezetek által a média reformja terén végzett közös munkát; |
| --- | --- |

32.

| 33. | továbbra is aggasztja, hogy a politikai helyzet súlyos kockázatot jelent a macedón gazdaságra nézve; továbbra is aggasztja a szerződések teljesítésének nem hatékony kikényszerítése, az informális gazdaság mérete, valamint a finanszírozáshoz való hozzáférés nehézsége; hangsúlyozza, hogy a meglehetősen nagy szürkegazdaság jelentős mértékben akadályozza a vállalkozásokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy olyan intézkedéseket hozzanak, amelyek növelik a versenyképességet és a munkahelyteremtést a magánszektorban, valamint felhívja az illetékes hatóságokat, hogy foglalkozzanak az igazságszolgáltatás hatékonyságának kérdésével is; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a makrogazdasági stabilitás fenntartását és a munkanélküliségi ráta csökkentését, és azt, hogy a kormány továbbra is elkötelezett a növekedés és a foglalkoztatás piaci alapú gazdaságpolitikai intézkedésekkel történő előmozdítása mellett, ugyanakkor aggasztja az államadósság fenntarthatósága, valamint az, hogy a munkanélküliség szintje továbbra is magas, miközben a munkaerő-piaci részvétel igen alacsony, különösen a fiatalok, a nők és a fogyatékossággal élők körében; sürgeti továbbá az illetékes hatóságokat, hogy kezeljék a hosszú távú és strukturális munkanélküliséget, mozdítsák elő a gazdaságpolitikai együttműködést, jobban hangolják össze az oktatást a munkaerő-piaci igényekkel, valamint dolgozzanak ki célzott stratégiát a fiatalok és a nők munkaerő-piaci integrációjának fokozására; aggasztja a magasan képzett fiatal szakembereknek az országból való kiáramlása, valamint határozottan felszólítja a kormányt dolgozzon ki programokat annak biztosítása érdekében, hogy a magasan képzett fiatal szakemberek visszatérhessenek, és részt vehessenek a politikai és a döntéshozatali folyamatokban; intézkedésekre szólít fel a költségvetési fegyelem és az átláthatóság javítása, valamint a költségvetés-tervezési kapacitás növelése érdekében; szorgalmazza a kiegyensúlyozott költségvetés elvének alkalmazását; megjegyzi, hogy a vállalkozások számára megteremtett megbízható és kiszámítható szabályozási környezet nagyobb makrogazdasági stabilitást és növekedést eredményez; e tekintetben megfelelő konzultációt szorgalmaz minden érdekelt féllel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli a közlekedési, az energetikai és a távközlési hálózatok modernizálása terén elért előrehaladást, és különösen a X. folyosó (2) befejezésére tett erőfeszítéseket; tekintettel a vasúti összeköttetések jelentőségére a fenntartható közlekedési rendszer keretében, üdvözli, hogy a kormány modernizálni szeretné, illetve ki szeretné építeni a vasúti összeköttetést Szkopje és a szomszédos államok fővárosai között, és nagyobb haladást szorgalmaz, különösen a VIII. folyosón (3) belüli vasúti és közúti összeköttetések kiépítésének befejezése terén; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli a jó felkészültségi szintet az elektronikus kommunikáció és az információs társadalom terén; további előrelépést szorgalmaz a kiberbiztonság terén, és hangsúlyozza, hogy a kibernetikai ellenálló képesség növelése érdekében nemzeti kiberbiztonsági stratégiát kell kidolgozni és elfogadni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aggasztják a környezetvédelem területén tapasztalható jelentős hiányosságok, különösen az ipar által okozott levegő- és vízszennyezés vonatkozásában; megjegyzi, hogy a vízellátási rendszer jelenlegi állapota általánosan rossz, ami nagy vízveszteséget és vízminőségi problémákat okoz; hangsúlyozza a fenntartható hulladékgazdálkodási szakpolitika fejlesztésének és végrehajtásának szükségességét, továbbá felhív egy az EU 2030 kerettel összhangban lévő, az éghajlati cselekvésről szóló átfogó szakpolitika és stratégia kialakítására az éghajlat-politika terén, valamint szorgalmazza a Párizsi Éghajlatvédelmi Megállapodás ratifikálását és végrehajtását; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli, hogy az ország konstruktív szerepet játszik a regionális együttműködésben, különösen a Nyugat-Balkán hat kezdeményezésében és a hálózatépítési programban; megjegyzi azonban, hogy közlekedési és energetikai infrastruktúra szomszédos országokkal és a TEN-T hálózattal való összekapcsolása még korlátozott körű; üdvözli az energiaellátás biztonsága, valamint a villamosenergia-átviteli rendszerösszekötők és a földgáz-összeköttetések terén elért haladást; tudomásul veszi a nyugat-balkáni országokkal a regionális villamosenergia-piac fejlesztéséről aláírt megállapodást; rámutat arra, hogy előre kell lépni a villamosenergia-piac megnyitása terén, és fejleszteni kell a versenyt a gáz- és energiapiacon, az EU harmadik energiaügyi csomagjával összhangban törekedve a közműhálózatok szétválasztására; érdemi javítást szorgalmaz az energiahatékonyság, a megújuló energia előállítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén; szorgalmazza a Párizsi Éghajlatvédelmi Megállapodás ratifikálását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sürgeti a hatóságokat, hogy erősítsék meg a közigazgatási és pénzügyi kapacitásokat az átlátható, hatékony és eredményes közbeszerzési rendszer biztosítása, a szabálytalanságok megakadályozása és az uniós források megfelelő és időben történő felhasználása érdekében, továbbá ezzel egyidejűleg nyújtsanak be rendszeres, részletes jelentéseket a programozásról és a közösségi pénzeszközök felhasználásáról; aggódva állapítja meg, hogy a Bizottság ismét mintegy 27 millió euróval csökkentette az IPA-ból nyújtott pénzügyi támogatást annak következtében, hogy hiányzik a politikai elkötelezettség az államháztartási gazdálkodás reformjának véghezvitelére; felhívja a Bizottságot, hogy jelentéseibe foglaljon bele információkat az országnak nyújtott IPA-támogatásról, valamint a végrehajtott intézkedések hatékonyságáról, különösen a fő prioritások és vonatkozó projektek végrehajtására elkülönített IPA-támogatást illetően; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeréssel nyilatkozik az ország konstruktív szerepéről és együttműködéséről és hatalmas erőfeszítéseiről a migrációs válság kihívásainak kezelése kapcsán, jelentős mértékben hozzájárulva ezzel az Európai Unió biztonságához és stabilitásához; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az országnak a válság mérsékléséhez szükséges eszközöket; további, a nemzetközi humanitárius joggal összhangban lévő intézkedéseket és fellépéseket javasol menekültügyi rendszerének javítása és az emberkereskedelem és a migránscsempészet megakadályozása, valamint az ellene folytatott küzdelemhez szükséges kapacitások – ideértve a szomszédos államokkal kötött együttműködési megállapodásokat a bűnözés elleni küzdelem terén – és a hatékony határigazgatás biztosítása céljából; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megjegyzi, hogy az ország az úgynevezett nyugat-balkáni útvonalon fekszik, és hogy eddig mintegy 600 000 menekült és migráns – köztük veszélyeztetett csoportok, így gyermekek és idősek – haladt át rajta az Európa felé; felhívja az ország hatóságait annak biztosítására, hogy minden menedékjogot kérő vagy az ország területén áthaladó menekült és migráns a nemzetközi és uniós jognak, így a menekültek helyzetére vonatkozó 1951-es egyezményben és az EU Alapjogi Chartájában foglaltaknak megfelelő bánásmódban részesüljön; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a migrációval kapcsolatos kérdésekben a nyugat-balkáni országokkal megkezdett munkát, hogy biztosítsa az európai és nemzetközi normák követését; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza a regionális együttműködés mint az uniós integrációs folyamatot előmozdító eszköz fontosságát, és elismerően nyilatkozik az ország által a régió valamennyi országához fűződő kétoldalú kapcsolatok előmozdítása terén tett építő jellegű erőfeszítésekről és kezdeményező hozzájárulásokról; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a regionális együttműködés elengedhetetlen eleme a régióban stabilitást és fellendülést teremtő uniós csatlakozási folyamatnak, és ezért prioritást kell képeznie a kormány számára; üdvözli, hogy az ország továbbra is konstruktív szerepet játszik és tevékenyen járul hozzá a kétoldalú, regionális és nemzetközi együttműködéshez, és részt vesz a polgári és katonai válságkezelési műveletekben; elismerően nyilatkozik az országnak az uniós külpolitikához való fokozott hozzáigazodásáról (73 %); felszólítja a macedóniai hatóságokat, hogy csatlakozzanak az Oroszországgal szemben a Krím jogellenes annektálását követően bevezetett uniós korlátozó intézkedésekhez; ismételten rámutat a Bulgáriával megkötendő, a baráti és jószomszédi viszonyról szóló szerződésről szóló tárgyalások lezárásának fontosságára; felszólítja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az ország magukat bolgárnak valló polgárainak politikai, szociális és kulturális jogait; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ösztönzi, hogy a szomszédos országok részvételével állítsanak fel a történelemmel és oktatással foglalkozó közös szakértői bizottságokat, amelyek a tudományos együttműködést megerősítve és a fiatal generációk szomszédos népek iránti pozitív hozzáállását előmozdítva hozzájárulnának a történelem objektív, tényeken alapuló értelmezéséhez; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli a Macedónia és Görögország között végrehajtott bizalomépítő intézkedésekre irányuló kezdeményezés kézzelfogható eredményeit, amelyek hozzájárulhatnak a jobb megértéshez és az erősebb kétoldalú kapcsolatokhoz, előkészítve az ország elnevezésével kapcsolatos probléma kölcsönösen elfogadható megoldását, továbbá elismeri a bizalomépítő intézkedések végrehajtása terén elért pozitív fejleményeket; hangsúlyozza, hogy kerülni kell az olyan gesztusokat, ellentmondásos fellépéseket és nyilatkozatokat, amelyek negatívan érinthetik a jószomszédi kapcsolatokat; ismét határozottan felhívja a az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (főképviselő/alelnök) és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki új kezdeményezéseket a még fennálló nézetkülönbségek felszámolására, valamint hogy munkálkodjanak a két országgal és az ENSZ különleges képviselőjével együttműködve az elnevezés kérdésének kölcsönösen elfogadható megoldásán, valamint hogy ennek eredményéről számoljanak be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözi a berlini folyamat keretében végzett tevékenységeket, amelyek a nyugat-balkáni országok európai kilátásainak erős politikai támogatottságáról tanúskodnak; rámutat arra, hogy e folyamat a törzshálózatokba és kétoldalú infrastrukturális, gazdasági és összekapcsolási projektekbe történő befektetéseken keresztül fontos szerepet tölt be a régió országai gazdasági fejlődésének előmozdításában; üdvözli az ifjúsággal kapcsolatos regionális kezdeményezésekben, például a Nyugat-Balkáni Regionális Ifjúságügyi Együttműködési Hivatalban való aktív részvétel fontosságát; üdvözli a Nyugat-balkáni Alap létrehozását, és sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a javasolt kezdeményezéseket és projekteket; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli, hogy az ország töltötte be a Közép-európai Kezdeményezés elnökségét, amikor 2015 során a gazdasági együttműködés és az üzleti lehetőségek, az infrastruktúra és az általános gazdasági fejlődés, többek között a vidékfejlesztés és az idegenforgalom, valamint a makrorégiók összekapcsolása állt a középpontban; |
| --- | --- |

48.

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, főképviselőnek/alelnöknek, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  HL L 84., 2004.3.20., 13. o.

(2)  Az ausztriai Salzburgtól a görögországi Theszaloníkiig futó X. folyosó a páneurópai közlekedési folyosó egyike.

(3)  Az albániai Durrëstól a bulgáriai Várnáig futó VIII. folyosó a páneurópai közlekedési folyosók egyike. Áthalad Szkopjén is.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/97

---

P8_TA(2017)0264

A Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzet

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetről (2017/2703(RSP))

(2018/C 331/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK) szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2016. június 23-i (1), 2016. december 1-jei (2) és 2017. február 2-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK) szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2016. június 23-i (1), 2016. december 1-jei (2) és 2017. február 2-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel Federica Mogherini, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője / a Bizottság alelnöke, valamint szóvivője által a KDK-ban kialakult helyzetről tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője / a Bizottság alelnöke, valamint szóvivője által a KDK-ban kialakult helyzetről tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a KDK-ban járt uniós küldöttség által az országban tapasztalható emberi jogi helyzetről tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KDK-ban járt uniós küldöttség által az országban tapasztalható emberi jogi helyzetről tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a KDK-ban 2016. december 31-én kötött politikai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KDK-ban 2016. december 31-én kötött politikai megállapodásra,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a KDKválasztások előtti és biztonsági helyzetéről szóló, 2016. június 15-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a KDKválasztások előtti és biztonsági helyzetéről szóló, 2016. június 15-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a KDK-ról szóló, 2016. október 17-i és 2017. március 6-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KDK-ról szóló, 2016. október 17-i és 2017. március 6-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójáról szóló, 2017. március 10-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójáról szóló, 2017. március 10-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a KDK-ról szóló határozataira, különösen a KDK elleni szankciórendszernek és a szakértői csoport megbízatásának megújításáról szóló 2293. (2016) számú, valamint az ENSZ kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziója (MONUSCO) megbízatásának megújításáról szóló 2348. (2017) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a KDK-ról szóló határozataira, különösen a KDK elleni szankciórendszernek és a szakértői csoport megbízatásának megújításáról szóló 2293. (2016) számú, valamint az ENSZ kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziója (MONUSCO) megbízatásának megújításáról szóló 2348. (2017) számú határozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Unió és a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének a KDK-ról szóló, 2017. február 16-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Unió és a Frankofónia Nemzetközi Szervezetének a KDK-ról szóló, 2017. február 16-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Partnerségi Megállapodásra,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. júniusi afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. júniusi afrikai chartájára,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel a KDK 2006. február 18-án elfogadott alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KDK 2006. február 18-án elfogadott alkotmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a KDK folyamatos fegyveres konfliktusoknak és brutális politikai elnyomásnak van kitéve; mivel a KDK-ban a humanitárius és biztonsági válság tovább romlott a politikai válság következményeképpen, mivel Joseph Kabila elnök nem tartotta tiszteletben az alkotmány szerint legfeljebb két mandátumra vonatkozó korlátot; |
| --- | --- |

A.

mivel a KDK folyamatos fegyveres konfliktusoknak és brutális politikai elnyomásnak van kitéve; mivel a KDK-ban a humanitárius és biztonsági válság tovább romlott a politikai válság következményeképpen, mivel Joseph Kabila elnök nem tartotta tiszteletben az alkotmány szerint legfeljebb két mandátumra vonatkozó korlátot;

| B. | mivel a konfliktus a KDK-ban zajló politikai válság körülményei között tört ki; mivel a kongói nemzeti püspöki konferencia (CENCO) égisze alatt 2016. december 31-én született megállapodásban tervezettek szerint a politikai átmenet a 2017 végén egy átmeneti kormány által tartandó szabad és tisztességes elnöki választásokkal érne véget, az alkotmány megváltoztatása nélkül; mivel ez idáig nem történt előrelépés a megállapodás végrehajtásában; |
| --- | --- |

B.

mivel a konfliktus a KDK-ban zajló politikai válság körülményei között tört ki; mivel a kongói nemzeti püspöki konferencia (CENCO) égisze alatt 2016. december 31-én született megállapodásban tervezettek szerint a politikai átmenet a 2017 végén egy átmeneti kormány által tartandó szabad és tisztességes elnöki választásokkal érne véget, az alkotmány megváltoztatása nélkül; mivel ez idáig nem történt előrelépés a megállapodás végrehajtásában;

| C. | mivel 2016 augusztusában Kasaï-Central tartományban fegyveres összetűzések robbantak ki a kongói hadsereg és helyi milíciák között, amelyek átterjedtek a szomszédos Kasaï-Oriental, Lomami és Sankuru tartományokra is, humanitárius válságot okozva és több mint egymillió polgári lakost elmenekülésre késztetve; mivel az ENSZ jelentései az emberi jogok tömeges megsértéseit dokumentálják, többek között 500-nál is több civil lemészárlását és több mint 40 tömegsír felfedezését; mivel az ENSZ szerint mintegy 400 000 gyermeket fenyeget közvetlenül az éhezés; mivel 165 kongói civil társadalmi szervezet és emberi jogi jogvédő szorgalmazta független nemzetközi vizsgálat indítását az emberi jogok Kasaï és Lomami tartományokban való tömeges megsértése ügyében, hangsúlyozva, hogy a kormányzati erők és a milicisták egyaránt részt vettek e bűncselekmények elkövetésében; |
| --- | --- |

C.

mivel 2016 augusztusában Kasaï-Central tartományban fegyveres összetűzések robbantak ki a kongói hadsereg és helyi milíciák között, amelyek átterjedtek a szomszédos Kasaï-Oriental, Lomami és Sankuru tartományokra is, humanitárius válságot okozva és több mint egymillió polgári lakost elmenekülésre késztetve; mivel az ENSZ jelentései az emberi jogok tömeges megsértéseit dokumentálják, többek között 500-nál is több civil lemészárlását és több mint 40 tömegsír felfedezését; mivel az ENSZ szerint mintegy 400 000 gyermeket fenyeget közvetlenül az éhezés; mivel 165 kongói civil társadalmi szervezet és emberi jogi jogvédő szorgalmazta független nemzetközi vizsgálat indítását az emberi jogok Kasaï és Lomami tartományokban való tömeges megsértése ügyében, hangsúlyozva, hogy a kormányzati erők és a milicisták egyaránt részt vettek e bűncselekmények elkövetésében;

| D. | mivel 2017 márciusában Kasaï tartományban két ENSZ-szakértőt és kísérő munkatársaikat elrabolták és meggyilkolták; |
| --- | --- |

D.

mivel 2017 márciusában Kasaï tartományban két ENSZ-szakértőt és kísérő munkatársaikat elrabolták és meggyilkolták;

| E. | mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) 2017 áprilisában felhívást tett közzé a Kasaï régió sürgős humanitárius megsegítése céljából 64,5 millió USA-dollár értékben; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) 2017 áprilisában felhívást tett közzé a Kasaï régió sürgős humanitárius megsegítése céljából 64,5 millió USA-dollár értékben;

| F. | mivel emberi jogi szervezetek folyamatosan azt jelentik, hogy romlik az ország helyzete az emberi jogok, a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és a tüntetés szabadsága terén, és növekszik a békés tüntetők, az újságírók és a politikai ellenzék elleni politikai perek száma, valamint különösen a hadsereg és a milíciák tagjai által alkalmazott túlzott erőszak; mivel a nők és a gyermekek a konfliktus első áldozatai, és széles körben elterjedt a gyakran háborús taktikaként is használt szexuális és nemi alapú erőszak; |
| --- | --- |

F.

mivel emberi jogi szervezetek folyamatosan azt jelentik, hogy romlik az ország helyzete az emberi jogok, a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és a tüntetés szabadsága terén, és növekszik a békés tüntetők, az újságírók és a politikai ellenzék elleni politikai perek száma, valamint különösen a hadsereg és a milíciák tagjai által alkalmazott túlzott erőszak; mivel a nők és a gyermekek a konfliktus első áldozatai, és széles körben elterjedt a gyakran háborús taktikaként is használt szexuális és nemi alapú erőszak;

| G. | mivel a fokozódó erőszak miatt 2017 áprilisában az egy újabb évre megújított megújított mandátumú MONUSCO-nak hozzá kell járulnia a polgári lakosság megvédéséhez, és támogatnia kell a 2016. december 31-i politikai megállapodás végrehajtását, emellett pedig az MONUSCO-kontingens helyszíneinek kiválasztásánál figyelembe kell venni az új biztonsági és humanitárius prioritásokat is; |
| --- | --- |

G.

mivel a fokozódó erőszak miatt 2017 áprilisában az egy újabb évre megújított megújított mandátumú MONUSCO-nak hozzá kell járulnia a polgári lakosság megvédéséhez, és támogatnia kell a 2016. december 31-i politikai megállapodás végrehajtását, emellett pedig az MONUSCO-kontingens helyszíneinek kiválasztásánál figyelembe kell venni az új biztonsági és humanitárius prioritásokat is;

| H. | mivel az EU 2016. december 12-én hét személy ellen korlátozó intézkedéseket fogadott el a választási folyamat akadályozása és az emberi jogok megsértése miatt, majd 2017. május 29-én további kilenc személy ellen, akik felelős beosztást töltenek be az államigazgatásban és a KDK biztonsági erőinek parancsnoki láncában; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU 2016. december 12-én hét személy ellen korlátozó intézkedéseket fogadott el a választási folyamat akadályozása és az emberi jogok megsértése miatt, majd 2017. május 29-én további kilenc személy ellen, akik felelős beosztást töltenek be az államigazgatásban és a KDK biztonsági erőinek parancsnoki láncában;

| 1. | továbbra is mélységesen aggasztja a KDK politikai, biztonsági és humanitárius helyzetének romlása; határozottan elítél – elkövetőjétől függetlenül – minden erőszakos cselekedetet, az emberrablásokat, a gyilkosságokat, a kínzást, a szexuális erőszakot, valamint az önkényes letartóztatásokat és a jogellenes fogva tartásokat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhív egy független és átfogó, ENSZ-szakértőket is magában foglaló nemzetközi vizsgálóbizottság felállítására a Kasaï régióban dúló erőszak felderítése, valamint annak érdekében, hogy megtörténjen a mészárlások elkövetőinek elszámoltatása; felhívja a tagállamokat, hogy politikailag és pénzügyileg is támogassák a vizsgálóbizottságot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet rá, hogy a KDK kormánya viseli az elsődleges felelősséget a területén élő és joghatósága alá tartozó polgárok megvédéséért, beleértve az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elleni védelmet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rendkívül sajnálatosnak tartja a késedelmeket a KDK következő elnöki és parlamenti választásainak megszervezésében, mert azok sértik a kongói alkotmányt; sajnálja továbbá, hogy nincs előrelépés az átmeneti rendelkezésekről szóló 2016. december 31-i politikai megállapodás végrehajtását illetően; emlékeztet a KDK kormánya által az átlátható, szabad és tisztességes, hiteles módon, 2017. végéig lebonyolított választások iránt vállalt elköteleződésre, biztosítva a politikai jogok és szabadságok védelmét, és a politikai megállapodásnak megfelelően zökkenőmentes hatalomátadáshoz vezetve; megismétli a részletes választási naptár nyilvánossá tételének fontosságát, emellett pedig üdvözli a szavazók nyilvántartásba vételét; felszólít a megállapodásban vállalt kötelezettségek korai végrehajtására, különösen arra, hogy a kongói parlament a parlamenti ülésszak végéig módosítsa, illetve elfogadja a szükséges törvényeket; felhív a választási törvény oly módon való módosítására, hogy az megfelelő intézkedések révén biztosítsa a nők képviseletét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Független Nemzeti Választási bizottság felelőssége, hogy pártatlan és inkluzív intézményként elősegítse a demokratikus és hiteles választási folyamat lebonyolítását; felhív a megállapodás és a választási folyamat nyomon követésével megbízandó nemzeti tanács haladéktalan felállítására, a 2016. évi politikai megállapodásnak megfelelően; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet rá, hogy a kormány kötelessége az alapvető szabadságok mint a demokrácia alapjának tiszteletben tartása, védelme és előmozdítása; sürgeti a kongói hatóságokat, hogy állítsanak vissza olyan környezetet, amely elősegíti a szabad és békés véleménynyilvánítás szabadságát, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát és a sajtószabadságot; követeli a jogtalanul fogva tartottak, köztük újságírók, ellenzéki politikusok és a civil társadalom képviselőinek azonnali szabadon bocsátását; kér minden politikai szereplőt, hogy folytassanak politikai párbeszédet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elítéli a nemzetközi humanitárius jog bármiféle, a nemzeti hatóságok és a biztonsági szolgálatok által elkövetett megsértését; aggodalmát fejezi ki továbbá az emberi jogoknak a helyi milíciáik által elkövetett súlyos megsértéséről beszámoló jelentések miatt, ideértve a gyermekkatonák törvénytelen toborzását és alkalmazását, amely cselekmények a nemzetközi jog hatálya alá tartozó háborús bűncselekményeknek minősülhetnek; úgy véli, hogy a gyermekkatonák jelenségének felszámolását a hatóságok és a nemzetközi közösség elsődleges feladatává kell tenni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli a KDK fenyegető humanitárius helyzete miatti aggodalmát, mely helyzet magában foglalja a lakóhely elhagyására kényszerülést, az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, a járványokat és a természeti katasztrófákat; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy fokozzák a pénzügyi támogatást és a humanitárius segélyt megbízható szervezeteken keresztül az érintett lakosság sürgős szükségleteinek kielégítése érdekében, különösen Kasaï tartományban; elítél minden, a humanitárius személyzet és létesítmények ellen elkövetett támadást, és ragaszkodik ahhoz, hogy a kongói hatóságok gondoskodjanak arról, hogy a humanitárius szervezetek akadálytalanul és időben eljuttathassák a segítséget a lakossághoz; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli a MONUSCO megbízatásának megújítását és az ENSZ főtitkárának a KDK-ért felelős különleges képviselője által a polgári lakosság védelme és az emberi jogok választások során történő tiszteletben tartása érdekében végzett munkát; hangsúlyozza, hogy az országban jelenlévő valamennyi ENSZ-csapatra vonatkozó eredeti és jelenlegi megbízatás célja „a fegyveres csoportok semlegesítése”; felszólít, hogy a MONUSCO teljes mértékben avatkozzon be és védje meg a lakosságot a fegyveres csoportoktól és a nőket a nemi erőszakkal szemben, továbbá ne tegyen lehetővé semmilyen, nemzeti utasítás eredményeképp létrejövő korlátozást; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggodalommal állapítja meg, hogy fennáll a régió destabilizálódásának veszélye; megismétli, hogy támogatja az Egyesült Nemzeteket, a Frankofónia Nemzetközi Szervezetét és az Afrikai Uniót a politikai párbeszéd elősegítése terén; felszólít arra, hogy a további destabilizáció megelőzése érdekében tegyék intenzívebbé a közreműködést a Nagy-tavak régiójában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet annak fontosságára, hogy elszámoltassák az emberi jogok megsértéséért és egyéb, a KDK-n belüli konszenzusos és békés megoldást aláaknázó cselekményekért felelős személyeket; támogatja célzott uniós szankciók alkalmazását az emberi jogok súlyos megsértéseiért felelős személyek ellenében; kéri, hogy végezzenek további vizsgálatokat, és a szankciókat terjesszék ki a legmagasabb kormányzati szinten felelős személyek ellen a KDK-ban elkövetett erőszakért és bűncselekményekért, valamint az ország természeti erőforrásainak kifosztásáért, az ENSZ szakértői csoportja által elvégzett vizsgálatokkal összhangban; hangsúlyozza, hogy a szankcióknak magukban kell foglalniuk a vagyoni eszközök befagyasztását és az EU területére való belépés tilalmát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának és Közös Parlamenti Közgyűlésnek, az ENSZ főtitkárának, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0290.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0479.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0017.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/100

---

P8_TA(2017)0265

A fenntarthatósági paktum végrehajtásának jelenlegi állása Bangladesben

Az Európai Parlament 2017. június 14-i állásfoglalása a fenntarthatósági paktum végrehajtásának aktuális állásáról Bangladesben (2017/2636(RSP))

(2018/C 331/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságának bangladesi helyzetéről szóló, 2015. november 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságának bangladesi helyzetéről szóló, 2015. november 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Rana Plaza összeomlásának második évfordulójáról és a bangladesi fenntarthatósági paktum keretében elért előrelépésekről szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rana Plaza összeomlásának második évfordulójáról és a bangladesi fenntarthatósági paktum keretében elért előrelépésekről szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az emberi jogok megsértése Bangladesben” című, 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok megsértése Bangladesben” című, 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a ruházati ágazatra irányuló kiemelt uniós kezdeményezésről szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a ruházati ágazatra irányuló kiemelt uniós kezdeményezésről szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2014. január 16-i (5), a 2013. november 21-i (6) és a 2013. március 14-i (7) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2014. január 16-i (5), a 2013. november 21-i (6) és a 2013. március 14-i (7) állásfoglalására,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról (8), illetve a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (9) szóló, 2010. november 25-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról (8), illetve a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (9) szóló, 2010. november 25-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés” című (10) és a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása, valamint a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című (11), 2013. február 6-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés” című (10) és a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása, valamint a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című (11), 2013. február 6-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a fenntartható ruhaipari értékláncok uniós fejlesztési intézkedések révén való előmozdításáról szóló, 2017. április 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható ruhaipari értékláncok uniós fejlesztési intézkedések révén való előmozdításáról szóló, 2017. április 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0147),

| — | tekintettel a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégiáról (2011–2014) szóló közleményére (COM(2011)0681) és a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalási politikájának 2014 utáni alakításával kapcsolatos bizottsági munkáról szóló nyilvános konzultáció eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégiáról (2011–2014) szóló közleményére (COM(2011)0681) és a Bizottság vállalati társadalmi felelősségvállalási politikájának 2014 utáni alakításával kapcsolatos bizottsági munkáról szóló nyilvános konzultáció eredményeire,

| — | tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népköztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népköztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel a fenntarthatósági paktumra a munkavállalói jogok és az üzemek biztonságának folyamatos javításáról a bangladesi konfekció- és kötöttáru-iparban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntarthatósági paktumra a munkavállalói jogok és az üzemek biztonságának folyamatos javításáról a bangladesi konfekció- és kötöttáru-iparban,

| — | tekintettel a bangladesi fenntarthatósági paktum technikai állapotáról az Európai Bizottság által készített, 2016. júliusi és 2015. április 24-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bangladesi fenntarthatósági paktum technikai állapotáról az Európai Bizottság által készített, 2016. júliusi és 2015. április 24-i jelentésre,

| — | tekintettel a 2016. november 15. és 17. között a bangladesi Dakkában járt eseti küldöttség nyomán a Parlament Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által készített, 2017. január 23-i küldöttségi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. november 15. és 17. között a bangladesi Dakkában járt eseti küldöttség nyomán a Parlament Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által készített, 2017. január 23-i küldöttségi jelentésre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) bangladesi foglalkoztatási körülmények javítására irányuló, 2013. októberében indított programjára (Better Work Bangladesh Programme), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) bangladesi foglalkoztatási körülmények javítására irányuló, 2013. októberében indított programjára (Better Work Bangladesh Programme),

| — | tekintettel az ILO magas szintű háromoldalú missziójáról szóló jelentésre, valamint az ILO egyezmények alkalmazásával foglalkozó szakértői bizottságának 2017. évi megfigyeléseire és a 87. és 98. egyezményre vonatkozó ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO magas szintű háromoldalú missziójáról szóló jelentésre, valamint az ILO egyezmények alkalmazásával foglalkozó szakértői bizottságának 2017. évi megfigyeléseire és a 87. és 98. egyezményre vonatkozó ajánlásaira,

| — | tekintettel az ILO 2016. évi konferenciájának a normák alkalmazásával foglalkozó ILO-bizottsága jelentésében foglalt külön bekezdésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO 2016. évi konferenciájának a normák alkalmazásával foglalkozó ILO-bizottsága jelentésében foglalt külön bekezdésre,

| — | tekintettel az ILO egyesülési szabadsággal foglalkozó bizottságának a kormány ruházati ágazatban dolgozó munkavállalók elleni, 2016. decemberi ásulijai kemény fellépésével kapcsolatban 2017-ben benyújtott panaszra és az ENSZ különmegbízottjaihoz az ásulijai kemény fellépéssel kapcsolatban benyújtott panaszra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO egyesülési szabadsággal foglalkozó bizottságának a kormány ruházati ágazatban dolgozó munkavállalók elleni, 2016. decemberi ásulijai kemény fellépésével kapcsolatban 2017-ben benyújtott panaszra és az ENSZ különmegbízottjaihoz az ásulijai kemény fellépéssel kapcsolatban benyújtott panaszra,

| — | tekintettel az ENSZ-nek a társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítását szolgáló, fenntartható fogyasztásról és termelésről szóló johannesburgi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-nek a társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdítását szolgáló, fenntartható fogyasztásról és termelésről szóló johannesburgi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD fenntartható fejlődést szolgáló beruházáspolitikai keretére (2015),

| — | tekintettel az ENSZ üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, irányadó alapelveire, amelyek mind a kormányok, mind a vállalatok számára meghatározza az emberi jogok védelmének és tiszteletben tartásának kereteit, és amelyeket az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011 júniusában jóváhagyott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, irányadó alapelveire, amelyek mind a kormányok, mind a vállalatok számára meghatározza az emberi jogok védelmének és tiszteletben tartásának kereteit, és amelyeket az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011 júniusában jóváhagyott,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogokról, munkavállalói jogokról, környezetvédelemről és a korrupció elleni küzdelemről szóló globális megállapodására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogokról, munkavállalói jogokról, környezetvédelemről és a korrupció elleni küzdelemről szóló globális megállapodására,

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalatok számára szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel a megállapodással kapcsolatos negyedéves összesítő jelentésre a konfekcióipar gyáraiban zajló renoválásokról, amelyekre a 2016. október 31-i megállapodás vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a megállapodással kapcsolatos negyedéves összesítő jelentésre a konfekcióipar gyáraiban zajló renoválásokról, amelyekre a 2016. október 31-i megállapodás vonatkozik,

| — | tekintettel „A fenntarthatósági paktum végrehajtásának aktuális állása Bangladesben” című, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000037/2017 – B8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntarthatósági paktum végrehajtásának aktuális állása Bangladesben” című, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000037/2017 – B8-0217/2017),

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Banglades a ruházati cikkek második legnagyobb előállítójává vált a világon, és mivel a textilipari ágazat az összexport mintegy 81 %-át adja; mivel a Bangladesben előállított ruházati cikkek 60 %-át az EU-ba szállítják, amely az ország legnagyobb exportpiaca; |
| --- | --- |

A.

mivel Banglades a ruházati cikkek második legnagyobb előállítójává vált a világon, és mivel a textilipari ágazat az összexport mintegy 81 %-át adja; mivel a Bangladesben előállított ruházati cikkek 60 %-át az EU-ba szállítják, amely az ország legnagyobb exportpiaca;

| B. | mivel a bangladesi konfekcióipar 5 000 gyárban mintegy 4,2 millió embert foglalkoztat, és közvetetten 40 millió embert, azaz a bangladesi népesség egynegyedét tartja el; mivel a konfekcióipar jelentős mértékben hozzájárult a szegénység csökkentéséhez és a nők szerepvállalásának növeléséhez; mivel a bangladesi konfekcióipar 80 %-ának munkaerőigényét – a főként vidéki térségekből származó – nők elégítik ki; mivel azonban a munkavállalók 80 %-át továbbra is az informális szektorban foglalkoztatják; mivel a konfekcióipar ellátási láncának összetett jellege és az átláthatóság alacsony foka megkönnyíti az emberi jogok megsértését és növeli a kizsákmányolást; mivel a konfekcióiparban a minimálbér továbbra is a Világbank által megállapított szegénységi küszöb alatt maradt; |
| --- | --- |

B.

mivel a bangladesi konfekcióipar 5 000 gyárban mintegy 4,2 millió embert foglalkoztat, és közvetetten 40 millió embert, azaz a bangladesi népesség egynegyedét tartja el; mivel a konfekcióipar jelentős mértékben hozzájárult a szegénység csökkentéséhez és a nők szerepvállalásának növeléséhez; mivel a bangladesi konfekcióipar 80 %-ának munkaerőigényét – a főként vidéki térségekből származó – nők elégítik ki; mivel azonban a munkavállalók 80 %-át továbbra is az informális szektorban foglalkoztatják; mivel a konfekcióipar ellátási láncának összetett jellege és az átláthatóság alacsony foka megkönnyíti az emberi jogok megsértését és növeli a kizsákmányolást; mivel a konfekcióiparban a minimálbér továbbra is a Világbank által megállapított szegénységi küszöb alatt maradt;

| C. | mivel a nemek közötti egyenlőség a fejlődés egyik mozgatórugója; mivel a nők jogai az emberi jogok részét képezik; mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikke egyértelműen rögzíti, hogy „az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására”, és ezért az EU kötelessége, hogy a nemek közötti egyenlőséget érvényre juttassa valamennyi politikájában, szavatolva, hogy a nők és a férfiak egyenlő módon részesüljenek a társadalmi változásokból, a gazdasági növekedésből és a tisztességes munkahelyek teremtéséből, felszámolva a hátrányos megkülönböztetést és előmozdítva a nők jogainak tiszteletben tartását szerte a világon; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemek közötti egyenlőség a fejlődés egyik mozgatórugója; mivel a nők jogai az emberi jogok részét képezik; mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikke egyértelműen rögzíti, hogy „az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására”, és ezért az EU kötelessége, hogy a nemek közötti egyenlőséget érvényre juttassa valamennyi politikájában, szavatolva, hogy a nők és a férfiak egyenlő módon részesüljenek a társadalmi változásokból, a gazdasági növekedésből és a tisztességes munkahelyek teremtéséből, felszámolva a hátrányos megkülönböztetést és előmozdítva a nők jogainak tiszteletben tartását szerte a világon;

| D. | mivel a konfekcióiparban alkalmazott munkaerő körülbelül 10 %-a dolgozik az exportfeldolgozó övezetekben; mivel az exportfeldolgozó övezetekben végzett munkára vonatkozó törvény a máshol dolgozó bangladesi munkavállalókhoz képest nem biztosítja kellőképp a munkavállalók alapvető jogait; mivel az exportfeldolgozó övezetek területének nagymértékű kiterjesztését tervezik; |
| --- | --- |

D.

mivel a konfekcióiparban alkalmazott munkaerő körülbelül 10 %-a dolgozik az exportfeldolgozó övezetekben; mivel az exportfeldolgozó övezetekben végzett munkára vonatkozó törvény a máshol dolgozó bangladesi munkavállalókhoz képest nem biztosítja kellőképp a munkavállalók alapvető jogait; mivel az exportfeldolgozó övezetek területének nagymértékű kiterjesztését tervezik;

| E. | mivel a rugalmas származási szabályok következtében a bangladesi textiltermékeknek vámmentes bejutást biztosító uniós GSP-rendeletben foglalt „fegyver kivételével mindent” kezdeményezés, amelynek értelmében az EU egyoldalú kereskedelmi kedvezményeket biztosít a legkevésbé fejlett országok számára, jelentős mértékben hozzájárult Banglades jelentős ruhaipari exportjának és munkahelyteremtésének sikertörténetéhez; |
| --- | --- |

E.

mivel a rugalmas származási szabályok következtében a bangladesi textiltermékeknek vámmentes bejutást biztosító uniós GSP-rendeletben foglalt „fegyver kivételével mindent” kezdeményezés, amelynek értelmében az EU egyoldalú kereskedelmi kedvezményeket biztosít a legkevésbé fejlett országok számára, jelentős mértékben hozzájárult Banglades jelentős ruhaipari exportjának és munkahelyteremtésének sikertörténetéhez;

| F. | mivel ezek a kereskedelmi kedvezmények részét képezik a tisztességes és szabad kereskedelem előmozdítására vonatkozó uniós elvnek, és ezért lehetővé teszik az EU számára, hogy az emberi jogok megsértésének legsúlyosabb eseteiben felfüggessze a GSP szerinti kedvezményeket a GSP-rendelet V. fejezete 19. cikkének (1) bekezdésének a) pontja alapján, amely szerint a preferenciális elbánás bizonyos okok alapján ideiglenesen visszavonható – többek között a VIII. melléklet A. részében felsorolt egyezményekben, köztük az ILO nyolc alapvető egyezményében megállapított alapelvek súlyos és rendszeres megsértése esetén; |
| --- | --- |

F.

mivel ezek a kereskedelmi kedvezmények részét képezik a tisztességes és szabad kereskedelem előmozdítására vonatkozó uniós elvnek, és ezért lehetővé teszik az EU számára, hogy az emberi jogok megsértésének legsúlyosabb eseteiben felfüggessze a GSP szerinti kedvezményeket a GSP-rendelet V. fejezete 19. cikkének (1) bekezdésének a) pontja alapján, amely szerint a preferenciális elbánás bizonyos okok alapján ideiglenesen visszavonható – többek között a VIII. melléklet A. részében felsorolt egyezményekben, köztük az ILO nyolc alapvető egyezményében megállapított alapelvek súlyos és rendszeres megsértése esetén;

| G. | mivel e rendelkezések alapján és ezen egyezmények elveinek fokozottabb betartása érdekében a Bizottság és az EKSZ 2017 elején megerősített párbeszédet indított a munkavállalói és az emberi jogokról; |
| --- | --- |

G.

mivel e rendelkezések alapján és ezen egyezmények elveinek fokozottabb betartása érdekében a Bizottság és az EKSZ 2017 elején megerősített párbeszédet indított a munkavállalói és az emberi jogokról;

| H. | mivel az ILO 2016. évi konferenciájának a normák alkalmazásával foglalkozó bizottsága jelentésében egy külön bekezdést szentelt Bangladesnek, amelyben megállapította, hogy az ország súlyosan megsérti a 87. egyezmény (egyesülési szabadság) szerinti kötelezettségeit; mivel 2015-ben az ILO arról számolt be, hogy a szakszervezeti bejegyzésre irányuló kérelmek 78 %-át elutasították többek között a gyárvezetők és bizonyos politikusok szakszervezet-ellenessége, illetve a bejegyzés adminisztratív lehetetlensége miatt; |
| --- | --- |

H.

mivel az ILO 2016. évi konferenciájának a normák alkalmazásával foglalkozó bizottsága jelentésében egy külön bekezdést szentelt Bangladesnek, amelyben megállapította, hogy az ország súlyosan megsérti a 87. egyezmény (egyesülési szabadság) szerinti kötelezettségeit; mivel 2015-ben az ILO arról számolt be, hogy a szakszervezeti bejegyzésre irányuló kérelmek 78 %-át elutasították többek között a gyárvezetők és bizonyos politikusok szakszervezet-ellenessége, illetve a bejegyzés adminisztratív lehetetlensége miatt;

| I. | mivel különféle jelentések szerint a ruházati iparban 2006 óta dolgozók százai haltak meg bangladesi gyárakban történt különböző tűzesetekben, és az ezekért felelős számos gyártulajdonost és igazgatót soha nem vonták felelősségre; mivel a becslések szerint az összes ágazatot figyelembe véve évente körülbelül 11 700 munkás veszíti életét halálos baleset következtében, és további 24 500 hal meg foglalkoztatásával összefüggő betegségben; |
| --- | --- |

I.

mivel különféle jelentések szerint a ruházati iparban 2006 óta dolgozók százai haltak meg bangladesi gyárakban történt különböző tűzesetekben, és az ezekért felelős számos gyártulajdonost és igazgatót soha nem vonták felelősségre; mivel a becslések szerint az összes ágazatot figyelembe véve évente körülbelül 11 700 munkás veszíti életét halálos baleset következtében, és további 24 500 hal meg foglalkoztatásával összefüggő betegségben;

| J. | mivel az 5 300 bangladesi takát, illetve 67 USD-t kitevő jelenlegi havi minimálbért 2013 óta nem emelték, és a minimálbérrel foglalkozó tanácsot nem hívták össze; |
| --- | --- |

J.

mivel az 5 300 bangladesi takát, illetve 67 USD-t kitevő jelenlegi havi minimálbért 2013 óta nem emelték, és a minimálbérrel foglalkozó tanácsot nem hívták össze;

| K. | mivel 2016. december 21. után, a magasabb bért követelő bangladesi ruhagyári munkások sztrájkjait és tüntetéseit követően a hatóságok legalább 35 szakszervezeti vezetőt és aktivistát önkényesen letartóztattak és őrizetbe vettek, bezártak szakszervezeti és nem kormányzati szervezeti irodákat vagy rendőrségi megfigyelés alá helyezték őket, valamint felfüggesztettek vagy elbocsátottak 1 600 munkavállalót, amiért tiltakoztak a ruházati ipar alacsony bérei miatt; |
| --- | --- |

K.

mivel 2016. december 21. után, a magasabb bért követelő bangladesi ruhagyári munkások sztrájkjait és tüntetéseit követően a hatóságok legalább 35 szakszervezeti vezetőt és aktivistát önkényesen letartóztattak és őrizetbe vettek, bezártak szakszervezeti és nem kormányzati szervezeti irodákat vagy rendőrségi megfigyelés alá helyezték őket, valamint felfüggesztettek vagy elbocsátottak 1 600 munkavállalót, amiért tiltakoztak a ruházati ipar alacsony bérei miatt;

| L. | mivel az átláthatósági index szerint Banglades 177 ország közül a 145. helyen áll; mivel a korrupció széles körben elterjedt a ruházati ágazat globális ellátási láncán belül, és mind politikai szereplők, mind helyi hatóságok részt vesznek benne; |
| --- | --- |

L.

mivel az átláthatósági index szerint Banglades 177 ország közül a 145. helyen áll; mivel a korrupció széles körben elterjedt a ruházati ágazat globális ellátási láncán belül, és mind politikai szereplők, mind helyi hatóságok részt vesznek benne;

| M. | mivel a bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodáshoz (a továbbiakban: a megállapodás) hasonló, a magánszféra által indított több ígéretes kezdeményezés eredményeképpen az elmúlt húsz évben javultak az ellátási lánc normái és a munkahelyi biztonság, illetve a ruházati ágazat ellátási láncában bővült a munkavállalók jogainak köre; |
| --- | --- |

M.

mivel a bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodáshoz (a továbbiakban: a megállapodás) hasonló, a magánszféra által indított több ígéretes kezdeményezés eredményeképpen az elmúlt húsz évben javultak az ellátási lánc normái és a munkahelyi biztonság, illetve a ruházati ágazat ellátási láncában bővült a munkavállalók jogainak köre;

| N. | mivel a paktum 2014., 2015. és 2016. évi egymást követő felülvizsgálatai során megállapításra került, hogy a bangladesi hatóságok néhány területen kézzel fogható eredményeket értek el, és mivel a paktum hozzájárul az egészség és biztonság szerény mértékű javításához a gyárakban, illetve a munkakörülmények javításához a konfekcióiparban; mivel a munkavállalói jogokkal kapcsolatos haladás nagyobb kihívást jelentett, és mivel e téren az elmúlt pár évben nem történt jelentős előrelépés; mivel az ILO szerint a 2013. évi bangladesi munkajogi törvény módosításával és végrehajtásával kapcsolatos hiányosságok súlyosan akadályozzák az egyesülési szabadsághoz való jog és szakszervezetek bejegyzéséhez való jog gyakorlását, különösen az exportfeldolgozó övezetekben működő konfekcióiparban; mivel az exportfeldolgozó övezetekben dolgozó munkavállalóktól megtagadták a szakszervezethez való csatlakozás jogát; |
| --- | --- |

N.

mivel a paktum 2014., 2015. és 2016. évi egymást követő felülvizsgálatai során megállapításra került, hogy a bangladesi hatóságok néhány területen kézzel fogható eredményeket értek el, és mivel a paktum hozzájárul az egészség és biztonság szerény mértékű javításához a gyárakban, illetve a munkakörülmények javításához a konfekcióiparban; mivel a munkavállalói jogokkal kapcsolatos haladás nagyobb kihívást jelentett, és mivel e téren az elmúlt pár évben nem történt jelentős előrelépés; mivel az ILO szerint a 2013. évi bangladesi munkajogi törvény módosításával és végrehajtásával kapcsolatos hiányosságok súlyosan akadályozzák az egyesülési szabadsághoz való jog és szakszervezetek bejegyzéséhez való jog gyakorlását, különösen az exportfeldolgozó övezetekben működő konfekcióiparban; mivel az exportfeldolgozó övezetekben dolgozó munkavállalóktól megtagadták a szakszervezethez való csatlakozás jogát;

| O. | mivel a katasztrófát követően a korábbiakban nem tapasztalt mértékű igény jelentkezett az európai fogyasztók részéről a tekintetben, hogy jobb tájékoztatást kapjanak arról, hogy honnan származnak a termékek, és hogy azokat milyen körülmények között állítják elő; mivel az európai polgárok számtalan petíciót nyújtottak be és kampányokat szerveztek a nemzetközi ruhaipari márkák nagyobb elszámoltathatósága és annak biztosítása érdekében, hogy ruházati cikkeiket etikus módon állítsák elő; |
| --- | --- |

O.

mivel a katasztrófát követően a korábbiakban nem tapasztalt mértékű igény jelentkezett az európai fogyasztók részéről a tekintetben, hogy jobb tájékoztatást kapjanak arról, hogy honnan származnak a termékek, és hogy azokat milyen körülmények között állítják elő; mivel az európai polgárok számtalan petíciót nyújtottak be és kampányokat szerveztek a nemzetközi ruhaipari márkák nagyobb elszámoltathatósága és annak biztosítása érdekében, hogy ruházati cikkeiket etikus módon állítsák elő;

Felelős üzleti magatartás Bangladesben – elsősorban belügyi feladat

| 1. | hangsúlyozza, hogy bár az elmúlt években a növekedése és a fejlődése figyelemre méltó volt, Bangladesnek hosszú távon jelentős erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy sikerüljön fenntartható és inkluzívabb gazdasági növekedést elérnie; hangsúlyozza, hogy e tekintetben alapvető fontosságúak a termelékenység növelésére, az export további diverzifikálására, a társadalmi igazságosságra, a munkavállalók jogaira, a környezetvédelemre, valamint a korrupció elleni küzdelemre irányuló strukturális reformok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a bangladesi kormányt, hogy kiemelt prioritásként erősítse meg szerepvállalását a ruhaiparban dolgozó munkavállalók biztonságának, munkakörülményeinek és jogainak javítását illetően, továbbá javítsa az épületek és gyárak biztonságára vonatkozó jogszabályok végrehajtását; hogy folytassa tovább a munkaügyi ellenőrzésekre szánt források növelését, alkalmazzon és képezzen ki még több gyári ellenőrt, teremtsen olyan feltételeket, hogy a munkaügyi felügyelők cserélődése lassuljon, dolgozzon ki éves munkatervet azon gyárak ellenőrzésének megismétlésére, ahol hiányosságokat tártak fel, és terjessze ki az épületek és gyárak ellenőrzését más ágazatokra is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a bangladesi kormányt a 2013. évi munkajogi törvény módosítására annak érdekében, hogy hatékonyan megoldja az egyesülés szabadságával és a kollektív tárgyalásokhoz való joggal kapcsolatos problémákat, hogy támogassa a szociális párbeszédet, biztosítsa a szakszervezetek gyors és önkénytől mentes nyilvántartásba vételét, biztosítsa a szakszervezetekkel szembeni megkülönböztetés és a tisztességtelen munkaügyi gyakorlatok feltételezett eseteinek hatékony kivizsgálását és büntetőjogi üldözését, hogy garantáljon olyan munkajogi jogszabályi kereteket, amely teljes mértékben megfelel a nemzetközi normáknak, nevezetesen az egyesülés szabadságáról és a kollektív tárgyalásokról szóló 87., illetve 98. sz. ILO-egyezményeknek, és biztosítsa ezek tényleges végrehajtását; sürgeti továbbá a kormányt annak biztosítására, hogy az exportfeldolgozó övezetekre vonatkozó jogszabályok lehetővé tegyék az egyesülés teljes szabadságát, ugyanezen nemzetközi normákkal összhangban, valamint sürgősen vizsgálják ki a szakszervezetekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden megnyilvánulását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a bangladesi kormányt, a gyáripari szövetségeket és a gyártulajdonosokat, hogy renoválják az összes olyan konfekcióipari gyárat, amely exportra termel, és biztosítsák, hogy a javítási munkálatokat ellenőrzések kövessék, és hogy azokat az illetékes állami hatóságok átlátható módon felügyeljék, felismerve az adományozók által mobilizált pénzeszközök hasznosságát és a hatékony pénzügyi támogatás fontosságát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a bangladesi kormányt, hogy haladéktalanul hívja újra össze a minimálbérrel foglalkozó tanácsot és rövidebb időszakonként végezze el a bérek felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

5.

A magánszféra kezdeményezései – hasznos és értékes hozzájárulás

| 6. | felszólítja a nemzetközi márka- és kiskereskedőket, valamint a bangladesi magánszférát, hogy továbbra is vállaljanak szerepet a munkavállalói jogok érvényre juttatásában, a vállalati társadalmi felelősségvállaláshoz kapcsolódó fellépések végrehajtásában, és javítsák a felelősségteljes üzleti gyakorlatok – köztük a bangladesi ruhagyári munkások tisztességes munkakörülményeinek biztosítása – terén elért eredményeiket, valamint segítsék elő átlátható információk szolgáltatását arról, hogy mely gyárak állítják elő a termékeket, és ösztönözzék a releváns kezdeményezések közötti koordinációs mechanizmusokat; ösztönzi a nemzetközi márka- és kiskereskedők azon törekvésének folytatását, hogy fogadjanak el egységes magatartási kódexet a bangladesi gyárak ellenőrzését illetően; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza a magánszférának a bangladesi kormánnyal és a nemzetközi szervezetekkel együttműködésben a tűz- és épületbiztonsági megállapodás révén az országban elért eredményeit; rámutat azonban, hogy a tűz- és épületbiztonság terén elért eredmények ellenére a megállapodás részes felei továbbra is aggódnak a kritikus biztonsági kérdések megoldásának lassúsága miatt; felszólítja a megállapodás részes feleit, hogy mielőtt a jelenlegi megállapodás 2018. május 12-én lejár, hosszabbítsák meg kötelezettségvállalásukat újabb öt évre; felhívja a kormányt és a bangladesi üzleti szférát, hogy ismerjék el annak hasznosságát, hogy a kiskereskedők elkötelezzék magukat a megállapodás mellett, és támogassák megállapodásban részes felek megbízatásának kiterjesztését; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a bangladesi kormányt és a magánszférát, hogy folytassák az áldozatok anyagi kompenzációját és rehabilitációját célzó újabb kezdeményezéseiket, és dolgozzanak ki hatékony újrafoglalkoztatási stratégiát, valamint támogassák a vállalkozói/megélhetési készségek javítását; |
| --- | --- |

8.

Az EU és a nemzetközi közösség közös felelőssége

| 9. | támogatja a bangladesi fenntarthatósági paktum nyomon követő tevékenységeit, valamint a Bizottság és az EKSZ által a munkavállalói és az emberi jogokról Bangladessel folytatott megerősített párbeszédet, melynek célja, hogy a GSP-rendeletben felsorolt egyezményekben lefektetett elveknek való megfelelést javítsák; |
| --- | --- |

9.

| 10. | támogatja, hogy a Bizottság – a középpontba az önkéntes kezdeményezéseket és szigorú magatartási szabályokat állítva – megvizsgálja egy uniós szintű kezdeményezés lehetőségét a ruházati ágazatra vonatkozóan; tudomásul veszi a fenntartható ruhaipari értékláncok uniós fejlesztési intézkedések révén való előmozdításáról szóló, 2017. április 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumot, és ismét felszólít arra, hogy e munkadokumentumon túlmenően fontolják meg a megfelelő gondossággal kapcsolatos kötelező erejű jogszabály megalkotását; hangsúlyozza továbbá, hogy az egyeztetés, az információk megosztása, a legjobb gyakorlatok megosztása és a kormányok arra irányuló elkötelezettsége, hogy meghatározzák a megfelelő keretfeltételeket, hozzájárulhat az értékláncra vonatkozó magán- és állami kezdeményezések hatékonyságának növeléséhez, és elősegítheti a pozitív eredményeket a fenntartható fejlődés vonatkozásában; hangsúlyozza a fogyasztók tudatossága növelésének fontosságát az átláthatóság növelése érdekében, valamint a munkajogi és környezetvédelmi normák, a termékbiztonság és a fenntartható fogyasztás javítására irányuló erőfeszítések támogatását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a bangladesi fenntarthatósági paktum, amelynek az EU kulcsfontosságú szereplője, példaként szolgálhat hasonló partnerségek harmadik országokkal való kialakításához; felhívja az Uniót, hogy folytassa és fokozza a fenntartható fejlődés és a vállalati társadalmi felelősségvállalás terén az olyan szervezetekkel való nemzetközi együttműködést, mint az ILO, az OECD vagy az ENSZ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | támogatja az ENSZ nyitott munkacsoportjának erőfeszítéseit, amelyet egy kötelező erővel rendelkező, a vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló ENSZ-szerződés kidolgozása céljából hoztak létre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan vegyenek részt az ennek eredményére támaszkodó tárgyalásokban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy ha nem sikerül javítani a biztonsági helyzetet és szisztematikusan ellenállni a szélsőségesek jelentette fenyegetésnek Bangladesben, annak közvetlen hatása lesz az országba irányuló beruházásra, ami végső soron hátráltatni fogja a hosszú távú fejlődést és a hétköznapi emberek életét; |
| --- | --- |

13.

Következtetések

| 14. | hangsúlyozza, hogy a magas színvonalú ruhaipari ágazat alapvető fontosságú Banglades gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából, és hogy annak konjunktúrája nagyszámú munkavállaló, főleg nők számára lehetővé tette, hogy az informális gazdaságból átlépjenek a formális gazdaságba; óva int azoktól a kezdeményezésektől, amelyek az EU és más megrendelők Bangladesből való kivonulásához vezethetnek, mivel ez káros hatással lenne nem csupán az ország hírneve, hanem – ami még ennél is fontosabb – az ország jövőbeni fejlődési kilátásai szempontjából; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a felelősségteljes üzleti magatartás mint átfogó cél megvalósítása a bangladesi kormány, a helyi magánszféra, a nemzetközi közösség és az üzleti partnerek közös felelőssége; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, Banglades kormányának és parlamentjének, valamint az ILO főigazgatójának. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0414.

(2)  HL C 346., 2016.9.21., 39. o.

(3)  HL C 234., 2016.6.28., 10. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0196.

(5)  HL C 482., 2016.12.23., 149. o.

(6)  HL C 436., 2016.11.24., 39. o.

(7)  HL C 36., 2016.1.29., 145. o.

(8)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(9)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(10)  HL C 24., 2016.1.22., 28. o.

(11)  HL C 24., 2016.1.22., 33. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0299.

---

2017. június 15., csütörtök

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/105

---

P8_TA(2017)0267

Afgan Mukhtarli ügye és a média helyzete Azerbajdzsánban

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről (2017/2722(RSP))

(2018/C 331/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Azerbajdzsánról szóló, és különösen az emberi jogokra és a jogállamiságra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsánról szóló, és különösen az emberi jogokra és a jogállamiságra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU és Azerbajdzsán között fennálló kapcsolatra, amely 1999-ben lépett hatályba a partnerségi és együttműködési szerződés formájában, a keleti partnerség létrejöttére és Azerbajdzsán részvételére az Euronest Parlamenti Közgyűlésben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Azerbajdzsán között fennálló kapcsolatra, amely 1999-ben lépett hatályba a partnerségi és együttműködési szerződés formájában, a keleti partnerség létrejöttére és Azerbajdzsán részvételére az Euronest Parlamenti Közgyűlésben,

| — | tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság parlamentje (a Milli Majlis) által 2016. szeptember 30-án elfogadott, a 2015. szeptember 14-i, az Euronest Parlamenti Közgyűlésben való tagságát és részvételét megszüntető korábbi határozatát hatályon kívül helyező, azaz a bennmaradás és a részvétel mellett döntő határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsán Köztársaság parlamentje (a Milli Majlis) által 2016. szeptember 30-án elfogadott, a 2015. szeptember 14-i, az Euronest Parlamenti Közgyűlésben való tagságát és részvételét megszüntető korábbi határozatát hatályon kívül helyező, azaz a bennmaradás és a részvétel mellett döntő határozatra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) részére 2016. november 14-én elfogadott, az EU és tagállamai nevében Azerbajdzsán Köztársasággal átfogó megállapodásról folytatandó tárgyalásokra szóló megbízatásra, valamint az említett megállapodásról szóló tárgyalások 2017. február 7-i megindítására; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) részére 2016. november 14-én elfogadott, az EU és tagállamai nevében Azerbajdzsán Köztársasággal átfogó megállapodásról folytatandó tárgyalásokra szóló megbízatásra, valamint az említett megállapodásról szóló tárgyalások 2017. február 7-i megindítására;

| — | tekintettel Ilham Alijevnek, Azerbajdzsán elnökének Brüsszelben tett 2017. február 6-i látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ilham Alijevnek, Azerbajdzsán elnökének Brüsszelben tett 2017. február 6-i látogatására,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság küldöttségének 2017. május 22-én Azerbajdzsánban tett legutóbbi látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság küldöttségének 2017. május 22-én Azerbajdzsánban tett legutóbbi látogatására,

| — | tekintettel a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel a Freedom House „Szabadság a világban – 2017” című jelentésére, amely szerint Azerbajdzsánban a sajtó „nem szabad”, az internet pedig „részben szabad”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Freedom House „Szabadság a világban – 2017” című jelentésére, amely szerint Azerbajdzsánban a sajtó „nem szabad”, az internet pedig „részben szabad”,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő nyilatkozatára Mehman Huseynov 2017. március 7-én Azerbajdzsánban történt elítéléséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő nyilatkozatára Mehman Huseynov 2017. március 7-én Azerbajdzsánban történt elítéléséről,

| — | tekintettel az EU–Grúzia társulási megállapodásra/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre, amely 2016. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Grúzia társulási megállapodásra/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre, amely 2016. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa, Nils Muiznieks által az újságírók, civil társadalmi és emberi jogi aktivisták, valamint ellenzékiek azerbajdzsáni üldözéséről tett múltbeli nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa, Nils Muiznieks által az újságírók, civil társadalmi és emberi jogi aktivisták, valamint ellenzékiek azerbajdzsáni üldözéséről tett múltbeli nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az EBESZ/ODIHR igazgatója, Michael Georg Link által Afgan Mukhtarli azeri újságíró és emberi jogvédő állítólagos elrablásáról és a fogságban vele szemben tanúsított rossz bánásmódról tett 2017. június 8-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ/ODIHR igazgatója, Michael Georg Link által Afgan Mukhtarli azeri újságíró és emberi jogvédő állítólagos elrablásáról és a fogságban vele szemben tanúsított rossz bánásmódról tett 2017. június 8-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivője által „Grúziában élő azeri állampolgárok törvénytelen fogva tartásáról” tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivője által „Grúziában élő azeri állampolgárok törvénytelen fogva tartásáról” tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Afgan Mukhtarli száműzött azeri oknyomozó újságíró, aki 2015-ben Tbiliszibe költözött, Tbilisziből 2017. május 29-én eltűnt és pár órával később Bakuban tűnt fel újra; |
| --- | --- |

A.

mivel Afgan Mukhtarli száműzött azeri oknyomozó újságíró, aki 2015-ben Tbiliszibe költözött, Tbilisziből 2017. május 29-én eltűnt és pár órával később Bakuban tűnt fel újra;

| B. | mivel ügyvédje szerint Afgan Mukhtarlit ismeretlen, állítólag a grúz bűnügyi rendőrség egyenruháját viselő férfiak megállították, gépkocsiba tuszkolták, megverték, majd az azeri határra vitték, ahol állítólag 10 000 EUR-t helyeztek el az öltözetében; |
| --- | --- |

B.

mivel ügyvédje szerint Afgan Mukhtarlit ismeretlen, állítólag a grúz bűnügyi rendőrség egyenruháját viselő férfiak megállították, gépkocsiba tuszkolták, megverték, majd az azeri határra vitték, ahol állítólag 10 000 EUR-t helyeztek el az öltözetében;

| C. | mivel Afgan Mukhtarlinak jelenleg jogszerűtlen határátlépés, csempészet és rendőrséggel szembeni erőszak vádjával kell szembenéznie; mivel az említett vádak alapján több évnyi börtönbüntetés szabható ki, és mivel 2017. május 31-én a bíróság három hónapnyi tárgyalás előtti fogva tartásra ítélte; |
| --- | --- |

C.

mivel Afgan Mukhtarlinak jelenleg jogszerűtlen határátlépés, csempészet és rendőrséggel szembeni erőszak vádjával kell szembenéznie; mivel az említett vádak alapján több évnyi börtönbüntetés szabható ki, és mivel 2017. május 31-én a bíróság három hónapnyi tárgyalás előtti fogva tartásra ítélte;

| D. | mivel Afgan Mukhtarli több független médiaorgánumnak – köztük a Szabad Európa Rádiónak/Szabadság Rádiónak – dolgozott, és arról ismert, hogy bírálóan szólt az azeri hatóságokról; mivel Grúziába költözött, hogy elkerülje az azeri hatóságok részéről a megtorlást tevékenysége miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel Afgan Mukhtarli több független médiaorgánumnak – köztük a Szabad Európa Rádiónak/Szabadság Rádiónak – dolgozott, és arról ismert, hogy bírálóan szólt az azeri hatóságokról; mivel Grúziába költözött, hogy elkerülje az azeri hatóságok részéről a megtorlást tevékenysége miatt;

| E. | mivel Grúzia részes állama az Emberi Jogok Európai Egyezményének és ennek folytán Grúzia felelőssége, hogy garantálja a területén élő azeriek biztonságát és megelőzze hazájukba történő erőszakos visszavitelüket; mivel ennek ellenére azeri polgárok egyre gyakrabban szembesülnek azzal, hogy nem hosszabbítják meg grúziai tartózkodásra jogosító engedélyüket; |
| --- | --- |

E.

mivel Grúzia részes állama az Emberi Jogok Európai Egyezményének és ennek folytán Grúzia felelőssége, hogy garantálja a területén élő azeriek biztonságát és megelőzze hazájukba történő erőszakos visszavitelüket; mivel ennek ellenére azeri polgárok egyre gyakrabban szembesülnek azzal, hogy nem hosszabbítják meg grúziai tartózkodásra jogosító engedélyüket;

| F. | mivel Grúzia elnöke, Giorgi Margvelasvili kijelentette, hogy Afgan Mukhtarli elrablása „súlyos kihívás a [grúz] államiság és szuverenitás” számára; |
| --- | --- |

F.

mivel Grúzia elnöke, Giorgi Margvelasvili kijelentette, hogy Afgan Mukhtarli elrablása „súlyos kihívás a [grúz] államiság és szuverenitás” számára;

| G. | mivel a grúz belügyminiszter a büntető törvénykönyv 143. cikke – jogellenes fogva tartás – alapján vizsgálatot indított Afgan Mukhtarli ügyében, és megbeszélést kezdeményezett a kérdésről azeri partnerével; |
| --- | --- |

G.

mivel a grúz belügyminiszter a büntető törvénykönyv 143. cikke – jogellenes fogva tartás – alapján vizsgálatot indított Afgan Mukhtarli ügyében, és megbeszélést kezdeményezett a kérdésről azeri partnerével;

| H. | mivel az általános emberi jogi helyzet Azerbajdzsánban pár év óta súlyos aggodalomra ad okot, napirenden vannak a folytatólagos megfélemlítések és az elnyomás, az üldöztetés gyakorlata, hírek érkeznek kínzásokról, utazási tilalomról, valamint a mozgásszabadság korlátozásáról a nem kormányzati szervezetek vezetői, emberijog-védők, ellenzékiek, újságírók és a civil társadalom más képviselői esetében; |
| --- | --- |

H.

mivel az általános emberi jogi helyzet Azerbajdzsánban pár év óta súlyos aggodalomra ad okot, napirenden vannak a folytatólagos megfélemlítések és az elnyomás, az üldöztetés gyakorlata, hírek érkeznek kínzásokról, utazási tilalomról, valamint a mozgásszabadság korlátozásáról a nem kormányzati szervezetek vezetői, emberijog-védők, ellenzékiek, újságírók és a civil társadalom más képviselői esetében;

| I. | mivel 2017. május 17-én a bakui fellebbviteli bíróság elrendelte, hogy Leyla és Arif Yunus – akik politikai menedéket kaptak Hollandiában – térjenek vissza Azerbajdzsánba újabb bírósági meghallgatás végett; |
| --- | --- |

I.

mivel 2017. május 17-én a bakui fellebbviteli bíróság elrendelte, hogy Leyla és Arif Yunus – akik politikai menedéket kaptak Hollandiában – térjenek vissza Azerbajdzsánba újabb bírósági meghallgatás végett;

| J. | mivel 2017. május 12-én a közlekedési, távközlési és csúcstechnológiai minisztérium kérelmére a sabaili körzeti bíróság fenntartotta öt online médiaorgánum – köztük a Szabad Európa Rádió/Szabadság Rádió azerbajdzsáni szolgálata, az Azadliq.info, a Meydan TV, valamint a Turan TV és az Azerbaijani Saadi műholdas tv-csatornák – zárolását; |
| --- | --- |

J.

mivel 2017. május 12-én a közlekedési, távközlési és csúcstechnológiai minisztérium kérelmére a sabaili körzeti bíróság fenntartotta öt online médiaorgánum – köztük a Szabad Európa Rádió/Szabadság Rádió azerbajdzsáni szolgálata, az Azadliq.info, a Meydan TV, valamint a Turan TV és az Azerbaijani Saadi műholdas tv-csatornák – zárolását;

| K. | mivel az Azerbajdzsán Köztársaság parlamentje (a Milli Majlis) és az Európai Parlament közötti kapcsolatok újraélesztése, valamint Azerbajdzsán megújított tagsága és részvétele az Euronest Parlamenti Közgyűlésben, továbbá tevékenysége értékesnek bizonyult; |
| --- | --- |

K.

mivel az Azerbajdzsán Köztársaság parlamentje (a Milli Majlis) és az Európai Parlament közötti kapcsolatok újraélesztése, valamint Azerbajdzsán megújított tagsága és részvétele az Euronest Parlamenti Közgyűlésben, továbbá tevékenysége értékesnek bizonyult;

| L. | mivel 2017. február 7-én az EU és Azerbajdzsán tárgyalásokat kezdett egy új megállapodásról, amely az európai szomszédságpolitika 2015. évi felülvizsgálatában foglalt elveket fogja követni és megújított alapot fog kínálni az EU és Azerbajdzsán közötti politikai párbeszédhez és együttműködéshez; |
| --- | --- |

L.

mivel 2017. február 7-én az EU és Azerbajdzsán tárgyalásokat kezdett egy új megállapodásról, amely az európai szomszédságpolitika 2015. évi felülvizsgálatában foglalt elveket fogja követni és megújított alapot fog kínálni az EU és Azerbajdzsán közötti politikai párbeszédhez és együttműködéshez;

| 1. | határozottan elítéli Afgan Mukhtarli elrablását Tbilisziből, valamint rá következő bakui fogva tartását; véleménye szerint ez az emberi jogok súlyos megsértését jelenti, és elítéli a súlyos törvénysértést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a grúz hatóságokat, hogy gyorsan, átfogóan, átlátható módon és hatékonyan vizsgálják ki Afgan Mukhtarli erőszakos eltávolítását Grúziából, illetve jogellenes átvitelét Azerbajdzsánba, az elkövetőket pedig állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | véleménye szerint rendkívül fontos, hogy a grúz hatóságok minden lehetséges erőfeszítést megtegyenek annak érdekében, hogy minden kétséget kizáró módon eloszlassák a gyanút, mely szerint az erőszakos eltávolításban grúz állami tisztviselők is szerepet játszottak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet rá, hogy a grúz hatóságok felelőssége valamennyi Grúziában élő vagy ott politikai menedékért folyamodó, hazájában emberi jogi vagy politikai tevékenységéért esetlegesen súlyos igazságszolgáltatási következményekkel szembenéző, harmadik országbeli állampolgár védelmének a szavatolása; e tekintetben emlékeztet az Emberi Jogok Európai Egyezményének 3. cikkére, mely egyezménynek Grúzia részes fele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | határozottan elítéli Afgan Mukhtarli üldöztetését, melyre kitalált vádak alapján került sor, és megismétli, hogy független újságíróként végzett munkája miatt vannak a nyomában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja az azeri hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül ejtsék valamennyi vádat és engedjék szabadon Afgan Mukhtarlit és mindazokat, akiket alapvető jogaik – így a véleménynyilvánítás szabadsága – gyakorlása miatt börtönöztek be; Afgan Mukhtarli ügye kapcsán felszólítja a grúz hatóságokat, hogy tegyenek meg minden ahhoz szükséges lépést az azeri hatóságok irányában, hogy Afgan Mukhtarli újra családja körében lehessen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangot ad mély aggodalmának amiatt, hogy Afgan Mukhtarli ügye újabb példája annak, hogy az azeri hatóságok üldözik és támadják száműzetésben élő bírálóikat, valamint azok otthon élő családtagjait; emlékeztet azokra a korábbi esetekre, amikor nemzetközi elfogatóparancsot kérelmeztek száműzetésben élő, a hatóságokkal szemben bírálattal fellépő azeri polgárok ellen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólít azonnali, teljes körű, átlátható, hiteles és pártatlan vizsgálat indítására Mehman Galandarov azeri blogger és aktivista 2017. április 28-án az azeri hatóságok őrizetében bekövetkezett halála miatt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhív valamennyi politikai fogoly, köztük újságírók, emberijog-védők és más civil társadalmi aktivisták, név szerint Afgan Mukhtarli, Ilkin Rustamzadeh, Rashad Ramazanov, Seymur Hazi, Giyas Ibrahimov, Mehman Huseynov, Bayram Mammadov, Ilgar Mammadov, Araz Guliyev, Tofig Hasanli, Ilgiz Qahramanov, Afgan Sadygov és mások azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, valamint – de nem kizárólag – azokéra, akikre vonatkozóan az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítéletet hozott, továbbá felszólít valamennyi ellenük szóló vádpont ejtésére és politikai és állampolgári jogaik teljes körű helyreállítására, kiterjesztve olyan korábban bebörtönzött és azóta szabadon bocsátott politikai foglyokra, mint Intigam Aliyev, Khadija Ismayilova és mások; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja az azeri hatóságokat, hogy hagyjanak fel Leyla és Arif Yunus jelenlegi üldözésével, és felhívja az Interpol figyelmét erre a politikai alapon folytatódó esetre; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ismételten sürgetőleg felszólítja az azeri hatóságokat, hogy szüntessék meg az újságírók, emberijog-védők és más, kormányt kritizáló személyek szelektív bűnügyi üldözését és bebörtönzését, valamint biztosítsák, hogy valamennyi fogva tartott személy – köztük újságírók, politikai és civil társadalmi aktivisták – perük lefolytatása során teljes körűen élhessenek jogaikkal és tisztességes tárgyalási feltételek vonatkozzanak rájuk; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti az azeri hatóságokat, hogy biztosítsák, hogy a független civil társadalmi csoportok és aktivisták szükségtelen korlátozások és az üldöztetéstől való félelem nélkül tevékenykedhessenek, ideértve a civil társadalmat súlyosan korlátozó jogszabályok hatályon kívül helyezését, a nem kormányzati szervezetek és vezetőik bankszámlái befagyasztásának feloldását, valamint a külföldi finanszírozáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürget az azeri kormányt, hogy teljes mértékben tegyen eleget az EJEB valamennyi ítéletének, működjön együtt az Európa Tanács Velencei Bizottságával és emberi jogi biztosával, hajtsa végre ajánlásaikat és az ENSZ különleges eljárásait az emberijog-védők, az egyesülés és békés gyülekezés szabadsága, a véleménynyilvánítás szabadsága és az önkényes fogva tartások tekintetében annak érdekében, hogy a törvények módosítása és a gyakorlatok kiigazítása teljes mértékben a szakértők következtetéseinek megfelelően történjen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy 2015-ben és 2016-ban Azerbajdzsánban szabadon bocsátottak több kiemelkedő emberijog-védőt, újságírót és aktivistát; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza a kormányzat, az ellenzéki erők és általában a civil társadalom közötti jó politikai légkör fontosságát; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza az Európai Unió és Azerbajdzsán közötti új partnerségi megállapodás fontosságát; kiemeli, hogy az új megállapodás alapját a demokratikus reformoknak, a jogállamiságnak, a jó kormányzásnak, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kell képeznie; emlékeztet rá, hogy az új megállapodásról zajló tárgyalások során szoros figyelemmel fogja követni a helyzetet, és csak ezután fog dönteni egyetértése megadásáról; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Tanácsnak, a Bizottságnak, Azerbajdzsán Köztársaság és Grúzia elnökeinek, kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az EBESZ-nek és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

17.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/109

---

P8_TA(2017)0268

Pakisztán, különösen az emberijog-védők helyzete és a halálbüntetés

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása Pakisztánról, különösen az emberi jogok védelmezőinek helyzetéről és a halálbüntetésről (2017/2723(RSP))

(2018/C 331/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Pakisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pakisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Tanács Pakisztánról szóló 2016. július 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Pakisztánról szóló 2016. július 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU–Pakisztán ötéves együttműködési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Pakisztán ötéves együttműködési tervre,

| — | tekintettel Pakisztán emberi jogi cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Pakisztán emberi jogi cselekvési tervére,

| — | tekintettel az EU és Pakisztán közötti, a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves indikatív programra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Pakisztán közötti, a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves indikatív programra;

| — | tekintettel az EU pakisztáni választási megfigyelő missziójának jelentésében foglalt ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU pakisztáni választási megfigyelő missziójának jelentésében foglalt ajánlásokra,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és szóvivőjének Pakisztánról tett nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és szóvivőjének Pakisztánról tett nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára és különösen annak 18. cikkére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Pakisztán is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Pakisztán is részes fele,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel Pakisztán alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Pakisztán alkotmányára,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről, az emberi jogok védelmezőiről, valamint a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra, továbbá az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos 2012-es uniós stratégiai keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről, az emberi jogok védelmezőiről, valamint a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokra, továbbá az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos 2012-es uniós stratégiai keretre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Pakisztán 2015-ig moratóriumot alkalmazott a halálbüntetések terén, de a pesavári katonai iskolában elkövetett 2014. decemberi mészárlás nyomán újra visszaállította ezt a büntetési tételt; mivel a moratóriumot eredetileg csak a terroristák tevékenységeivel összefüggésben szüntették meg, később azonban ezt valamennyi főbenjáró bűncselekményre kiterjesztették; |
| --- | --- |

A.

mivel Pakisztán 2015-ig moratóriumot alkalmazott a halálbüntetések terén, de a pesavári katonai iskolában elkövetett 2014. decemberi mészárlás nyomán újra visszaállította ezt a büntetési tételt; mivel a moratóriumot eredetileg csak a terroristák tevékenységeivel összefüggésben szüntették meg, később azonban ezt valamennyi főbenjáró bűncselekményre kiterjesztették;

| B. | mivel mostanra a halálbüntetés végrehajtására várakozók száma Pakisztánban az egyik legmagasabb a világon; mivel jelentések szerint olyan esetekben is végrehajtották az ítéletet, ahol a fellebbezési mechanizmus még folyamatban volt; |
| --- | --- |

B.

mivel mostanra a halálbüntetés végrehajtására várakozók száma Pakisztánban az egyik legmagasabb a világon; mivel jelentések szerint olyan esetekben is végrehajtották az ítéletet, ahol a fellebbezési mechanizmus még folyamatban volt;

| C. | mivel Pakisztán „istenkáromlási törvénye” (a büntető törvénykönyv 295-C szakasza) kötelezően halálos ítéletet ír elő; mivel jelenleg több százan várnak ügyük tárgyalására, több személy pedig halálsoron várakozik „istenkáromlás” vádjával; mivel a törvény homályosnak tekinthető fogalommeghatározásokat tartalmaz, amelyek alkalmasak a politikai másként gondolkodók elleni célzott fellépésre és az állami intézmények és más szervek elleni jogos bírálatok elhallgattatására; |
| --- | --- |

C.

mivel Pakisztán „istenkáromlási törvénye” (a büntető törvénykönyv 295-C szakasza) kötelezően halálos ítéletet ír elő; mivel jelenleg több százan várnak ügyük tárgyalására, több személy pedig halálsoron várakozik „istenkáromlás” vádjával; mivel a törvény homályosnak tekinthető fogalommeghatározásokat tartalmaz, amelyek alkalmasak a politikai másként gondolkodók elleni célzott fellépésre és az állami intézmények és más szervek elleni jogos bírálatok elhallgattatására;

| D. | mivel 2017 márciusában a miniszterelnök elrendelte valamennyi „istenkáromló” online anyag betiltását, és a pakisztáni hatóságok a közösségi médiát üzemeltető vállalatok segítségét kérték az „istenkáromlással” gyanúsított pakisztániak azonosítása érdekében; mivel 2017. április 14-én a diáktársaiból álló tömeg meglincselte Masal Hánt, az Abdul Vali Hán Egyetem diákját, miután „istenkáromló” anyagok online terjesztésével vádolták meg; mivel 2017. június 10-én egy pakisztáni terrorizmus elleni bíróság halálra ítélte Taimúr Razát, mivel állítólag „istenkáromlást” követett el a Facebookon; mivel Baba Dzsánt és 12 másik tüntetőt életfogytiglani börtönbüntetésre ítéltek, ami a tüntetésért valaha kiszabott legsúlyosabb ítélet; |
| --- | --- |

D.

mivel 2017 márciusában a miniszterelnök elrendelte valamennyi „istenkáromló” online anyag betiltását, és a pakisztáni hatóságok a közösségi médiát üzemeltető vállalatok segítségét kérték az „istenkáromlással” gyanúsított pakisztániak azonosítása érdekében; mivel 2017. április 14-én a diáktársaiból álló tömeg meglincselte Masal Hánt, az Abdul Vali Hán Egyetem diákját, miután „istenkáromló” anyagok online terjesztésével vádolták meg; mivel 2017. június 10-én egy pakisztáni terrorizmus elleni bíróság halálra ítélte Taimúr Razát, mivel állítólag „istenkáromlást” követett el a Facebookon; mivel Baba Dzsánt és 12 másik tüntetőt életfogytiglani börtönbüntetésre ítéltek, ami a tüntetésért valaha kiszabott legsúlyosabb ítélet;

| E. | mivel a pakisztáni Nemzetgyűlés 2017. április 18-án határozatot fogadott el, amelyben elítélte, hogy az erőszakos tömeg állítólagos „istenkáromlás” miatt meglincselte Masal Hánt; mivel a Szenátus a visszaélések megfékezése érdekében vitát folytatott a reformokról; |
| --- | --- |

E.

mivel a pakisztáni Nemzetgyűlés 2017. április 18-án határozatot fogadott el, amelyben elítélte, hogy az erőszakos tömeg állítólagos „istenkáromlás” miatt meglincselte Masal Hánt; mivel a Szenátus a visszaélések megfékezése érdekében vitát folytatott a reformokról;

| F. | mivel a katonai bíróságok két évre szóló felhatalmazást kaptak, miközben erősíteni kellett volna a polgári igazságszolgáltatást; mivel lassan halad az igazságszolgáltatás fejlesztése, és 2017. március 22-én vitatott módon további két éves időszakra visszaállították a katonai bíróságokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a katonai bíróságok két évre szóló felhatalmazást kaptak, miközben erősíteni kellett volna a polgári igazságszolgáltatást; mivel lassan halad az igazságszolgáltatás fejlesztése, és 2017. március 22-én vitatott módon további két éves időszakra visszaállították a katonai bíróságokat;

| G. | mivel Pakisztánban több olyan esetet jegyeztek fel, ahol az emberi jogok védelmezői, a politikai másként gondolkodók, valamint a vallási kisebbségek vagy csoportok, például az ahmadita közösség megfélemlítés, támadás, bebörtönzés, kínzás és zaklatás, valamint gyilkosság áldozatává váltak; mivel az ENSZ erőszakos eltüntetésekkel és nem önkéntes eltűnésekkel foglalkozó munkacsoportja és a nem kormányzati szervezetek által gyűjtött információk feltárták, hogy a biztonsági és a bűnüldöző szervek, köztük a rendőrség és a hírszerző ügynökségek erőszakos eltüntetéseket hajtanak végre; mivel egyetlen elkövetőt sem sikerült bíróság elé állítani; |
| --- | --- |

G.

mivel Pakisztánban több olyan esetet jegyeztek fel, ahol az emberi jogok védelmezői, a politikai másként gondolkodók, valamint a vallási kisebbségek vagy csoportok, például az ahmadita közösség megfélemlítés, támadás, bebörtönzés, kínzás és zaklatás, valamint gyilkosság áldozatává váltak; mivel az ENSZ erőszakos eltüntetésekkel és nem önkéntes eltűnésekkel foglalkozó munkacsoportja és a nem kormányzati szervezetek által gyűjtött információk feltárták, hogy a biztonsági és a bűnüldöző szervek, köztük a rendőrség és a hírszerző ügynökségek erőszakos eltüntetéseket hajtanak végre; mivel egyetlen elkövetőt sem sikerült bíróság elé állítani;

| H. | mivel 2017 áprilisában egy katonai bíróság bűnösnek találta és halálra ítélte Kulbhusan Dzsadav indiai állampolgárt; mivel az ügy jelenleg a Nemzetközi Bíróság előtt fekszik, mivel a vádlottól megtagadták a konzulátusi hozzáférési jogokat; mivel 2017. május 4-én egy tízéves fiú meghalt, öt másik személy pedig megsebesült, amikor a – feltételezhetően „istenkáromlással” kapcsolatos vádak miatt – feldühödött tömeg megtámadott egy rendőrőrsöt Beludzsisztánban; mivel 2017. május 30-án egy, a helyi médiában csak Sumaila néven említett tinédzserrel szemben egy rokona által elkövetett állítólagos nemi erőszak miatt a törzsi bíróság halálra ítélte az áldozatot; mivel ezek az események nem elszigetelt esetek; |
| --- | --- |

H.

mivel 2017 áprilisában egy katonai bíróság bűnösnek találta és halálra ítélte Kulbhusan Dzsadav indiai állampolgárt; mivel az ügy jelenleg a Nemzetközi Bíróság előtt fekszik, mivel a vádlottól megtagadták a konzulátusi hozzáférési jogokat; mivel 2017. május 4-én egy tízéves fiú meghalt, öt másik személy pedig megsebesült, amikor a – feltételezhetően „istenkáromlással” kapcsolatos vádak miatt – feldühödött tömeg megtámadott egy rendőrőrsöt Beludzsisztánban; mivel 2017. május 30-án egy, a helyi médiában csak Sumaila néven említett tinédzserrel szemben egy rokona által elkövetett állítólagos nemi erőszak miatt a törzsi bíróság halálra ítélte az áldozatot; mivel ezek az események nem elszigetelt esetek;

| I. | mivel Ászja Norín, ismertebb nevén Ászja Bibi ügye továbbra is súlyos jelentőségű ügy az emberi jogokkal kapcsolatos aggályokkal összefüggésben Pakisztánban; mivel Ászja Bibit, a pakisztáni keresztény asszonyt a pakisztáni bíróság 2010-ben bűnösnek találta istenkáromlás vádjában, és kötél általi halálra ítélte; mivel amennyiben az ítéletet végrehajtanák, Ászja Bibi lenne az első nő, akit Pakisztánban istenkáromlás vádjával törvényesen kivégeznek; mivel különböző nemzetközi petíciók sürgették szabadon bocsátását azon az alapon, hogy valójában vallása miatt üldözik; mivel az Ászja Bibi melletti és az „istenkáromlást” büntető törvények elleni kiállásukért önbíráskodók meggyilkolták Sahbaz Bhatti keresztény kisebbségügyi minisztert és Szalman Taszír muszlim politikust; mivel Ászja Bibi halálos ítéletének ideiglenes felfüggesztése ellenére az asszonyt a mai napig börtönben tartják fogva, családja pedig bujkál; |
| --- | --- |

I.

mivel Ászja Norín, ismertebb nevén Ászja Bibi ügye továbbra is súlyos jelentőségű ügy az emberi jogokkal kapcsolatos aggályokkal összefüggésben Pakisztánban; mivel Ászja Bibit, a pakisztáni keresztény asszonyt a pakisztáni bíróság 2010-ben bűnösnek találta istenkáromlás vádjában, és kötél általi halálra ítélte; mivel amennyiben az ítéletet végrehajtanák, Ászja Bibi lenne az első nő, akit Pakisztánban istenkáromlás vádjával törvényesen kivégeznek; mivel különböző nemzetközi petíciók sürgették szabadon bocsátását azon az alapon, hogy valójában vallása miatt üldözik; mivel az Ászja Bibi melletti és az „istenkáromlást” büntető törvények elleni kiállásukért önbíráskodók meggyilkolták Sahbaz Bhatti keresztény kisebbségügyi minisztert és Szalman Taszír muszlim politikust; mivel Ászja Bibi halálos ítéletének ideiglenes felfüggesztése ellenére az asszonyt a mai napig börtönben tartják fogva, családja pedig bujkál;

| J. | mivel változatlan intenzitással folyik a nem kormányzati szervezetekkel szembeni fellépés; mivel a terrorizmus elleni nemzeti terv végrehajtásának ürügyével több nem kormányzati szervezetet megfélemlítettek és zaklattak, néhány szervezetnek pedig az irodáját is lezárták; |
| --- | --- |

J.

mivel változatlan intenzitással folyik a nem kormányzati szervezetekkel szembeni fellépés; mivel a terrorizmus elleni nemzeti terv végrehajtásának ürügyével több nem kormányzati szervezetet megfélemlítettek és zaklattak, néhány szervezetnek pedig az irodáját is lezárták;

| K. | mivel 12 millió nőnek nincs nemzeti személyazonosító kártyája, és ezért megtagadják tőlük a választói névjegyzékbe való felvétel jogát a választásokon; mivel az uniós választási megfigyelő küldöttségek megtették ajánlásaikat a következő, 2018-ra kitűzött választási folyamat javítása céljából; |
| --- | --- |

K.

mivel 12 millió nőnek nincs nemzeti személyazonosító kártyája, és ezért megtagadják tőlük a választói névjegyzékbe való felvétel jogát a választásokon; mivel az uniós választási megfigyelő küldöttségek megtették ajánlásaikat a következő, 2018-ra kitűzött választási folyamat javítása céljából;

| L. | mivel Pakisztán 2014. január 1-jén belépett a GSP+ rendszerbe; mivel ez a rendszer várhatóan erős ösztönzést jelent az alapvető emberi és munkajogok, valamint a környezetvédelem és a jó kormányzás elvei tiszteletben tartásához; |
| --- | --- |

L.

mivel Pakisztán 2014. január 1-jén belépett a GSP+ rendszerbe; mivel ez a rendszer várhatóan erős ösztönzést jelent az alapvető emberi és munkajogok, valamint a környezetvédelem és a jó kormányzás elvei tiszteletben tartásához;

| M. | mivel az EU továbbra is teljes mértékben elkötelezett a párbeszéd és a szerepvállalás folytatása mellett az ötéves együttműködési terv és annak utódja keretében; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU továbbra is teljes mértékben elkötelezett a párbeszéd és a szerepvállalás folytatása mellett az ötéves együttműködési terv és annak utódja keretében;

| 1. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU minden esetben és kivétel nélkül határozottan ellenzi a halálbüntetést; felszólít a halálbüntetés egyetemes eltörlésére; mély aggodalmát fejezi ki a moratórium megszüntetésére vonatkozó pakisztáni döntés miatt, amelynek következtében riasztó mértékben folytatódnak a kivégzések; felszólítja Pakisztánt, hogy állítsa vissza a moratóriumot a halálbüntetés teljes eltörlésének hosszabb távú céljával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mély aggodalmát fejezi ki a halálbüntetés kifogásolható eljárásokat követő pakisztáni alkalmazásáról, a kiskorúak és a mentális zavarokban szenvedő személyek kivégzéséről és az állítólagos kínzásokról szóló jelentések miatt; felszólítja a kormányt, hogy a nemzeti jogszabályok halálbüntetésről szóló rendelkezéseit hozza összhangba a nemzetközi joggal és normákkal, egyebek mellett állítsa le azokat a kivégzéseket, amelyeket nem szándékos emberölés bűntette miatt szabtak ki, tiltsa meg a fiatalkorú és a mentális zavarokban szenvedő elkövetők kivégzését, és a fellebbezések elbírálásáig vezessen be moratóriumot a kivégzésekre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása terén Pakisztánban bekövetkezett visszarendeződést, különösen a bírósági eljárás nélküli kivégzések számának növekedését, valamint a megfélemlítést és az erő alkalmazását az újságírókkal, az emberi jogok védelmezőivel, a nem kormányzati szervezetekkel és a kormány bírálóival szemben; emlékezteti a pakisztáni kormányt az alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálására vonatkozó kötelezettségére; üdvözli, hogy Pakisztán emberi jogi cselekvési tervet fogadott el, és szorgalmazza annak kézzelfogható eredményekre váltását; e tekintetben figyelmeztet, hogy az EU rendkívül aggasztónak fogja találni, ha az aktivisták ilyen gyakorlatok áldozatává válnak, és nem tapasztalható előrelépés; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalmát fejezi ki a biztonsági erőknek biztosított széleskörű működési szabadság miatt, és felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy gondoskodjon fellépéseik jobb felügyeletéről; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy végezzenek gyors és pártatlan vizsgálatot az őrizetben történt halálesetek és a biztonsági erők által megölt személyek, valamint az állítólagos kínzások ügyében, és állítsák bíróság elé a törvénytelen gyilkosságok és kínzások elkövetőit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli a meghallgatásokat titokban megtartó és polgári ügyekben is joghatósággal rendelkező katonai bíróságok alkalmazását Pakisztánban; ragaszkodik ahhoz, hogy a pakisztáni hatóságok biztosítsanak hozzáférést a nemzetközi megfigyelők és az emberi jogi szervezetek számára a katonai bíróságok alkalmazásának nyomon követése érdekében; felszólít továbbá a független polgári bíróságokra való azonnali és átlátható áttérés végrehajtására a bírósági eljárásokra vonatkozó nemzetközi normákkal összhangban; kiemeli, hogy a bíróság elé állított harmadik országbeli állampolgároknak biztosítani kell a konzuli szolgáltatásokhoz való hozzáférést és a konzuli védelmet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mély aggodalmát fejezi ki az „istenkáromlási törvény” folytatódó alkalmazása miatt, és úgy véli, hogy ez fokozza a vallási türelmetlenség légkörét; tudomásul veszi a pakisztáni legfelső bíróság azon megállapítását, hogy az „istenkáromlással” vádolt személyek „szenvedése aránytalan és jóvátehetetlen mértékű” az említett törvények hibás vagy visszaélésszerű alkalmazásával szembeni megfelelő biztosítékok hiányában; ezért felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy vonja vissza a büntető törvénykönyv 295-A, 295-B és 295-C szakaszát, és vezessen be hatékony eljárásjogi és intézményi biztosítékokat az „istenkáromlási” vádakkal való visszaélések megakadályozására; felszólítja továbbá a kormányt, hogy foglaljon határozottabban állást az állítólagos „istenkáromlókkal” szembeni önbíráskodás elítélése terén, és sürgeti, hogy a kormány ne alkalmazza az „istenkáromlást” elítélő retorikát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a pakisztáni kormányt, hogy hozzon sürgős intézkedéseket az újságírók és a bloggerek életének és jogainak megvédése érdekében; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a pakisztáni hatóságok a felhasználókra vonatkozó információk átadására kérték a Twittert és a Facebookot annak érdekében, hogy „istenkáromlással” gyanúsított személyeket azonosítsanak; felszólítja Pakisztán kormányát és parlamentjét, hogy módosítsák az elektronikus bűncselekmények megelőzéséről szóló 2016. évi törvényt, és töröljék az adatok homályos kritériumok alapján történő nyomon követésére és megőrzésére, valamint a honlapok bezárására vonatkozó, túlságosan széles körű rendelkezéseket; felszólít továbbá az „istenkáromlás” vagy politikai ellenvélemény miatt kiszabott valamennyi halálos ítélet átváltoztatására, a Taimúr Raza elleni ítéletet is beleértve; ezzel összefüggésben felszólítja Pakisztán elnökét, hogy éljen az elnöki kegyelem jogkörével; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi az EU–Pakisztán ötéves együttműködési terv végrehajtása terén elért eredményeket, de reményét fejezi ki, hogy a 2017-ben véglegesítendő új stratégiai együttműködési terv nagyratörő lesz, és elősegíti az EU és Pakisztán közötti kötelékek megerősítését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti Pakisztán kormányát, hogy a lehető legpozitívabb és leggyorsabb módon oldja meg Ászja Bibi folyamatban lévő ügyét; javasolja, hogy az istenkáromlási vádak áldozataival szemben a tapasztalatok szerint az önbíráskodók és az igazságszolgáltatáson kívüli személyek által tanúsított bánásmód fényében tegyenek lépéseket Bibi asszony és családja biztonságának garantálására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a GSP+ jogállás megadása feltételekhez kapcsolódik, és hogy e rendszer értelmében a nemzetközi egyezmények tényleges végrehajtása alapvető követelmény; sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy tegyen határozott erőfeszítéseket a 27 legfontosabb egyezmény végrehajtására, és mutasson fel eredményeket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a rendszeres emberi jogi párbeszéd során vesse fel ezeket a problémákat a pakisztáni hatóságoknál; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

12.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/113

---

P8_TA(2017)0269

Az indonéziai emberi jogi helyzet

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az indonéziai emberi jogi helyzetről (2017/2724(RSP))

(2018/C 331/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Indonéziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2017. január 19-i állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Indonéziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2017. január 19-i állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel a 2014. május 1-jén hatályba lépett EU–Indonézia partnerségi és együttműködési megállapodásra (PEM), valamint a PEM keretében megrendezett első EU–Indonézia közös bizottsági ülést követően, 2016. november 29-én kiadott közös sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. május 1-jén hatályba lépett EU–Indonézia partnerségi és együttműködési megállapodásra (PEM), valamint a PEM keretében megrendezett első EU–Indonézia közös bizottsági ülést követően, 2016. november 29-én kiadott közös sajtóközleményre,

| — | tekintettel az EU vallás és a meggyőződés szabadságáról, valamint a véleménynyilvánítás szabadságáról szóló, 2017. május 9-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU vallás és a meggyőződés szabadságáról, valamint a véleménynyilvánítás szabadságáról szóló, 2017. május 9-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának „Összeállítás Indonéziáról” című, 2017. február 17-i jelentésére, az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésre (harmadik ciklus) és az érintett felek Indonéziával kapcsolatos hozzájárulásainak 2017. február 20-i összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának „Összeállítás Indonéziáról” című, 2017. február 17-i jelentésére, az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésre (harmadik ciklus) és az érintett felek Indonéziával kapcsolatos hozzájárulásainak 2017. február 20-i összefoglalójára,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a tervezett indonéziai kivégzésekről szóló, 2016. július 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a tervezett indonéziai kivégzésekről szóló, 2016. július 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2016. június 28-i 6. EU–Indonézia emberi jogi párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. június 28-i 6. EU–Indonézia emberi jogi párbeszédre,

| — | tekintettel a közös stratégiai célokat szolgáló ASEAN–EU globális partnerség előmozdításáról szóló, 2016. október 14-i bangkoki nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös stratégiai célokat szolgáló ASEAN–EU globális partnerség előmozdításáról szóló, 2016. október 14-i bangkoki nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), amelyet Indonézia 2006-ban ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), amelyet Indonézia 2006-ban ratifikált,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1987. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni, 1987. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Indonézia a világ negyedik legnépesebb nemzete, harmadik legnagyobb demokráciája, legnagyobb muzulmán többségű országa, és sokszínű társadalmát 255 millió, különböző etnikumú, nyelvű és kultúrájú polgár alkotja; |
| --- | --- |

A.

mivel Indonézia a világ negyedik legnépesebb nemzete, harmadik legnagyobb demokráciája, legnagyobb muzulmán többségű országa, és sokszínű társadalmát 255 millió, különböző etnikumú, nyelvű és kultúrájú polgár alkotja;

| B. | mivel Indonézia fontos partner az EU számára; mivel az Uniót erős kapcsolatok fűzik a G20 csoportba tartozó Indonéziához; mivel az EU és Indonézia azonos értékeket vall az emberi jogok, a kormányzás és a demokrácia tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel Indonézia fontos partner az EU számára; mivel az Uniót erős kapcsolatok fűzik a G20 csoportba tartozó Indonéziához; mivel az EU és Indonézia azonos értékeket vall az emberi jogok, a kormányzás és a demokrácia tekintetében;

| C. | mivel 2016-ban Indonéziában addig soha nem látott mértékben váltak az LMBTI-személyek erőszakos, megkülönböztető és zaklató verbális támadások és gúnyos nyilatkozatok célpontjává; mivel jelentések szerint e támadásokat közvetlenül vagy közvetetten kormányzati tisztviselők, állami intézmények és szélsőségesek szították; mivel továbbá e támadások 2017-ben még súlyosabbá váltak; |
| --- | --- |

C.

mivel 2016-ban Indonéziában addig soha nem látott mértékben váltak az LMBTI-személyek erőszakos, megkülönböztető és zaklató verbális támadások és gúnyos nyilatkozatok célpontjává; mivel jelentések szerint e támadásokat közvetlenül vagy közvetetten kormányzati tisztviselők, állami intézmények és szélsőségesek szították; mivel továbbá e támadások 2017-ben még súlyosabbá váltak;

| D. | mivel a saríát követő acehi különleges autonóm tartományban az azonos neműek között létesített, közös megegyezésen alapuló szexuális kapcsolat és a házasságon kívüli szexuális kapcsolat büntetendő, és a kirótt büntetés akár 100 korbácsütés és 100 hónap börtönbüntetés is lehet; mivel 2017 májusában két fiatalembert azonos neműek között létesített szexuális kapcsolatért 85 botütésre ítéltek; mivel a kínzás elkerüléséhez való jog alapvető és elidegeníthetetlen jog; |
| --- | --- |

D.

mivel a saríát követő acehi különleges autonóm tartományban az azonos neműek között létesített, közös megegyezésen alapuló szexuális kapcsolat és a házasságon kívüli szexuális kapcsolat büntetendő, és a kirótt büntetés akár 100 korbácsütés és 100 hónap börtönbüntetés is lehet; mivel 2017 májusában két fiatalembert azonos neműek között létesített szexuális kapcsolatért 85 botütésre ítéltek; mivel a kínzás elkerüléséhez való jog alapvető és elidegeníthetetlen jog;

| E. | mivel Indonézia többi részében a homoszexualitás nem törvénytelen; mivel ennek ellenére az LMBTI-közösség az utóbbi években támadások kereszttüzében állt; |
| --- | --- |

E.

mivel Indonézia többi részében a homoszexualitás nem törvénytelen; mivel ennek ellenére az LMBTI-közösség az utóbbi években támadások kereszttüzében állt;

| F. | mivel Jakartában 2017. május 21-én egy rendőrségi rajtaütés során egy melegbárban 141 férfit tartóztattak le „a pornográfiával kapcsolatos törvények” megsértése miatt; |
| --- | --- |

F.

mivel Jakartában 2017. május 21-én egy rendőrségi rajtaütés során egy melegbárban 141 férfit tartóztattak le „a pornográfiával kapcsolatos törvények” megsértése miatt;

| G. | mivel az indonéziai alkotmánybíróság 2016 januárja óta vizsgál egy olyan petíciót, amely a melegek közötti és a házasságon kívüli szexuális kapcsolat bűnténnyé nyilvánítását célozza; |
| --- | --- |

G.

mivel az indonéziai alkotmánybíróság 2016 januárja óta vizsgál egy olyan petíciót, amely a melegek közötti és a házasságon kívüli szexuális kapcsolat bűnténnyé nyilvánítását célozza;

| H. | mivel Indonéziában egyre nő a vallási kisebbségekkel szembeni intolerancia, amit olyan megkülönböztető törvények és rendeletek tesznek lehetővé, mint például az istenkáromlásról szóló, hivatalosan mindösszesen hat vallást elismerő törvény; mivel 2017 júniusában több embert elítéltek és bebörtönöztek az istenkáromlásról szóló törvény alapján; |
| --- | --- |

H.

mivel Indonéziában egyre nő a vallási kisebbségekkel szembeni intolerancia, amit olyan megkülönböztető törvények és rendeletek tesznek lehetővé, mint például az istenkáromlásról szóló, hivatalosan mindösszesen hat vallást elismerő törvény; mivel 2017 júniusában több embert elítéltek és bebörtönöztek az istenkáromlásról szóló törvény alapján;

| I. | mivel 2017 januárjában az Emberi Jogok Nemzeti Bizottsága (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) úgy találta, hogy a vallási intolerancia egyes tartományokban, így Nyugat-Jáván sokkal erősebb, mint máshol, és hogy gyakran a regionális kormányzati tisztviselők felelősek a visszaélések eltűréséért vagy közvetlen elkövetéséért; |
| --- | --- |

I.

mivel 2017 januárjában az Emberi Jogok Nemzeti Bizottsága (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) úgy találta, hogy a vallási intolerancia egyes tartományokban, így Nyugat-Jáván sokkal erősebb, mint máshol, és hogy gyakran a regionális kormányzati tisztviselők felelősek a visszaélések eltűréséért vagy közvetlen elkövetéséért;

| J. | mivel komoly aggályok merülnek fel az újságírók megfélemlítésével és a velük szembeni erőszakkal kapcsolatban; mivel az újságírók számára biztosítani kell az ország egészébe való bejutást; |
| --- | --- |

J.

mivel komoly aggályok merülnek fel az újságírók megfélemlítésével és a velük szembeni erőszakkal kapcsolatban; mivel az újságírók számára biztosítani kell az ország egészébe való bejutást;

| K. | mivel a Human Rights Watch szerint 2010 és 2015 között a 14 éves vagy annál fiatalabb leányok 49 %-a esett áldozatul a női nemi szervek megcsonkításának; |
| --- | --- |

K.

mivel a Human Rights Watch szerint 2010 és 2015 között a 14 éves vagy annál fiatalabb leányok 49 %-a esett áldozatul a női nemi szervek megcsonkításának;

| L. | mivel a hatóságok 2016 júliusában kivégeztek négy elítélt kábítószer-kereskedőt, és jelezték, hogy 2017-ben 10 további halálraítéltet fognak kivégezni; |
| --- | --- |

L.

mivel a hatóságok 2016 júliusában kivégeztek négy elítélt kábítószer-kereskedőt, és jelezték, hogy 2017-ben 10 további halálraítéltet fognak kivégezni;

| 1. | nagyra értékeli az EU és Indonézia közötti erős kapcsolatot, és ismételten hangsúlyozza a két fél közötti erős és régóta fennálló politikai, gazdasági és kulturális kötelékek fontosságát; hangsúlyozza az emberi jogokról és a demokráciáról folytatott nyitott eszmecserét lehetővé tevő, és egyben a PEM alapjait képező EU–Indonézia emberi jogi párbeszéd jelentőségét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhív az EU és Indonézia közötti parlamenti kapcsolatok megerősítésére, melyek keretében lehetővé válik a különböző közös érdekű kérdések – köztük az emberi jogok – építő jellegű megvitatása; felhívja az indonéz parlamentet az ilyen parlamentközi kapcsolatok megerősítésére; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli Indonézia regionális és többoldalú kapcsolatok szintjén mutatott aktív szerepvállalását; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa nemrégiben – 2017. májusi ülésén az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés keretében – vizsgálta Indonéziát; kiemeli, hogy – az előző ciklusokhoz hasonlóan – Indonézia önként vállalkozott e felülvizsgálatra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az acehi különleges autonóm tartomány hatóságait, hogy előzzék meg a homoszexuálisok további üldözését, és hogy az iszlám büntető törvénykönyv módosítása révén szüntessék meg a homoszexualitás büntethetőségét; határozottan elítéli, hogy Acehben 2017. május 22-én megvesszőztek két homoszexuális férfit – akik 20, illetve 23 évesek –, és így első alkalommal ítéltek vesszőütésre embereket homoszexualitás miatt; határozottan elítéli, hogy az Acehben alkalmazott, a saríán alapuló iszlám büntető törvénykönyv szerint a homoszexualitás törvénytelen; hangsúlyozza, hogy a két férfi büntetése kegyetlen, embertelen és megalázó, és a nemzetközi törvények értelmében kínzásnak minősülhet; felhívja továbbá a hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a nyilvános megkorbácsolás gyakorlatának; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalmát fejezi ki amiatt is, hogy az indonéziai LMBTI-közösséggel szembeni intolerancia Aceh különleges autonóm tartományon kívül is egyre nő; határozottan elítéli, hogy Jakartában 2017. május 21-én egy melegbárban 141 férfit tartóztattak le, jóllehet az indonéz büntető törvénykönyv szerint a homoszexualitás nem bűn; sürgeti a hatóságokat és a kormányzati tisztviselőket, hogy tartózkodjanak az LMBTI-személyek és az országban élő más kisebbségekkel szembeni megkülönböztető nyilvános nyilatkozatoktól; hangsúlyozza, hogy a rendőrség kötelessége a törvények érvényesítése és a kiszolgáltatott kisebbségek védelme, nem pedig üldözése; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elutasítja az Indonéziai Pszichiátriai Szövetség állítását, mely szerint a homoszexualitás és a „transzgenderizmus” mentális betegség; felhívja a hatóságokat, hogy vessenek véget az LMBTI-személyek erőszakos fogva tartásának, és szüntessenek be mindenféle olyan „kezelést”, amelynek célja e személyek homoszexualitásból, biszexualitásból vagy transzneműségből való „kigyógyítása”, és ezt a tilalmat szigorúan érvényesítsék; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli Widodo elnök LMBTI-személyeket érő megkülönböztetést elítélő, 2016. október 19-i nyilatkozatát; felhívja Widodo elnököt, hogy kulcsfontosságú tisztségét kihasználva nyilvánosan ítélje el az LMBTI-személyekkel, a kisebbségekkel, a nőkkel és az országban működő szervezetekkel vagy egyesületekkel szembeni intoleranciát és bűncselekményeket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhív az istenkáromlásról szóló törvény felülvizsgálatára, mivel az veszélyezteti a vallási kisebbségeket; támogatja a büntető törvénykönyv 156. cikke és 156. cikke (a) bekezdése, a vallásgyalázás és a vallás rágalmazásának megelőzéséről szóló törvény, és az elektronikus tranzakciókról és adatokról szóló törvény hatályon kívül helyezését, valamint az istenkáromlással vádolt személyek elleni vádak ejtésére és eljárások megszüntetésére vonatkozó ENSZ-ajánlásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Indonéziában erősödik a türelmetlenség az etnikai, vallási és szexuális kisebbségekkel szemben; sürgeti az indonéz hatóságokat, hogy folytassák a vallási tolerancia és a társadalmi sokszínűség előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket; határozottan elítéli a kisebbségek ellen irányuló erőszak, zaklatás és megfélemlítés minden formáját; felhív az ilyen jogsértések elkövetőinek felelősségre vonására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggodalmát fejezi ki a tömegtájékoztatás szabadságának súlyos megsértései miatt; sürgeti az indonéz kormányt annak megkövetelésére, hogy az állami szervek zéró toleranciát alkalmazzanak az újságírók elleni testi sértések tekintetében, és biztosítsák a külföldi média számára az országba való szabad bejutást; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az indonéz hatóságokat, hogy vonjanak vissza minden olyan jogi rendelkezést, amely indokolatlanul korlátozza az alapvető szabadságokat és az emberi jogokat; felhívja az indonéz hatóságokat, hogy vizsgálják felül az összes törvényt, és biztosítsák, hogy azok megfeleljenek az ország – különösen a véleménynyilvánítás szabadsága, a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság, a vallásszabadság, a törvény előtti egyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és a nyilvános gyülekezéshez való jog tekintetében fennálló – nemzetközi kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalmát fejezi ki a nőkkel szembeni erőszak és sérelmes gyakorlatok – pl. a női nemi szervek megcsonkítása – folytatódó előfordulásával kapcsolatos jelentések miatt; felhívja az indonéz hatóságokat, hogy érvényesítsék a nőkkel szembeni erőszakról szóló törvényt, büntessék a szexuális erőszak valamennyi formáját, valamint hozzanak törvényeket a nemek közötti egyenlőtlenség felszámolására és a nők felelősségvállalásának ösztönzésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli, hogy a halálra ítélt kábítószer-kereskedők kivégzését ügyük felülvizsgálatának lezárásáig felfüggesztették; sürgeti Indonézia kormányát, hogy továbbra is állítsa le az ilyen kivégzéseket, és tárgyalja újra az ügyeket a nemzetközi normáknak megfelelően; felhív a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratórium azonnali újbóli bevezetésére, a halálbüntetés eltörlése céljából; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja Indonézia kormányát, hogy tegyen eleget az összes kötelezettségének, és tartsa tiszteletben, védje meg és biztosítsa a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában rögzített jogokat és szabadságokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Indonézia kormányának és parlamentjének, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) főtitkárának, az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottságának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0002.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/116

---

P8_TA(2017)0270

Az Európai Stratégiai Beruházási Alap végrehajtása

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az Európai Stratégiai Beruházási Alap végrehajtásáról (2016/2064(INI))

(2018/C 331/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (ESBA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (ESBA-rendelet),

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap garanciaalapjának 2015. évi kezeléséről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Számvevőszékhez intézett 2016. május 31-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0353), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap garanciaalapjának 2015. évi kezeléséről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Számvevőszékhez intézett 2016. május 31-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0353),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Európa ismét beruház – Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Európa ismét beruház – Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359),

| — | tekintettel az Európai Beruházási Banknak az EBB-csoport ESBA keretében történő 2015. évi finanszírozási és beruházási műveleteiről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett éves jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Banknak az EBB-csoport ESBA keretében történő 2015. évi finanszírozási és beruházási műveleteiről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett éves jelentésére (2),

| — | tekintettel az „Értékelés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0297), az Európai Beruházási Bank által az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) működéséről készített értékelésre (3), az (EU) 2015/1017 rendelet alkalmazásának az Ernst and Young által készített ad hoc ellenőrzésére (4) és az Európai Számvevőszék véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Értékelés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0297), az Európai Beruházási Bank által az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) működéséről készített értékelésre (3), az (EU) 2015/1017 rendelet alkalmazásának az Ernst and Young által készített ad hoc ellenőrzésére (4) és az Európai Számvevőszék véleményére (5),

| — | tekintettel az 1316/2013/EU rendeletnek és az (EU) 2015/1017 rendeletnek az Európai Stratégiai Beruházási Alap időtartamának meghosszabbítása, továbbá az említett alapot és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot érintő technikai javítások bevezetése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1316/2013/EU rendeletnek és az (EU) 2015/1017 rendeletnek az Európai Stratégiai Beruházási Alap időtartamának meghosszabbítása, továbbá az említett alapot és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot érintő technikai javítások bevezetése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2016)0597),

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáján (COP21), 2015 decemberében, Párizsban, Franciaországban elfogadott Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáján (COP21), 2015 decemberében, Párizsban, Franciaországban elfogadott Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (6),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (7),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, továbbá az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0200/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, továbbá az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0200/2017),

| 1. | tudomásul veszi, hogy Európában nagyfokú a beruházási hiány, és ennek mértéke a Bizottság szerint évente legalább 200-300 milliárd EUR; hangsúlyozza különösen – ennek összefüggésében –, hogy Európának szüksége van nagy kockázatú finanszírozásra, különösen a kkv-k finanszírozása, a kutatás-fejlesztés, az ikt, a közlekedés, valamint a hírközlési és az energetikai infrastruktúra terén, amelyek szükségesek az inkluzív gazdasági fejlődés fenntartásához; aggasztja, hogy a nemzeti számlákra vonatkozó legutóbbi adatok szerint a beruházások nem növekedtek az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozása óta, ami – ha ez így marad – továbbra is a növekedés elfojtásának és a magas munkanélküliségi ráták megmaradásának a kockázatát hordozza, főleg a fiatalok és az új generációk körében; hangsúlyozza, hogy az említett beruházási hiány bizonyos stratégiai területekre irányuló beruházást elősegítő környezet kialakítása általi felszámolása a növekedés megélénkítésének, a munkanélküliség elleni küzdelemnek, az erős, fenntartható és versenyképes ipari fejlődés előmozdításának és a hosszú távú uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításának a kulcsa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az ESBA szerepe a nehézségek megoldásának és a finanszírozási akadályok felszámolásának támogatása, továbbá olyan transzformatív és produktív stratégiai beruházások végrehajtása, amelyek magas gazdasági, környezeti és társadalmi hozzáadott értékkel rendelkeznek, a tagállamok gazdaságának megreformálása és modernizálása, valamint olyan növekedés és álláshelyek teremtés, amelyhez a gazdasági megvalósíthatóság ellenére nem valósul meg piaci finanszírozás, továbbá a magánberuházások ösztönzésére az Unió összes régiójában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet a Parlament rendeletben előírt szerepére, különösen az ESBA végrehajtásának nyomon követése tekintetében; elismeri ugyanakkor, hogy még nem érkezett el az ideje az ESBA működésére és az uniós gazdaságot érintő hatására vonatkozó átfogó és bizonyítékokon alapuló értékelés véglegesítésének, véleménye szerint azonban mindenképpen szükség van egy a kiválasztott és az elutasított projektekkel és a vonatkozó határozatokkal kapcsolatos, átfogó adatokon alapuló, előzetes értékelésre ahhoz, hogy az ESBA 2.0 és a továbbiak szempontjából meghatározhatók legyenek az adott esetben fejlesztésre szoruló területek; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be átfogó értékelést, amint az információk hozzáférhetővé válnak; |
| --- | --- |

3.

Addicionalitás

| 4. | emlékeztet arra, hogy az ESBA célja addicionalitás biztosítása a piac nem megfelelő működésének, illetve a szuboptimális beruházási helyzeteknek a kezelése, továbbá olyan műveletek támogatása érdekében, amelyeket a meglévő uniós pénzügyi eszközökkel nem lehetne, vagy nem ugyanolyan mértékben lehetne megvalósítani, vagy amelyeket az ESBA bevonása nélkül magánforrásokból nem finanszíroznának; megjegyzi azonban, hogy az addicionalitás fogalma további pontosításra szorul; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az ESBA által támogatott projektek – miközben az ESBA-rendelet 9. cikkében megállapított általános célkitűzésekkel összhangban álláshelyek teremtésére, a fenntartható növekedésre, valamint a gazdasági, területi és társadalmi kohézióra törekednek – akkor tekinthetők addicionalitást biztosítónak, ha olyan kockázattal járnak, amely az EBB különleges tevékenységeinek felel meg, az EBB alapokmányának 16. cikkében, valamint az EBB hitelkockázati politikájára vonatkozó iránymutatásaiban meghatározottak szerint; emlékeztet arra, hogy az ESBA által támogatott projektek jellemzően magasabb kockázati profillal rendelkeznek, mint az EBB szokásos műveletei által támogatott projektek; hangsúlyozza, hogy az EBB különleges tevékenységeinek megfelelő minimumkockázatnál alacsonyabb szintű kockázattal járó projektek csak akkor támogathatók az ESBA keretében, ha az addicionalitás biztosításához uniós garancia felhasználására van szükség; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy bár az ESBA keretében jóváhagyott valamennyi projekt „különleges tevékenységnek” minősül, egy független értékelés szerint egyes projekteket az uniós garancia felhasználása nélkül is lehetett volna finanszírozni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy az EBB-vel és az ESBA irányítási struktúrájával együttműködésben készítsen jegyzéket valamennyi olyan EU által támogatott EBB-finanszírozásról, amelyre az addicionalitás kritériuma vonatkozik, valamint mellékeljen egyértelmű és átfogó magyarázatot azon bizonyítékokra vonatkozóan, amelyek igazolják, hogy e finanszírozások más módon nem valósultak volna meg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy az ESBA minőségi és mennyiségi célkitűzései között abban az értelemben ellentmondás jelentkezhet, hogy a bevonandó magántőke mennyiségének elérése érdekében az EBB esetleg olyan kevésbé kockázatos projekteket finanszíroz, amelyek iránt már érdeklődnek beruházók; sürgeti az EBB-t és az ESBA irányítási struktúráját, hogy az ESBA-rendelet 5. cikkének megfelelően biztosítson valódi addicionalitást, és gondoskodjon a piac nem megfelelő működésének, illetve a szuboptimális beruházási helyzeteknek a teljes körű kezeléséről; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az EBB-t, hogy az alap kezelése során biztosítsa az átláthatóságot az állami, magán és harmadik felektől származó hozzájárulások eredete vonatkozásában, és szolgáljon konkrét adatokkal, többek között az egyes projektekre és külföldi befektetőkre vonatkozóan, valamint hangsúlyozza a Parlamentnek való, az ESBA-rendeletben rögzített jelentéstételi kötelezettséget; hangsúlyozza, hogy minden esetleges jövőbeli harmadik országbeli hozzájárulónak teljesítenie kell valamennyi uniós közbeszerzési, munkajogi és környezetvédelmi rendelkezést, és elvárja, hogy az ESBA projektfinanszírozási döntései során teljes mértékben tegyenek eleget az EBB projektjeire vonatkozó szociális és környezetvédelmi feltételeknek; |
| --- | --- |

9.

Eredménytábla és projektkiválasztás

| 10. | megállapítja, hogy a rendeletben foglaltak szerint egy projektet csak akkor választanak ki az ESBA általi támogatásra, ha esetében az EBB és az ESBA irányítási struktúráján belül egyaránt végrehajtották az előzetes átvilágítási és döntéshozatali eljárást; megállapítja, hogy a projektgazdák hangot adtak a gyors visszajelzés és a fokozott átláthatóság iránti igényüknek úgy a kiválasztási kritériumokat, mint a lehetséges ESBA-támogatás összegét és típusát/ügyletrészsorozatát illetően; felhív az egyértelműség fokozására annak érdekében, hogy még inkább ösztönözzék a projektgazdákat az ESBA-támogatás iránti pályázat benyújtására, többek között azáltal, hogy az eredménytáblát elérhetővé teszik az ESBA-finanszírozásra pályázók számára; kéri, hogy a döntéshozatali eljárást tegyék átláthatóbbá a kiválasztási kritériumok és a pénzügyi támogatás tekintetében, és gyorsítsák fel, ugyanakkor az uniós források védelme érdekében továbbra is biztosítsák a szigorú átvilágítást; hangsúlyozza, hogy az értékelési folyamat egyszerűsítése érdekében, különösen a beruházási platformok esetében, ösztönözni kell az EBB és a nemzeti fejlesztési bankok közös átvilágítási eljárását, vagy azt, hogy az EBB ezt a jogkört átruházza a nemzeti fejlesztési bankokra; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy ítéli meg, hogy a projektek és a támogatható partnerek értékelési kritériumai további pontosításra szorulnak; ennek megfelelően további információkat kér az ESBA irányító szerveitől az ESBA keretében jóváhagyott valamennyi projekt értékeléseiről, különösen addicionalitásuk és a fenntartható növekedéshez és a munkahelyteremtési kapacitáshoz való hozzájárulásuk tekintetében, a rendeletben foglaltak szerint; kéri, hogy a támogatásra jogosult partnerek vonatkozásában az uniós elvek és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) normáinak megfelelően alkalmazzanak szigorú vállalatirányítási szabályokat ahhoz, hogy elfogadható ESBA-partnerek lehessenek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az eredménytábla eszközként szolgál a beruházási bizottság számára ahhoz, hogy előnyben részesítse a magasabb pontszámmal és nagyobb hozzáadott értékkel rendelkező műveletek esetében az uniós garancia felhasználását, és hogy a beruházási bizottságnak azt ennek megfelelően kell használnia; ellenőrizni fogja az eredménytábla és a kapcsolódó mutatók betartását, alkalmazását és használatát; kéri, hogy a projektkiválasztási kritériumokat megfelelően alkalmazzák, és a projektkiválasztási eljárást tegyék átláthatóbbá; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi rendelet melléklete szerint a beruházási bizottságnak a projektek elsőbbségének meghatározásakor az eredménytábla valamennyi pillérét egyformán fontosnak kell tekintenie, tekintet nélkül arra, hogy az adott pillérhez numerikus pontszámot rendeltek vagy pedig az pontszám nélküli, minőségi és mennyiségi mutatókból áll; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi eredménytáblákban a projektek technikai szempontjaihoz kapcsolódó 3. pillér ugyanolyan súllyal esik latba, mint a fontosabb, a várható eredményekhez kapcsolódó 1. és 2. pillér; kritikával illeti a tényt, hogy a beruházási bizottság szakértői az EBB saját bevallása szerint a 4. pillért csak tájékozódás céljából és nem döntéshozatalra használják; kéri, hogy a projektről szóló végső döntés meghozatala után az eredménytáblákat – bizalmas üzleti adatok nélkül – tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri, hogy az új innovatív projektek előkészítése több évet is igénybe vehet, továbbá hogy az EBB-nek – mivel nyomás nehezedik rá a 315 milliárd EUR összegű célkitűzés elérése miatt – mindenképpen meg kell kezdenie az ESBA tevékenységeit; mégis aggasztja, hogy az EBB az ESBA végrehajtásakor az eddigiekben nagyrészt főleg alacsonyabb kockázatú projekteket felölelő, meglévő projektmodellre hagyatkozott, és ezzel saját szokásos finanszírozását csökkentette; attól tart, hogy az ESBA nem biztosít kiegészítő finanszírozást a magas kockázatú innovatív projektek számára; hangsúlyozza, hogy egy projekt attól, hogy különleges tevékenységnek minősül, nem szükségszerűen kockázatos; ugyanakkor a különleges tevékenységnek minősülés oka az is lehet, hogy a projekt finanszírozását mesterségesen kockázatos módon strukturálták, és így a nagyon alacsony kockázatú projektekből könnyen válhatnak magas kockázatú projektek; hangsúlyozza, hogy a projekt kritériumainak alkalmazását semmiképpen sem szabad enyhíteni, csak hogy a mozgósított beruházások 315 milliárd EUR politikai célkitűzését elérjék; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri, hogy az EBB becsülje meg potenciális középtávú éves hitelezési kapacitását, figyelembe véve az ESBA-t és az esetleges szabályozási fejleményeket, és továbbra is évi 70-75 milliárd EUR összegben hitelezzen – a programokból származó nyereségek, visszafizetések stb. felhasználásával –, az ESBA-t pedig kiegészítő eszközként alkalmazza; megállapítja, hogy ez azt jelentené, hogy az EBB üzleti volumene 75 milliárd EUR helyett összesen legalább 90 milliárd EUR-t ér el; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fontosnak tekinti annak elemzését, hogy a 15-ös tervezett tőkeáttétel megfelelően képessé teszi-e az ESBA-t a magasabb kockázatot hordozó, magas színvonalú projektek támogatására, és felhívja a Bizottságot, hogy készítsen erről értékelést; emlékeztet arra, hogy a 15-ös tőkeáttétel portfólió-alapú, és kiválasztása az EBB finanszírozási tapasztalatán alapult, azzal a céllal, hogy kezeljék a piac nem megfelelő működéseit; felhív arra, hogy a volumenkövetelmény kiegészítéseként mérjék fel az ESBA által elérendő közcélokat; javasolja, hogy vegyék figyelembe a párizsi éghajlatváltozási konferencián (COP21) az Unió által kitűzött célokat; sürgeti az EBB-t az eddig elért tőkeáttétel és az ennek alapját képező számítási mód nyilvánosságra hozására; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kis projektek hozzájutása a számukra szükséges finanszírozási forrásokhoz gyakran nehézségekbe ütközik; aggodalommal állapítja meg, hogy a kis projektek méretük miatt, sőt állítólagos nem támogathatóságuk miatt, nem mernek az ESBA általi finanszírozásra pályázni; rámutat arra, hogy egy kis projekt is jelentős hatást fejthet ki nemzeti vagy regionális szinten; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az Európai Beruházási Tanácsadó Platform (EBTP) szakmai segítségnyújtását, amely elengedhetetlen szerepet játszik a kis projektek projektgazdáinak tanácsadása és támogatása tekintetében a projektek beruházási platformok vagy keretmegállapodások útján történő strukturálása és összevonása során; kéri az irányítóbizottságot, hogy vizsgálja meg a kérdést, és tegyen javaslatokat e helyzet kiigazítására; |
| --- | --- |

16.

Ágazati diverzifikáció

| 17. | hangsúlyozza, hogy az ESBA keresletvezérelt eszköz, amelyet ugyanakkor a rendeletben megállapított és az irányítóbizottság által meghatározott politikai célkitűzéseknek kell irányítania; felhív a kielégítetlen beruházási igénnyel rendelkező, ugyanakkor az ESBA-t teljes mértékben kiaknázni eddig nem tudó ágazatok alaposabb tájékoztatására; e tekintetben megjegyzi, hogy a beruházási kereslet fellendítése érdekében több uniós makrogazdasági szintű intézkedésre lenne szükség; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli, hogy az ESBA finanszírozása az ESBA-rendeletben meghatározott valamennyi ágazatra kiterjed; rámutat ugyanakkor, hogy bizonyos ágazatok alulreprezentáltak, nevezetesen ilyen a szociális infrastruktúra, az egészségügy és az oktatás ágazata, amelynek eddig az ESBA által jóváhagyott finanszírozások csupán 4 %-a jutott; megállapítja, hogy ez számos különböző oknak betudható, például annak, hogy bizonyos ágazatokban esetleg nem tudnak az ESBA-ról, és korlátozottabb technikai ismeretekkel rendelkeznek az efféle eszközökre irányuló pályázati lehetőségekről, vagy amiatt is történhet, hogy az ESBA létrehozása idején egyes ágazatok eleve jobb befektetési lehetőségeket kínáltak jól előkészített, hitelképes projektjeikkel; kéri az EBB-t, hogy ezzel összefüggésben elemezze, hogyan lehet az ágazati diverzifikációt javítani, a rendeletben meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódva, továbbá hogy az ESBA-támogatás más ágazatokra kiterjeszthető-e; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy a COP21 konferencián az EU által elfogadott éghajlat-változási megállapodás nyomán jelentős elmozdulásra van szükség a fenntartható beruházások irányába, amit az ESBA-nak teljes mértékben támogatnia kell; hangsúlyozza, hogy az ESBA keretében történő beruházásoknak összhangban kell lenniük e kötelezettségvállalással; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az éghajlatváltozással kapcsolatos jelentéstételt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a hosszú távú projektekre – például a távközlési hálózatokra vagy az új és fejlettebb technológiákra jellemző viszonylag kockázatos projektekre – fordított erőforrások arányát; kiemeli, hogy a széles sávú és 5G-infrastruktúrák, a kiberbiztonság, a hagyományos gazdaság digitalizálása, a mikroelektronika, a nagyteljesítményű számítástechnika terén megvalósuló beruházások tovább tudják csökkenteni a digitális szakadékot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálattal állapítja meg, hogy a kezdeti felfutási (ún. ramp-up) fázisban még nem voltak koncentráció-határértékek; emlékeztet arra, hogy a közlekedési ágazat járult hozzá a legnagyobb mértékben az ESBA alaphoz – 8 milliárd EUR-ból 2,2 milliárd EUR-val, ami a teljes garanciaalap több mint 25 %-át teszi ki; aggodalommal jegyzi meg, hogy a közlekedési ágazat az ESBA infrastrukturális és innovációs keretében igénybe vett, illetve rendelkezésre bocsátott beruházásoknak csak mintegy 13 %-ában részesült, ami messze elmarad az egyes ágazatok számára megállapított 30 %-os határértéktől; felhívja a beruházási bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a közlekedési ágazatbeli projektekre, mivel ezek képviselete a beruházási portfólióban még mindig nagyon gyenge, és a közlekedés jelentős szerepet játszik a gazdasági növekedésben és a fogyasztói biztonság szavatolásában; |
| --- | --- |

21.

Irányítás

| 22. | megállapítja, hogy az ESBA irányítási struktúráját az EBB-n belül teljes körűen végrehajtották; úgy ítéli meg, hogy – az ESBA hatékonyságának és elszámoltathatóságának javítása érdekében – elemezni kell, hogy az ESBA irányítási struktúrája milyen módon különíthető el teljes mértékben az EBB-étől; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet arra, hogy az ESBA napi szintű irányítása, a beruházási bizottság üléseinek előkészítése és az ülések elnöki teendőinek ellátása, továbbá a külső képviselet az ügyvezető igazgató feladata; emlékeztet arra, hogy az ügyvezető igazgatót helyettes ügyvezető igazgató segíti; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy szerepüket és különösen a helyettes ügyvezető igazgató szerepét a gyakorlatban nem határozták meg egyértelműen; kéri az EBB-t, hogy vizsgálja meg az ügyvezető igazgató és a helyettes ügyvezető igazgató feladatainak egyértelműbb meghatározását az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; fontosnak tartja, hogy továbbra is az ügyvezető igazgató – a helyettes ügyvezető igazgató támogatásával – határozza meg a beruházási bizottság napirendjét; javasolja továbbá, hogy az ügyvezető igazgató alakítsa ki a beruházási bizottságon belüli lehetséges összeférhetetlenségek kezelésére vonatkozó eljárásokat, legyen elszámoltatható az irányítóbizottság felé, a kötelezettségek megsértése esetére pedig javasoljon szankciókat és módszereket ez utóbbiak végrehajtására; úgy véli, hogy az ügyvezető igazgató és a helyettes ügyvezető igazgató e feladatok végrehajtásával kapcsolatos hatásköre bővülhet, ha az EBB-vel szemben nagyobb mértékű autonómiát kapnak; kéri az EBB-t, hogy ennek megfelelően vizsgálja meg, hogyan biztosítható az ügyvezető igazgató és a helyettes ügyvezető igazgató fokozottabb függetlensége; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy az ESBA-projektek kiválasztása, az uniós garancia odaítélése és a beruházási platformokat és a nemzeti fejlesztési bankokat vagy intézményeket érintő műveletek jóváhagyása a beruházási bizottság szakértőinek a feladata; emlékeztet arra, hogy a szakértők függetlenek; aggasztják ezért a beruházási bizottság tagjait érintő dokumentált összeférhetetlenségek, amelyeket a jövőben mindenképpen el kell kerülni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy ítéli meg, hogy a projektek kiválasztása nem elég átlátható; hangsúlyozza, hogy az EBB-nek javítania kell az ESBA keretében általa jóváhagyott projektekre vonatkozó információk közzétételét, az addicionalitás és az eredménytábla, valamint a projekteknek az ESBA célkitűzéseihez való hozzájárulása megfelelő indokolásával együtt, különös tekintettel az ESBA-műveletek az Unión belüli beruházási hiányra gyakorolt várható hatására; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kéri az EBB-t, hogy vizsgálja meg, milyen módon javítható az együttműködés a beruházási bizottság, az ügyvezető igazgató és az irányítóbizottság között; fontosnak tartja, hogy az ügyvezető igazgató továbbra is vegyen részt az irányítóbizottság ülésein, ami lehetővé teszi, hogy az ügyvezető igazgató tájékoztassa az irányítóbizottságot a jövőbeli tevékenységekről; |
| --- | --- |

26.

| 27. | javasolja, hogy elemezzék, hogyan tehetők átláthatóbbá az ESBA irányítási struktúrái a Parlament számára, továbbá elemezzék a Parlament által kinevezett további teljes jogú tag irányítóbizottságba való delegálásának lehetőségét; sürgeti, hogy az ESBA irányító szervei saját kezdeményezésükre osszák meg a Parlamenttel az információkat; |
| --- | --- |

27.

Nemzeti fejlesztési bankok

| 28. | emlékeztet arra, hogy az ESBA sikeréhez a nemzeti fejlesztési bankok – szakértelmük okán – elengedhetetlenek, hiszen közel vannak a helyi piacokhoz, és jól ismerik azokat; úgy ítéli meg, hogy a szinergiákat az eddigiekben nem aknázták ki a kívánt mértékben; megállapítja, hogy fennáll annak a kockázata, hogy az EBB kiszorítja a helyi intézményeket, és kéri az EBB-t, hogy javítsa a nemzeti és szubnacionális szintű partnerek bevonására való képességét; kéri az EBB-t, hogy biztosítsa a meglévő állami banki struktúrák erősítését, tevékenyen elősegítve ezzel a bevált gyakorlatok ezen intézmények közötti cseréjét és a piaci ismeretek bővülését; úgy véli, hogy e célból a nemzeti fejlesztési bankoknak együttműködési megállapodást kellene kötniük az Európai Beruházási Alappal; elismeri, hogy az ESBA és az EBB egyre inkább vállalja, hogy rosszabb minősítésű ügyletrészsorozatokkal foglalkozzon a nemzeti fejlesztési bankokkal együtt, és sürgeti e tendencia folytatását; kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy elemezzék, hasznos lenne-e a nemzeti fejlesztési bankok szakértőinek bevonása az irányítóbizottságba; |
| --- | --- |

28.

Beruházási platformok

| 29. | emlékeztet arra, hogy lehetőséget kell adni földrajzilag vagy tematikusan célzott, diverzifikált beruházások számára a projektek más forrásokból való finanszírozásának és összevonásának biztosításával; aggodalommal állapítja meg, hogy a legelső beruházási platformot csak 2016 harmadik negyedévében hozták létre, és ez a késedelem megakadályozza, hogy a kis méretű projektek kihasználhassák az ESBA kínálta lehetőségeket, valamint a határokon átnyúló projektek fejlődését; rámutat arra, hogy egyszerűsíteni kell a beruházási platformok létrehozására vonatkozó szabályokat; kéri az EBB-t és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot (EBTP), hogy a beruházások földrajzi és tematikus diverzifikálásának egyik módjaként mozdítsák elő a beruházási platformok igénybevételét; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sürgeti, hogy az ESBA irányító szervei fordítsanak nagyobb figyelmet a beruházási platformokra, az utóbbiak által a beruházási akadályok leküzdése során jelentett előnyök lehető legjobb kihasználása érdekében, különösen a kevésbé fejlett pénzügyi piacokkal rendelkező tagállamokban; kéri az EBB-t, valamint annak nemzeti, helyi és regionális szerveit, hogy nyújtsanak több információt az érdekelt felek számára a platformokról, valamint a képzésük feltételeiről és kritériumairól; elismeri a helyi és regionális önkormányzatok stratégiai projektek azonosításában betöltött szerepét, és ösztönzi a részvételüket; |
| --- | --- |

30.

| 31. | javasolja a beruházási platformok további támogatási eszközeinek elemzését, ideértve a platformon keresztül benyújtott projektek jóváhagyásának előnyben részesítését, a kisebb projektek és a csoportos szerződések összevonását, továbbá a csoportos szerződések finanszírozási mechanizmusainak létrehozását; úgy véli, hogy különösen támogatni kell a nemzetközi platformokat, mivel számos energetikai és digitális projekt bír nemzetközi vonatkozással; |
| --- | --- |

31.

Pénzügyi eszközök

| 32. | emlékeztet arra, hogy az EBB új pénzügyi eszközt alakított ki az ESBA számára, hogy a magas kockázatú finanszírozáshoz szabott termékek álljanak rendelkezésre; sürgeti az EBB-t, hogy növelje még jobban hozzáadott értékét az olyan kockázatosabb pénzügyi termékekre összpontosítva, mint az alárendelt finanszírozás és a tőkepiaci eszközök; aggodalmának ad hangot a projektgazdák azon kritikája miatt, miszerint a rendelkezésre bocsátott finanszírozási eszközök nem felelnek meg a projektigényeknek (magas kockázatú projekteknél az évente kifizetett kisebb összegek helyett gyakran a finanszírozási időszak elején van szükség a pénzre, hogy el lehessen indítani a beruházásokat), továbbá mivel egyes beruházók hangsúlyozzák, hogy a megfelelő magántőkeeszközök hiánya miatt egyelőre nem tudnak részt venni az ESBA-ban; kéri az EBB-t, hogy ezt vizsgálja meg a projektgazdákkal és a beruházókkal együttműködve; felhívja továbbá az EBB-t, hogy vizsgálja meg, miként tudná a zöldkötvények fejlesztése maximalizálni az ESBA-ban rejlő potenciált a kedvező környezeti és/vagy éghajlati hatásokkal járó projektek finanszírozása tekintetében; |
| --- | --- |

32.

Földrajzi diverzifikáció

| 33. | üdvözli, hogy 2016 végéig mind a 28 ország kapott ESBA-finanszírozást; aggodalommal állapítja meg ugyanakkor, hogy 2016. június 30-án az ESBA-támogatás 91 %-a az EU-15-be irányult, az EU-13 pedig mindössze 9 %-ot kapott; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ESBA-támogatás nagy része csak néhány országot érint, ahol a beruházási hiány már eleve az uniós átlag alatt van; rámutat, hogy a kedvezményezett országokon belül gyakran egyenlőtlen az ESBA-finanszírozású projektek földrajzi eloszlása; úgy véli, hogy fennáll a területi koncentráció kockázata, és ezért rámutat arra, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a kevésbé fejlett és elszigetelt régiókra mind a 28 tagállamban; felhívja az EBB-t, hogy biztosítson további technikai segítségnyújtást azoknak az országoknak, amelyek kevésbé részesültek az ESBA-ból; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeri, hogy a GDP és a jóváhagyott projektek száma között összefüggés van; elismeri, hogy a nagyobb tagállamok élhetnek a fejlettebb tőkepiacok előnyeivel, és ezért nagyobb valószínűséggel tudnak piacvezérelt eszközt – mint amilyen az ESBA is – igénybe venni; hangsúlyozza, hogy az EU-13-ban tapasztalt alacsonyabb mértékű ESBA-támogatás más tényezőknek is betudható, például a projektek kis méretének, egy adott régió periférikus földrajzi elhelyezkedésének és az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) jelentette versenynek; aggodalommal figyeli ugyanakkor, hogy a támogatás aránytalanul nagy mértékben irányul bizonyos országokba, és hangsúlyozza, hogy a földrajzi megoszlást illetően – különösen a kulcsfontosságú ágazatokban – további diverzifikálásra van szükség a gazdaságok termelékenységének és fenntarthatóságának korszerűsítése és javítása révén, kiemelt hangsúlyt helyezve a technológiai fejlesztésre; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg alaposabban és térképezze fel a jelenlegi földrajzi megoszlás okait; |
| --- | --- |

34.

Európai Beruházási Tanácsadó Platform (EBTP)

| 35. | rendkívül fontosnak tartja az EBTP működését; úgy ítéli meg, hogy az EBTP azon feladata, hogy a projektciklus valamennyi szakaszában biztosított átfogó tanácsadási és technikai segítségnyújtás egyablakos ügyintézéseként működjön, nagyrészt kielégíti a hatóságok és a projektgazdák technikai segítségnyújtás iránti, egyre növekvő igényét; |
| --- | --- |

35.

| 36. | örömének ad hangot amiatt, hogy az EBTP 2015 szeptembere óta működik, és végrehajtására gyorsan sor került; elismeri, hogy az EBTP szolgáltatásait – eddigi fennállásának rövid időszaka és a kezdeti szakasz személyzethiánya miatt – nem alakították ki teljes körűen, és hogy a tevékenység elsősorban a projektfejlesztéssel és – strukturálással, a szakpolitikai tanácsadással és a projektek átvilágításával kapcsolatos támogatásnyújtásra összpontosít; rámutat, hogy különböző szakterületekről érkező szakemberek felvételével bővíteni kell az EBTP létszámát annak érdekében, hogy célzottabb tanácsadásban, kommunikációban és támogatásban részesüljenek azok az ágazatok, melyek jelenleg nem tudják teljes mértékben kihasználni az ESBA által nyújtott lehetőségeket; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meggyőződése, hogy az EBTP kulcsszerepet játszhat az ESBA végrehajtásában mutatkozó számos hiányosság kezelésében; határozott véleménye, hogy ennek során kezdeményezőbbnek kell lennie bizonyos területeken, például a beruházási platformok létrehozásában biztosított támogatás nyújtásakor, tekintettel arra is, hogy ez utóbbiak fontosak a kisebb projektek finanszírozásában; hangsúlyozza az EBTP szerepét a más uniós források ESBA-val való együttes igénybevétele során nyújtott tanácsadásban; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy ítéli meg ehhez hasonlóan, hogy az EBTP aktívan hozzájárulhat a földrajzi és az ágazati diverzifikáláshoz, nem csupán azzal, hogy szolgáltatásnyújtásába valamennyi régiót és több ágazatot bevon, hanem az EBB számára a műveletek elindításakor nyújtott támogatással is; úgy véli, hogy az EBTP fontos szerepet játszhat a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzésének elérésében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | emlékeztet arra, hogy az ESBA-rendelet szerint az EBTP-nek a helyi ismeretekre kell építenie az ESBA által nyújtott támogatás Unió-szerte történő előmozdítása érdekében; úgy véli, hogy e területen komoly fejlesztésekre, nevezetesen az érintett nemzeti intézményekkel való együttműködés fokozására van szükség; nagyon fontosnak tartja a helyi szintű szolgáltatásnyújtást, továbbá az egyedi helyzetek és a helyi igények figyelembe vételét, különösen azokban az országokban, ahol nincsenek tapasztalt nemzeti fejlesztési intézmények vagy nemzeti fejlesztési bankok; úgy ítéli meg, hogy ennek figyelembe vétele érdekében más helyi szolgáltatókkal is javítani kell a kapcsolatokat; |
| --- | --- |

39.

| 40. | arra számít, hogy az EBTP haladéktalanul lezárja a munkaerő-felvételi eljárásokat, és személyzetének létszáma teljes lesz; kételyeinek ad hangot ugyanakkor azt illetően, hogy az előirányzott személyzeti kapacitás elegendő lesz-e az EBTP számára a szükséges tanácsadási szolgáltatások nyújtásához és ahhoz, hogy megbirkózzon a fokozott munkateherrel és kibővült feladatkörével; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy az EBTP-nek javítania kell szolgáltatásai profilján, fejlesztenie kell a kommunikációt, tevékenységeivel kapcsolatban pedig ismeretterjesztést kell folytatnia az EBTP érdekelt felei körében; úgy ítéli meg, hogy e cél eléréséhez valamennyi releváns kommunikációs csatornát igénybe kell venni, úgy nemzeti, mint helyi szinten; |
| --- | --- |

41.

A Beruházási Projektek Európai Portálja (BPEP)

| 42. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság csak 2016. június 1-jén, majdnem egy évvel az ESBA-rendelet elfogadását követően indította el a Beruházási Projektek Európai Portálját (BPEP); megállapítja, hogy a portál most működik, és jelenleg 139 projekt szerepel rajta, azonban véleménye szerint ez még mindig nagyon elmarad az ESBA-rendelet elfogadásakor tervezett lehetőségektől; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy ítéli meg, hogy az BPEP felhasználóbarát platformot biztosít a projektgazdák számára, amelyen a beruházási projektjeik ismertsége átlátható módon fokozható; úgy véli ugyanakkor, hogy a portál sikere saját láthatóságának jelentős mértékű növelésétől függ, hogy azt a beruházók és a projektgazdák általánosságban hasznos, megbízható és hatékony eszközként tarthassák számon; sürgeti a Bizottságot, hogy bevált kommunikációs tevékenységek útján aktívan törekedjen ennek megvalósítására; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megállapítja, hogy a BPEP létrehozásával és fejlesztésével, kezelésével, technikai támogatásával és karbantartásával, továbbá tárhelyének biztosításával kapcsolatos költségeket jelenleg uniós költségvetésből fedezik, az EBTP számára előirányzott évi 20 millió EUR keretében. emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a magán projektgazdákat a projektjeik portálon való regisztrálása fejében terhelő díjak a BPEP külső címzett bevételeinek minősülnek, és a jövőben ezek lesznek a BPEP elsődleges finanszírozási forrásai; |
| --- | --- |

44.

Garancia

| 45. | emlékeztet arra, hogy az EU visszavonhatatlan és feltétel nélküli garanciát biztosít az EBB számára az ESBA keretében megvalósuló finanszírozási és beruházási műveletekre; meggyőződése, hogy az uniós garancia biztosította, hogy az EBB nagyobb kockázatot vállaljon az infrastruktúra és innováció ablak esetében, és lehetővé tette a COSME és az InnovFin keretébe tartozó kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok kkv-ablak révén támogatott finanszírozásának növelését és az időszak elejére való ütemezését; úgy véli, hogy az EBB szokásos hitelezési műveleteinek 25 millió eurós küszöbértékét nem szabadna az ESBA-ra alkalmazni azért, hogy növelni lehessen a kisebb projektek finanszírozását, és hogy meg lehessen könnyíteni a kkv-k és más potenciális kedvezményezettek hitelhez jutását; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a fokozott piaci keresletet tükröző, nagyon sok benyújtott pályázatnak köszönhetően a kkv-ablakot – a hatályos jogszabályi keret értelmében – további 500 millió EUR-val erősítették meg az infrastruktúra és innováció ablak hitelállományából; üdvözli, hogy az ESBA-rendelet rugalmasságának köszönhetően a kiegészítő finanszírozás kedvezményezettjei a kkv-k és a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok voltak; szándékában áll szorosan nyomon követni a két ablak keretében nyújtott garancia odaítélését; megjegyzi továbbá, hogy a 2016. június 30-i állapot szerint az infrastruktúra és innováció ablak keretében aláírt műveletek csak a teljes célösszeg 9 %-át érték el; |
| --- | --- |

46.

| 47. | emlékeztet arra, hogy az uniós garanciaalapot elsődlegesen az uniós költségvetésből finanszírozzák; figyelembe vesz valamennyi releváns értékelést, amely szerint a garanciaalap jelenlegi 50 %-os feltöltési aránya körültekintő és megbízható a potenciális veszteségek fedezése tekintetében, és hogy az uniós költségvetést eleve védi egy kiigazított 35 %-os célérték; szándékában áll megvizsgálni, hogy az alacsonyabb célértékre irányuló javaslatoknak van-e hatása a kiválasztott projektek minőségére és jellegére; hangsúlyozza, hogy az EBB vagy az EBA műveleteinek hiányosságai miatt az eddigiekben nem került sor lehívásra; |
| --- | --- |

47.

Jövőbeli finanszírozás, az alap kapacitása

| 48. | megállapítja, hogy a Bizottság az ESBA kibővítését javasolta, úgy az időtartamot, mint a pénzügyi kapacitást tekintve, és hogy ez hatással lehet az uniós költségvetésre; szándékának ad hangot alternatív finanszírozási javaslatok benyújtására; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet arra, hogy a tagállamokat felkérték arra, hogy járuljanak hozzá az ESBA-hoz annak kapacitásbővítése érdekében, ezáltal lehetővé téve, hogy az alap magasabb kockázatú beruházásokat támogasson; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár az ilyen beruházásokat a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet (8) 5. cikke és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (9) 3. cikke értelmében eseti intézkedésnek lehet tekinteni, a tagállamok nem vettek részt a kezdeményezésben; tájékoztatást kér az EBB-től és a Bizottságtól arról, hogy tettek-e erőfeszítéseket időközben arra, hogy meggyőzzék a tagállamokat az ESBA-hoz való hozzájárulást illetően, továbbá hogy képesek-e további beruházókat vonzani; kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy fokozzák ezzel kapcsolatos erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

49.

Komplementaritás más uniós finanszírozási forrásokkal

| 50. | megállapítja, hogy a Bizottság és az EBB az ESBA és az uniós költségvetés pénzügyi eszközei között fennálló átfedések és verseny ismeretében elfogadta az ESBA és az esb-alapok szerinti finanszírozás együttes igénybevételének ajánlásáról szóló iránymutatásokat; rámutat, hogy az ESBA és az esb-alapok szerinti finanszírozás együttes igénybevétele nem mehet az esb-alapok támogatásfinanszírozási szintjének és tematikájának kárára; rámutat ugyanakkor a jogosultsági kritériumokkal, a szabályozással, a jelentéstételi határidőkkel és az állami támogatási szabályok alkalmazásával kapcsolatosan továbbra is fennálló nehézségekre, amelyek megakadályozzák az együttes igénybevételt; üdvözli a tényt, hogy a Bizottság ezekkel a költségvetési rendelet módosítására irányuló javaslatában már foglalkozni kezdett, és reményét fejezi ki, hogy erre a felülvizsgálatra mielőbb sor kerül az alapok kombinált használatának leegyszerűsítése, továbbá a verseny és az átfedések elkerülése érdekében; úgy véli, hogy további erőfeszítésekre van szükség, és hogy a beruházási terv második és harmadik pillére ezeknek kulcseleme; |
| --- | --- |

50.

| 51. | javasolja, hogy a Bizottság rendszeres jelentéseiben sorolja fel azokat a projekteket, amelyek számára előnyös az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által nyújtott támogatás ESBA-val való ötvözése; |
| --- | --- |

51.

| 52. | megjegyzi, hogy a köz- és magánszféra partnerségén alapuló közlekedési infrastrukturális projekteknek általában „a felhasználó fizet” elvre kell épülniük, hogy kevesebb teher nehezedjen az állami költségvetésekre és az adófizetőkre az infrastruktúra megépítése és fenntartása kapcsán; hangsúlyozza, mennyire fontos a különféle típusú uniós finanszírozások összehangolása annak érdekében, hogy az uniós közlekedési szakpolitikai célkitűzések az egész Unióban teljesülnek, és hogy ne támogassák a PPP-típusú finanszírozásokat a strukturális alapok kárára; |
| --- | --- |

52.

Adózás

| 53. | mélyen aggasztja, hogy egyes esetekben az EBB az ESBA útján olyan projekteknek nyújtott támogatást, amelyekben adóparadicsomokban működő cégek is részt vesznek; sürgeti az EBB-t és az EBA-t, hogy tartózkodjanak az adókikerülést célzó struktúrák felhasználásától vagy az azokban való részvételtől, ideértve különösen az agresszív adótervezési rendszereket és – a vonatkozó uniós jogszabályokban, többek között bizottsági ajánlásokban és közleményekben foglaltak szerint – az adózásra vonatkozó uniós jó közigazgatási elveknek nem megfelelő gyakorlatokat; elvárja, hogy egyetlen befektető vagy projektgazda se függhessen olyan személytől vagy vállalattól, amely a nem együttműködő adóügyi joghatóságok elkészítendő közös uniós listáján szereplő országokban végez tevékenységet; |
| --- | --- |

53.

Kommunikáció és ismertség

| 54. | megállapítja, hogy számos projektgazda nem tud az ESBA létezéséről, vagy pedig nincs elegendő ismerete arról, hogy az ESBA mit kínálhat a számára, melyek a konkrét támogathatósági feltételek, és milyen konkrét lépéseket kell megtenni a finanszírozás igényléséhez; hangsúlyozza, hogy az ESBA mibenlétével, az általa kínált egyedi termékekkel és szolgáltatásokkal, továbbá a beruházási platformok és a nemzeti fejlesztési bankok szerepével kapcsolatos ismeretterjesztés érdekében további erőfeszítésekre van szükség, beleértve az adott uniós nyelven biztosított célzott technikai segítségnyújtást azokban a tagállamokban, amelyek eddig kevésbé vették igénybe az ESBA-t; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kéri, hogy fordítsanak le minden tájékoztató vagy a finanszírozási eljárás részét képező anyagot mindegyik tagállam nyelvére, hogy megkönnyítsék a helyi szintű tájékozódást és hozzáférést; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a közvetlenül a pénzügyi közvetítők – akik ezzel uniós finanszírozás elosztásáért válnak felelőssé – számára nyújtott támogatás olyan helyzeteket eredményezhet, amelyekben a végső kedvezményezett nem tud arról, hogy az ESBA finanszírozásában részesül, és kéri az ESBA láthatóságának javítását célzó megoldások megtalálását; felhív ezért arra, hogy az EBB az ESBA-szerződésekben szerepeltessen külön szakaszt, amelyből kiderül a projektgazda számára, hogy a kapott finanszírozás mögött az ESBA/EU költségvetése áll; |
| --- | --- |

56.

Kiterjesztés

| 57. | elismeri, hogy az ESBA önmagában – és kis léptékben – valószínűleg nem lesz képes az európai beruházási hiány felszámolására, mégis központi pillére az uniós beruházási tervnek, és jelzi, hogy az EU kezelni kívánja e problémát; további javaslatokat kér az európai beruházások tartós ösztönzésének mikéntjéről; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_2015_report_ep_council_en.pdf

(3)  http://www.eib.org/attachments/ev/ev_evaluation_efsi_en.pdf, 2016. szeptember

(4)  A 2016. november 14-i jelentés, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/ey-report-on-efsi_en.pdf

(5)  HL C 465., 2016.12.13., 1. o.

(6)  HL C 268., 2015.8.14., 27. o.

(7)  HL C 195., 2015.6.12., 41. o.

(8)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

(9)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/125 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/125

---

P8_TA(2017)0271

A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendről (2017/2003(INI))

(2018/C 331/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az egységes piacra vonatkozó stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacra vonatkozó stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „a fuvarozással foglalkozó kisvállalkozások új lehetőségeiről, ideértve az együttműködésre épülő üzleti modelleket” című, 2016. november 24-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a fuvarozással foglalkozó kisvállalkozások új lehetőségeiről, ideértve az együttműködésre épülő üzleti modelleket” című, 2016. november 24-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a magas szintű versenyképességi és növekedési munkacsoport 2016. szeptember 12-i ülésére és az elnökség vitaanyagára (4); |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas szintű versenyképességi és növekedési munkacsoport 2016. szeptember 12-i ülésére és az elnökség vitaanyagára (4);

| — | tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356),

| — | tekintettel az „Online platformok és a digitális egységes piac – Lehetőség és kihívás Európa számára” című, 2016. május 25-i bizottsági közleményre (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Online platformok és a digitális egységes piac – Lehetőség és kihívás Európa számára” című, 2016. május 25-i bizottsági közleményre (COM(2016)0288),

| — | tekintettel „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0550),

| — | tekintettel az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i bizottsági közleményére (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i bizottsági közleményére (COM(2015)0192),

| — | tekintettel a 2016. szeptember 29-i Versenyképességi Tanácsra és annak kimenetelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. szeptember 29-i Versenyképességi Tanácsra és annak kimenetelére,

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (szolgáltatási irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (szolgáltatási irányelv),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (6),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a félrevezető reklámról szóló 84/450/EGK tanácsi irányelv, valamint a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a félrevezető reklámról szóló 84/450/EGK tanácsi irányelv, valamint a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv) (7),

| — | tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására vonatkozó iránymutatásról szóló, 2016. május 25-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására vonatkozó iránymutatásról szóló, 2016. május 25-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0163),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (9),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a „Közösségi gazdaság és online platformok: a városok és régiók közös álláspontja” című, 2016. december 7-i véleményére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a „Közösségi gazdaság és online platformok: a városok és régiók közös álláspontja” című, 2016. december 7-i véleményére (10),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a közösségi gazdaságról szóló, 2016. december 15-i véleményére (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a közösségi gazdaságról szóló, 2016. december 15-i véleményére (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményeire (A8-0195/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményeire (A8-0195/2017),

| A. | mivel a közösségi gazdaság jelentősen növekedett az elmúlt években a felhasználók, tranzakciók és bevételek tekintetében, ami átformálta a termékek és szolgáltatások nyújtásának módját és számos területen kihívás elé állította a piacon jelen lévő gazdasági modelleket; |
| --- | --- |

A.

mivel a közösségi gazdaság jelentősen növekedett az elmúlt években a felhasználók, tranzakciók és bevételek tekintetében, ami átformálta a termékek és szolgáltatások nyújtásának módját és számos területen kihívás elé állította a piacon jelen lévő gazdasági modelleket;

| B. | mivel az Európai Unió állampolgárai szempontjából a közösségi gazdálkodás társadalmilag hasznos; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió állampolgárai szempontjából a közösségi gazdálkodás társadalmilag hasznos;

| C. | mivel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) az európai gazdaság fő motorjai, 2014-es adatok alapján a pénzügyi ágazaton kívül a vállalkozások 99,8 %-át képviselik, és a munkahelyek kétharmadát biztosítják; |
| --- | --- |

C.

mivel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) az európai gazdaság fő motorjai, 2014-es adatok alapján a pénzügyi ágazaton kívül a vállalkozások 99,8 %-át képviselik, és a munkahelyek kétharmadát biztosítják;

| D. | mivel az Unióban működő vállalkozások csupán 1,7 %-a használja ki teljes mértékben a korszerű digitális technológiákat, ezzel szemben 41 %-uk egyáltalán nem használja azokat; mivel valamennyi ágazat digitalizációja kulcsfontosságú az uniós versenyképesség fenntartása és fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unióban működő vállalkozások csupán 1,7 %-a használja ki teljes mértékben a korszerű digitális technológiákat, ezzel szemben 41 %-uk egyáltalán nem használja azokat; mivel valamennyi ágazat digitalizációja kulcsfontosságú az uniós versenyképesség fenntartása és fejlesztése szempontjából;

| E. | mivel a Bizottság közelmúltban elkészített jelentése szerint az európai fogyasztók 17 %-a vette igénybe a közösségi gazdaság által nyújtott szolgáltatásokat, és 52 %-uk tudott a kínált szolgáltatásokról (12); |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság közelmúltban elkészített jelentése szerint az európai fogyasztók 17 %-a vette igénybe a közösségi gazdaság által nyújtott szolgáltatásokat, és 52 %-uk tudott a kínált szolgáltatásokról (12);

| F. | mivel nincsenek hivatalos statisztikák a közösségi gazdaságban foglalkoztatottak számáról; |
| --- | --- |

F.

mivel nincsenek hivatalos statisztikák a közösségi gazdaságban foglalkoztatottak számáról;

| G. | mivel a közösségi gazdaság a fiatalok, a migránsok, a részmunkaidőben dolgozók és az idősebb polgárok számára lehetőségeket kínál a munkaerőpiachoz való hozzáférésre; |
| --- | --- |

G.

mivel a közösségi gazdaság a fiatalok, a migránsok, a részmunkaidőben dolgozók és az idősebb polgárok számára lehetőségeket kínál a munkaerőpiachoz való hozzáférésre;

| H. | mivel a közösségi gazdasági modellek elősegíthetik a nők munkaerő-piaci és gazdasági részvételének fokozását, mivel lehetőséget kínál a rugalmas vállalkozási és foglalkoztatási formákra; |
| --- | --- |

H.

mivel a közösségi gazdasági modellek elősegíthetik a nők munkaerő-piaci és gazdasági részvételének fokozását, mivel lehetőséget kínál a rugalmas vállalkozási és foglalkoztatási formákra;

| I. | mivel bár a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendről szóló című bizottsági közlemény jó kiindulópontja lehet ezen ágazat előmozdításának és szabályozásának, az ezen területre vonatkozó elemzésekbe és ajánlásokba be kell vonni a nemek közötti egyenlőség szempontját és azoknak tükrözniük kell a vonatkozó megkülönböztetésellenes jogszabályok rendelkezéseit; |
| --- | --- |

I.

mivel bár a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendről szóló című bizottsági közlemény jó kiindulópontja lehet ezen ágazat előmozdításának és szabályozásának, az ezen területre vonatkozó elemzésekbe és ajánlásokba be kell vonni a nemek közötti egyenlőség szempontját és azoknak tükrözniük kell a vonatkozó megkülönböztetésellenes jogszabályok rendelkezéseit;

| J. | mivel a társadalmi igazságosság és védelem előmozdítása – az Európai Unióról szóló Szerződés 3. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikkében rögzítettek szerint – az uniós belső piac célkitűzései közé tartozik; |
| --- | --- |

J.

mivel a társadalmi igazságosság és védelem előmozdítása – az Európai Unióról szóló Szerződés 3. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikkében rögzítettek szerint – az uniós belső piac célkitűzései közé tartozik;

Általános szempontok

| 1. | üdvözli a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendet és hangsúlyozza, hogy ezt a közösségi gazdaságra vonatkozó kiegyensúlyozott, átfogóbb és nagyratörőbb uniós stratégia felé vezető első lépésnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a közösségi gazdaság – felelősségteljesen fejlesztve –számottevő lehetőséget teremt a polgárok és a fogyasztók számára, akik profitálhatnak a megnövekedett versenyből, a személyre szabott szolgáltatásokból és az alacsonyabb árakból; kiemeli, hogy az ágazat növekedését a fogyasztók határozzák meg, ami nagyobb fogyasztói szerepvállalást tesz lehetővé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni a növekedést a vállalkozások számára a határokon átnyúló fejlődést hátráltató akadályok, párhuzamosságok és széttöredezettség megszüntetése révén; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsák a jogi egyértelműséget, és ne tekintsék a közösségi gazdaságot a hagyományos gazdaságra irányuló fenyegetésnek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közösségi gazdaságot ne korlátozó, hanem elősegítő és előmozdító módon szabályozzák; |
| --- | --- |

4.

| 5. | egyetért azzal, hogy a közösségi gazdaság új és érdekes vállalkozási lehetőségeket, munkahelyeket teremthet és gazdasági növekedést idézhet elő, valamint gyakran hozzájárul egy nem csupán hatékonyabb, de társadalmilag és környezetileg is fenntarthatóbb gazdasági rendszerhez, ekképp lehetővé teszi az egyébként nem kellően kihasznált erőforrások és eszközök jobb elosztását, valamint hozzájárul a körforgásos gazdaságba való átmenethez; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri ugyanakkor, hogy a közösségi gazdaság jelentős hatást gyakorolhat a régóta fennálló szabályozott üzleti modellekre számos stratégiai jelentőségű ágazatban, mint például a szállítás, szállás, vendéglátóipar, szolgáltatások, kiskereskedelem és pénzügyek; megérti a hasonló gazdasági szereplőkre vonatkozó különböző jogi mércék alkalmazásához kapcsolódó kihívásokat; meggyőződése, hogy a közösségi gazdaság megerősíti a fogyasztók pozícióját, új munkalehetőségeket kínál és erősítheti az adózási fegyelmet, hangsúlyozza ugyanakkor a magas szintű fogyasztóvédelem, valamint a munkavállalói jogok és az adófizetési kötelezettségek teljes tiszteletben tartása biztosításának fontosságát; elismeri, hogy a közösségi gazdaság hatással van a városi és a vidéki környezetre egyaránt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat, hogy a vállalkozók, a fogyasztók és a hatóságok nincsenek tisztában azzal, hogy bizonyos területeken hogyan alkalmazzák a jelenlegi szabályokat, ezért foglalkozni kell a szabályozást érintő szürke zónákkal, továbbá aggodalmának ad hangot az egységes piac szétaprózódása miatt; tisztában van azzal, hogy nem megfelelő irányítás mellett ezek a változások az egyéni jogok gyakorlására és a fogyasztók védelmére vonatkozó szabályok és korlátozások tekintetében jogbizonytalanságot eredményezhetnek; meggyőződése, hogy a szabályozást hozzá kell igazítani a digitális kor támasztotta elvárásokhoz, és rendkívül aggasztja az a negatív hatás, amelyet a közösségi gazdaságban részt vevő európai induló innovatív vállalkozásokkal és a nonprofit szervezetekkel kapcsolatos jogi szabályozás bizonytalansága és a szabályok összetettsége fejt ki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy – adott esetben – egy dinamikus és átlátható jogi környezet kialakítása a közösségi gazdaság Unión belüli virágzásának és fejlődésének elengedhetetlen előfeltétele; |
| --- | --- |

8.

Közösségi gazdaság az Unióban

| 9. | hangsúlyozza, hogy a közösségi gazdaságra nem csak mint árukat és szolgáltatásokat kínáló új üzleti modellek gyűjteményére, hanem mint a társadalom és a gazdaság közötti integráció új formájára kell tekinteni, ahol a szolgáltatások a társadalmi kapcsolatok keretébe helyezett gazdasági viszonyokat és új közösségi és üzleti formákat létrehozó, egymástól nagyon eltérő kapcsolatokon alapulnak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megállapítja, hogy a közösségi gazdaság Európában néhány sajátossággal bír, ami a főleg kis- és középvállalkozásokból és mikrovállalkozásokból álló európai üzleti szerkezetet is tükrözi; hangsúlyozza, hogy olyan üzleti környezetet kell biztosítani, ahol az együttműködési platformok növekedni tudnak és magas szinten versenyképesek a globális piacon; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy az európai vállalkozók láthatóan nyitottak a szociális célú együttműködési platformok létrehozására, és elismeri, hogy egyre nagyobb érdeklődés mutatkozik az együttműködésen alapuló közösségi gazdaság iránt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a bármilyen nemű hátrányos megkülönböztetés oly módon történő megelőzésének fontosságát, hogy a közösségi szolgáltatásokhoz hatékony és egyenlő hozzáférést biztosítanak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy a közösségi gazdaság keretében nyilvánosan hirdetett és nyereség céljából kínált szolgáltatások a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelv (13) hatálya alá tartoznak, és ezért összhangban kell állniuk a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvével; |
| --- | --- |

13.

Uniós szabályozói keret: a közösségi gazdaság résztvevői, fogyasztók, együttműködési platformok

| 14. | elismeri, hogy miközben a közösségi gazdaság bizonyos területeit szabályozzák, többek között nemzeti és helyi szinten, más területek a szabályozás szempontjából szürke zónába esnek, mivel nem minden esetben egyértelmű, mely uniós szabályok alkalmazandók, így a nemzeti, regionális és helyi szabályozás miatt jelentős különbségek tapasztalhatóak a tagállamok között és az ítélkezési gyakorlatban, ami az egységes piac szétdarabolódásának veszélyével járhat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy felszámolja a jelenlegi széttöredezettséget, ugyanakkor sajnálkozásának ad hangot amiatt, hogy a vonatkozó közleményben nem derül fény a létező uniós jogszabályoknak a különböző együttműködési gazdasági modellekre való alkalmazhatóságára; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak meg kell erősíteniük a meglévő jogszabályok végrehajtását, és felhívja a Bizottságot, hogy olyan végrehajtási keretet célozzon meg, amely támogatja a tagállamokat különösen a szolgáltatási irányelvvel és a fogyasztóvédelmi joganyaggal kapcsolatos törekvéseikben; felhívja a Bizottságot, hogy a jogszabályok helytelen vagy nem megfelelő végrehajtásának megállapítása esetén vegye igénybe az e téren rendelkezésre álló eszközöket, ideértve a kötelezettségszegési eljárásokat is; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az együttműködési platformok és szolgáltatók számára a szerződésekben és a másodlagos jogban foglaltak szerint szükségszerű, indokolt és arányos, továbbá egyszerű és világos piacra jutási követelményeket kell biztosítani; kiemeli, hogy ezek megállapítását attól kell függővé tenni, hogy a szolgáltatást szakember vagy magánember kínálja, enyhébb jogi követelményeket kiróva így a közösségi szolgáltatókra, biztosítva a minőségi szabványokat és a magas szintű fogyasztóvédelmet, valamint figyelembe véve az ágazati különbségeket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri annak szükségességét, hogy a digitális platformokhoz és a közösségi gazdasághoz kapcsolódó hagyományos és új szereplők, valamint szolgáltatások vállalkozásbarát környezetben, egészséges verseny és a jogszabályi változások átláthatósága mellett fejlődjenek; egyetért azzal, hogy a piacrajutási és egyéb követelményeknek a szolgáltatási irányelv összefüggésében való értékelése során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a közösségi gazdaság üzleti modelljeinek sajátosságait; |
| --- | --- |

17.

| 18. | arra biztatja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve nyújtson további útmutatást, melyben a hivatásszerű és közösségi szolgáltatók megkülönböztetésére vonatkozó hatékony kritériumokat állapít meg, ami elengedhetetlen a közösségi gazdaság tisztességes fejlődéséhez; rámutat, hogy ezeknek az útmutatásoknak jogbiztonságot és tiszta helyzetet kell teremteniük, és többek között figyelembe kell venniük a tagállamok eltérő jogszabályait és gazdasági helyzetét, például az eltérő jövedelemszintet, az ágazat jellemzőit, a mikro- és kisvállalkozások helyzetét, valamint a tevékenység haszonszerzési célját; úgy véli, hogy az uniós szintű általános alapelvek és kritériumok, illetve a nemzeti szintű határértékek megállapítása előremutató lehet, és kéri a Bizottságot, hogy készítsen erre vonatkozó tanulmányt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a figyelmet ugyanakkor arra, hogy a határértékek meghatározása a mikro- és kisvállalkozások, valamint a közösségi szolgáltatások közti egyenlőtlenség kialakulásának veszélyével járhat; úgy véli, hogy határozottan ajánlott kiegyenlített feltételeket biztosítani a szolgáltatók hasonló típusai számára; felszólít ezért a felesleges szabályozási terhek és piacra jutási követelmények eltávolítására valamennyi üzleti szereplő vonatkozásában, különösen a mikro- és kisvállalkozások esetében, mivel ezek hátráltatják az innovációt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli az Európai Bizottságnak a fogyasztóvédelmi jog megfelelőségének biztosítására és a jogszabályok megkerülése céljából a közösségi gazdasággal való visszaélés megelőzésére irányuló kezdeményezését; úgy véli, hogy a fogyasztók magas szintű és hatékony védelmet kell élvezzenek attól függetlenül, hogy a szolgáltatást professzionális vagy közösségi szolgáltató kínálja, különösen kiemeli annak jelentőségét, hogy biztosítsák a fogyasztók védelmét a magánszemélyek közötti ügyletekben, elismeri ugyanakkor, hogy a védelem egyes formáit önszabályozás révén is meg tudják valósítani; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja az alkalmi szolgáltatókat, hogy a professzionális szolgáltatókhoz hasonló módon tegyenek intézkedéseket a fogyasztóvédelmi szabályok teljes körű alkalmazásának és folyamatos tiszteletben tartásának biztosítására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy a fogyasztóknak hozzáférést kellene biztosítani olyan információkhoz, melyekből megtudhatják, hogy a szolgáltatások más felhasználóinak recenzióit nem befolyásolták-e a szolgáltatók, például fizetett reklámokkal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | szükségesnek tartja a nagyobb egyértelműséget a fogyasztóvédelem területén vitás kérdések esetén, és felszólítja az együttműködési platformokat, hogy hozzanak létre hatékony panasztételi eljárási és vitarendezési rendszereket, megkönnyítve ezáltal a fogyasztók számára jogaik gyakorlását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a közösségi gazdaság alapját nagyban a jó hírnév képezi, és hangsúlyozza, hogy e tekintetben alapvető fontosságú az átláthatóság; meggyőződése, hogy sok esetben a közösségi gazdaság megerősíti a fogyasztók pozícióját, és lehetővé teszi a számukra, hogy a technológia támogatásával aktív szerepet vállaljanak; hangsúlyozza, hogy a közösségi gazdaságban még mindig szükség van a fogyasztók védelmére vonatkozó szabályokra, különösen azokban a helyzetekben, ahol gazdasági szereplők által uralt a piac, aszimmetrikus az információcsere és nincs választási vagy versenylehetőség; kiemeli annak fontosságát, hogy minden egyes ügyletre vonatkozó jogi szabályozásról és az ebből következő jogokról és jogi kötelezettségekről megfelelő tájékoztatást biztosítsanak a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb egyértelműsítse az együttműködési platformok felelősségi rendszerét felelősségteljes magatartásuk fokozása, az átláthatóság, a nagyobb jogbiztonság biztosítása és ezáltal a felhasználói bizalom növelése érdekében; elismeri, hogy bizonytalanság van a téren, hogy egy platform alapul szolgáló szolgáltatást nyújt vagy csupán az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv szerinti információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújt; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy szolgáljon további iránymutatással erre vonatkozóan, és vizsgálja meg, hogy a szabályozási keret hatékonyabbá tétele érdekében szükség van-e további intézkedésekre; arra ösztönzi ugyanakkor az együttműködési platformokat, hogy e tekintetben hozzanak önkéntes intézkedéseket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy újra vizsgálja meg az uniós jogszabályokat a közösségi vállalkozásokra vonatkozó szabályok kapcsán felmerülő bizonytalanságok eloszlatása és a nagyobb jogbiztonság érdekében és mérje fel, szükség van-e új vagy módosított szabályokra, különösen az aktív közvetítők, illetve a rájuk vonatkozó tájékoztatási és átláthatósági követelmények, a szerződésszegés és felelősségvállalás kérdésében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, bármely új szabályozási keretnek a platformok önirányító képességét és kölcsönös felülvizsgálati mechanizmusait kell segítenie, mivel ezek hatékonynak bizonyultak és figyelembe veszik a fogyasztók közösségi szolgáltatásokkal kapcsolatos elégedettségét; meggyőződése, hogy maguk az együttműködési platformok aktív szerepet tudnak vállalni egy ilyen új szabályozási környezetben azáltal, hogy helyesbítik az aszimmetrikus információkat, különösen a felhasználók bizalmának erősítését célzó digitális ellenőrző mechanizmusok révén; megjegyzi ugyanakkor, hogy az önirányító képesség megléte nem helyettesíti az olyan szabályozás szükségességét, mint a szolgáltatásokról és az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvek, az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályok és egyéb lehetséges szabályok; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meggyőződése ezért, hogy a digitális bizalomépítő mechanizmusok, mint a felülvizsgálatok és visszajelzések, kulcsfontosságú részét alkotják a közösségi gazdaságnak; üdvözli az együttműködési platformok minden arra irányuló erőfeszítését és kezdeményezését, hogy elkerüljék a torzulásokat, és amelyek célja a minősítő és felülvizsgálati mechanizmusok megbízhatóságának és átláthatóságának fokozása megbízható reputációs kritériumok felállítása, garanciák vagy biztosítások bevezetése, közösségi szolgáltatók és a termelő-fogyasztók személyazonosságának ellenőrzése, valamint biztonságosabb és átláthatóbb fizetési rendszerek kidolgozása révén; úgy véli, hogy az olyan új technológiai fejlesztések, mint például a kétirányú minősítő mechanizmusok, a felülvizsgálatok független ellenőrzése és a tanúsítási rendszerek önkéntes elfogadása követendő példa lehet a visszaélések, manipulációk, a csalás és hamis visszajelzések elkerülésére; ösztönzi a közösségi platformokat, hogy hasznosítsák a bevált gyakorlatok tanulságait, valamint hívják fel a figyelmet felhasználóik jogi kötelezettségeire; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza azon módszerek pontos meghatározásának fontosságát, amelyek segítségével az algoritmusokon alapuló automatikus döntéshozatali rendszerek működnek, az algoritmusok tisztességes és átlátható volta biztosítása érdekében; arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezt a kérdést az uniós versenyjog tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, a magánszférával és az érintett szabályozókkal együttműködve határozzon meg hatékony kritériumokat az algoritmusok elszámoltathatóságának elvére vonatkozóan az információalapú együttműködési platformok számára; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy értékelni kell a nagy adathalmazoknak a társadalom különböző szegmenseire gyakorolt lehetséges hatását, meg kell előzni hátrányos megkülönböztetést és meg kell vizsgálni a nagy adathalmazoknak a magánélethez való jogra gyakorolt lehetséges káros hatását; emlékeztet arra, hogy az EU az általános adatvédelmi rendeletben már kidolgozta az adatvédelem átfogó keretrendszerét, ezért felhívja az együttműködési platformokat, hogy ne hanyagolják el az adatvédelem kérdését, és átlátható módon tájékoztassák a szolgáltatásnyújtókat és a felhasználókat az összegyűjtött személyi adatokról és az adatkezelés módjáról; |
| --- | --- |

30.

| 31. | elismeri, hogy az uniós vívmányok számos szabálya már most is alkalmazható a közösségi gazdaságra; felhívja a Bizottságot, hogy az egységes piac további széttagolódásának megelőzése érdekében vizsgálja meg, hogy a jobb szabályozási elvekkel és a tagállamok tapasztalataival összhangban szükség van-e egy uniós szabályozási keret továbbfejlesztésére; meggyőződése, hogy ezt a keretet adott esetben harmonizálni kell, továbbá e keretnek rugalmasnak, technológiai szempontból semlegesnek és időtállónak kell lennie az esetleg szükséges szektor-specifikus szabályozások mellett általános elvek és speciális szabályok kombinációjából kell állnia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza a következetes jogszabályok jelentőségét annak biztosításában, hogy a belső piac mindenki számára megfelelően működjön, és felhívja a Bizottságot, hogy őrizze meg a munkavállalók és fogyasztók jogaira vonatkozó hatályos szabályozást és jogszabályokat, mielőtt új jogszabályokat vezet be, amelyek széttagolhatják a belső piacot; |
| --- | --- |

32.

Verseny és adózási fegyelem

| 33. | üdvözli, hogy a közösségi gazdaság fellendülése fokozta a versenyt, és rákényszerítette a meglévő szolgáltatókat, hogy a fogyasztók valódi igényeit tartsák szem előtt; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítson egyenlő versenyfeltételeket a hasonló szolgáltatásokat kínáló együttműködési platformok között, illetve az együttműködési platformok és a hagyományos vállalkozások között; hangsúlyozza az együttműködésen alapuló vállalkozások, különösen az induló vállalkozások megjelenését és térnyerését akadályozó tényezők azonosításának és kezelésének fontosságát; ebben a kontextusban kiemeli az adatok szabad áramlásának, hordozhatóságának és interoperabilitásának szükségességét, mivel ezek megkönnyítik a platformok közti váltást és megelőzik a szolgáltatóhoz való kötöttséget, amely jellemzők kulcsfontosságúak a nyílt és tisztességes verseny biztosításához és az együttműködési platformok felhasználói aktív részvételének elősegítéséhez, ugyanakkor figyelembe kell venni az összes piaci szereplő érdekét és a felhasználói, illetve a személyes adatok védelmét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli, hogy az online platformok révén könnyebben nyomon követhetővé váltak a gazdasági ügyletek, ami elősegíti az adójogszabályok betartását és végrehajtását, azonban aggodalmát fejezi ki az ágazatban eddig felmerült nehézségek miatt; hangsúlyozza, hogy a közösségi gazdaságot soha nem szabad az adókötelezettségek elkerülésének egyik módjaként használni; hangsúlyozza továbbá, hogy az adózási fegyelem és az adóbehajtás terén sürgető szükség van az illetékes hatóságok és az együttműködési platformok együttműködésére; elismeri, hogy ezen kérdéseket néhány tagállamban orvosolták és tudomásul veszi az e területen a köz- és magánszféra között sikeresen megvalósult együttműködést; felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását, az illetékes hatóságok és érdekeltek bevonásával, dolgozzon ki az adójogszabályok betartását és végrehajtását elősegítő hatékony és innovatív megoldásokat többek között a határokon átnyúló adócsalások kockázatának kiszűrése érdekében; felkéri az együttműködési platformokat, hogy e téren vállaljanak aktív szerepet; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tisztázzák és egyezzenek meg abban, hogy a közösségi gazdaságban részt vevő különböző gazdasági szereplőknek adózási információkhoz kapcsolódó kötelezettségeik keretein belül mely információkat kell az adóhatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk; |
| --- | --- |

34.

| 35. | egyetért azzal, hogy funkcionálisan hasonló adózási követelményeket kell alkalmazni akár a hagyományos, akár a közösségi gazdaságban hasonló szolgáltatásokat kínáló vállalkozások esetében, és meggyőződése, hogy az adót ott kell megfizetni, ahol a nyereségre szert tesznek, és ahol nem kizárólag költség-hozzájárulásról van szó, ugyanakkor tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét, és meg kell felelni a nemzeti és helyi adózási jogszabályoknak; |
| --- | --- |

35.

A munkaerőpiacra és a munkavállalók jogaira gyakorolt hatás

| 36. | hangsúlyozza, hogy a digitális forradalom jelentős hatást gyakorol a munkaerőpiacra, és hogy a közösségi gazdaság terén kibontakozó tendenciák a társadalom átfogó digitalizációján belüli jelenleg tapasztalható trend részei; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megjegyzi ugyanakkor, hogy a közösségi gazdaság új lehetőségeket és új, rugalmas, a munkába való visszatérést célzó útvonalakat kínál valamennyi felhasználó számára, különösen az önálló vállalkozók, a munkanélküliek, a jelenleg a munkaerőpiactól eltávolodott vagy olyan személyek számára, akik egyébként nem tudnának részt venni a munkaerőpiacon, így elősegítheti a munkaerőpiacra való belépést, különösen a fiatalok és perifériára szorult csoportok számára; ugyanakkor rámutat, hogy bizonyos körülmények között ez a fejlemény bizonytalan foglalkoztatottsági helyzetet is eredményezhet; hangsúlyozza, hogy a munkavállalóknak egyrészt munkaerőpiaci rugalmasságra, másrészt gazdasági és szociális biztonságára van szüksége, a tagállamokban kialakult szokásokkal és hagyományokkal összhangban; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a meglévő uniós szabályok alkalmazhatóságát a digitális munkaerőpiacra, és biztosítsa e szabályok megfelelő végrehajtását és betartását; felhívja a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel és más érintettekkel együtt proaktívan és az előrelátás logikája alapján értékeljék a jelenlegi jogszabályok reformjának szükségességét, beleértve a szociális biztonsági rendszereket, hogy lépést lehessen tartani a technológiai fejlődéssel, egyúttal biztosítva a munkavállalók védelmét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy koordinálják szociális biztonsági rendszereiket a juttatások hordozhatósága és a biztosítási idő összeszámítása érdekében, összhangban az uniós és a nemzeti jogszabályokkal; ösztönzi a szociális partnereket, hogy szükség esetén frissítsék a kollektív szerződéseket annak érdekében, hogy a meglévő munkahelyi védelmi normák a digitális munka világában is fennmaradhassanak; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiemeli a munkavállalói jogok – mindenekelőtt a munkavállalók szervezkedésre, kollektív fellépésre és kollektív szerződések tárgyalására vonatkozó jogai – nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban történő védelmének fontosságát a közösségi szolgáltatásokban, emlékeztet arra, hogy a közösségi gazdaságban dolgozó munkavállalók vagy foglalkoztatottak, vagy önálló vállalkozók a tényleges viszonyok alapján, és ennek megfelelően kell besorolni őket; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy saját hatáskörükön belül biztosítsák a tisztességes munkakörülményeket és a megfelelő jogi és szociális védelmet a közösségi gazdaságban dolgozó valamennyi munkavállalónak, jogállásuktól függetlenül; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé iránymutatásokat azzal kapcsolatban, hogy az uniós jog miként alkalmazandó a platformok különféle típusú üzleti modelljeire, annak érdekében, hogy szükség esetén orvosolni lehessen a foglalkoztatás és a társadalombiztosítás terén fennálló szabályozási hiányosságokat; úgy véli, hogy a platformgazdaság magas átláthatósági potenciálja lehetővé teszi a jó nyomon követhetőséget, összhangban a meglévő jogszabályok érvényesítésének céljával; kéri a tagállamokat megfelelő munkaügyi ellenőrzések végzésére az online platformokra vonatkozóan, valamint szankciók kiszabására a szabályok megszegése esetén, különösen a munka- és foglalkoztatási feltételeket, valamint a képesítésre vonatkozó követelményeket illetően; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a be nem jelentett munka és a színlelt önfoglalkoztatás problémáira ebben az ágazatban, és tűzzék a platformgazdaságot a be nem jelentett munka elleni küzdelemmel foglalkozó európai platform napirendjére; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő forrást az ellenőrzések végzésére; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani az alapvető jogokat és a megfelelő szociális védelmet a növekvő számú önálló vállalkozók számára, akik kulcsfontosságú szerepet töltenek be a közösségi gazdaságban, ideértve a szervezett fellépéshez és –többek között a javadalmazásukra vonatkozó – kollektív tárgyaláshoz való jogot is; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ösztönzi a tagállamokat, hogy ismerjék fel, hogy a közösségi gazdaság zavarokat is okozni fog, ezért néhány ágazat esetében dolgozzanak ki a szakképzést és az újbóli elhelyezkedés esélyének javítását támogató abszorpciós intézkedéseket; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiemeli annak fontosságát, hogy biztosítani kell a közösségi platform munkavállalói számára a digitális piaci értéküket jelentő minősítések és felülvizsgálatok hordozhatóságát, valamint garantálni kell a minősítések és felülvizsgálatok különféle platformok közötti átvihetőségét és összegyűjtését, miközben tiszteletben kell tartani az adatvédelemre és az egyéb érintett felek adatvédelmére vonatkozó szabályozást; tudomásul veszi, hogy a munkavégzés online értékelése tisztességtelen és önkényes gyakorlatokra nyújthat lehetőséget, amelyek kihatnak a közösségi platformok keretében munkát vállalók munkafeltételeire és javadalmazására, továbbá a munkaszerzési képességükre; úgy véli, hogy a minősítési és felülvizsgálati mechanizmusokat átlátható módon kell kialakítani, továbbá – a tagállamok jogszabályaival és gyakorlatával összhangban – megfelelő szinten tájékoztatni kell a munkavállalókat, illetve egyeztetni kell velük az ilyen mechanizmusok kidolgozásához használt általános kritériumokról; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza a naprakész készségek jelentőségét a munkavégzés változó világában, illetve annak biztosítását hogy valamennyi munkavállaló megfelelő, a digitális társadalom és gazdaság által megkívánt megfelelő készségekkel rendelkezhessen; ösztönzi a Bizottságot, a tagállamokat és a közösségi gazdasági vállalkozásokat, hogy valamennyi munkavállaló számára tegyék elérhetővé az egész életen át tartó képzést és digitális készségfejlesztést; úgy véli, hogy igény van – legfőképp a mikro- és kisvállalkozások részéről – az egész életen át tartó tanulásra és képzésre irányuló állami és magánberuházásokra és finanszírozási lehetőségekre; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza a távmunka és a rugalmas munkavégzési megoldások fontosságát a közösségi gazdaság szempontjából, és ennek kapcsán javasolja e munkavégzési formák egyenlővé tételét a hagyományos munkavégzéssel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló irányelv (2008/104/EK (14)) egyes online platformokra való alkalmazhatóságát; úgy véli, hogy számos közvetítéssel foglalkozó online platform szerkezetileg a munkaerő-kölcsönző ügynökségekhez hasonlít (a kölcsönmunkaerő/platform keretében dolgozó munkavállaló, a munkaerő-kölcsönző ügynökség/online platform, valamint a kölcsönvevő vállalkozás/ügyfél között létrejött háromoldalú szerződéses jogviszony tekintetében); |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a nemzeti állami foglalkoztatási szolgálatokat és az EURES-hálózatot, hogy nyújtsanak jobb tájékoztatást a közösségi gazdaság által kínált lehetőségekről; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy kellően tájékoztassák a platformok keretében munkát vállalókat a munka- és foglalkoztatási feltételekről és a munkavállalói jogokról, valamint a platformokkal és a felhasználókkal fenntartott munkakapcsolatról; úgy véli, hogy a platformoknak proaktív szerepet kell játszaniuk a felhasználók és a munkavállalók tájékoztatása terén a alkalmazandó szabályozási keretről, tekintettel a jogi követelményeknek való megfelelésre; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a figyelmet a közösségi gazdaság által a foglalkoztatás világában okozott változásra vonatkozó adatok hiányára; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy többek között a szociális partnerekkel együttműködve gyűjtsenek megbízhatóbb és átfogóbb adatokat erre vonatkozóan, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy jelöljenek ki egy nemzeti illetékes hatóságot, amelyik felelős a közösségi gazdaság munkaerőpiacán felmerülő tendenciák ellenőrzéséért és értékeléséért; ebben a tekintetben hangsúlyozza a bevált gyakorlatok cseréjének fontosságát a tagállamok közt; kiemeli, hogy szorosan nyomon kell követni a munkaerőpiacot és a közösségi gazdaság munkakörülményeit a jogszerűtlenségek elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

49.

A közösségi gazdaság helyi dimenziója

| 50. | megjegyzi, hogy egyre több helyi hatóság és önkormányzat vesz részt már jelenleg is a közösségi gazdaság szabályozásában és fejlesztésében, és az együttműködési gyakorlatokra mint saját politikájuk tárgyára és mint a közösségi irányítás és a részvételi demokrácia új formáinak szervezőelvére tekintenek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megjegyzi, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak kellő mozgásterük van ahhoz, hogy az adott helyzethez igazodó intézkedéseket vezessenek be annak érdekében, hogy az uniós jogszabályokkal teljes mértékben összhangban álló, arányos intézkedések révén foglalkozhassanak az egyértelműen meghatározható, közérdekhez kapcsolódó célkitűzésekkel; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy segítse a tagállamokat a politikai döntéshozatalban és az uniós jognak megfelelő szabályok bevezetésében; |
| --- | --- |

51.

| 52. | megjegyzi, hogy az első lépéseket a városok tették meg, ahol a körülmények, mint a népsűrűség és a fizikai közelség elősegítik az együttműködési gyakorlatok alkalmazását, ezáltal áthelyezve a hangsúlyt az intelligens városokról a megosztásalapú városokra, és elősegítve a polgárok számára élhetőbb infrastruktúrákra való áttérést; arról is meg van győződve, hogy a közösségi gazdaság számottevő lehetőséget teremthet a belső perifériák, a vidéki térségek és a hátrányos helyzetű területek számára, valamint új és inkluzív fejlesztési formákat alakíthat ki, kedvező társadalmi-gazdasági hatást fejthet ki, továbbá támogatja a perifériára szorult közösségeket az idegenforgalmi ágazatnak nyújtott közvetett előnyök révén; |
| --- | --- |

52.

A közösségi gazdaság előmozdítása

| 53. | hangsúlyozza a megfelelő kompetenciák, készségek és képzés szükségességét annak érdekében, hogy a lehető legtöbb személy játszhasson aktív szerepet a közösségi gazdaságban, és kibontakozhasson a benne rejlő lehetőség; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kiemeli, hogy az információs és kommunikációs technológiák lehetővé teszik az innovatív ötletek gyors és hatékony kibontakozását a közösségi gazdaságokban, miközben összekötik a résztvevőket – a felhasználókat és szolgáltatókat egyaránt – és elősegítik azok nagyobb szerepvállalását, megkönnyítve számukra a piachoz való hozzáférést és a piaci részvételt, hozzáférhetővé téve a távoli és vidéki területeket; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy tevékenyen ösztönözze a köz- és magánszféra közötti együttműködést, különösen az elektronikus személyazonosító igazolványok bevezetésére tekintettel, hogy növelje a fogyasztók és a szolgáltatók bizalmát az online ügyletek iránt, az elektronikus személyazonosító igazolványok kölcsönös elismerésére vonatkozó uniós keretre alapozva, valamint orvosolja a közösségi gazdaság növekedésének útjában álló egyéb aktuális korlátok– többek között a határokon átnyúló biztosítási szolgáltatások előtti akadályok – problémáját; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rámutat, hogy az 5G bevezetése hogyan fogja alapjaiban véve átalakítani gazdaságaink működésének logikáját azáltal, hogy a szolgáltatásokat változatosabbá és hozzáférhetőbbé teszi; e tekintetben hangsúlyozza, hogy fontos létrehozni egy versenypiaci környezetet az innovatív vállalkozások számára, amelyek sikere végeredményben meg fogja határozni gazdaságaink erejét; |
| --- | --- |

56.

| 57. | megjegyzi, hogy a közösségi gazdaság egyre fontosabb az energiaágazatban, mivel lehetővé teszi a fogyasztók és a termelők – egyének és közösségek – számára, hogy hatékonyan részt vegyenek a megújulóenergia-ciklus számos decentralizált szakaszában, többek között az önellátó előállításban és felhasználásban, a tárolásban és az elosztásban, összhangban az Európai Unió éghajlatváltozási és energetikai célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rámutat, hogy a közösségi gazdaságok különösen olyan közösségekben prosperálnak, amelyekben erősek a tudás- és oktatásmegosztó modellek, ezáltal ösztönzik és megerősítik a nyílt innováció kultúráját; hangsúlyozza a koherens szakpolitikák kidolgozásának és a széles sávú és ultraszéles sávú szolgáltatások kiépítésének jelentőségét, mivel azok a közösségi gazdaságban rejlő lehetőségek kibontakoztatásának és a közösségi modell nyújtotta előnyök kiaknázásának előfeltételei; emlékeztet ezért arra, hogy az EU valamennyi polgára számára lehetővé kell tenni a megfelelő hálózati hozzáférést, különösen a kisebb népsűrűségű, távoli vagy vidéki területeken, ahol egyelőre nem áll rendelkezésre kielégítő internetkapcsolat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy a közösségi gazdaság fejlődéséhez és bővüléséhez támogatásra van szükség, és nyitottnak kell maradnia a kutatás, az innováció és az új technológiák előtt a beruházások vonzása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós jogszabályok és szakpolitikák időtállóak legyenek, különös tekintettel a nem kizárólagos, kísérlet-alapú terek létrehozására, ösztönözve a digitális összeköttetést és jártasságot, támogatva az európai vállalkozókat és induló vállalkozásokat, ösztönözve az ipar 4.0 terjedését, innovációs csomópontok, klaszterek és inkubátorok létrehozását, emellett fejlesztve a hagyományos üzleti modellekkel való együttélés szinergiáit; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy a szállítási ágazat helyzete a közösségi gazdaságon belül és kívül egyaránt összetett; megjegyzi, hogy ez az ágazat erősen szabályozott; megjegyzi, hogy a közösségi gazdasági modellek lehetőséget kínálnak a közlekedési rendszer hatékonyságának és fenntartható fejlődésének jelentős javítására (többek között az egybefüggő, multimodális jegyfoglalást és utazást egyetlen út keretében lehetővé tévő közösségi gazdasági alkalmazások révén), biztonságának és védelmének megerősítésére, valamint a távoli területek hozzáférhetőbbé tételére és a forgalmi torlódások nem kívánt külső hatásainak csökkentésére; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja az érintett hatóságokat, hogy segítsék elő a közösségi közlekedési szolgáltatások és a hagyományos közlekedési rendszer kölcsönösen előnyös párhuzamos működését; felkéri a Bizottságot, hogy az új közlekedési technológiákkal (összekapcsolt járművek, autonóm járművek, integrált digitális jegykiadás, intelligens közlekedési rendszerek) kapcsolatos munkájába vonja be a közösségi gazdaságot is, tekintettel az azok közötti jelentős kölcsönhatásokra és természetes szinergiákra; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza, hogy jogbiztonságot kell teremteni a platformok és felhasználóik részére annak biztosítása érdekében, hogy az Unió közlekedési ágazatában fejlődhessen a közösségi gazdaság; megjegyzi, hogy a közlekedési ágazatban fontos egyértelmű különbséget tenni egyfelől i. az autómegosztás és a vezető által saját célból indított meglévő utazás esetében alkalmazott költségmegosztás, valamint másfelől ii. a szabályozott közúti személyszállítási szolgáltatások között; |
| --- | --- |

62.

| 63. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság becslései szerint a közösségi szálláshely-szolgáltatás a létrejött kereskedelmi forgalom alapján a közösségi gazdaság legnagyobb ágazatát jelenti, ugyanakkor a platformbevételek alapján a közösségi személyszállítás a legnagyobb; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kiemeli, hogy a turisztikai ágazatban a lakásmegosztás az erőforrások és az egyébként kihasználatlan helyiségek kiváló hasznosítását jelenti, különösen az olyan területeken, amelyek hagyományosan nem húznak hasznot az idegenforgalomból; |
| --- | --- |

64.

| 65. | e tekintetben elítéli, hogy néhány hatóság olyan szabályokat vezetett be, amelyekkel korlátozni kívánják a közösségi gazdaságon keresztül kínált turisztikai szálláshelyek számát; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a figyelmet a nehézségekre, melyekkel az európai együttműködési platformoknak kell szembenézniük a kockázati tőkéhez való hozzáférés és fejlesztési stratégiáik során, és amelyeket a hazai piacok kis mérete és széttöredezettsége, valamint a határokon átnyúló beruházások kritikus hiánya tovább súlyosbít; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a meglévő pénzügyi eszközöket a közösségi vállalkozásokba való beruházás érdekében, valamint – különösen az induló vállalkozások, illetve a kis- és középvállalkozások számára – ösztönözzék a finanszírozáshoz jutást megkönnyítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy az együttműködésen alapuló finanszírozási rendszerek (például a közösségi finanszírozás) egy hatékony finanszírozási ökoszisztéma részeként fontos kiegészítői a hagyományos finanszírozási csatornáknak; |
| --- | --- |

67.

| 68. | megjegyzi, hogy a kkv-k által nyújtott szolgáltatások nem minden esetben igazodnak megfelelő mértékben a fogyatékossággal élők és az idősek szükségleteihez; felszólít arra, hogy az ilyen szolgáltatók támogatását célzó eszközök és programok vegyék figyelembe a fogyatékossággal élő személyek szükségleteit; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és segítse a közösségi gazdaságban tevékenységet folytató európai vállalkozók megfelelő finanszírozási tételekhez való hozzáférését, a Horizont 2020 kutatási és innovációs program keretében is; |
| --- | --- |

69.

| 70. | tudomásul veszi az olyan innovatív technológiák és digitális eszközök pénzügyi ágazatban is tapasztalható gyors fejlődését és növekvő elterjedését, mint a blokklánc (blockchain) és az elosztott főkönyvi technológia; kiemeli, hogy ezen decentralizált technológiák alkalmazása a közösségi gazdaságban lehetővé teheti a közösségi szolgáltatók közötti hatékony ügyleteket és kapcsolatokat, ami független piacok vagy hálózatok kialakulásához vezet, és a jövőben átveszi a közvetítői szerepet, amelyet jelenleg a közösségi platformok töltenek be; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0009.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0237.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0455.

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11834-2016-INIT/en/pdf

(5)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(6)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(7)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(8)  HL L 337., 2009.12.18., 11. o.

(9)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(10)  ECON-VI/016.

(11)  HL C 75., 2017.3.10., 33. o.

(12)  438-as számú 2016. márciusi Eurobarométer gyorsfelmérés: „A közösségi platformok használata”.

(13)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(14)  HL L 327., 2008.12.5., 9. o.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/135 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/135

---

P8_TA(2017)0272

Online platformok és a digitális egységes piac

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az online platformokról és a digitális egységes piacról (2016/2276(INI))

(2018/C 331/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Online platformok és a digitális egységes piac – lehetőségek és kihívások Európa számára” című, 2016. május 25-i közleményére (COM(2016)0288) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0172), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Online platformok és a digitális egységes piac – lehetőségek és kihívások Európa számára” című, 2016. május 25-i közleményére (COM(2016)0288) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0172),

| — | tekintettel a Bizottság „Az együttműködésen alapuló gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i közleményére (COM(2016)0356) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0184), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az együttműködésen alapuló gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i közleményére (COM(2016)0356) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0184),

| — | tekintettel a Bizottság „Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020. A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása” című, 2016. április 19-i közleményére (COM(2016)0179) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2016)0108 és SWD(2016)0109), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020. A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása” című, 2016. április 19-i közleményére (COM(2016)0179) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2016)0108 és SWD(2016)0109),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i közleményére (COM(2016)0180) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i közleményére (COM(2016)0180) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0110),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0100),

| — | tekintettel az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – Versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0178) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – Versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0178) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0106),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai adatgazdaság kiépítése” című, 2017. január 10-i közleményére (COM(2017)0009) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0002), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai adatgazdaság kiépítése” című, 2017. január 10-i közleményére (COM(2017)0009) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0002),

| — | tekintettel az európai számításifelhő-kezdeményezésről szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai számításifelhő-kezdeményezésről szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a nyílt internet-hozzáférés megteremtéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv és az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 531/2012/EU rendelet módosítására irányuló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2120 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyílt internet-hozzáférés megteremtéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv és az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 531/2012/EU rendelet módosítására irányuló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2120 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az 531/2012/EU rendeletnek a nagykereskedelmi barangolási piacokra vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2016)0399), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 531/2012/EU rendeletnek a nagykereskedelmi barangolási piacokra vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2016)0399),

| — | tekintettel az Európai Elektronikus Kommunikációs Törvénykönyv létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Elektronikus Kommunikációs Törvénykönyv létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0590),

| — | tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői jogról szóló európai parlamenti és a tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0593), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői jogról szóló európai parlamenti és a tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0593),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (5) (az e-kereskedelemről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (5) (az e-kereskedelemről szóló irányelv),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (6),

| — | tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) (a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) (a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv),

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseit összehangoló, a 2010/13/EU irányelvnek a változó piaci realitások miatt szükségessé vált módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0287) (audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseit összehangoló, a 2010/13/EU irányelvnek a változó piaci realitások miatt szükségessé vált módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2016)0287) (audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2016)0283),

| — | tekintettel a digitálistartalom-szolgáltatásra irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2015)0634), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitálistartalom-szolgáltatásra irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2015)0634),

| — | tekintettel „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására/alkalmazására vonatkozó iránymutatás” című, 2016. május 25-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására/alkalmazására vonatkozó iránymutatás” című, 2016. május 25-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0163),

| — | tekintettel a Bizottság által 2013 júniusában közzétett, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásáról szóló ikt-ágazati útmutatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013 júniusában közzétett, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásáról szóló ikt-ágazati útmutatóra,

| — | tekintettel az „Előzetes jelentés az elektronikus kereskedelmi ágazatban végzett felmérésről” című, 2016. szeptember 15-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0312), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Előzetes jelentés az elektronikus kereskedelmi ágazatban végzett felmérésről” című, 2016. szeptember 15-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0312),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Online platformok és a digitális egységes piac – Lehetőség és kihívás Európa számára” című bizottsági közleményről szóló véleményére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Online platformok és a digitális egységes piac – Lehetőség és kihívás Európa számára” című bizottsági közleményről szóló véleményére (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által eljárási szabályzatának 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által eljárási szabályzatának 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A8-0204/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A8-0204/2017),

| A. | mivel a digitális egységes piac célja a nemzeti jogszabályok közötti töredezettség elkerülése és a műszaki, jogi és adóügyi akadályok megszüntetése, hogy a vállalkozások, a polgárok és a fogyasztók maradéktalanul kihasználhassák a digitális eszközök és szolgáltatások előnyeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a digitális egységes piac célja a nemzeti jogszabályok közötti töredezettség elkerülése és a műszaki, jogi és adóügyi akadályok megszüntetése, hogy a vállalkozások, a polgárok és a fogyasztók maradéktalanul kihasználhassák a digitális eszközök és szolgáltatások előnyeit;

| B. | mivel a digitalizáció és az új technológiák továbbra is átalakítják a kommunikációs formákat, az információhoz való hozzáférést, valamint a polgárok, a fogyasztók és a vállalatok magatartását, és mivel a negyedik ipari forradalom a gazdaság és a társadalom valamennyi szegmensének digitalizációjához vezet majd; |
| --- | --- |

B.

mivel a digitalizáció és az új technológiák továbbra is átalakítják a kommunikációs formákat, az információhoz való hozzáférést, valamint a polgárok, a fogyasztók és a vállalatok magatartását, és mivel a negyedik ipari forradalom a gazdaság és a társadalom valamennyi szegmensének digitalizációjához vezet majd;

| C. | mivel az internet és a mobil eszközök használatának terjedése mérettől függetlenül új üzleti lehetőségeket kínál a vállalkozások számára, továbbá új és alternatív üzleti modelleket hoz létre, amelyek kihasználják az új technológiákat és a globális piachoz való hozzáférést, ugyanakkor új kihívásokat is teremt; |
| --- | --- |

C.

mivel az internet és a mobil eszközök használatának terjedése mérettől függetlenül új üzleti lehetőségeket kínál a vállalkozások számára, továbbá új és alternatív üzleti modelleket hoz létre, amelyek kihasználják az új technológiákat és a globális piachoz való hozzáférést, ugyanakkor új kihívásokat is teremt;

| D. | mivel az internetes platformok ugrásszerű fejlődése és használatának széles körű elterjedése számos területen – többek között a kereskedelmi tevékenységek terén –, valamint a javak és a szolgáltatások megosztását illetően megváltoztatta annak módját, ahogyan a felhasználók és a vállalatok érintkeznek a tartalomszolgáltatókkal, a kereskedőkkel és az árukat és szolgáltatásokat kínáló magánszemélyekkel; |
| --- | --- |

D.

mivel az internetes platformok ugrásszerű fejlődése és használatának széles körű elterjedése számos területen – többek között a kereskedelmi tevékenységek terén –, valamint a javak és a szolgáltatások megosztását illetően megváltoztatta annak módját, ahogyan a felhasználók és a vállalatok érintkeznek a tartalomszolgáltatókkal, a kereskedőkkel és az árukat és szolgáltatásokat kínáló magánszemélyekkel;

| E. | mivel az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv kizárólag abban az esetben mentesíti a közvetítőket a tartalommal kapcsolatban viselt felelősség alól, ha továbbított és/vagy a tárolt tartalomról nincs tudomásuk és azt nem ellenőrzik, de emellett azt is előírja, hogy amint a közvetítők jogsértésről vagy jogellenes tevékenységről vagy információról szereznek tényleges tudomást, haladéktalanul intézkedniük kell a jogellenes információhoz vagy tevékenységhez való hozzáférés megszüntetése iránt; |
| --- | --- |

E.

mivel az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv kizárólag abban az esetben mentesíti a közvetítőket a tartalommal kapcsolatban viselt felelősség alól, ha továbbított és/vagy a tárolt tartalomról nincs tudomásuk és azt nem ellenőrzik, de emellett azt is előírja, hogy amint a közvetítők jogsértésről vagy jogellenes tevékenységről vagy információról szereznek tényleges tudomást, haladéktalanul intézkedniük kell a jogellenes információhoz vagy tevékenységhez való hozzáférés megszüntetése iránt;

| F. | mivel számos online platform és információs társadalmi szolgáltatás egyszerűbb hozzáférést kínál az árukhoz, szolgáltatásokhoz és digitális tartalomhoz, és bővíti a fogyasztókkal és más szereplőkkel kapcsolatos tevékenységét; |
| --- | --- |

F.

mivel számos online platform és információs társadalmi szolgáltatás egyszerűbb hozzáférést kínál az árukhoz, szolgáltatásokhoz és digitális tartalomhoz, és bővíti a fogyasztókkal és más szereplőkkel kapcsolatos tevékenységét;

| G. | mivel a Bizottság számos értékelést végez a fogyasztóvédelmi szabályok érvényesüléséről, valamint a platformok és a szállítók közötti vállalatközi (B2B) kapcsolatok keretében az online platformok által üzleti felhasználóikkal szemben alkalmazott gyakorlatokról; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság számos értékelést végez a fogyasztóvédelmi szabályok érvényesüléséről, valamint a platformok és a szállítók közötti vállalatközi (B2B) kapcsolatok keretében az online platformok által üzleti felhasználóikkal szemben alkalmazott gyakorlatokról;

| H. | mivel a kreativitás és innováció a digitális gazdaság motorjai, ezért elengedhetetlen a szellemitulajdon-jogok magas szintű védelmének biztosítása; |
| --- | --- |

H.

mivel a kreativitás és innováció a digitális gazdaság motorjai, ezért elengedhetetlen a szellemitulajdon-jogok magas szintű védelmének biztosítása;

Általános bevezetés

| 1. | üdvözli az „Online platformok és a digitális egységes piac – lehetőségek és kihívások Európa számára” című közleményt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az európai digitális egységes piaci stratégia keretében már javasolt különböző kezdeményezéseket; hangsúlyozza, hogy e kezdeményezések között nincs meg a kellő koordináció és az összhang; úgy véli, hogy a digitális egységes piac teljes kiépítése alapvetően fontos az EU versenyképességének megerősítése, a jó minőségű és magas szintű képzettséget igénylő munkahelyek teremtése és a digitális gazdaság növekedésének elősegítése szempontjából Európában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri, hogy az online platformok hasznosak a mai digitális gazdaság és közösség számára, mert növelik a fogyasztó rendelkezésére álló választási lehetőségeket, valamint új piacokat hoznak létre és formálnak ki; rámutat ugyanakkor, hogy az online platformok új szakpolitikai és szabályozási kihívásokat is támasztanak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy számos uniós politika az online platformokra is alkalmazandó, ugyanakkor a jogszabályokat bizonyos esetekben nem megfelelően hajtják végre, illetve azokat a tagállamok eltérően értelmezik; hangsúlyozza, hogy annak megvizsgálása előtt, hogy szükség van-e e helyzet orvoslása érdekében a jelenlegi jogi keret kiegészítésére, az uniós jogszabályokat megfelelően végre kell hajtani és érvényesíteni kell; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a jelenlegi jogi keret aktualizálására és kiegészítésére irányuló munkát, amelynek révén az a digitális korszakban jobban megfelelhet majd céljának; úgy véli, hogy a hatékony és vonzó szabályozási környezet elengedhetetlen az online és digitális európai vállalkozások fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

5.

A platformok meghatározása

| 6. | elismeri, hogy uniós szinten igen nehéz lenne az online platformokat egységes, jogilag releváns és időtálló módon meghatározni olyan tényezők miatt, mint a meglévő online platformok és tevékenységi területeik széles skálája, illetve a digitális világ gyorsan változó környezete; úgy véli, hogy az egységes uniós meghatározás, illetve a minden helyzetre egységesen alkalmazható megközelítés mindenesetre nem segítené hozzá az Uniót a platformalapú gazdaság sikeréhez; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugyanakkor tisztában van azzal, hogy el kell kerülni az uniós belső piac széttöredezését, amely a regionális vagy nemzeti szabályok és meghatározások elterjedése révén alakulhatna ki, valamint hogy mind a vállalkozások, mind a fogyasztók számára jogbiztonságot és egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ennélfogva úgy véli, hogy az online platformokat a vonatkozó uniós szintű ágazatspecifikus szabályozásban kell megkülönböztetni és meghatározni jellemzőik, besorolásuk és elveik szerint, egy problémaközpontú megközelítés alapján; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli a Bizottság online platformokkal kapcsolatos, jelenleg folyamatban lévő munkáját, amelynek keretében többek között konzultációkat folytat az érintett szereplőkkel és hatásértékeléseket végez; úgy véli, hogy az efféle bizonyítékalapú megközelítés alapvető a területre vonatkozó átfogó felfogás megteremtése szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy amennyiben szükséges, e mélyreható elemzés alapján tegyen javaslatokat szabályozási vagy egyéb intézkedésekre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a vállalkozások és fogyasztók közötti (B2C) és a fogyasztók közötti (C2C) online platformok a tevékenységek rendkívül széles skáláján belül működnek, például az e-kereskedelemben, a médiában, a keresőmotorokban, a munkaerő-ellátásban, az operációs rendszerekben, a közlekedésben, a hirdetésben, a kulturális tartalmak terjesztésében, a megosztásalapú gazdaságban és a közösségi hálózatokban; megjegyzi továbbá, hogy ugyan bizonyos közös jellemzők lehetővé teszik e jogalanyok meghatározását, az online platformok sokféle formát ölthetnek, és sok különböző megközelítés alkalmazható azonosításukra; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a vállalkozások és fogyasztók közötti (B2C), illetve a fogyasztók közötti (C2C) online platformokat többé-kevésbé bizonyos közös vonások jellemzik, például: sokoldalú piacon működnek; lehetővé teszik két vagy akár több különböző felhasználói csoporthoz tartozó felek számára, hogy elektronikus úton közvetlen kapcsolatba lépjenek egymással; különböző típusú felhasználókat kapcsolnak össze; a felhasználók preferenciáihoz igazított online szolgáltatásokat kínálnak az általuk nyújtott adatok alapján; tartalmakat csoportosítanak vagy azokra hivatkoznak, pl. algoritmusok, illetve harmadik felek által felkínált vagy online elhelyezett áruk vagy szolgáltatások felhasználása alapján; több szereplőt fognak össze áruk eladása, szolgáltatásnyújtás, valamint tartalmak, információk, áruk vagy szolgáltatások megosztása céljából; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat, hogy alapvetően fontos egyértelműsíteni azokat a módszereket, amelyek mentén az algoritmusokon alapuló döntéseket meghozzák, valamint hogy ezen algoritmusok használata során elő kell mozdítani az átláthatóságot; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg az algoritmusok alkalmazásával kapcsolatos potenciális hibákat és elfogultságokat a diszkrimináció, a tisztességtelen gyakorlatok megelőzése, illetve a magánélethez való jog sérelmének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy egyértelműen különbséget kell tenni a B2C és a B2B platformok között, tekintettel az újonnan megjelenő B2B online platformokra, amelyek kulcsfontosságúak az ipari internet fejlődése szempontjából, úgymint a felhőalapú szolgáltatások és az adatmegosztó platformok, amelyek lehetővé teszik a tárgyak internetének körébe tartozó termékek közötti kommunikációt; felhívja a Bizottságot, hogy találjon megoldást az egységes piac akadályaira, amelyek gátolják e platformok növekedését; |
| --- | --- |

13.

Az európai online platformok fenntartható fejlődésének megkönnyítése

| 14. | megjegyzi, hogy az online platformok interaktív eszközként használják az internetet, és a felek közötti kapcsolatokat megkönnyítő közvetítő szerepét töltik be, ezáltal a globális piachoz való hozzáférés elősegítése révén előnyökkel járnak a felhasználók, a fogyasztók és a vállalkozások számára; megjegyzi, hogy az online platformok hozzájárulhatnak az áruk és szolgáltatások keresletének és kínálatának a közösségi érzelmek, a megosztott hozzáférés, a hírnév és a bizalom alapján való kiigazításához; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy az online platformok és – a sok esetben európai alkalmazásfejlesztők által létrehozott – alkalmazások kihasználják a csatlakoztatott mobil eszközök, PC-k, laptopok és más számítástechnikai eszközök óriási és egyre növekvő számát, és ezen eszközökön egyre nagyobb mértékben elérhetők; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat, hogy kiemelten kell kezelni, hogy biztosítsuk a megfelelő mértékű beruházást a nagysebességű széles sávú hálózatok és az egyéb digitális infrastruktúra kiterjesztése céljából a gigabitalapú társadalom internetkapcsolatra vonatkozó célkitűzéseinek elérése érdekében, mivel az alapvető feltétele annak, hogy az állampolgárok és a vállalkozások élvezhessék az 5G technológia fejlődésének előnyeit, és általánosságban szerte a tagállamokban biztosítsuk az internetkapcsolatot; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az okos eszközök, ezen belül az okostelefonok és a táblagépek egyre szélesebb körű használata tovább bővítette és javította az online platformokhoz való hozzáférést, és ezáltal fokozta gazdasági és társadalmi szerepüket, kiváltképpen a fiatalok körében, de valamennyi életkori csoportban is egyre nagyobb mértékben; megjegyzi, hogy a digitalizáció tovább bővül majd a tárgyak internetének gyors ütemű fejlődésével, amelynek eredményeképpen 2020-ra várhatóan 25 milliárd tárgyat csatlakoztatnak az internethez; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az online platformok minőségi technológiával való elérhetősége valamennyi polgár és vállalkozás számára fontos, nem csupán azok számára, akik online már jelenleg is aktívak; hangsúlyozza, hogy meg kell előzni, hogy szakadékok alakuljanak ki a digitális készségek hiánya vagy a technológiához való egyenlőtlen hozzáférés következtében; hangsúlyozza, hogy nemzeti és európai szinten elkötelezett megközelítésre van szükség a digitális készségek fejlesztésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a figyelmet az online platformok piacainak gyors fejlődésére, ami növeli a termékek és szolgáltatások kínálatát; elismeri e piacok globális és határokon átnyúló jellegét; rámutat, hogy az online platformok piacai igen széles választékot kínálnak és hatékony árversenyt biztosítanak, ami a fogyasztók javát szolgálja; megjegyzi, hogy a belföldi díjas barangolásról szóló megállapodás megtámogatja az online platformok határokon átnyúló dimenzióját azáltal, hogy az online szolgáltatások használatát megfizethetőbbé teszi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy az online platformok egyre nagyobb szerepet töltenek be a hírek és a polgárok számára és a demokrácia működése szempontjából értékes egyéb információk megosztásában és ezek elérhetőségének biztosításában; úgy véli, hogy az online platformok az e-kormányzást elősegítő tényezőkként is működhetnek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy továbbra is mozdítsa elő az európai online platformok és induló vállalkozások növekedését, és erősítse meg növekedési képességüket és globális versenyképességüket; felhívja a Bizottságot, hogy az online platformok tekintetében folytasson innovációbarát politikát a piacra jutás elősegítése érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EU részesedése az online platformok piaci tőkésítésében csekély; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni az online platformok határokon átnyúló zökkenőmentes működését gátló, valamint az európai digitális egységes piac működését zavaró akadályokat; kiemeli a megkülönböztetésmentesség és a hasonló platformok közötti váltás megkönnyítésének fontosságát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy e tekintetben elengedhetetlen tényezők a nyitott környezet, az egységes szabályok, az elégséges összeköttetés rendelkezésre állása, a meglévő alkalmazások interoperabilitása és a nyílt szabványok rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elismeri, hogy az online platformok jelentős előnyöket kínálhatnak a kkv-k, valamint az induló vállalkozások számára; megállapítja, hogy az online platformok gyakran a legkönnyebb és legmegfelelőbb első lépést jelentik azon kisvállalkozások számára, akik online tevékenységbe kívánnak kezdeni, és ki kívánják használni az online elosztási csatornák lehetőségét; megjegyzi, hogy az online platformok lehetővé teszik a kkv-k és az induló vállalkozások számára, hogy anélkül férjenek hozzá a globális piacokhoz, hogy megterhelő beruházásokat kellene eszközölniük a költséges digitális infrastruktúra kiépítésébe; hangsúlyozza az átláthatóság és a platformokhoz való tisztességes hozzáférés jelentőségét, valamint emlékeztet arra, hogy egyes online platformok fokozódó dominanciája nem csökkentheti a vállalkozói szabadságot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot azon fellépések előnyben részesítésére, amelyek lehetővé teszik az európai induló vállalkozások és az európai online platformok számára a sikeres első lépéseket és a későbbi bővülést; hangsúlyozza, hogy az európai online platformok fejlődése szempontjából létfontosságú az induló vállalkozásokba történő befektetések és azok finanszírozásának megkönnyítése, különösen a kockázati tőkéhez való hozzáférés és különböző csatornák, például banki vagy közfinanszírozás, illetve alternatív finanszírozási lehetőségek, így például közösségi finanszírozás és közösségi befektetés révén; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy egyes online platformok elősegítik a megosztásalapú gazdaságot, és hozzájárulnak annak európai növekedéséhez; üdvözli a megosztásalapú gazdaságról szóló bizottsági közleményt, és hangsúlyozza, hogy ezt a témával kapcsolatos, az új üzleti modellek kifejlesztését támogató, átfogóbb uniós stratégia felé tett első lépésnek kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy ezek az új üzleti modellek munkahelyeket teremtenek, előmozdítják a vállalkozó szellemet, valamint új szolgáltatásokat, bővebb választékot és jobb árakat kínálnak a fogyasztóknak, továbbá rugalmasságot eredményeznek, ugyanakkor kihívásokat és kockázatokat is jelentenek a munkavállalók számára; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rámutat, hogy a tagállamok az elmúlt évtizedekben javították munkaügyi és szociális normáikat és szociális védelmi rendszereiket, továbbá hangsúlyozza, hogy a szociális dimenzió fejlesztését a digitális korszakban is biztosítani kell; megjegyzi, hogy a fokozódó digitalizáció hatással van a munkaerőpiacra, a munkakörök újraértelmezésére és a munkavállalók és a vállalkozások közötti szerződéses kapcsolatokra is; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a munkaügyi és szociális jogok tiszteletben tartását és a meglévő jogszabályok megfelelő érvényesítését a szociális biztonsági rendszerek és a minőségi foglalkoztatás további előmozdítása érdekében; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel és más érintett érdekelt felekkel együttműködve értékeljék a meglévő jogszabályok – ezen belül a szociális biztonsági rendszerek – korszerűsítésének szükségességét, hogy lépést tartsanak a technológiai fejlődéssel, a munkavállalók védelmének biztosítása mellett, ugyanakkor biztosítsák a méltó munkafeltételeket, és nyújtsanak általános előnyöket a társadalom egésze számára; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az önálló vállalkozók megfelelő szociális biztonságáról, akik a digitális munkaerőpiac kulcsszereplői; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy szükség esetén dolgozzanak ki új védelmi mechanizmusokat, hogy biztosítsák az online platformok munkavállalóinak megfelelő lefedettségét, valamint a megkülönböztetésmentességet és a nemek közötti egyenlőséget, továbbá hogy a bevált gyakorlatokat európai szinten osszák meg egymással; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megállapítja, hogy az online egészségügyi platformok innovatív tevékenységeket támogathatnak azáltal, hogy releváns tudást teremtenek és juttatnak el az elkötelezett egészségügyi fogyasztóktól egy innovatív egészségügyi környezetnek; hangsúlyozza, hogy az új innovációs platformok részt fognak venni az innovatív egészségügyi termékek következő generációjának a tervezésében és létrehozásában, hogy azok pontosan megfeleljenek a jelenleg kielégítetlen igényeknek; |
| --- | --- |

28.

A közvetítők felelősségének tisztázása

| 29. | megjegyzi, hogy az online platformok tekintetében jelenleg folyó vitában egyes érdekelt felek által felvetett problémák egyike az uniós közvetítők korlátozott felelősségi rendszere; megjegyzi, hogy a platformokra vonatkozó szabályozási környezetről folytatott konzultáció az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben foglalt jelenlegi keret viszonylagos támogatottságát mutatta ki, ugyanakkor azt is, hogy érvényesítésének bizonyos hiányosságait ki kell küszöbölni; ennélfogva úgy véli, hogy a felelősségi rendszert tovább kell egyértelműsíteni, mivel az az uniós digitális gazdaság lényeges pillére; úgy véli, hogy a Bizottság részéről iránymutatásra van szükség a közvetítők felelősségi keretének végrehajtására vonatkozóan annak lehetővé tétele érdekében, hogy az online platformok eleget tegyenek kötelezettségeiknek és a felelősségre vonatkozó szabályoknak, bővítsék a jogbiztonságot és növeljék a felhasználói bizalmat; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki további lépéseket ennek érdekében, emlékeztetve arra, hogy azok a platformok, amelyek nem játszanak az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben meghatározott, semleges szerepet, nem kérhetik a felelősség alóli mentesítésüket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a kreatív ágazat bevételeiben – annak ellenére, hogy ma több kreatív tartalmat fogyasztunk, mint korábban valaha, a felhasználók által feltöltött tartalmakat biztosító platformok, illetve a tartalomaggregációs és más szolgáltatások révén – nem tapasztalható a fogyasztás növekedésének megfelelő növekedés; hangsúlyozza, hogy ennek egyik fő okának az értéktranszfert tekintik, amely az ezen online szolgáltatások szerzői jogi és e-kereskedelmi jogi jogállásával kapcsolatos egyértelműség hiánya miatt bontakozott ki; hangsúlyozza, hogy tisztességtelen piac jött létre, amely veszélyt jelent a digitális egységes piac és főbb szereplőinek, nevezetesen a kulturális és kreatív iparágak fejlődésére nézve; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli, hogy a Bizottság vállalta, hogy iránymutatást tesz közzé a közvetítők felelősségéről, mivel a jelenlegi szabályok egyértelműségével és egyes tagállamokban való végrehajtásával kapcsolatban bizonyos hiányosságok állnak fenn; úgy véli, hogy az iránymutatás növeli majd a felhasználók online szolgáltatásokba vetett bizalmát; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy nyújtsa be javaslatait; felhívja a Bizottságot, hogy hívja fel a figyelmet az online és az offline világ közötti szabályozási eltérésekre, és szükség esetén teremtsen egyenlő versenyfeltételeket a hasonló online és offline szolgáltatások számára, figyelembe véve az egyes területek sajátosságait, a társadalom fejlődését, az átláthatóság és a jogbiztonság fokozásának szükségességét, valamint azt, hogy az innovációt nem szabad akadályozni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy a digitális platformok szélesebb körű hozzáférést biztosítanak a kulturális és kreatív alkotásokhoz, és hogy hatalmas lehetőséget kínálnak a kulturális és kreatív ágazatok számára új üzleti modellek kialakítására; hangsúlyozza, hogy át kell gondolni, hogy a folyamat jogbiztonságát hogyan lehet fokozni, illetve hogy a jogtulajdonosok érdekeit hogyan lehet védeni; hangsúlyozza az átláthatóság és az egyenlő versenyfeltételek megteremtésének fontosságát; e tekintetben úgy véli, hogy a szerzői jogi és szellemi tulajdonjogi keretben biztosítani kell a jogtulajdonosok védelmét az értékek elismerése, valamint az innováció, a kreativitás, a beruházás és a tartalomlétrehozás ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nyomatékosan kéri az online platformokat, hogy fokozzák intézkedéseiket az illegális és káros online tartalmak elleni küzdelem érdekében; üdvözli az audiovizuális médiaszolgáltatási irányelven végzett, folyamatban lévő munkát és a Bizottság azon szándékát, hogy intézkedéseket javasol majd a videók megosztására szolgáló platformok számára a kiskorúak védelmével és a gyűlöletbeszéddel összefüggő tartalmak eltávolításával kapcsolatban; megállapítja azonban, hogy a terrorizmusra való felbujtásra alkalmas tartalmakra nem történik hivatkozás; kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a zaklatásra és a kiszolgáltatott személyekkel szembeni erőszakra; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy az online platformok felelősségére vonatkozó szabályoknak lehetővé kell tenniük a jogellenes tartalmakkal kapcsolatos kérdések hathatós kezelését, például a kellő gondosság alkalmazása révén, fenntartva ugyanakkor a kiegyensúlyozott és innovációbarát megközelítést; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy határozza meg és pontosítsa a bejelentési és eltávolítási eljárásokat, és szolgáljon iránymutatással az ilyen tartalmak kezelését célzó önkéntes intézkedésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza a hamis hírek terjesztése elleni fellépés fontosságát; felhívja az online platformokat, hogy biztosítsanak a felhasználók számára eszközöket a hamis hírek bejelentésére oly módon, hogy a többi felhasználó is tájékoztatást kaphasson arról, hogy a tartalom helytállósága vitatott; ugyanakkor rámutat, hogy a szabad véleménycsere alapvető a demokrácia szempontjából, és hogy a magánélethez való jog a közösségi média területén is érvényes; rámutat, hogy a szabad sajtó értéke, hogy a polgárokat megbízható információkkal látja el; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen mélyreható elemzést a jelenlegi helyzetről és a jogi keretről az álhírek tekintetében, valamint hogy ellenőrizze a jogalkotáson alapuló beavatkozás lehetőségét a valótlan tartalmak terjesztésének és terjedésének a visszaszorítása érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy az online platformoknak fel kell lépniük a jogellenes áruk és tartalmak, illetve a tisztességtelen gyakorlatok (pl. a jegyüzérkedés) ellen hatékony önszabályozó intézkedésekkel (pl. egyértelmű felhasználási feltételek és a visszaeső jogsértők azonosítását célzó megfelelő mechanizmusok, illetve külön tartalommoderáló csapatok felállítása és a veszélyes termékek felkutatása) vagy hibrid intézkedésekkel kiegészülő szabályozási intézkedések révén; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli a jogellenes online gyűlöletbeszédre vonatkozó – 2016-ban elfogadott és a Bizottság által támogatott – magatartási kódexet, és kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő és észszerű eszközöket az online platformok számára a jogellenes áruk és tartalmak feltárása és eltávolítása érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy az adatok tulajdonlása tekintetében alapvetően fontos az általános adatvédelmi rendeletnek és a kiberbiztonsági irányelvnek való megfelelés; megjegyzi, hogy a felhasználókat gyakran ösztönzik arra, hogy személyes adataikat megosszák az online platformokkal; hangsúlyozza, hogy a felhasználókat tájékoztatni kell a gyűjtött adatok pontos jellegéről és felhasználásuk módjáról; hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen, hogy a felhasználók ellenőrizhessék személyes adataik gyűjtését és felhasználását; hangsúlyozza, hogy lehetőséget kell biztosítani a személyes adatok megosztásának mellőzésére is; hangsúlyozza, hogy a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog szabálya az online platformokra is alkalmazandó; felhívja az online platformokat, hogy a névtelenséget a személyes adatok harmadik felek általi feldolgozása esetén is biztosítsák; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb zárja le a hivatalos bejelentési és intézkedési eljárások szükségességének felülvizsgálatát, amely ígéretes módja lehet a felelősségi rendszer EU-szerte összehangolt módon történő megerősítésének; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ösztönzi a Bizottságot, hogy mielőbb nyújtsa be az online értékesített termékek piaci felügyeletével kapcsolatos gyakorlati iránymutatásait; |
| --- | --- |

41.

Egyenlő versenyfeltételek teremtése

| 42. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy biztosítson egyenlő versenyfeltételeket az online platformok szolgáltatói és más olyan szolgáltatások számára, amelyekkel versenyben vannak, a B2B és a C2C területet is; hangsúlyozza, hogy a szabályozás egyértelműsége alapvető a digitális gazdaság fellendítése szempontjából; megjegyzi, hogy a versenynyomás ágazatonként és az ágazatokon belül szereplőnként eltérő; ennélfogva emlékeztet arra, hogy az egyenmegoldások ritkán megfelelőek; úgy véli, hogy bármely javasolt testre szabott megoldás vagy szabályozási intézkedés kapcsán figyelembe kell venni a platformok sajátos jellemzőit az egyenlő feltételekkel zajló, tisztességes verseny biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a figyelmet arra, hogy az online platformok skálája a multinacionális vállalatoktól a mikrovállalkozásokig rendkívül széles; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az online platformok közötti igazságos és hatékony versenyt a fogyasztók választási lehetőségei előmozdításának és a piacokat a piaci erővel való visszaélés révén torzító monopóliumok vagy erőfölény megjelenésének elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy az egyes online platformok, illetve az online szolgáltatások közötti váltás megkönnyítése a piaci hiányosságok megelőzése és a vevőfogvatartás elkerülése szempontjából fontos intézkedés; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy az online platformok átalakítják az erőteljesen szabályozott, hagyományos üzleti modellt; hangsúlyozza, hogy a meglévő szabályozási keret esetleges reformjai során a figyelmet a szabályok összehangolására és a szabályok széttagoltságának csökkentésére kell összpontosítani a nyitott és versenyképes piac biztosítása érdekében az online platformok és új szolgáltatások számára, egyúttal magas szintű fogyasztóvédelmi normákat biztosítva; hangsúlyozza, hogy a túlszabályozást el kell kerülni, a REFIT-folyamatot és a minőségi jogalkotás elvének végrehajtását pedig folytatni kell; hangsúlyozza a technológiasemlegesség jelentőségét, és hogy az online és offline műveletekre alkalmazandó szabályokat egyenértékű helyzetekben a szükséges és lehetséges mértékben következetesen kell alkalmazni; hangsúlyozza, hogy a szabályozási biztonság ösztönzi a versenyt, a beruházást és az innovációt is; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza az infrastruktúrába való beruházás jelentőségét mind a városi, mind a vidéki területeken; hangsúlyozza, hogy a tisztességes verseny biztosítja a minőségi, nagysebességű széles sávú szolgáltatásokba való beruházást; hangsúlyozza, hogy a megbízható, nagysebességű infrastruktúrához való, megfizethető hozzáférés, például az ultragyors internetkapcsolat és telekommunikáció teljes körű kiépítése serkenti az online platformokon kínálható és igénybe vehető szolgáltatásokat; hangsúlyozza, hogy az innováció és a valóban versenyképes piac előfeltétele a hálózatsemlegesség és az online platformokhoz való tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférés; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy észszerűsítse a kapcsolódó, a digitalizációs folyamatot elősegítő kezdeményezések finanszírozási rendszerét az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), az európai strukturális és beruházási alapok és a Horizont 2020, valamint a tagállamok nemzeti költségvetéséből származó hozzájárulások felhasználása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel a köz- és magánszféra közötti partnerségekben és a közös technológiai kezdeményezésekben rejlő potenciált; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje egy összehangolt megközelítés kialakítását a platformok felhasználóinak helyesbítéshez való jogára, ellennyilatkozathoz való jogára és halasztáshoz való jogára vonatkozóan; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy teremtsen egyenlő feltételeket a platformokkal szembeni azon kártérítési keretesek tekintetében, amelyeket a felhasználónak tartós kárt okozó becsmérlő állítások terjesztése miatt nyújtanak be; |
| --- | --- |

47.

A polgárok és a fogyasztók tájékoztatása, valamint szerepvállalásuk ösztönzése

| 48. | hangsúlyozza, hogy a jövő internete csak akkor lehet sikeres, ha a felhasználók megbíznak az online platformokban, nő az átláthatóság, egyenlőek a versenyfeltételek, a személyes adatokat megvédik, javul a hirdetések és egyéb automatizált rendszerek ellenőrzése, valamint az online platformok tiszteletben tartják valamennyi alkalmazandó jogszabályt és a felhasználók jogos érdekeit; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza az átláthatóság fontosságát az adatgyűjtéssel és -felhasználással kapcsolatban, és úgy véli, hogy az online platformoknak megfelelő választ kell adniuk a felhasználók aggályaira, beleegyezésüknek az általános adatvédelmi rendeletnek megfelelő módon történő kikérésével és még hatékonyabban és egyértelműbben tájékoztatva őket arról, hogy milyen személyes adataikat gyűjtik, kikkel osztják meg és miként használják fel azokat az uniós adatvédelmi kerettel összhangban, miközben megmarad a lehetőségük arra, hogy az adott szolgáltatáshoz való teljes mértékű hozzáférésük elvesztése nélkül is vissza tudják vonni az egyedi rendelkezésekkel kapcsolatos beleegyezésüket; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a digitális környezetben biztosítsák a polgárok magánélethez és személyes adataik védelméhez való jogának teljes mértékű tiszteletben tartását; hangsúlyozza az általános adatvédelmi rendelet megfelelő végrehajtásának fontosságát, mely biztosítja a beépített és alapértelmezett adatvédelem alapelvének teljes körű alkalmazását; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megállapítja, hogy egyre fontosabb az adathozzáférést, az adatok feletti rendelkezési jogot és az adatokhoz kapcsolódó felelősséget érintő aggályok tisztázása, és felszólítja a Bizottságot, hogy ezeket figyelembe véve folytassa a jelenlegi szabályozási keret vizsgálatát; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy az online platformok határokon átnyúló jellege óriási előny a digitális egységes piac fejlesztése szempontjából, de egyúttal jobb együttműködést tesz szükségessé a nemzeti hatóságok között; felszólítja a meglévő fogyasztóvédelmi szerveket és mechanizmusokat, hogy működjenek együtt, és biztosítsanak hatékony fogyasztóvédelmet az online platformok tevékenységeivel kapcsolatban; felhívja a figyelmet ezzel kapcsolatban a határokon átívelő jogérvényesítésről és együttműködésről szóló rendelet jelentőségére is; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy tovább elemezze, hogy a platformokkal kapcsolatban szükség van-e a hatályos fogyasztóvédelmi szabályok további korszerűsítésére az EU fogyasztóvédelmi és marketingjogszabályaira vonatkozóan 2017-ben esedékes – a REFIT program keretében végzett – vizsgálat részeként; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bátorítja az online platformokat, hogy felhasználóik számára világos, áttekinthető és tisztességes feltételeket kínáljanak, és felhasználóbarát módon ismertessék feltételeiket, az adatok feldolgozásának módját, a jogi és kereskedelmi garanciákat és a lehetséges költségeket, kerülve a bonyolult terminológiát, annak érdekében, hogy megerősítsék a fogyasztóvédelmet, és növeljék a bizalmat és a fogyasztói jogok ismeretét, ami a platformok sikeressége szempontjából elengedhetetlen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kiemeli, hogy az online platformokra vonatkozó szigorú fogyasztóvédelmi előírásokra nem csupán a vállalatközi kapcsolatok (B2B), hanem a fogyasztók közötti kapcsolatok (C2C) terén is szükség van; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kéri a jelenlegi szabályok és önszabályozó mechanizmusok értékelését annak megállapítása érdekében, hogy megfelelő védelmet nyújtanak-e a felhasználók, a fogyasztók és a vállalkozások számára, ugyanis egyre több a panasz, és a Bizottság több platformmal szemben vizsgálatokat is indított; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy a felhasználókat egyértelmű, pártatlan és átlátható tájékoztatással kell ellátni a nekik nyújtott információ szűrési, rangsorolási, támogatási, személyre szabási vagy ellenőrzési kritériumairól; hangsúlyozza, hogy egyértelmű különbséget kell tenni a támogatott és az egyéb tartalmak között; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a platformok ellenőrzési rendszereinek egyes kérdéseivel, például a látszólagos ellenőrzésekkel és a negatív bejelentések versenyelőny szerzése céljából való törlésével; hangsúlyozza, hogy az ellenőrzéseket megbízhatóvá és a fogyasztók számára hasznossá kell tenni, és biztosítani kell, hogy a platformok tiszteletben tartsák a meglévő kötelezettségeiket, és e tekintetben intézkedéseket tegyenek a káros gyakorlatok ellen, például önkéntes rendszerek révén; üdvözli a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv végrehajtására vonatkozó iránymutatást; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy szükség van-e olyan kritériumokra és küszöbértékekre, amelyek meghatározzák az online platformok alaposabb piaci felügyelet alá vonására vonatkozó feltételeket, valamint hogy adjon ki iránymutatást az online platformok számára a meglévő kötelezettségeik és a rájuk vonatkozó iránymutatások időben történő teljesítése érdekében, különös tekintettel a fogyasztóvédelem és a versenyszabályok területére; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy a szerzők és alkotók jogait a digitális korszakban is védeni kell, és emlékeztet arra, hogy a kreatív iparág az Unió foglalkoztatásában és gazdaságában jelentős szerepet tölt be; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a jelenleg hatályos, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítéséről szóló irányelvet (9) a bejelentési eljárásokkal való szándékos visszaélés, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az értékláncban részt vevő valamennyi szereplő – ideértve a közvetítőket, például az internetszolgáltatókat is – hatékonyabban felléphessen a hamisítás ellen a hamisított termékek marketingjének, eladásösztönzésének és terjesztésének megelőzésére irányuló proaktív, az arányosság elvének megfelelő és hathatós intézkedések révén, mivel a hamisítás kockázatot jelent a fogyasztókra nézve; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy helyre kell állítani az egyensúlyt a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos értékmegosztás tekintetében, különösen a védelem alatt álló audiovizuális tartalmakat terjesztő platformokon; |
| --- | --- |

60.

| 61. | szorosabb együttműködésre szólít fel a platformok és a jogtulajdonosok között a megfelelő szerzői jogi engedélyeztetés biztosítása, valamint a szellemitulajdon-jogok online megsértése elleni küzdelem érdekében; emlékeztet arra, hogy az ilyen jogsértések valós problémák lehetnek nemcsak a vállalatok esetében, hanem a fogyasztók egészsége és biztonsága szempontjából is, akiket tájékoztatni kell a hamisított termékek jogellenes kereskedelmének valóságáról; ezért megismétli felhívását a „kövesd a pénz útját” megközelítés alkalmazására az érintett pénzforgalmi szolgáltatások esetében annak érdekében, hogy megfosszák a hamisítókat gazdasági tevékenységük folytatásának eszközeitől; hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítéséről szóló irányelv felülvizsgálata megfelelő eszköz lehet a platformok, a felhasználók és minden más gazdasági szereplő közötti magas szintű együttműködés biztosításához, az e-kereskedelemről szóló irányelv helyes alkalmazásával együtt; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy – a több online platformmal szembeni, növekvő számú panasz problémájának kezelése érdekében – folytassa az online vásárlásokat érintő vitarendezés érdekében elindított platformnak a fogyasztók körében való népszerűsítését, tegye azt felhasználóbarátabbá és kövesse nyomon, hogy a kereskedők eleget tesznek-e arra irányuló kötelezettségüknek, hogy a honlapjukon elhelyezzenek egy, a platformra mutató hivatkozást; |
| --- | --- |

62.

A bizalom fokozása és az innováció megerősítése

| 63. | hangsúlyozza, hogy az online piacokon mind a közpolitikák, mind pedig a vállalkozások tekintetében a bizalom fokozása szempontjából a legfontosabb intézkedések közé tartozik a hatékony adatvédelem és a fogyasztói jogok határozott érvényre juttatása az általános adatvédelmi rendelet és a kiberbiztonsági irányelv rendelkezéseivel összhangban; hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelem és az adatvédelem számos, az online adatvédelem, az internet- és a kiberbiztonság szakterületeit érintő intézkedést és technikai eszközt tesz szükségessé; hangsúlyozza az átláthatóság fontosságát az adatgyűjtéssel kapcsolatban, valamint a biztonságos fizetés jelentőségét; |
| --- | --- |

63.

| 64. | megjegyzi, hogy az online fizetések magas szintű átláthatóságot kínálnak, amely segíti a fogyasztók és vállalkozók jogainak védelmét, és minimálisra csökkenti a csalás kockázatát; üdvözli továbbá az új, innovatív, alternatív fizetési módszereket, például a virtuális fizetőeszközöket és az e-pénztárcákat; megjegyzi, hogy az átláthatóság megkönnyíti az árak és az ügyleti költségek összehasonlítását, és növeli a gazdasági műveletek nyomonkövethetőségét; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy a tisztességes és kiszámítható, innovációbarát környezet, valamint a kutatásba, fejlesztésbe és a munkavállalók készségeinek bővítésébe történő beruházás létfontosságú az új ötletek és innovatív elképzelések ösztönzése szempontjából; hangsúlyozza a nyílt hozzáférésű adatok és a nyílt szabványok fontosságát az új online platformok kialakítása és az innováció szempontjából; emlékeztet arra, hogy a közszféra információinak további felhasználásáról szóló irányelv (10) végrehajtásának felülvizsgálata 2018-ban esedékes; megjegyzi, hogy a nyílt, fejlett és közös tesztelési környezetek és nyílt alkalmazásprogramozási interfészek értéket jelenthetnek Európa számára; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kiemeli, hogy a Bizottság és különösen a tagállamok részéről elkötelezett megközelítésre van szükség a digitális készségek fejlesztése iránt annak érdekében, hogy magasan képzett munkaerő jöjjön létre, ami Unió-szerte a tisztességes feltételek melletti, magas szintű foglalkoztatottság biztosításának, valamint a digitális szakadékot és a digitális kirekesztést fokozó digitális analfabetizmus felszámolásának feltétele; hangsúlyozza ezért, hogy a digitális készségek fejlesztése és javítása elengedhetetlen, és jelentős beruházást feltételez az oktatásba és az egész életen át tartó tanulásba; |
| --- | --- |

66.

| 67. | úgy véli, hogy a jelentős mennyiségben oltalom alatt álló műveket tároló és a nyilvánosság rendelkezésére bocsátó platformoknak licencszerződést kellene kötniük az érintett jogtulajdonosokkal, kivéve ha azok nem aktívak és így érvényes rájuk az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 14. cikkében foglalt mentesség, a nyereségnek a szerzőkkel, az alkotókkal és az érintett jogtulajdonosokkal való méltányos megosztása céljából; kiemeli, hogy az ilyen licencszerződéseknek és azok végrehajtásának tiszteletben kell tartaniuk a felhasználók alapvető jogainak gyakorlását; |
| --- | --- |

67.

A vállalatközi (B2B) kapcsolatok és az uniós versenyszabályok tiszteletben tartása

| 68. | üdvözli a Bizottságnak azon intézkedéseit, amelyek célja a versenyjogi jogszabályok jobb érvényesítése a digitális világban, és hangsúlyozza, hogy gyors döntéseket kell hoznia a versenyjogi ügyekben a digitális ágazat gyors ütemére való tekintettel; megjegyzi ugyanakkor, hogy az uniós versenyjogot bizonyos tekintetben a digitális világhoz kell igazítani annak érdekében, hogy megfeleljen céljának; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aggodalmának ad hangot egyes online platformok problematikus és tisztességtelen B2B-kereskedelmi gyakorlatai, többek között az átláthatóság hiánya (például a keresési eredmények, az adatok felhasználása vagy az árképzés tekintetében), a feltételek egyoldalú módosítása, a reklámok vagy szponzorált eredmények előmozdítása miatt – ami a nem fizetett eredmények láthatóságát csökkenti –, az esetlegesen tisztességtelen feltételek (például fizetési megoldások) miatt és azzal összefüggésben, hogy a platformok kettős (közvetítői és versenytársi) szerepe visszaélésekre adhat okot; megjegyzi, hogy ez a kettős szerep gazdasági ösztönzőt jelenthet az online platformok számára a saját termékeik és szolgáltatásaik javára történő megkülönböztetés alkalmazására és megkülönböztető B2B-feltételek érvényesítésére; kéri a Bizottságot, hogy e tekintetben hozzon megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kéri a Bizottságot, hogy javasoljon a növekedést és a fogyasztókat szolgáló, célzott jogszabályi keretet a B2B-kapcsolatokra vonatkozóan azon elveken alapulóan, hogy meg kell akadályozni a piaci erőfölénnyel való visszaélést, valamint biztosítani kell, hogy azok a platformok, amelyek egy értékesítési piac kapujaként szolgálnak, nem válnak „kapuőrökké”; úgy ítéli meg, hogy egy ilyen jogszabályi keretnek arra kell szolgálnia, hogy megakadályozza a fogyasztói jólétre gyakorolt ártalmas hatásokat, valamint elő kell mozdítania a versenyt és az innovációt; javasolja továbbá, hogy e keret legyen technológiai szempontból semleges és képes a meglévő kockázatok kezelésére, például a mobilkészülékek operációs rendszerének a piacával és a tárgyak internetéhez vagy a mesterséges intelligenciához hasonló új internetvezérelt technológiákkal kapcsolatos jövőbeni kockázatok tekintetében is, amelyek még inkább megerősítik majd azon platformok pozícióját, amelyek határozottan az online vállalkozások és a fogyasztók között helyezkednek el; |
| --- | --- |

70.

| 71. | üdvözli a Bizottságnak a B2B-gyakorlatokkal kapcsolatos – 2017 tavaszára ütemezett – célzott tényfeltáró tevékenységét, és nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy tegyen hatékony lépéseket a tisztességes verseny biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

71.

| 72. | hangsúlyozza, hogy adott esetben, többek között a fogyasztóvédelem és az adóügyi vonatkozások tekintetében is az uniós versenyjognak és az uniós hatóságoknak kell garantálniuk az egyenlő versenyfeltételeket; |
| --- | --- |

72.

| 73. | megjegyzi, hogy a közelmúltban többek között több nagy digitális vállalkozást és azok Unión belüli adótervezési gyakorlatait érintő ügyek láttak napvilágot; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy a Bizottság erőfeszítéseket tett az adóelkerülés leküzdése érdekében, továbbá felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek további reformjavaslatokat az Unión belüli adóelkerülési gyakorlatok megelőzése céljából; kéri annak biztosítását, hogy valamennyi vállalkozás, köztük a digitális vállalkozások is, abban a tagállamban fizessenek adót, ahol gazdasági tevékenységeiket folytatják; |
| --- | --- |

73.

| 74. | felhívja a figyelmet a jogi rendszerek különbözőségére a 28 tagállamban, valamint arra, hogy a digitális ágazat sajátságaiból fakadóan gyakran nem szükséges, hogy egy ország piacán egy társaság fizikailag is jelen legyen; felhívja a tagállamokat, hogy igazítsák ki héarendszereiket a rendeltetési hely szerinti adóztatás elvének megfelelően (11); |
| --- | --- |

74.

Az EU helye a világban

| 75. | rámutat, hogy az EU jelenléte a világpiacon sajnálatra méltóan csekély szintű, aminek oka főleg az uniós digitális piac jelenlegi széttöredezettsége, a jogi bizonytalanság, a finanszírozás hiánya és a piac képtelensége a technológiai innovációkra, mindez ugyanis megnehezíti, hogy az európai vállalkozások ebben az új, globálisan versengő gazdaságban a világ élvonalába kerülhessenek, és a világ többi részén működő szereplőkkel versengjenek; olyan környezet kialakítását ösztönzi az induló és a növekvő vállalkozások számára, amely serkenti a fejlődést és a helyi munkahelyteremtést; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kéri az európai intézményeket, hogy biztosítsanak egyenlő versenyfeltételeket az európai és a nem európai szereplők számára, például az adózás és hasonló kérdések tekintetében is; |
| --- | --- |

76.

| 77. | úgy véli, hogy az Uniónak lehetősége volna döntő szerepet játszani a digitális világban, és úgy véli, hogy Európában innovációbarát környezetet kell kialakítania azáltal, hogy valamennyi érdekelt fél számára védelmet nyújtó, stabil jogi keretet biztosít; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0052.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0009.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0010.

(4)  HL L 310., 2015.11.26., 1. o.

(5)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(6)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(7)  HL L 194., 2016.7.19., 1. o.

(8)  HL C 75., 2017.3.10., 119. o.

(9)  2004/48/EK irányelv (HL L 157., 2004.4.30., 45. o.).

(10)  2003/98/EK irányelv (HL L 345., 2003.12.31., 90. o.).

(11)  Lásd a Parlament 2016. november 24-i állásfoglalását a végleges héarendszer felé vezető útról és a héacsalás elleni küzdelemről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0453).

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/146

---

P8_TA(2017)0273

A jemeni humanitárius helyzet

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása a jemeni humanitárius helyzetről (2017/2727(RSP))

(2018/C 331/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Jemenről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a jemeni humanitárius helyzetről szóló, 2016. február 25-i állásfoglalására (1) és a jemeni helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jemenről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a jemeni humanitárius helyzetről szóló, 2016. február 25-i állásfoglalására (1) és a jemeni helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Tanács Jemenről szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Jemenről szóló, 2017. április 3-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a jemeni támadásról szóló, 2016. október 8-i és a jemeni tűzszünetről szóló, 2016. október 19-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a jemeni támadásról szóló, 2016. október 8-i és a jemeni tűzszünetről szóló, 2016. október 19-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Jemenre vonatkozó határozataira, különösen a 2216. (2015), 2201. (2015) és 2140. (2014) számú határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Jemenre vonatkozó határozataira, különösen a 2216. (2015), 2201. (2015) és 2140. (2014) számú határozatokra,

| — | tekintettel a 2017. április 25-én Genfben szervezett, a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos kötelezettségvállalással foglalkozó magas szintű eseményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. április 25-én Genfben szervezett, a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos kötelezettségvállalással foglalkozó magas szintű eseményre,

| — | tekintettel az emberi jogokkal és a nemzetközi szankciókkal foglalkozó ENSZ-különmegbízott, Idriss Jazairy Jemen tengeri blokádjának feloldása érdekében 2017. április 12-én tett felhívására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokkal és a nemzetközi szankciókkal foglalkozó ENSZ-különmegbízott, Idriss Jazairy Jemen tengeri blokádjának feloldása érdekében 2017. április 12-én tett felhívására,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának, Zeid Raad el-Husszeinnek a temetési gyülekezet elleni, Jemenben elkövetett felháborító támadásról szóló 2016. október 10-i, a harcoló felek között rekedt jemeni polgári lakosságról szóló 2017. február 10-i, valamint az arról szóló, 2017. március 24-i nyilatkozatára, hogy egy hónap alatt több mint 100 polgári személy, köztük halászok és menekültek estek áldozatul az immár két éve tartó jemeni konfliktusnak; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának, Zeid Raad el-Husszeinnek a temetési gyülekezet elleni, Jemenben elkövetett felháborító támadásról szóló 2016. október 10-i, a harcoló felek között rekedt jemeni polgári lakosságról szóló 2017. február 10-i, valamint az arról szóló, 2017. március 24-i nyilatkozatára, hogy egy hónap alatt több mint 100 polgári személy, köztük halászok és menekültek estek áldozatul az immár két éve tartó jemeni konfliktusnak;

| — | tekintettel Iszmáíl Uld Sejk Áhmed, az ENSZ Jemenért felelős különmegbízottjának 2016. október 21-i és november 19-i, valamint 2017. január 30-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Iszmáíl Uld Sejk Áhmed, az ENSZ Jemenért felelős különmegbízottjának 2016. október 21-i és november 19-i, valamint 2017. január 30-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a jemeni humanitárius helyzet katasztrofális; mivel 2017 februárjában az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) megállapította, hogy a jemeni helyzet a „legnagyobb élelmezésbiztonsági vészhelyzet a világon”; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) 2017 májusában megállapította, hogy Jemenben 17 millióan szorulnak élelmezési segélyre, és közülük 7 millió főt „élelmezésbiztonsági vészhelyzet” fenyeget; mivel 2,2 millió gyermek szenved súlyos akut alultápláltságtól, és tízpercenként egy gyermek veszíti életét olyan okok miatt, amelyek megelőzhetőek lennének; mivel a belső menekültek száma 2 millióra, a visszatérők száma pedig 1 millióra tehető; |
| --- | --- |

A.

mivel a jemeni humanitárius helyzet katasztrofális; mivel 2017 februárjában az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) megállapította, hogy a jemeni helyzet a „legnagyobb élelmezésbiztonsági vészhelyzet a világon”; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) 2017 májusában megállapította, hogy Jemenben 17 millióan szorulnak élelmezési segélyre, és közülük 7 millió főt „élelmezésbiztonsági vészhelyzet” fenyeget; mivel 2,2 millió gyermek szenved súlyos akut alultápláltságtól, és tízpercenként egy gyermek veszíti életét olyan okok miatt, amelyek megelőzhetőek lennének; mivel a belső menekültek száma 2 millióra, a visszatérők száma pedig 1 millióra tehető;

| B. | mivel a jelenleg zajló konfliktus pusztító következményekkel jár az országra és a lakosságra nézve; mivel a válság politikai megoldását sürgető nemzetközi felhívás ellenére a konfliktusban érintett felek nem jutottak egyezségre, és a harcok folytatódnak; mivel egyik fél sem aratott katonai győzelmet és nem valószínű, hogy ez a jövőben megtörténik; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenleg zajló konfliktus pusztító következményekkel jár az országra és a lakosságra nézve; mivel a válság politikai megoldását sürgető nemzetközi felhívás ellenére a konfliktusban érintett felek nem jutottak egyezségre, és a harcok folytatódnak; mivel egyik fél sem aratott katonai győzelmet és nem valószínű, hogy ez a jövőben megtörténik;

| C. | mivel az ENSZ szerint 2015 márciusa óta az erőszakos cselekményekben mintegy 10 000 ember vesztette életét és több mint 40 000 ember sebesült meg; mivel a szárazföldi és légi harcok lehetetlenné tették az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) helyszíni ellenőrei számára, hogy a harcok helyszínén ellenőrizzék a civil áldozatok számát, azaz ezek a számadatok csak azokat a haláleseteket és sérüléseket tükrözik, amelyeket az OHCHR képes volt megállapítani és megerősíteni; mivel a háború által súlyosan érintett jemeni polgári infrastruktúra és intézmények egyre kevésbé képesek az alapvető szolgáltatások biztosítására; mivel az egészségügyi rendszer az összeomlás szélén áll, és a készenléti orvosi szolgálatot ellátók hónapok óta nem kaptak fizetést; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ szerint 2015 márciusa óta az erőszakos cselekményekben mintegy 10 000 ember vesztette életét és több mint 40 000 ember sebesült meg; mivel a szárazföldi és légi harcok lehetetlenné tették az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) helyszíni ellenőrei számára, hogy a harcok helyszínén ellenőrizzék a civil áldozatok számát, azaz ezek a számadatok csak azokat a haláleseteket és sérüléseket tükrözik, amelyeket az OHCHR képes volt megállapítani és megerősíteni; mivel a háború által súlyosan érintett jemeni polgári infrastruktúra és intézmények egyre kevésbé képesek az alapvető szolgáltatások biztosítására; mivel az egészségügyi rendszer az összeomlás szélén áll, és a készenléti orvosi szolgálatot ellátók hónapok óta nem kaptak fizetést;

| D. | mivel Jemenben másodjára is kitört a kolerajárvány és a heveny vizes hasmenés (AWD), aminek következtében az országban 2017. április 27. és június 8. között több mint 100 000 koleragyanús esetet regisztráltak, és majdnem 800-an életüket vesztették; |
| --- | --- |

D.

mivel Jemenben másodjára is kitört a kolerajárvány és a heveny vizes hasmenés (AWD), aminek következtében az országban 2017. április 27. és június 8. között több mint 100 000 koleragyanús esetet regisztráltak, és majdnem 800-an életüket vesztették;

| E. | mivel a kiszolgáltatott csoportokat, nőket és gyermekeket súlyosan érinti a folyamatos összetűzések és a humanitárius válság, és mivel a nők és lányok biztonságának és jólétének kérdése aggodalomra ad okot; mivel az erőszakos cselekmények megnövekedése Jemenben különösen a gyermekeket érinti, mivel az ENSZ adatai szerint ezek során 1 540 gyermek vesztette életét és 2 450 sebesült meg; |
| --- | --- |

E.

mivel a kiszolgáltatott csoportokat, nőket és gyermekeket súlyosan érinti a folyamatos összetűzések és a humanitárius válság, és mivel a nők és lányok biztonságának és jólétének kérdése aggodalomra ad okot; mivel az erőszakos cselekmények megnövekedése Jemenben különösen a gyermekeket érinti, mivel az ENSZ adatai szerint ezek során 1 540 gyermek vesztette életét és 2 450 sebesült meg;

| F. | mivel az UNICEF szerint az erőszakos cselekmények következtében az elmúlt iskolaévben több mint 350 000 gyermek nem volt képes befejezni a tanulmányi évet, amivel Jemenben az iskolából kimaradó gyermekek száma 2 millió fölé emelkedett; mivel az iskolából kimaradó gyermekeket az a veszély fenyegeti, hogy gyermekkatonaként harcra kényszerítik őket; |
| --- | --- |

F.

mivel az UNICEF szerint az erőszakos cselekmények következtében az elmúlt iskolaévben több mint 350 000 gyermek nem volt képes befejezni a tanulmányi évet, amivel Jemenben az iskolából kimaradó gyermekek száma 2 millió fölé emelkedett; mivel az iskolából kimaradó gyermekeket az a veszély fenyegeti, hogy gyermekkatonaként harcra kényszerítik őket;

| G. | mivel az országban az alapvető élelmiszerek közel 90 %-át behozatal biztosítja; mivel az emberi jogokkal és a nemzetközi szankciókkal foglalkozó ENSZ-különmegbízott hangsúlyozta, hogy a koalíciós erők által 2015 márciusában Jemenre kivetett légi és tengeri blokád volt a humanitárius katasztrófa egyik fő oka, miközben az országban dúló erőszak és az általános üzemanyaghiány zavarokat okoz a belső élelmiszerosztási hálózatokban; |
| --- | --- |

G.

mivel az országban az alapvető élelmiszerek közel 90 %-át behozatal biztosítja; mivel az emberi jogokkal és a nemzetközi szankciókkal foglalkozó ENSZ-különmegbízott hangsúlyozta, hogy a koalíciós erők által 2015 márciusában Jemenre kivetett légi és tengeri blokád volt a humanitárius katasztrófa egyik fő oka, miközben az országban dúló erőszak és az általános üzemanyaghiány zavarokat okoz a belső élelmiszerosztási hálózatokban;

| H. | mivel a térségben és azon túl a szélsőségesség és az erőszak elleni nemzetközi erőfeszítések, valamint a Jemenen belüli béke és stabilitás szempontjából egyaránt döntő fontosságú, hogy Jemen megfelelően működő kormánnyal rendelkezzen, stabil és biztonságos legyen; |
| --- | --- |

H.

mivel a térségben és azon túl a szélsőségesség és az erőszak elleni nemzetközi erőfeszítések, valamint a Jemenen belüli béke és stabilitás szempontjából egyaránt döntő fontosságú, hogy Jemen megfelelően működő kormánnyal rendelkezzen, stabil és biztonságos legyen;

| I. | mivel a jemeni helyzet komoly kockázatot jelent a régió, különösen Afrika szarva, a Vörös-tenger és a tágabb Közel-Kelet térségének stabilitására nézve; mivel az arab-félszigeti al-Kaida csoport (AQAP) hasznot tudott húzni a jemeni politikai és biztonsági helyzet romlásából, kiterjesztve jelenlétét és növelve terrortámadásai számát és nagyságát; mivel az AQAP és az úgynevezett Iszlám Állam ISIS/Dáis már megvetette lábát Jemenben és terrortámadásokat hajtott végre, amelyek során több száz ember vesztette életét; |
| --- | --- |

I.

mivel a jemeni helyzet komoly kockázatot jelent a régió, különösen Afrika szarva, a Vörös-tenger és a tágabb Közel-Kelet térségének stabilitására nézve; mivel az arab-félszigeti al-Kaida csoport (AQAP) hasznot tudott húzni a jemeni politikai és biztonsági helyzet romlásából, kiterjesztve jelenlétét és növelve terrortámadásai számát és nagyságát; mivel az AQAP és az úgynevezett Iszlám Állam ISIS/Dáis már megvetette lábát Jemenben és terrortámadásokat hajtott végre, amelyek során több száz ember vesztette életét;

| J. | mivel a Parlament a 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös állásponttal összhangban 2016. február 25-i állásfoglalásában sürgette a Szaúd-Arábiával szembeni uniós fegyverembargó bevezetését; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament a 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös állásponttal összhangban 2016. február 25-i állásfoglalásában sürgette a Szaúd-Arábiával szembeni uniós fegyverembargó bevezetését;

| K. | mivel mind a húszikat, mind a szövetséges erőket azzal vádolták, hogy súlyosan megsértették a háborús jogot azáltal, hogy betiltott gyalogsági aknákat fektettek le, bántalmazták a fogvatartottakat és rakétákat lőttek Jemen, illetve Szaúd-Arábia déli részének lakott területeire; |
| --- | --- |

K.

mivel mind a húszikat, mind a szövetséges erőket azzal vádolták, hogy súlyosan megsértették a háborús jogot azáltal, hogy betiltott gyalogsági aknákat fektettek le, bántalmazták a fogvatartottakat és rakétákat lőttek Jemen, illetve Szaúd-Arábia déli részének lakott területeire;

| L. | mivel az EU Jemennek 2015-ben és 2016-ban összesen 120 millió EUR humanitárius finanszírozást nyújtott; mivel a 2017. évi segélyezésre 46 millió EUR-t különítettek el; mivel a 2017 áprilisában Genfben tartott, a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos magas szintű adományozói esemény ellenére – melynek során a különböző országok és szervezetek összesen 1,1 milliárd USD összegű felajánlásokat tettek – 2017. május 9-én a donorok által átutalt pénzeszközök csak 28 %-át tették ki az ENSZ Jemennel kapcsolatos, 2017-re vonatkozó 2,1 milliárd USD összegű humanitárius felhívásának; mivel 2017-ben fejlesztési segély címén további 70 millió EUR mozgósítása várható; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU Jemennek 2015-ben és 2016-ban összesen 120 millió EUR humanitárius finanszírozást nyújtott; mivel a 2017. évi segélyezésre 46 millió EUR-t különítettek el; mivel a 2017 áprilisában Genfben tartott, a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos magas szintű adományozói esemény ellenére – melynek során a különböző országok és szervezetek összesen 1,1 milliárd USD összegű felajánlásokat tettek – 2017. május 9-én a donorok által átutalt pénzeszközök csak 28 %-át tették ki az ENSZ Jemennel kapcsolatos, 2017-re vonatkozó 2,1 milliárd USD összegű humanitárius felhívásának; mivel 2017-ben fejlesztési segély címén további 70 millió EUR mozgósítása várható;

| 1. | súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a humanitárius helyzet riasztó mértékben romlik Jemenben, széles körben jellemző az élelmiszer-ellátás bizonytalansága és a súlyos mértékű alultápláltság, megkülönböztetés nélküli támadásokat indítanak a polgári lakosság, valamint az egészségügyi és a segélyszervezeti dolgozók ellen, polgári és egészségügyi infrastruktúrákat rombolnak le, valamint folytatódnak a légitámadások, a szárazföldi harcok és a bombázások, annak ellenére, hogy többször is felszólították a feleket arra, hogy újból vessenek véget az összecsapásoknak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélységes sajnálatát fejezi ki a konfliktus során kioltott emberéletek és a harcok következtében a térségben rekedt személyek szenvedése miatt, és részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; megerősíti, hogy továbbra is elkötelezett Jemen és a jemeni nép támogatása mellett; sürgeti az összes felet, hogy törekedjenek egy azonnali tűzszüneti megállapodás megkötésére és térjenek vissza a tárgyalóasztalhoz; megismétli, hogy támogatja Jemen területi integritását, szuverenitását és függetlenségét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a folytatódó légitámadások és szárazföldi harcok polgári személyek ezreinek életét oltották ki, valamint lakóhelyek kényszerű elhagyását és megélhetések elvesztését eredményezték, még több ember életét kockáztatva, emellett még inkább destabilizálják Jement, elpusztítják az ország fizikai infrastruktúráját és instabil helyzetet teremtenek, amelyet kihasználnak olyan terrorista és szélsőséges szervezetek, mint az ISIS/Dáis és az AQAP, valamint súlyosbítják a már egyébként is kritikus humanitárius helyzetet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | a legsúlyosabban elítéli a polgári lakosság elleni terrorista támadásokat és erőszakot, többek között a bombázásokat, a rakétatámadásokat, a tüzérségi támadásokat, orvlövészek bevetését, a kazettás lőszerek használatát és gyalogsági aknák állítólagos bevetését, valamint a polgári infrastruktúrák, így az iskolák, egészségügyi létesítmények, lakónegyedek, piacok, vízellátási rendszerek, kikötők és repülőterek megsemmisülését eredményező támadásokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a jemeni kormányt, hogy vegye ki a részét az ISIS/Dáis és az AQAP elleni küzdelemből, amelyek hasznot húznak a jelenlegi instabil helyzetből; emlékeztet arra, hogy minden terrorcselekmény bűntett és semmivel sem indokolható, függetlenül a cselekmény motivációjától, és függetlenül attól, hogy ki, hol és mikor követi el azt; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a konfliktusban érintett összes fél határozottan lépjen fel az ilyen csoportok ellen, amelyek tevékenysége súlyosan veszélyezteti a tárgyalásos megoldást és a régió és a tágabb térség biztonságát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismét felszólítja az összes felet, valamint regionális és nemzetközi támogatóikat, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot és a nemzetközi emberi jogi normákat, biztosítsák a polgári lakosság védelmét, és közvetlenül ne vegyenek célba polgári infrastruktúrát, különösen egészségügyi létesítményeket és vízműveket; emlékeztet arra, hogy a polgári lakosság és a polgári infrastruktúra, így a kórházak és az orvosi személyzet elleni szándékos támadások a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének minősülnek; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy intézkedjen a nemzetközi jog Jemenben történő megsértéséért felelős személyek nemzetközi büntetőeljárás alá vonásáról; ezzel kapcsolatban támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad al-Husszein azon felhívását, hogy hozzanak létre egy független nemzetközi szervet a jemeni konfliktus során elkövetett bűncselekmények teljes körű nyomozásának lefolytatására; hangsúlyozza, hogy az erőszakos cselekmények elkövetőit mindenképpen felelősségre kell vonni, mert csak ez a konfliktus tartós rendezésének a feltétele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a jemeni konfliktust nem lehet katonai eszközökkel megoldani, és hogy a válságot csak az összes érintett fél bevonásával, a nők teljes körű és érdemi részvételével történő, inkluzív politikai megoldást eredményező, jemeni vezetés alatt zajló tárgyalási folyamat révén lehet megoldani; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az ENSZ főtitkára, az ENSZ Jemenért felelős különmegbízottja és az Európai Külügyi Szolgálat tárgyalások újrakezdésének elősegítésére irányuló erőfeszítéseit, és sürgeti a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy konstruktív módon és előzetes feltételek megállapítása nélkül válaszoljanak ezen erőfeszítésekre; hangsúlyozza, hogy alapvető fontossággal bír a bizalomépítő intézkedések végrehajtása annak megkönnyítése érdekében, hogy a folyamat visszaterelődjön a politikai színtérre: ilyen intézkedések például a fenntartható tűzszünet érdekében késedelem nélkül végrehajtandó lépések, a haderők ENSZ által ellenőrzött kivonását célzó mechanizmus, a humanitárius és kereskedelmi célú hozzáférés elősegítése, valamint a politikai foglyok szabadon bocsátása; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti Szaúd-Arábiát és Iránt, hogy tegyenek azért, hogy javítsák kétoldalú kapcsolataikat, és törekedjenek az együttműködésre a Jemenben zajló harcok befejezése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | támogatja az EU-nak a konfliktusban érintett felekhez intézett felhívását, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést az erőszak minden formájának, így a fegyveres konfliktusok során elkövetett szexuális és nemi alapú erőszaknak a megelőzése és az azokra való reagálás érdekében; határozottan elítéli a gyermekek jogainak megsértését, és aggodalmának ad hangot a gyermekek alapvető egészségügyi szolgáltatásokhoz és oktatáshoz való korlátozott hozzáférése kapcsán; elítéli a gyermekkatonák toborzását és bevetését az összetűzések során; felhívja az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy támogassák a leszerelt gyermekkatonák rehabilitációját és közösségbe való visszailleszkedését; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy szüntessék meg az élelmiszerek és az egészségügyi felszerelések behozatalának és a szükséget szenvedő polgári lakosság körében való szétosztásának valamennyi logisztikai és pénzügyi akadályát; különösen sürgeti a feleket a főbb kereskedelmi belépési pontok, úgymint Hodeida és Áden kikötője teljes körű és hatékony működésének biztosítására; hangsúlyozza, hogy e pontok fontos szerepet játszanak a humanitárius támogatás és az alapvető szállítmányok Jemenbe juttatásában; felszólít arra, hogy újból nyissák meg Szaada repülőterét a kereskedelmi járatok számára, hogy egyrészt az országba eljuthassanak a gyógyszerek és árucikkek, melyekre sürgősen szükség van, másrészt hogy az orvosi kezelésre szoruló jemenieket el lehessen szállítani; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Tanácsot, hogy ténylegesen ösztönözze a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, amint az a vonatkozó uniós iránymutatásokban szerepel; ismételten hangsúlyozza különösen a fegyverkivitelről szóló 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban rögzített szabályok EU általi szigorú alkalmazásának szükségességét; ezzel kapcsolatban emlékeztet 2016. február 25-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a helyi hatóságok hatáskörét és szolgáltatásnyújtási kapacitását, valamint be kell vonni a jemeni diaszpórát és a nemzetközi NGO-kat a kulcsfontosságú szolgáltatási ágazatok támogatásába; különösen hangsúlyozza, hogy az EU-nak és más nemzetközi szereplőknek sürgősen kezelniük kell a kolerajárvány kitörését és támogatniuk kell az egészségügyi rendszert, annak összeomlását megelőzendő, beleértve a készletek eljutásának és a készenléti orvosi szolgálatot ellátók bére átutalásának megkönnyítését, mely utóbbiak jelenléte elengedhetetlen a humanitárius válaszhoz; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli, hogy az EU és tagállamai készek egyrészt növelni a szerte az országban a lakosságnak nyújtott humanitárius támogatást a felmerülő szükségletekre reagálva, másrészt készek a fejlesztési támogatást is bevonni projektek finanszírozására az alapvető ágazatokban; üdvözli a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos magas szintű adományozói eseményen tett kötelezettségvállalásokat, és hangsúlyozza, hogy a jemeni nép szenvedésének enyhítése érdekében az ENSZ vezetése alatt végrehajtott, összehangolt humanitárius fellépésre van szükség; sürgeti továbbá az összes országot, hogy a humanitárius szükségletek kezeléséhez való hozzájárulás érdekében teljesítsék az adományozói eseményen tett kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy sürgősen javasoljon integrált uniós stratégiát Jemen vonatkozásában és az ENSZ égisze alatt tegyen ismételt erőfeszítést egy jemeni békekezdeményezés elindítására; e tekintetben kéri, hogy az EU nevezzen ki Jemen melletti különleges képviselőt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az Öböl-menti Együttműködési Tanács főtitkárának, az Arab Államok Ligája főtitkárának, valamint Jemen kormányának. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0066.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0270.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/150

---

P8_TA(2017)0274

Az európai politikai pártok és alapítványok jogállása és finanszírozása

Az Európai Parlament 2017. június 15-i állásfoglalása az európai szintű politikai pártok és politikai alapítványok finanszírozásáról (2017/2733(RSP))

(2018/C 331/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a transznacionális politikai pártok és alapítványok hozzásegítenek a kiterjedtebb politikai tudatosság kialakulásához Európában és az uniós polgárok akaratának kifejeződései; |
| --- | --- |

A.

mivel a transznacionális politikai pártok és alapítványok hozzásegítenek a kiterjedtebb politikai tudatosság kialakulásához Európában és az uniós polgárok akaratának kifejeződései;

| B. | mivel az európai politikai pártok és alapítványok finanszírozásának az uniós elvekkel összhangban levő politikai tevékenységeket kell szolgálnia, átlátható módon és nem adva alkalmat visszaélésekre; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai politikai pártok és alapítványok finanszírozásának az uniós elvekkel összhangban levő politikai tevékenységeket kell szolgálnia, átlátható módon és nem adva alkalmat visszaélésekre;

| C. | mivel az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke létrehozza az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóságot, amelynek 2016. szeptember 1-jével kell felállnia azzal a feladattal, hogy döntsön arról, hogy az európai politikai pártok és politikai alapítványok nyilvántartásba történő bejegyzése vagy onnan való törlése összhangban van-e a rendeletben előírt eljárásokkal és feltételekkel; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke létrehozza az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóságot, amelynek 2016. szeptember 1-jével kell felállnia azzal a feladattal, hogy döntsön arról, hogy az európai politikai pártok és politikai alapítványok nyilvántartásba történő bejegyzése vagy onnan való törlése összhangban van-e a rendeletben előírt eljárásokkal és feltételekkel;

| 1. | sajnálja, hogy az 1141/2014/EU, Euratom rendelettel kapcsolatban számos hiányosságokra derült fény, különösen a társfinanszírozás (saját források) szintjére és az Európai Parlament képviselőinek több párthoz való esetleges tartozására vonatkozólag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | arra bátorítja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg valamennyi hiányosságot és mielőbb tegyen javaslatot a szabályozás felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. június 14., szerda

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/151

---

P8_TA(2017)0257

A Rolandas Paksas mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Rolandas Paksas mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2070(IMM))

(2018/C 331/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Litván Köztársaság legfőbb ügyésze által 2016. március 31-én eljuttatott és 2016. április 13-án a plenáris ülésen bejelentett, a Rolandas Paksas mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Litván Köztársaság legfőbb ügyésze által 2016. március 31-én eljuttatott és 2016. április 13-án a plenáris ülésen bejelentett, a Rolandas Paksas mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Rolandas Paksast, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Rolandas Paksast,

| — | miután eszmecserét folytatott Litvánia legfőbb ügyészével és a Legfőbb Ügyészség szervezett bűnözési és korrupciós ügyekkel foglalkozó vizsgálati osztályának vezető ügyészével, |
| --- | --- |

—

miután eszmecserét folytatott Litvánia legfőbb ügyészével és a Legfőbb Ügyészség szervezett bűnözési és korrupciós ügyekkel foglalkozó vizsgálati osztályának vezető ügyészével,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel Litvánia alkotmányának 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Litvánia alkotmányának 62. cikkére,

| — | tekintettel a Litván Köztársaságban megválasztott európai parlamenti képviselők jogállásáról és munkafeltételeiről szóló törvény 4. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Litván Köztársaságban megválasztott európai parlamenti képviselők jogállásáról és munkafeltételeiről szóló törvény 4. cikkére,

| — | tekintettel a litván parlament eljárási szabályzatának 22. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a litván parlament eljárási szabályzatának 22. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0219/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0219/2017),

| A. | mivel a Litván Köztársaság legfőbb ügyésze egy bűnügyi nyomozással összefüggésben Rolandas Paksas európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérte; |
| --- | --- |

A.

mivel a Litván Köztársaság legfőbb ügyésze egy bűnügyi nyomozással összefüggésben Rolandas Paksas európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérte;

| B. | mivel a legfőbb ügyész kérelme a Rolandas Paksasszal szembeni azon gyanúval kapcsolatos, hogy 2015. augusztus 31-én csúszópénz elfogadásában állapodott meg azért, hogy cserébe közhatóságokra és állami tisztviselőkre gyakoroljon befolyást annak érdekében, hogy hatáskörüket gyakorolják, ami a litván büntető törvénykönyv értelmében bűncselekménynek minősülne; |
| --- | --- |

B.

mivel a legfőbb ügyész kérelme a Rolandas Paksasszal szembeni azon gyanúval kapcsolatos, hogy 2015. augusztus 31-én csúszópénz elfogadásában állapodott meg azért, hogy cserébe közhatóságokra és állami tisztviselőkre gyakoroljon befolyást annak érdekében, hogy hatáskörüket gyakorolják, ami a litván büntető törvénykönyv értelmében bűncselekménynek minősülne;

| C. | mivel a 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel a 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| D. | mivel a Litván Köztársaság alkotmányának 62. cikke szerint a litván parlament (a Seimas) tagjait a parlament jóváhagyása nélkül nem vonhatják büntetőjogi felelősségre, nem vehetik őrizetbe, és szabadságukat semmilyen más formában nem korlátozhatják; |
| --- | --- |

D.

mivel a Litván Köztársaság alkotmányának 62. cikke szerint a litván parlament (a Seimas) tagjait a parlament jóváhagyása nélkül nem vonhatják büntetőjogi felelősségre, nem vehetik őrizetbe, és szabadságukat semmilyen más formában nem korlátozhatják;

| E. | mivel a Litván Köztársaságban megválasztott európai parlamenti képviselők jogállásáról és munkafeltételeiről szóló törvény 4. cikke értelmében amennyiben az európai uniós jogszabályok másként nem rendelkeznek, az európai parlamenti képviselőt a Litván Köztársaság területén ugyanolyan mentelmi jog illeti meg, mint a Litván Köztársaság parlamentjének képviselőjét; |
| --- | --- |

E.

mivel a Litván Köztársaságban megválasztott európai parlamenti képviselők jogállásáról és munkafeltételeiről szóló törvény 4. cikke értelmében amennyiben az európai uniós jogszabályok másként nem rendelkeznek, az európai parlamenti képviselőt a Litván Köztársaság területén ugyanolyan mentelmi jog illeti meg, mint a Litván Köztársaság parlamentjének képviselőjét;

| F. | mivel a litván parlament eljárási szabályzatának 22. cikke értelmében parlamenti képviselő a parlament jóváhagyása nélkül nem vonható büntetőeljárás alá, továbbá nem vehető őrizetbe és személyes szabadságában más módon sem korlátozható, kivéve, ha bűncselekmény elkövetése közben tetten érik (in flagranti), amely esetben a legfőbb ügyésznek arról haladéktalanul tájékoztatnia kell a parlamentet; |
| --- | --- |

F.

mivel a litván parlament eljárási szabályzatának 22. cikke értelmében parlamenti képviselő a parlament jóváhagyása nélkül nem vonható büntetőeljárás alá, továbbá nem vehető őrizetbe és személyes szabadságában más módon sem korlátozható, kivéve, ha bűncselekmény elkövetése közben tetten érik (in flagranti), amely esetben a legfőbb ügyésznek arról haladéktalanul tájékoztatnia kell a parlamentet;

| G. | mivel az eljárási szabályzat 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka; |
| --- | --- |

G.

mivel az eljárási szabályzat 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka;

| H. | mivel a parlamenti mentelmi jog célja a Parlament és képviselői megóvása a parlamenti feladatok teljesítése során végzett, és e feladatoktól elválaszthatatlan tevékenységekkel összefüggésben velük szemben kezdeményezett jogi eljárásoktól; |
| --- | --- |

H.

mivel a parlamenti mentelmi jog célja a Parlament és képviselői megóvása a parlamenti feladatok teljesítése során végzett, és e feladatoktól elválaszthatatlan tevékenységekkel összefüggésben velük szemben kezdeményezett jogi eljárásoktól;

| I. | mivel amennyiben az eljárást a képviselővel szemben nem képviselői feladatainak ellátásával összefüggésben kezdeményezték, a mentelmi jogot fel kell függeszteni, kivéve, ha a jelek arra utalnak, hogy az eljárást azzal a hátsó szándékkal indították, hogy aláássák a képviselő politikai tevékenyégét, és ezáltal a Parlament függetlenségét (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

I.

mivel amennyiben az eljárást a képviselővel szemben nem képviselői feladatainak ellátásával összefüggésben kezdeményezték, a mentelmi jogot fel kell függeszteni, kivéve, ha a jelek arra utalnak, hogy az eljárást azzal a hátsó szándékkal indították, hogy aláássák a képviselő politikai tevékenyégét, és ezáltal a Parlament függetlenségét (fumus persecutionis);

| J. | mivel az ez ügyben szolgáltatott bőséges és részletes információk alapján nem indokolt feltételezni, hogy a Rolandas Paksasszal szemben indított eljárást az Európai Parlament képviselőjeként kifejtett politikai tevékenységének aláásása motiválta; |
| --- | --- |

J.

mivel az ez ügyben szolgáltatott bőséges és részletes információk alapján nem indokolt feltételezni, hogy a Rolandas Paksasszal szemben indított eljárást az Európai Parlament képviselőjeként kifejtett politikai tevékenységének aláásása motiválta;

| K. | mivel az Európai Parlament nem foglalhat állást a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított cselekedetek indokolttá tesznek-e büntetőeljárást, sem pedig arról, hogy a nemzeti jogi és igazságszolgáltatási rendszerek relatív előnyeiről véleményt nyilvánítson; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Parlament nem foglalhat állást a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított cselekedetek indokolttá tesznek-e büntetőeljárást, sem pedig arról, hogy a nemzeti jogi és igazságszolgáltatási rendszerek relatív előnyeiről véleményt nyilvánítson;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Rolandas Paksas mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az illetékes litván hatóságnak és Rolandas Paksasnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/153

---

P8_TA(2017)0258

A Mylène Troszczynski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Mylène Troszczynski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2019(IMM))

(2018/C 331/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Francia Köztársaság igazságügyi minisztere által 2016. december 1-jén egy személy vagy egy csoport származása vagy egy etnikai csoporthoz, nemzethez, fajhoz vagy valláshoz való tartozása vagy nem tartozása miatti nyilvános rágalmazás, valamint gyűlöletre vagy erőszakra való uszítás ügyében a Bobigny-i államügyész által folytatott nyomozással összefüggésben eljuttatott és 2017. január 16-án a plenáris ülésen bejelentett, Mylène Troszczynski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság igazságügyi minisztere által 2016. december 1-jén egy személy vagy egy csoport származása vagy egy etnikai csoporthoz, nemzethez, fajhoz vagy valláshoz való tartozása vagy nem tartozása miatti nyilvános rágalmazás, valamint gyűlöletre vagy erőszakra való uszítás ügyében a Bobigny-i államügyész által folytatott nyomozással összefüggésben eljuttatott és 2017. január 16-án a plenáris ülésen bejelentett, Mylène Troszczynski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Mylène Troszczynskit, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Mylène Troszczynskit,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság 1995. augusztus 4-i 95-880. számú alkotmányos törvénnyel módosított alkotmányának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság 1995. augusztus 4-i 95-880. számú alkotmányos törvénnyel módosított alkotmányának 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0218/2017),

| A. | mivel a Bobigny-i államügyész kérelmezte Mylène Troszczynski európai parlamenti képviselő és a pikárdiai regionális tanács tagja mentelmi jogának felfüggesztését az azt követően ellene indított eljárással összefüggésben, hogy 2015. szeptember 23-án Twitter-falán fényképet tett közzé egy burkát viselő, láthatóan a CAF (Caisse d’allocation familiale – a francia családtámogatási pénztár) irodája előtt sorban álló nőről, a következő komment kíséretében: „2014. december 9., Rosny-Sous-Bois CAF. A burka viselését elvileg tiltja a törvény...”; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bobigny-i államügyész kérelmezte Mylène Troszczynski európai parlamenti képviselő és a pikárdiai regionális tanács tagja mentelmi jogának felfüggesztését az azt követően ellene indított eljárással összefüggésben, hogy 2015. szeptember 23-án Twitter-falán fényképet tett közzé egy burkát viselő, láthatóan a CAF (Caisse d’allocation familiale – a francia családtámogatási pénztár) irodája előtt sorban álló nőről, a következő komment kíséretében: „2014. december 9., Rosny-Sous-Bois CAF. A burka viselését elvileg tiltja a törvény...”;

| B. | mivel a sértő kép valójában egy Londonban készített felvételen alapuló fotómontázs, melyet egy másik Twitter-felhasználó már használt, és mivel a nyomozás során kiderült, hogy nem Troszczynski asszony tette közzé a képet az interneten, hanem az asszisztense, aki ezt be is ismerte; |
| --- | --- |

B.

mivel a sértő kép valójában egy Londonban készített felvételen alapuló fotómontázs, melyet egy másik Twitter-felhasználó már használt, és mivel a nyomozás során kiderült, hogy nem Troszczynski asszony tette közzé a képet az interneten, hanem az asszisztense, aki ezt be is ismerte;

| C. | mivel az államügyész rámutatott, hogy saját Twitter-fiókja szerkesztőjeként a bejegyzésért Troszczynski asszony felelőssé tehető; |
| --- | --- |

C.

mivel az államügyész rámutatott, hogy saját Twitter-fiókja szerkesztőjeként a bejegyzésért Troszczynski asszony felelőssé tehető;

| D. | mivel amikor Troszczynski asszony felismerte, hogy a kép hamis, azonnal eltávolította Twitter-faláról; |
| --- | --- |

D.

mivel amikor Troszczynski asszony felismerte, hogy a kép hamis, azonnal eltávolította Twitter-faláról;

| E. | mivel Mylène Troszczynski mentelmi jogának felfüggesztése egy személy vagy egy csoport származása vagy egy etnikai csoporthoz, nemzethez, fajhoz vagy valláshoz való tartozása vagy nem tartozása miatti nyilvános rágalmazás (az 1881. július 29-i törvény 23. cikke, 29. cikkének első bekezdése, 32. cikkének (2) és (3) bekezdése, 42. és 43. cikke, valamint 48-6. cikke által meghatározott és büntetni rendelt bűncselekmény), valamint a diszkriminációra, gyűlöletre vagy erőszakra való uszítás (az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8), (10), (11) és (12) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 42. cikke, valamint a büntető törvénykönyv 131-26. cikkének (2) és (3) bekezdése által meghatározott és büntetni rendelt bűncselekmény) feltételezett elkövetése okán folyó nyomozáshoz kapcsolódik; |
| --- | --- |

E.

mivel Mylène Troszczynski mentelmi jogának felfüggesztése egy személy vagy egy csoport származása vagy egy etnikai csoporthoz, nemzethez, fajhoz vagy valláshoz való tartozása vagy nem tartozása miatti nyilvános rágalmazás (az 1881. július 29-i törvény 23. cikke, 29. cikkének első bekezdése, 32. cikkének (2) és (3) bekezdése, 42. és 43. cikke, valamint 48-6. cikke által meghatározott és büntetni rendelt bűncselekmény), valamint a diszkriminációra, gyűlöletre vagy erőszakra való uszítás (az 1881. július 29-i törvény 24. cikkének (8), (10), (11) és (12) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 42. cikke, valamint a büntető törvénykönyv 131-26. cikkének (2) és (3) bekezdése által meghatározott és büntetni rendelt bűncselekmény) feltételezett elkövetése okán folyó nyomozáshoz kapcsolódik;

| F. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| G. | mivel a francia alkotmány 26. cikke kimondja, hogy hivatalos feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt egyetlen parlamenti képviselő sem vonható büntetőeljárás alá, ellene nem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem indítható vele szemben bírósági eljárás, illetve hogy egyetlen parlamenti képviselőt sem lehet a Parlament engedélye nélkül bűncselekmény miatt letartóztatni és szabadságelvonással vagy a szabadság korlátozásával járó intézkedés alá vonni; |
| --- | --- |

G.

mivel a francia alkotmány 26. cikke kimondja, hogy hivatalos feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt egyetlen parlamenti képviselő sem vonható büntetőeljárás alá, ellene nem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem indítható vele szemben bírósági eljárás, illetve hogy egyetlen parlamenti képviselőt sem lehet a Parlament engedélye nélkül bűncselekmény miatt letartóztatni és szabadságelvonással vagy a szabadság korlátozásával járó intézkedés alá vonni;

| H. | mivel a francia parlament képviselői számára biztosított mentelmi jog terjedelme ténylegesen megfelel az európai parlamenti képviselők számára az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkében biztosított mentelmi jog terjedelmének; mivel az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy ahhoz, hogy az európai parlamenti képviselő valamely véleményére vonatkozzék a mentelmi jog, a képviselőnek a feladata ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie; |
| --- | --- |

H.

mivel a francia parlament képviselői számára biztosított mentelmi jog terjedelme ténylegesen megfelel az európai parlamenti képviselők számára az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkében biztosított mentelmi jog terjedelmének; mivel az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy ahhoz, hogy az európai parlamenti képviselő valamely véleményére vonatkozzék a mentelmi jog, a képviselőnek a feladata ellátása során kell azt kifejtenie, ez pedig magában foglalja azt a követelményt, hogy kapcsolatnak kell fennállnia a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között; mivel ennek a kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalónak kell lennie;

| I. | mivel a vádak nem függenek össze Mylène Troszczynski európai parlamenti képviselői tisztségével, hanem regionális jellegű tevékenységeket érintenek, ugyanis a hamis fénykép és a hozzá fűzött megjegyzés egy állítólagosan Rosny-Sous-Bois-ban történt, a francia jogot sértő eseményre utalt; |
| --- | --- |

I.

mivel a vádak nem függenek össze Mylène Troszczynski európai parlamenti képviselői tisztségével, hanem regionális jellegű tevékenységeket érintenek, ugyanis a hamis fénykép és a hozzá fűzött megjegyzés egy állítólagosan Rosny-Sous-Bois-ban történt, a francia jogot sértő eseményre utalt;

| J. | mivel az állítólagos cselekmények nem kapcsolódnak Mylène Troszczynskinek az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatai ellátása során kifejtett véleményéhez vagy leadott szavazatához; |
| --- | --- |

J.

mivel az állítólagos cselekmények nem kapcsolódnak Mylène Troszczynskinek az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatai ellátása során kifejtett véleményéhez vagy leadott szavazatához;

| K. | mivel a Seine-Saint-Denis megyei családtámogatási pénztár nevében az intézmény vezérigazgatója által egy állami intézmény feltételezett nyilvános rágalmazása miatt benyújtott panasz nyomán indult bizonyításfelvétellel kapcsolatban nem merül fel a fumus persecutionis gyanúja, vagyis a Mylène Troszczynski parlamenti tevékenységének akadályozására irányuló egyértelmű kísérlet; |
| --- | --- |

K.

mivel a Seine-Saint-Denis megyei családtámogatási pénztár nevében az intézmény vezérigazgatója által egy állami intézmény feltételezett nyilvános rágalmazása miatt benyújtott panasz nyomán indult bizonyításfelvétellel kapcsolatban nem merül fel a fumus persecutionis gyanúja, vagyis a Mylène Troszczynski parlamenti tevékenységének akadályozására irányuló egyértelmű kísérlet;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Mylène Troszczynski mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Francia Köztársaság igazságügyi miniszterének és Mylène Troszczynskinak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63., ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05., ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/155

---

P8_TA(2017)0259

A Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2017. június 14-i határozata a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2020(IMM))

(2018/C 331/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Jean-Jacques Urvoas francia igazságügyi miniszter által a párizsi fellebbviteli bíróság főügyésze kérelmével összefüggésben 2016. december 22-én eljuttatott és 2017. január 16-án a plenáris ülésen bejelentett, a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jean-Jacques Urvoas francia igazságügyi miniszter által a párizsi fellebbviteli bíróság főügyésze kérelmével összefüggésben 2016. december 22-én eljuttatott és 2017. január 16-án a plenáris ülésen bejelentett, a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Jean-Marie Le Pent, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Jean-Marie Le Pent,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0217/2017),

| A. | mivel a párizsi fellebbviteli bíróság főügyésze egy bűnügyi nyomozással összefüggésben Jean-Marie Le Pen európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérte; |
| --- | --- |

A.

mivel a párizsi fellebbviteli bíróság főügyésze egy bűnügyi nyomozással összefüggésben Jean-Marie Le Pen európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérte;

| B. | mivel a főügyész kérése azokhoz a vádakhoz kapcsolódik, amelyek szerint Jean-Marie Le Pen megkülönböztetésre, gyűlöletre vagy faji erőszakra uszító kijelentéseket tett egy rádióműsorban, amely a francia büntető törvénykönyv értelmében bűncselekménynek minősül; |
| --- | --- |

B.

mivel a főügyész kérése azokhoz a vádakhoz kapcsolódik, amelyek szerint Jean-Marie Le Pen megkülönböztetésre, gyűlöletre vagy faji erőszakra uszító kijelentéseket tett egy rádióműsorban, amely a francia büntető törvénykönyv értelmében bűncselekménynek minősül;

| C. | mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke kimondja, hogy „hivatalos feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt egyetlen parlamenti képviselő sem vonható büntetőeljárás alá, ellene nem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem indítható vele szemben bírósági eljárás”, és hogy egyetlen parlamenti képviselőt sem lehet a Parlament engedélye nélkül „bűncselekmény miatt letartóztatni és szabadságelvonással vagy a szabadság korlátozásával járó intézkedés alá vonni”; |
| --- | --- |

C.

mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke kimondja, hogy „hivatalos feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt egyetlen parlamenti képviselő sem vonható büntetőeljárás alá, ellene nem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem indítható vele szemben bírósági eljárás”, és hogy egyetlen parlamenti képviselőt sem lehet a Parlament engedélye nélkül „bűncselekmény miatt letartóztatni és szabadságelvonással vagy a szabadság korlátozásával járó intézkedés alá vonni”;

| D. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| E. | mivel az eljárási szabályzat 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka; |
| --- | --- |

E.

mivel az eljárási szabályzat 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka;

| F. | mivel a parlamenti mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseket a Szerződések értékei, céljai és elvei fényében kell értelmezni; |
| --- | --- |

F.

mivel a parlamenti mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseket a Szerződések értékei, céljai és elvei fényében kell értelmezni;

| G. | mivel egy európai parlamenti képviselő esetében az abszolút mentelmi jog nemcsak a képviselőnek a Parlament hivatalos ülésein kifejtett véleményére vonatkozik, hanem a máshol, például a médiában kifejtett véleményére is, amennyiben kapcsolat áll fenn „a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között” (2); |
| --- | --- |

G.

mivel egy európai parlamenti képviselő esetében az abszolút mentelmi jog nemcsak a képviselőnek a Parlament hivatalos ülésein kifejtett véleményére vonatkozik, hanem a máshol, például a médiában kifejtett véleményére is, amennyiben kapcsolat áll fenn „a kifejtett vélemény és a parlamenti feladatok között” (2);

| H. | mivel nincs kapcsolat a vitatott nyilatkozat és Jean-Marie Le Pen parlamenti munkája között, és mivel ezért Jean-Marie Le Pen nem az Európai Parlament képviselőjeként járt el; |
| --- | --- |

H.

mivel nincs kapcsolat a vitatott nyilatkozat és Jean-Marie Le Pen parlamenti munkája között, és mivel ezért Jean-Marie Le Pen nem az Európai Parlament képviselőjeként járt el;

| I. | mivel a 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

I.

mivel a 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességeket élvezik;

| J. | mivel csak a 9. cikk hatálya alá tartozó mentelmi jogot lehet felfüggeszteni (3); |
| --- | --- |

J.

mivel csak a 9. cikk hatálya alá tartozó mentelmi jogot lehet felfüggeszteni (3);

| K. | mivel e mentelmi jog célja a Parlament és képviselői megóvása a parlamenti feladataik ellátása során végzett, és e megbízatástól elválaszthatatlan tevékenységekkel összefüggésben velük szemben kezdeményezett jogi eljárásoktól; |
| --- | --- |

K.

mivel e mentelmi jog célja a Parlament és képviselői megóvása a parlamenti feladataik ellátása során végzett, és e megbízatástól elválaszthatatlan tevékenységekkel összefüggésben velük szemben kezdeményezett jogi eljárásoktól;

| L. | mivel amennyiben az eljárást a képviselővel szemben nem a képviselői feladatainak ellátásával összefüggésben kezdeményezték, a mentelmi jogot fel kell függeszteni, kivéve, ha a jelek arra utalnak, hogy az eljárást azzal a hátsó szándékkal indították, hogy aláássák a képviselő politikai tevékenységét, és ezáltal a Parlament függetlenségét (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

L.

mivel amennyiben az eljárást a képviselővel szemben nem a képviselői feladatainak ellátásával összefüggésben kezdeményezték, a mentelmi jogot fel kell függeszteni, kivéve, ha a jelek arra utalnak, hogy az eljárást azzal a hátsó szándékkal indították, hogy aláássák a képviselő politikai tevékenységét, és ezáltal a Parlament függetlenségét (fumus persecutionis);

| M. | mivel az ez ügyben szolgáltatott információk alapján nem indokolt feltételezni, hogy a Jean-Marie Le Pennel szemben indított eljárást az Európai Parlament képviselőjeként kifejtett politikai tevékenységének aláásása motiválta; |
| --- | --- |

M.

mivel az ez ügyben szolgáltatott információk alapján nem indokolt feltételezni, hogy a Jean-Marie Le Pennel szemben indított eljárást az Európai Parlament képviselőjeként kifejtett politikai tevékenységének aláásása motiválta;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Jean-Marie Le Pen mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság illetékes hatóságának és Jean-Marie Le Pennek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  A fent említett, Patriciello-ügyben hozott ítélet, 33. pont.

(3)  A fent említett, Marra-ügyben hozott ítélet, 45. pont.

---

2017. június 15., csütörtök

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/157 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/157

---

P8_TA(2017)0266

A Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2017. június 15-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2021(IMM))

(2018/C 331/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Aix-en-Provence-i fellebbviteli bíróság főügyésze, Pascal Guinot által 2016. december 9-én eljuttatott és a 2017. január 19-i plenáris ülésen bejelentett, a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Aix-en-Provence-i fellebbviteli bíróság főügyésze, Pascal Guinot által 2016. december 9-én eljuttatott és a 2017. január 19-i plenáris ülésen bejelentett, a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően 2017. május 29-ére és június 12-ére meghallgatásra hívta meg Le Pen asszonyt, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően 2017. május 29-ére és június 12-ére meghallgatásra hívta meg Le Pen asszonyt,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel az 1881. július 29-i törvény 23. cikkének első bekezdésére, 29. cikkének első bekezdésére, 30. cikkére és 31. cikkének első bekezdésére, valamint az 1982. július 29-i törvény 93-2. és 93-3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1881. július 29-i törvény 23. cikkének első bekezdésére, 29. cikkének első bekezdésére, 30. cikkére és 31. cikkének első bekezdésére, valamint az 1982. július 29-i törvény 93-2. és 93-3. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0223/2017),

| A. | mivel az Aix-en-Provence-i fellebbviteli bíróság főügyésze egy állítólagos bűncselekménnyel kapcsolatos jogi eljárás okán kérte Marine Le Pen európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel az Aix-en-Provence-i fellebbviteli bíróság főügyésze egy állítólagos bűncselekménnyel kapcsolatos jogi eljárás okán kérte Marine Le Pen európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| C. | mivel a 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel a 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| D. | mivel a francia alkotmány 26. cikkének második bekezdése szerint parlamenti képviselőt nem lehet letartóztatni súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény miatt, és nem lehet szabadságelvonással vagy a szabadság korlátozásával járó intézkedés alá vonni azon parlamenti kamara elnökségének engedélye nélkül, amelynek tagja, valamint nincs szükség ilyen engedélyre súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény elkövetésén való tettenérés, illetve jogerős ítélet esetében; |
| --- | --- |

D.

mivel a francia alkotmány 26. cikkének második bekezdése szerint parlamenti képviselőt nem lehet letartóztatni súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény miatt, és nem lehet szabadságelvonással vagy a szabadság korlátozásával járó intézkedés alá vonni azon parlamenti kamara elnökségének engedélye nélkül, amelynek tagja, valamint nincs szükség ilyen engedélyre súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény elkövetésén való tettenérés, illetve jogerős ítélet esetében;

| E. | mivel Marine Le Pent egy választott tisztséget viselő személlyel szemben elkövetett nyilvános rágalmazással vádolják, amely a francia jog – nevezetesen az 1881. július 29-i törvény 23. cikkének első bekezdése, 29. cikkének első bekezdése, 30. cikke és 31. cikkének első bekezdése, valamint az 1982. július 29-i törvény 93-2. és 93-3. cikke – szerint bűncselekménynek minősül; |
| --- | --- |

E.

mivel Marine Le Pent egy választott tisztséget viselő személlyel szemben elkövetett nyilvános rágalmazással vádolják, amely a francia jog – nevezetesen az 1881. július 29-i törvény 23. cikkének első bekezdése, 29. cikkének első bekezdése, 30. cikke és 31. cikkének első bekezdése, valamint az 1982. július 29-i törvény 93-2. és 93-3. cikke – szerint bűncselekménynek minősül;

| F. | mivel 2015. július 28-án Christian Estrosi magánvádas feljelentést tett Marine Le Pen-nek szemben a nizzai vizsgálóbírók vezetőjénél egy ideiglenesen választott tisztséget viselő személlyel szemben elkövetett nyilvános rágalmazás miatt; mivel előadta, hogy 2015. május 3-án az iTÉLÉ tévécsatornán és az Europe 1 rádióban egyszerre közvetített Le Grand Rendez-vous című műsorban Marine Le Pen az alábbi, becsületét vagy megítélését sértő állításokat vagy feltételezéseket tartalmazó kijelentéseket tette:
  „Figyeljen, amit én tudok, az az, hogy Estrosi úr finanszírozta az UOIF-et (az Iszlám Szervezetek Franciaországi Egyesülete); hogy a közigazgatási bíróság elítélte, amiért olyan alacsony bérleti díjat állapított meg az UOIF egy mecsete számára, hogy még a közigazgatási bíróság is az ujjára koppintott; ez valójában tükrözi, hogy az ilyen polgármesterek miként finanszíroznak mecseteket illegális módon, ami sérti az 1905-ös törvényt; amikor valakinek az ujját a mutyizás vallási kommunitarista lekvárosbödönjében találjuk, természetes, hogy hangosan kiabálunk és sokkoló kijelentéseket teszünk, de én nem a szavakhoz ragaszkodom, hanem a tettekhez...”; A riporter kérdésére: „Estrosi tehát a dzsihádisták bűntársa?” Le Pen asszony állítólag így válaszolt: „Segítségnyújtás, eszközök átadása, támogatás: amikor támogatjuk az iszlám fundamentalizmus berendezkedését, terjesztését, toborzását, akkor, igen, erkölcsileg részben egy kicsit bűnrészesek vagyunk.” |
| --- | --- |

F.

mivel 2015. július 28-án Christian Estrosi magánvádas feljelentést tett Marine Le Pen-nek szemben a nizzai vizsgálóbírók vezetőjénél egy ideiglenesen választott tisztséget viselő személlyel szemben elkövetett nyilvános rágalmazás miatt; mivel előadta, hogy 2015. május 3-án az iTÉLÉ tévécsatornán és az Europe 1 rádióban egyszerre közvetített Le Grand Rendez-vous című műsorban Marine Le Pen az alábbi, becsületét vagy megítélését sértő állításokat vagy feltételezéseket tartalmazó kijelentéseket tette:

„Figyeljen, amit én tudok, az az, hogy Estrosi úr finanszírozta az UOIF-et (az Iszlám Szervezetek Franciaországi Egyesülete); hogy a közigazgatási bíróság elítélte, amiért olyan alacsony bérleti díjat állapított meg az UOIF egy mecsete számára, hogy még a közigazgatási bíróság is az ujjára koppintott; ez valójában tükrözi, hogy az ilyen polgármesterek miként finanszíroznak mecseteket illegális módon, ami sérti az 1905-ös törvényt; amikor valakinek az ujját a mutyizás vallási kommunitarista lekvárosbödönjében találjuk, természetes, hogy hangosan kiabálunk és sokkoló kijelentéseket teszünk, de én nem a szavakhoz ragaszkodom, hanem a tettekhez...”; A riporter kérdésére: „Estrosi tehát a dzsihádisták bűntársa?” Le Pen asszony állítólag így válaszolt: „Segítségnyújtás, eszközök átadása, támogatás: amikor támogatjuk az iszlám fundamentalizmus berendezkedését, terjesztését, toborzását, akkor, igen, erkölcsileg részben egy kicsit bűnrészesek vagyunk.”

| G. | mivel Marine Le Pent a Parlament az eljárási szabályzat 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban kétszer hívták meg meghallgatásra; mivel azonban nem élt azzal a lehetőséggel, hogy megállapításait az illetékes bizottság elé terjessze; |
| --- | --- |

G.

mivel Marine Le Pent a Parlament az eljárási szabályzat 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban kétszer hívták meg meghallgatásra; mivel azonban nem élt azzal a lehetőséggel, hogy megállapításait az illetékes bizottság elé terjessze;

| H. | mivel az állítólagos bűncselekmény nem áll közvetlen, illetve nyilvánvaló kapcsolatban Marine Le Pen európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkének alkalmazásában az általa elmondottak nem minősülnek az európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során kifejtett véleménynek vagy leadott szavazatnak; |
| --- | --- |

H.

mivel az állítólagos bűncselekmény nem áll közvetlen, illetve nyilvánvaló kapcsolatban Marine Le Pen európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkének alkalmazásában az általa elmondottak nem minősülnek az európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során kifejtett véleménynek vagy leadott szavazatnak;

| I. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában a vádak nyilvánvalóan nem függenek össze Marine Le Pen európai parlamenti képviselői tisztségével, és azok kizárólag nemzeti, illetve regionális jellegű tevékenységeket érintenek, és mivel ezért a 8. cikk nem alkalmazható; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában a vádak nyilvánvalóan nem függenek össze Marine Le Pen európai parlamenti képviselői tisztségével, és azok kizárólag nemzeti, illetve regionális jellegű tevékenységeket érintenek, és mivel ezért a 8. cikk nem alkalmazható;

| J. | mivel csak az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerinti mentességet lehet felfüggeszteni; |
| --- | --- |

J.

mivel csak az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerinti mentességet lehet felfüggeszteni;

| K. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke alkalmazásában nincs ok azt feltételezni, hogy a felfüggesztésre irányuló kérelmet Marine Le Pen parlamenti munkája akadályozásának kísérlete érdekében, vagy a neki történő politikai károkozás szándékával nyújtották be (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke alkalmazásában nincs ok azt feltételezni, hogy a felfüggesztésre irányuló kérelmet Marine Le Pen parlamenti munkája akadályozásának kísérlete érdekében, vagy a neki történő politikai károkozás szándékával nyújtották be (fumus persecutionis);

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Marine Le Pen mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság illetékes hatóságának és Marine Le Pennek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. június 13., kedd

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/159

---

P8_TA(2017)0249

Az Unió részvétele a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban ***I

Az Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az Uniónak a több európai uniós tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 331/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0662), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0662),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 185. és 188. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0421/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 185. és 188. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0421/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. január 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. január 26-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság(ok) által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. április 26-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság(ok) által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. április 26-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0112/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0112/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 125., 2017.4.21., 80. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0325

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1324 határozattal.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata a PRIMA végrehajtási struktúrájának pénzügyi garanciáiról

1.

A PRIMA-kezdeményezéssel kapcsolatosan az EU költségvetési rendelete 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának vi. alpontja értelmében a Bizottság a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat átruházhatja magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervre (Végrehajtási Struktúra – VS). Az ilyen szervnek megfelelő pénzügyi garanciákat kell nyújtania.

2.

Az EU pénzeszközeivel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás tiszteletben tartása érdekében e garanciáknak az alkalmazási körre vagy az összegekre vonatkozó korlátozások nélkül fedezniük kell a VS minden olyan, az EU-val szembeni tartozását, amely a hatáskör-átruházási megállapodásban szereplő végrehajtási feladatokkal kapcsolatos. A Bizottság általában elvárja, hogy a kezesek egyetemleges felelősséget vállaljanak a VS tartozásaiért.

3.

| — | Az arányosság elvének figyelembevételével a VS-től megkövetelt pénzügyi garanciák az uniós hozzájárulás maximális összegére korlátozhatók. |
| --- | --- |

—

Az arányosság elvének figyelembevételével a VS-től megkövetelt pénzügyi garanciák az uniós hozzájárulás maximális összegére korlátozhatók.

| — | Ennek megfelelően minden egyes kezes kötelezettsége arányos lehet a PRIMA-hoz való hozzájárulásuk részével. |
| --- | --- |

—

Ennek megfelelően minden egyes kezes kötelezettsége arányos lehet a PRIMA-hoz való hozzájárulásuk részével.

A kezesek a kötelezettségekre vonatkozó nyilatkozatukban megállapodhatnak arról, hogy milyen módon teljesítik e kötelezettségüket.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/162 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/162

---

P8_TA(2017)0250

A természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 331/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0778), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0778),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0489/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0489/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. február 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. február 22-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0070/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0070/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 173., 2017.5.31., 38. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0384

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok részére további támogatást biztosító külön intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1199 rendelettel.)

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/163

---

P8_TA(2017)0251

Az energiahatékonyságot jelölő címkézés ***I

Az Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az energiahatékonyságot jelölő címkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 331/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0341), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0341),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0189/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0189/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. január 20-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. január 20-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően. |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően.

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. április 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. április 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0213/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0213/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 82., 2016.3.3., 6. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2016. július 6-án elfogadott módosítások helyébe on 6 July 2016 (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0304).

---

P8_TC1-COD(2015)0149

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1369 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az EUMSZ 290. és 291. cikkéről

Emlékeztetve a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra és különösen annak 26. pontjára, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelenti, hogy e rendelet rendelkezései nem sértik az intézményeknek az EUMSZ 290. és 291. cikkének más jogalkotási dossziék tekintetében való alkalmazásával kapcsolatos jövőbeli álláspontjait.

A Bizottság nyilatkozata a fogyasztóknak nyújtott pénzügyi kompenzációról

Tekintettel azon folyamatos törekvésére, hogy megerősítse a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok végrehajtását, a Bizottságnak – a fogyasztók tévesen jelölt vagy a megjelöltnél rosszabb energetikai és környezeti teljesítményt nyújtó termékek miatti potenciális pénzügyi veszteségének csökkentése érdekében – meg kell vizsgálnia a címkén megjelölt energiahatékonysági osztálynak való meg nem felelés esetében a fogyasztók számára nyújtható kompenzáció kérdését.

---

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/165

---

P8_TA(2017)0252

Európa kulturális fővárosai kezdeményezés a 2020–2033. évekre ***I

Az Európai Parlament 2017. június 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 331/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0400),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 167. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 167. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0223/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0061/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0061/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0186

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 13-án került elfogadásra az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1545 határozattal.)

---

2017. június 14., szerda

| 18.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 331/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 331/166

---

P8_TA(2017)0256

A Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések ***I

Az Európai Parlament 2017. június 14-én elfogadott módosításai a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathozl (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 331/30)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Javaslat | Javaslat |
| AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE |
| a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és
  a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében
  a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról
  , valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról | a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében
  foganatosítandó éghajlatpolitikáról
  , valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról
  (a Párizsi Megállapodás végrehajtására szolgáló éghajlatpolitikai rendelet) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Javaslat

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió megvalósítása és
  a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében
  a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról
  , valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében
  foganatosítandó éghajlatpolitikáról
  , valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nyomon követésének és bejelentésének rendszeréről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról
  (a Párizsi Megállapodás végrehajtására szolgáló éghajlatpolitikai rendelet)

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvére, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvére,

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 b bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvére, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvére,

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A
  Bizottság
  2016.
  június 10
  -én
  javaslatot terjesztett elő annak érdekében, hogy
  az Európai
  Unió megerősítse
  a Párizsi
  Megállapodást
  . E jogalkotási javaslat az EU által a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítését is szolgálja. Az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos vállalását az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Titkárságának 2015. március 6-án az Unió és a tagállamok vonatkozásában bejelentett tervezett nemzeti hozzájárulás is megerősítette. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A
  Bizottság
  2016.
  június 10
  -én
  javaslatot terjesztett elő annak érdekében, hogy
  az Európai
  Unió megerősítse
  a Párizsi
  Megállapodást
  . E jogalkotási javaslat az EU által a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítését is szolgálja. Az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos vállalását az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Titkárságának 2015. március 6-án az Unió és a tagállamok vonatkozásában bejelentett tervezett nemzeti hozzájárulás is megerősítette.

| (3) | A Tanács a Párizsi Megállapodást 2016. október 5-én ratifikálta, miután 2016. október 4-én az Európai Parlament ehhez megadta egyetértését.
   A Párizsi
  Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba, és célja, 2
  .
  cikke értelmében, hogy
  az
  éghajlatváltozás fenyegetésére adott globális választ megerősítse
  a 
  fenntartható fejlődés keretein belül és a szegénység megszüntetésére tett erőfeszítések összefüggésében, többek között: a) a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval 2 oC alatt tartva az iparosodás előtti szinthez képest, egyúttal arra törekedve, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon, felismerve, hogy ez jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait; b) az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének növelésével, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésével és az üvegházhatású gázok alacsony szintű kibocsátásának ösztönzésével, az élelmiszer-termelés veszélyeztetése nélkül; c) a források áramlásának az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes fejlesztésre irányuló célokhoz való hozzáigazításával.”




  A Párizsi Megállapodás továbbá előírja, hogy a részes feleknek fel kell lépniük az üvegházhatású gázok nyelői és tározói megóvása és – adott esetben – továbbfejlesztése érdekében, ideértve az erdőket is.


  E jogalkotási javaslat az EU által a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítését is szolgálja. Az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos vállalását az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Titkárságának 2015. március 6-án az Unió és a tagállamok vonatkozásában bejelentett tervezett nemzeti hozzájárulás is megerősítette. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a Párizsi Megállapodást 2016. október 5-én ratifikálta, miután 2016. október 4-én az Európai Parlament ehhez megadta egyetértését.
   A Párizsi
  Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba, és célja, 2
  .
  cikke értelmében, hogy
  az
  éghajlatváltozás fenyegetésére adott globális választ megerősítse
  a 
  fenntartható fejlődés keretein belül és a szegénység megszüntetésére tett erőfeszítések összefüggésében, többek között: a) a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval 2 oC alatt tartva az iparosodás előtti szinthez képest, egyúttal arra törekedve, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5  oC mértékre korlátozódjon, felismerve, hogy ez jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait; b) az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének növelésével, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésével és az üvegházhatású gázok alacsony szintű kibocsátásának ösztönzésével, az élelmiszer-termelés veszélyeztetése nélkül; c) a források áramlásának az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes fejlesztésre irányuló célokhoz való hozzáigazításával.”

A Párizsi Megállapodás továbbá előírja, hogy a részes feleknek fel kell lépniük az üvegházhatású gázok nyelői és tározói megóvása és – adott esetben – továbbfejlesztése érdekében, ideértve az erdőket is.

E jogalkotási javaslat az EU által a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítését is szolgálja. Az Uniónak a gazdaság teljes egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos vállalását az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Titkárságának 2015. március 6-án az Unió és a tagállamok vonatkozásában bejelentett tervezett nemzeti hozzájárulás is megerősítette.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A Párizsi Megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést váltja fel, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A Párizsi Megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést váltja fel, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik.

| (4) | A Párizsi Megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést váltja fel, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik.
  A Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos zöld beruházási rendszereknek tehát, amelyek az alacsonyabb jövedelmű tagállamokban pénzügyi támogatást nyújtanak a kibocsátáscsökkentési projektekhez, ugyancsak meg kell szűnniük. |
| --- | --- |

(4)

A Párizsi Megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott megközelítést váltja fel, amelynek alkalmazása 2020-ban megszűnik.
  A Kiotói Jegyzőkönyvvel kapcsolatos zöld beruházási rendszereknek tehát, amelyek az alacsonyabb jövedelmű tagállamokban pénzügyi támogatást nyújtanak a kibocsátáscsökkentési projektekhez, ugyancsak meg kell szűnniük.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A Környezetvédelmi Tanács 2009. október 21-i ülése támogatta azt az uniós célkitűzést, hogy – az Éghajlat-változási Kormányközi Testület véleménye szerint a fejlett országok mint csoport részéről szükséges kibocsátáscsökkentésekkel összefüggésben – 2050-ig az 1990. évi szinthez képest 80–95 %-kal csökkenjen a kibocsátás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A Környezetvédelmi Tanács 2009. október 21-i ülése támogatta azt az uniós célkitűzést, hogy – az Éghajlat-változási Kormányközi Testület véleménye szerint a fejlett országok mint csoport részéről szükséges kibocsátáscsökkentésekkel összefüggésben – 2050-ig az 1990. évi szinthez képest 80–95 %-kal csökkenjen a kibocsátás.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A tiszta energiára való áttéréshez szükség van a beruházók magatartásának megváltozására, továbbá
  olyan
  ösztönzőkre,
  amelyek a teljes szakpolitikai spektrumra kierjednek. Annak érdekében
  , hogy biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energia álljon a polgárok rendelkezésére,
  az Unió kiemelten törekszik
  a 
  stabil és alkalmazkodóképes energiaunió létrehozására
  . Ennek eléréséhez szükséges az ambiciózus éghajlat-politikai fellépés e rendeleten keresztül megvalósuló folytatása, mint ahogy az is, hogy a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiájában (16) felvázolt más vonatkozásokban is előrehaladás történjen az energiaunió létrehozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A tiszta energiára való áttéréshez szükség van a beruházók magatartásának megváltozására, továbbá
  olyan
  ösztönzőkre,
  amelyek a teljes szakpolitikai spektrumra kierjednek. Annak érdekében
  , hogy biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energia álljon a polgárok rendelkezésére,
  az Unió kiemelten törekszik
  a 
  stabil és alkalmazkodóképes energiaunió létrehozására
  . Ennek eléréséhez szükséges az ambiciózus éghajlat-politikai fellépés e rendeleten keresztül megvalósuló folytatása, mint ahogy az is, hogy a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiájában (16) felvázolt más vonatkozásokban is előrehaladás történjen az energiaunió létrehozásában.

| (5) | A tiszta energiára
  és a biogazdaságra
  való áttéréshez
  a teljes szakpolitikai spektrumban
  szükség van a beruházók magatartásának megváltozására, továbbá
  a kisebb tőkével rendelkező kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a kisgazdaságok számára üzleti modelljeik átalakítására irányuló
  ösztönzőkre
  . Az Unió kiemelten törekszik a stabil és alkalmazkodóképes
  ,
  az energiahatékonyságot prioritásként kezelő energiaunió létrehozására, amelynek célja
  , hogy biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energia álljon a polgárok rendelkezésére,
  valamint hogy szigorú fenntarthatósági és kibocsátáscsökkentési politikákat alkalmazzon
  a 
  fosszilis erőforrásokat helyettesítő bioalapú erőforrások használata érdekében
  . Ennek eléréséhez szükséges az ambiciózus éghajlat-politikai fellépés e rendeleten keresztül megvalósuló folytatása, mint ahogy az is, hogy a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiájában (16) felvázolt más vonatkozásokban is előrehaladás történjen az energiaunió létrehozásában. |
| --- | --- |

(5)

A tiszta energiára
  és a biogazdaságra
  való áttéréshez
  a teljes szakpolitikai spektrumban
  szükség van a beruházók magatartásának megváltozására, továbbá
  a kisebb tőkével rendelkező kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a kisgazdaságok számára üzleti modelljeik átalakítására irányuló
  ösztönzőkre
  . Az Unió kiemelten törekszik a stabil és alkalmazkodóképes
  ,
  az energiahatékonyságot prioritásként kezelő energiaunió létrehozására, amelynek célja
  , hogy biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energia álljon a polgárok rendelkezésére,
  valamint hogy szigorú fenntarthatósági és kibocsátáscsökkentési politikákat alkalmazzon
  a 
  fosszilis erőforrásokat helyettesítő bioalapú erőforrások használata érdekében
  . Ennek eléréséhez szükséges az ambiciózus éghajlat-politikai fellépés e rendeleten keresztül megvalósuló folytatása, mint ahogy az is, hogy a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiájában (16) felvázolt más vonatkozásokban is előrehaladás történjen az energiaunió létrehozásában.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (19) éves kötelező nemzeti határértékeken alapuló megközelítésmódját a 2021-től 2030-ig tartó időszakban is indokolt megtartani oly módon, hogy a csökkentési pálya minden tagállam esetében
  2020
  -ban a 2016-tól 2018-ig tartó időszak éves átlagos üvegházhatásúgáz-kibocsátásával induljon, és 2030-ban az adott tagállamhoz rendelt határértékkel végződjön. Azon tagállamok esetében, amelyeknek a 406/2009/EK határozat szerinti határértéke pozitív, és a 2013/162/EU és a 2013/634/EU határozat szerint a 2017-től 2020-ig tartó időszakban nő az éves kibocsátási jogosultsága, indokolt a 2021. évi kibocsátási jogosultságot úgy kiigazítani, hogy az tükrözze a tárgyidőszak nagyobb kibocsátási képességét. Az Európai Tanács megállapította, hogy az Unión belüli közös erőfeszítések költséghatékonyságának biztosítása és az egy főre jutó kibocsátás terén 2030-ig elérendő konvergencia érdekében nagymértékben fokozni kell a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatok meglévő rugalmassági mechanizmusainak hozzáférhetőségét és igénybevételét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (19) éves kötelező nemzeti határértékeken alapuló megközelítésmódját a 2021-től 2030-ig tartó időszakban is indokolt megtartani oly módon, hogy a csökkentési pálya minden tagállam esetében
  2020
  -ban a 2016-tól 2018-ig tartó időszak éves átlagos üvegházhatásúgáz-kibocsátásával induljon, és 2030-ban az adott tagállamhoz rendelt határértékkel végződjön. Azon tagállamok esetében, amelyeknek a 406/2009/EK határozat szerinti határértéke pozitív, és a 2013/162/EU és a 2013/634/EU határozat szerint a 2017-től 2020-ig tartó időszakban nő az éves kibocsátási jogosultsága, indokolt a 2021. évi kibocsátási jogosultságot úgy kiigazítani, hogy az tükrözze a tárgyidőszak nagyobb kibocsátási képességét. Az Európai Tanács megállapította, hogy az Unión belüli közös erőfeszítések költséghatékonyságának biztosítása és az egy főre jutó kibocsátás terén 2030-ig elérendő konvergencia érdekében nagymértékben fokozni kell a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatok meglévő rugalmassági mechanizmusainak hozzáférhetőségét és igénybevételét.

| (9) | A 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (19) éves kötelező nemzeti határértékeken alapuló megközelítésmódját a 2021-től 2030-ig tartó időszakban is indokolt megtartani oly módon, hogy a csökkentési pálya minden tagállam esetében
  2018
  -ban a 2016-tól 2018-ig tartó időszak éves átlagos üvegházhatásúgáz-kibocsátásával
  vagy a 2020. évi éves kibocsátási jogosultság értékével
  induljon,
  attól függően, hogy melyik az alacsonyabb,
  és 2030-ban az adott tagállamhoz rendelt határértékkel végződjön.
  A korai fellépés jutalmazása és az alacsonyabb beruházási kapacitással rendelkező tagállamok támogatása érdekében az uniós átlag alatti egy főre jutó GDP-vel rendelkező tagállamok, amelyek a 2013–2020 közötti időszakban alacsonyabb kibocsátásokat mutatnak fel, mint a 2013–2020 közötti időszakra vonatkozó, a 406/2009/EK irányelv szerinti éves kibocsátási jogosultságuk, bizonyos feltételek mellett további kibocsátási egységeket kérjenek a tartalékból.
  Azon tagállamok esetében, amelyeknek a 406/2009/EK határozat szerinti határértéke pozitív, és a 2013/162/EU és a 2013/634/EU határozat szerint a 2017-től 2020-ig tartó időszakban nő az éves kibocsátási jogosultsága, indokolt a 2021. évi kibocsátási jogosultságot
  kiegészítőleg
  úgy kiigazítani, hogy az tükrözze a tárgyidőszak nagyobb kibocsátási képességét. Az Európai Tanács megállapította, hogy az Unión belüli közös erőfeszítések költséghatékonyságának biztosítása és az egy főre jutó kibocsátás terén 2030-ig elérendő konvergencia érdekében nagymértékben fokozni kell a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatok meglévő rugalmassági mechanizmusainak hozzáférhetőségét és igénybevételét. |
| --- | --- |

(9)

A 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (19) éves kötelező nemzeti határértékeken alapuló megközelítésmódját a 2021-től 2030-ig tartó időszakban is indokolt megtartani oly módon, hogy a csökkentési pálya minden tagállam esetében
  2018
  -ban a 2016-tól 2018-ig tartó időszak éves átlagos üvegházhatásúgáz-kibocsátásával
  vagy a 2020. évi éves kibocsátási jogosultság értékével
  induljon,
  attól függően, hogy melyik az alacsonyabb,
  és 2030-ban az adott tagállamhoz rendelt határértékkel végződjön.
  A korai fellépés jutalmazása és az alacsonyabb beruházási kapacitással rendelkező tagállamok támogatása érdekében az uniós átlag alatti egy főre jutó GDP-vel rendelkező tagállamok, amelyek a 2013–2020 közötti időszakban alacsonyabb kibocsátásokat mutatnak fel, mint a 2013–2020 közötti időszakra vonatkozó, a 406/2009/EK irányelv szerinti éves kibocsátási jogosultságuk, bizonyos feltételek mellett további kibocsátási egységeket kérjenek a tartalékból.
  Azon tagállamok esetében, amelyeknek a 406/2009/EK határozat szerinti határértéke pozitív, és a 2013/162/EU és a 2013/634/EU határozat szerint a 2017-től 2020-ig tartó időszakban nő az éves kibocsátási jogosultsága, indokolt a 2021. évi kibocsátási jogosultságot
  kiegészítőleg
  úgy kiigazítani, hogy az tükrözze a tárgyidőszak nagyobb kibocsátási képességét. Az Európai Tanács megállapította, hogy az Unión belüli közös erőfeszítések költséghatékonyságának biztosítása és az egy főre jutó kibocsátás terén 2030-ig elérendő konvergencia érdekében nagymértékben fokozni kell a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatok meglévő rugalmassági mechanizmusainak hozzáférhetőségét és igénybevételét.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Annak érdekében, hogy az Uniót a karbonszegény gazdasághoz vezető pályára állítsa, ez a rendelet hosszú távú kibocsátáscsökentési pályát ír elő az e rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátások 2031-től való csökkentése céljából. A rendelet továbbá hozzájárul a Párizsi Megállapodás azon célkitűzésének eléréséhez, hogy az évszázad második felében az üvegházhatású gázok emberi eredetű forrásokból való kibocsátásai és a nyelők általi eltávolításai között egyensúly alakuljon ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Annak érdekében, hogy az Uniót a karbonszegény gazdasághoz vezető pályára állítsa, ez a rendelet hosszú távú kibocsátáscsökentési pályát ír elő az e rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátások 2031-től való csökkentése céljából. A rendelet továbbá hozzájárul a Párizsi Megállapodás azon célkitűzésének eléréséhez, hogy az évszázad második felében az üvegházhatású gázok emberi eredetű forrásokból való kibocsátásai és a nyelők általi eltávolításai között egyensúly alakuljon ki.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Az (EU) 2015/1814

   (1a)

  európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott piaci stabilizációs tartalék teljes mértékű hatékonyságának megőrzése érdekében a kibocsátási egységek az e rendeletben rögzített rugalmasság igénybevétele következtében való, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben nyilvántartott kibocsátási egységek mennyiségének csökkentését követő törlése nem tekinthető kibocsátási egységek a 2003/87/EK irányelv értelmében vett törlésének, amikor az (EU) 2015/1814 határozat értelmében meghatározzák az adott évben az említett határozat szerint forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Az (EU) 2015/1814

   (1a)

  európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott piaci stabilizációs tartalék teljes mértékű hatékonyságának megőrzése érdekében a kibocsátási egységek az e rendeletben rögzített rugalmasság igénybevétele következtében való, az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben nyilvántartott kibocsátási egységek mennyiségének csökkentését követő törlése nem tekinthető kibocsátási egységek a 2003/87/EK irányelv értelmében vett törlésének, amikor az (EU) 2015/1814 határozat értelmében meghatározzák az adott évben az említett határozat szerint forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Több olyan uniós intézkedés is létezik, amely segíti a tagállamokat az éghajlatváltozással összefüggő kötelezettségvállalásaik teljesítésében, és alapvető szerepet fog játszani az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokból származó kibocsátás szükséges mértékű csökkentésében. Ezek közé tartoznak a fluortartalmú üvegházhatású gázokat, a közúti járművek szén-dioxid-kibocsátását, az épületek
  energiahatékonyságát
  , a megújuló energiaforrásból előállított
  energiát
  , az
  energiahatékonyságot általában
  és a körforgásos
  gazdaságot
  szabályozó jogi aktusok csakúgy, mint az éghajlatváltozással összefüggő beruházásokra igénybe vehető uniós finanszírozási eszközök. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Több olyan uniós intézkedés is létezik, amely segíti a tagállamokat az éghajlatváltozással összefüggő kötelezettségvállalásaik teljesítésében, és alapvető szerepet fog játszani az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokból származó kibocsátás szükséges mértékű csökkentésében. Ezek közé tartoznak a fluortartalmú üvegházhatású gázokat, a közúti járművek szén-dioxid-kibocsátását, az épületek
  energiahatékonyságát
  , a megújuló energiaforrásból előállított
  energiát
  , az
  energiahatékonyságot általában
  és a körforgásos
  gazdaságot
  szabályozó jogi aktusok csakúgy, mint az éghajlatváltozással összefüggő beruházásokra igénybe vehető uniós finanszírozási eszközök.

| (11) | Több olyan uniós intézkedés is létezik, amely segíti a tagállamokat az éghajlatváltozással összefüggő kötelezettségvállalásaik teljesítésében, és alapvető szerepet fog játszani az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokból származó kibocsátás szükséges mértékű csökkentésében. Ezek közé tartoznak a fluortartalmú üvegházhatású gázokat, a közúti járművek szén-dioxid-kibocsátását, az épületek
  energiahatékonyságának javítását
  , a megújuló energiaforrásból előállított
  energia növelését
  , az
  energiahatékonyság fokozását
  és a körforgásos
  gazdaság előmozdítását
  szabályozó jogi aktusok csakúgy, mint az éghajlatváltozással összefüggő beruházásokra igénybe vehető uniós finanszírozási eszközök. |
| --- | --- |

(11)

Több olyan uniós intézkedés is létezik, amely segíti a tagállamokat az éghajlatváltozással összefüggő kötelezettségvállalásaik teljesítésében, és alapvető szerepet fog játszani az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokból származó kibocsátás szükséges mértékű csökkentésében. Ezek közé tartoznak a fluortartalmú üvegházhatású gázokat, a közúti járművek szén-dioxid-kibocsátását, az épületek
  energiahatékonyságának javítását
  , a megújuló energiaforrásból előállított
  energia növelését
  , az
  energiahatékonyság fokozását
  és a körforgásos
  gazdaság előmozdítását
  szabályozó jogi aktusok csakúgy, mint az éghajlatváltozással összefüggő beruházásokra igénybe vehető uniós finanszírozási eszközök.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | E kibocsátáscsökkentés elérése érdekében és a mezőgazdasági ágazat szerepének maximalizálására törekedve fontos, hogy a tagállamok támogassák a legnagyobb potenciállal rendelkező innovatív enyhítési intézkedéseket, ideértve az alábbiakat: szántóföldek átalakítása állandó gyepterületté; a mezőgazdasági földterületeken lévő sövények, pufferzónák és fák kezelése; új agrárerdészeti és fásítási rendszerek; a fakivágás és az erdőirtás megelőzése; csekély műveléssel járó vagy művelés nélküli direktvetés és a talajborítás/köztes kultúrák és haszonnövény-maradványok szántóföldi felhasználása; szén-dioxid-terhelési vizsgálat és talaj-/tápanyagkezelési tervek; fokozott nitrogénhatékonyság és a nitrifikáció megakadályozása; vizes élőhelyek/tőzeglápok helyreállítása és megőrzése; valamint az alacsonyabb kibocsátás érdekében kifinomultabb állattenyésztési, takarmányozási és állománykezelési módszerek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

E kibocsátáscsökkentés elérése érdekében és a mezőgazdasági ágazat szerepének maximalizálására törekedve fontos, hogy a tagállamok támogassák a legnagyobb potenciállal rendelkező innovatív enyhítési intézkedéseket, ideértve az alábbiakat: szántóföldek átalakítása állandó gyepterületté; a mezőgazdasági földterületeken lévő sövények, pufferzónák és fák kezelése; új agrárerdészeti és fásítási rendszerek; a fakivágás és az erdőirtás megelőzése; csekély műveléssel járó vagy művelés nélküli direktvetés és a talajborítás/köztes kultúrák és haszonnövény-maradványok szántóföldi felhasználása; szén-dioxid-terhelési vizsgálat és talaj-/tápanyagkezelési tervek; fokozott nitrogénhatékonyság és a nitrifikáció megakadályozása; vizes élőhelyek/tőzeglápok helyreállítása és megőrzése; valamint az alacsonyabb kibocsátás érdekében kifinomultabb állattenyésztési, takarmányozási és állománykezelési módszerek.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

11 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b) | E rendelet – többek között a rugalmassági mechanizmusok révén is – ösztönzi az éghajlatra és az energiára vonatkozó egyéb uniós jogi aktusokkal összhangban álló kibocsátáscsökkentéseket az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatok vonatkozásában, így az energiahatékonyság terén is. Mivel az üvegházhatásúgáz-kibocsátások 75 %-a az energiával függ össze, az energiafelhasználás hatékonyságának fokozása és az energiamegtakarítás fontos szerepet játszik majd az ilyen kibocsátások csökkentésében. A nagyra törő energiahatékonysági politikák ezért nemcsak a fosszilis üzemanyagok behozatala tekintetében megvalósítandó megtakarítások kulcsát jelentik, hanem elősegítik az energiatakarékos technológiák egyre elterjedtebb alkalmazását az épületekben, az iparban és a közlekedésben, megerősítik a gazdasági versenyképességet, helyi szinten munkahelyeket teremtenek, valamint javítják az egészségügyi körülményeket és csökkentik az energiaszegénységet. Az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokban hozott intézkedések idővel megtérülnek, hiszen költséghatékony módon segítik a tagállamokat az e rendelet keretében számukra kitűzött kibocsátáscsökkentési célok teljesítésében. Fontos tehát, hogy e rendelet nemzeti ágazati politikáikba történő átültetése során a tagállamok az egyes ágazatban különös figyelmet szenteljenek az energiahatékonyság javítása tekintetében kínálkozó egyedi és különböző potenciális lehetőségekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11b)

E rendelet – többek között a rugalmassági mechanizmusok révén is – ösztönzi az éghajlatra és az energiára vonatkozó egyéb uniós jogi aktusokkal összhangban álló kibocsátáscsökkentéseket az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatok vonatkozásában, így az energiahatékonyság terén is. Mivel az üvegházhatásúgáz-kibocsátások 75 %-a az energiával függ össze, az energiafelhasználás hatékonyságának fokozása és az energiamegtakarítás fontos szerepet játszik majd az ilyen kibocsátások csökkentésében. A nagyra törő energiahatékonysági politikák ezért nemcsak a fosszilis üzemanyagok behozatala tekintetében megvalósítandó megtakarítások kulcsát jelentik, hanem elősegítik az energiatakarékos technológiák egyre elterjedtebb alkalmazását az épületekben, az iparban és a közlekedésben, megerősítik a gazdasági versenyképességet, helyi szinten munkahelyeket teremtenek, valamint javítják az egészségügyi körülményeket és csökkentik az energiaszegénységet. Az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokban hozott intézkedések idővel megtérülnek, hiszen költséghatékony módon segítik a tagállamokat az e rendelet keretében számukra kitűzött kibocsátáscsökkentési célok teljesítésében. Fontos tehát, hogy e rendelet nemzeti ágazati politikáikba történő átültetése során a tagállamok az egyes ágazatban különös figyelmet szenteljenek az energiahatékonyság javítása tekintetében kínálkozó egyedi és különböző potenciális lehetőségekre.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11c) | A közlekedési szektor nem csupán az egyik fő üvegházhatásúgáz-kibocsátó ágazat, hanem 1990 óta az egyik leggyorsabban növekvő szektor is az energiafogyasztás terén. Ezért fontos, hogy a Bizottság és a tagállamok további erőfeszítéseket tegyenek az energiahatékonyság javítása, a fenntartható közlekedési módokra való gyors átállás előmozdítása, valamint az ágazat nagyfokú karbonfüggőségének csökkentése érdekében. Az energiaszerkezetnek a közlekedési ágazatban az alacsony kibocsátású energia, például fenntartható bioüzemanyagok és elektromos járművek előmozdítása révén történő dekarbonizációja a Párizsi Megállapodás céljaival összhangban hozzájárul a széndioxidkibocsátás-csökkentési célhoz. Ez elősegíthető az ágazat számára egyértelmű és hosszú távú keret biztosításával, amely biztonságot teremt, és amelyre beruházások alapozhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11c)

A közlekedési szektor nem csupán az egyik fő üvegházhatásúgáz-kibocsátó ágazat, hanem 1990 óta az egyik leggyorsabban növekvő szektor is az energiafogyasztás terén. Ezért fontos, hogy a Bizottság és a tagállamok további erőfeszítéseket tegyenek az energiahatékonyság javítása, a fenntartható közlekedési módokra való gyors átállás előmozdítása, valamint az ágazat nagyfokú karbonfüggőségének csökkentése érdekében. Az energiaszerkezetnek a közlekedési ágazatban az alacsony kibocsátású energia, például fenntartható bioüzemanyagok és elektromos járművek előmozdítása révén történő dekarbonizációja a Párizsi Megállapodás céljaival összhangban hozzájárul a széndioxidkibocsátás-csökkentési célhoz. Ez elősegíthető az ágazat számára egyértelmű és hosszú távú keret biztosításával, amely biztonságot teremt, és amelyre beruházások alapozhatók.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

11 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11d) | Az energia- és ágazati szakpolitikák által az uniós és tagállami, éghajlatváltozással összefüggő kötelezettségvállalásokra gyakorolt hatást közös, számszerűsítő módszerekkel kell értékelni, hogy hatásuk átlátható és ellenőrizhető legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11d)

Az energia- és ágazati szakpolitikák által az uniós és tagállami, éghajlatváltozással összefüggő kötelezettségvállalásokra gyakorolt hatást közös, számszerűsítő módszerekkel kell értékelni, hogy hatásuk átlátható és ellenőrizhető legyen.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | [A földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről] szóló [...] rendelet meghatározza a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátások és -elnyelések elszámolásának szabályait. Miközben e rendelet környezeti hatásait, azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért csökkentések mértékét befolyásolja a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és
  a
  gazdálkodás alatt álló
  gyepterületekhez
  kapcsolódó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegével legfeljebb megegyező mennyiségnek az [...] rendelet alapján történő figyelembevétele, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a kötelezettségeik teljesítése szempontjából szükség esetén az említett összelnyeléseknek megfelelő, legfeljebb 280 millió tonna nagyságú, a tagállamok között a III. mellékletben található értékeknek megfelelően szétosztott maximális mennyiség erejéig rugalmassági mechanizmust vegyenek igénybe. Arra az esetre, ha a(z) [...LULUCF...] rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság a nemzeti erdőgazdálkodási tervek alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az erdőkre vonatkozó referenciaszintek naprakésszé tételére, a Bizottságot a 7. cikkel összefüggésben fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján olyan jogi aktusokat fogadjon el, amelyek az említett cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusba beépítik a „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategória hozzájárulását. E jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottságnak a rendelkezésre álló adatok – és különösen az előrejelzések szerinti és a tényleges betakarított mennyiségek egymásnak való megfelelése – alapján értékelnie kell a gazdálkodás alatt álló erdőterületek figyelembevételének megbízhatóságát. Emellett e rendelet keretében azt is lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok meghatározott mennyiségű éves kibocsátásjogosultsági egységet önkéntesen töröljenek annak érdekében, hogy ezt a mennyiséget az [...] rendeletnek való megfelelés értékelése szempontjából figyelembe lehessen venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

[A földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről] szóló [...] rendelet meghatározza a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátások és -elnyelések elszámolásának szabályait. Miközben e rendelet környezeti hatásait, azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért csökkentések mértékét befolyásolja a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és
  a
  gazdálkodás alatt álló
  gyepterületekhez
  kapcsolódó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegével legfeljebb megegyező mennyiségnek az [...] rendelet alapján történő figyelembevétele, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a kötelezettségeik teljesítése szempontjából szükség esetén az említett összelnyeléseknek megfelelő, legfeljebb 280 millió tonna nagyságú, a tagállamok között a III. mellékletben található értékeknek megfelelően szétosztott maximális mennyiség erejéig rugalmassági mechanizmust vegyenek igénybe. Arra az esetre, ha a(z) [...LULUCF...] rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság a nemzeti erdőgazdálkodási tervek alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az erdőkre vonatkozó referenciaszintek naprakésszé tételére, a Bizottságot a 7. cikkel összefüggésben fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján olyan jogi aktusokat fogadjon el, amelyek az említett cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusba beépítik a „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategória hozzájárulását. E jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottságnak a rendelkezésre álló adatok – és különösen az előrejelzések szerinti és a tényleges betakarított mennyiségek egymásnak való megfelelése – alapján értékelnie kell a gazdálkodás alatt álló erdőterületek figyelembevételének megbízhatóságát. Emellett e rendelet keretében azt is lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok meghatározott mennyiségű éves kibocsátásjogosultsági egységet önkéntesen töröljenek annak érdekében, hogy ezt a mennyiséget az [...] rendeletnek való megfelelés értékelése szempontjából figyelembe lehessen venni.

| (12) | [A földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről] szóló [...] rendelet meghatározza a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátások és -elnyelések elszámolásának szabályait. Miközben e rendelet környezeti hatásait, azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért csökkentések mértékét befolyásolja a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez
  , a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez
  és
  adott esetben
  gazdálkodás alatt álló
  vizes élőhelyekhez
  kapcsolódó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegével legfeljebb megegyező mennyiségnek az [...] rendelet alapján történő figyelembevétele, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a kötelezettségeik teljesítése szempontjából szükség esetén az említett összelnyeléseknek megfelelő, legfeljebb 280 millió tonna nagyságú, a tagállamok között a III. mellékletben található értékeknek megfelelően szétosztott maximális mennyiség erejéig rugalmassági mechanizmust vegyenek igénybe. Arra az esetre, ha a(z) [...LULUCF...] rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság a nemzeti erdőgazdálkodási tervek alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az erdőkre vonatkozó referenciaszintek naprakésszé tételére, a Bizottságot a 7. cikkel összefüggésben fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján olyan jogi aktusokat fogadjon el, amelyek az említett cikkben meghatározott
  280 millió tonna maximális mennyiségre vonatkozó
  rugalmassági mechanizmusba beépítik a „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategória
  kiegyensúlyozott
  hozzájárulását. E jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottságnak a rendelkezésre álló adatok – és különösen az előrejelzések szerinti és a tényleges betakarított mennyiségek egymásnak való megfelelése – alapján értékelnie kell a gazdálkodás alatt álló erdőterületek figyelembevételének megbízhatóságát. Emellett e rendelet keretében azt is lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok meghatározott mennyiségű éves kibocsátásjogosultsági egységet önkéntesen töröljenek annak érdekében, hogy ezt a mennyiséget az [...] rendeletnek való megfelelés értékelése szempontjából figyelembe lehessen venni. |
| --- | --- |

(12)

[A földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről] szóló [...] rendelet meghatározza a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátások és -elnyelések elszámolásának szabályait. Miközben e rendelet környezeti hatásait, azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért csökkentések mértékét befolyásolja a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez
  , a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez
  és
  adott esetben
  gazdálkodás alatt álló
  vizes élőhelyekhez
  kapcsolódó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegével legfeljebb megegyező mennyiségnek az [...] rendelet alapján történő figyelembevétele, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a kötelezettségeik teljesítése szempontjából szükség esetén az említett összelnyeléseknek megfelelő, legfeljebb 280 millió tonna nagyságú, a tagállamok között a III. mellékletben található értékeknek megfelelően szétosztott maximális mennyiség erejéig rugalmassági mechanizmust vegyenek igénybe. Arra az esetre, ha a(z) [...LULUCF...] rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság a nemzeti erdőgazdálkodási tervek alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az erdőkre vonatkozó referenciaszintek naprakésszé tételére, a Bizottságot a 7. cikkel összefüggésben fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján olyan jogi aktusokat fogadjon el, amelyek az említett cikkben meghatározott
  280 millió tonna maximális mennyiségre vonatkozó
  rugalmassági mechanizmusba beépítik a „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategória
  kiegyensúlyozott
  hozzájárulását. E jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottságnak a rendelkezésre álló adatok – és különösen az előrejelzések szerinti és a tényleges betakarított mennyiségek egymásnak való megfelelése – alapján értékelnie kell a gazdálkodás alatt álló erdőterületek figyelembevételének megbízhatóságát. Emellett e rendelet keretében azt is lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok meghatározott mennyiségű éves kibocsátásjogosultsági egységet önkéntesen töröljenek annak érdekében, hogy ezt a mennyiséget az [...] rendeletnek való megfelelés értékelése szempontjából figyelembe lehessen venni.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A mezőgazdasági ágazathoz kapcsolódó összetett uniós célkitűzések – köztük az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése és az azokhoz való alkalmazkodás, a levegőminőség, a biológiai sokszínűség és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzése és a vidéki gazdaságok támogatása – kölcsönösen koherens módon történő elérése az uniós intézkedésekkel támogatott beruházások és ösztönzők – például a KAP – megváltoztatását teszi majd szükségessé. Alapvetően fontos, hogy e rendelet figyelembe vegye az uniós erdőgazdálkodási stratégia célkitűzéseihez való hozzájárulásra irányuló célt annak érdekében, hogy előmozdítsa az uniós biogazdaság versenyképes és fenntartható faellátását, a tagállamok nemzeti erdészeti politikáit és az Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiáját, valamint a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós stratégiát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A mezőgazdasági ágazathoz kapcsolódó összetett uniós célkitűzések – köztük az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése és az azokhoz való alkalmazkodás, a levegőminőség, a biológiai sokszínűség és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzése és a vidéki gazdaságok támogatása – kölcsönösen koherens módon történő elérése az uniós intézkedésekkel támogatott beruházások és ösztönzők – például a KAP – megváltoztatását teszi majd szükségessé. Alapvetően fontos, hogy e rendelet figyelembe vegye az uniós erdőgazdálkodási stratégia célkitűzéseihez való hozzájárulásra irányuló célt annak érdekében, hogy előmozdítsa az uniós biogazdaság versenyképes és fenntartható faellátását, a tagállamok nemzeti erdészeti politikáit és az Unió biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiáját, valamint a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós stratégiát.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Recital 13

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a tagállamok éves kibocsátási jogosultságának teljesítésére vonatkozó ellenőrzések elvégzéséhez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, az e rendelettel kapcsolatos éves bejelentési és értékelési követelményeket az 525/2013/EU rendelet érintett cikkeibe kell beépíteni, ami a rendelet módosítását igényli. A rendelet módosításának azt is biztosítania kell, hogy a tagállamok által a kibocsátáscsökkentés terén elért eredmények értékelése továbbra is évenként, az uniós szakpolitikákban és intézkedésekben elért eredmények, valamint a tagállamoktól származó információk figyelembevételével történjen. Az értékelés keretében minden második évben azt is indokolt megvizsgálni, hogy az Unió milyen mértékben jutott közelebb a csökkentési kötelezettségvállalásának teljesítéséhez, a tagállamok pedig kötelezettségeik teljesítéséhez.
  A levonásokat azonban csak ötévenként indokolt figyelembe venni annak érdekében, hogy az [
  .
  ..] rendeletnek megfelelően
  a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó potenciális
  hozzájárulások is beszámíthatók legyenek
  . Mindez nem érinti a Bizottság azon feladatát, hogy biztosítsa az e rendeletből fakadó tagállami kötelezettségek teljesítését, mint ahogy a Bizottságnak azt a jogkörét sem, hogy ebből a célból kötelezettségszegési eljárásokat indítson. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a tagállamok éves kibocsátási jogosultságának teljesítésére vonatkozó ellenőrzések elvégzéséhez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, az e rendelettel kapcsolatos éves bejelentési és értékelési követelményeket az 525/2013/EU rendelet érintett cikkeibe kell beépíteni, ami a rendelet módosítását igényli. A rendelet módosításának azt is biztosítania kell, hogy a tagállamok által a kibocsátáscsökkentés terén elért eredmények értékelése továbbra is évenként, az uniós szakpolitikákban és intézkedésekben elért eredmények, valamint a tagállamoktól származó információk figyelembevételével történjen. Az értékelés keretében minden második évben azt is indokolt megvizsgálni, hogy az Unió milyen mértékben jutott közelebb a csökkentési kötelezettségvállalásának teljesítéséhez, a tagállamok pedig kötelezettségeik teljesítéséhez.
  A levonásokat azonban csak ötévenként indokolt figyelembe venni annak érdekében, hogy az [
  .
  ..] rendeletnek megfelelően
  a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó potenciális
  hozzájárulások is beszámíthatók legyenek
  . Mindez nem érinti a Bizottság azon feladatát, hogy biztosítsa az e rendeletből fakadó tagállami kötelezettségek teljesítését, mint ahogy a Bizottságnak azt a jogkörét sem, hogy ebből a célból kötelezettségszegési eljárásokat indítson.

| (13) | Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a tagállamok éves kibocsátási jogosultságának teljesítésére vonatkozó ellenőrzések elvégzéséhez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, az e rendelettel kapcsolatos éves bejelentési és értékelési követelményeket az 525/2013/EU rendelet érintett cikkeibe kell beépíteni, ami a rendelet módosítását igényli. A rendelet módosításának azt is biztosítania kell, hogy a tagállamok által a kibocsátáscsökkentés terén elért eredmények értékelése továbbra is évenként, az uniós szakpolitikákban és intézkedésekben elért eredmények, valamint a tagállamoktól származó információk figyelembevételével történjen. Az értékelés keretében minden második évben azt is indokolt megvizsgálni, hogy az Unió milyen mértékben jutott közelebb a csökkentési kötelezettségvállalásának teljesítéséhez, a tagállamok pedig kötelezettségeik teljesítéséhez.
  Kétévente teljes megfelelőségi ellenőrzést kell végrehajtani.
   A kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó
  , a(z) [...] rendeletnek megfelelő
  potenciális
  hozzájárulás alkalmazását az említett rendeletben megállapított időközönként kell fontolóra venni
  . Mindez nem érinti a Bizottság azon feladatát, hogy biztosítsa az e rendeletből fakadó tagállami kötelezettségek teljesítését, mint ahogy a Bizottságnak azt a jogkörét sem, hogy ebből a célból kötelezettségszegési eljárásokat indítson. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és a tagállamok éves kibocsátási jogosultságának teljesítésére vonatkozó ellenőrzések elvégzéséhez szükséges más információk bejelentése és ellenőrzése hatékony, átlátható és költséghatékony módon legyen végrehajtható, az e rendelettel kapcsolatos éves bejelentési és értékelési követelményeket az 525/2013/EU rendelet érintett cikkeibe kell beépíteni, ami a rendelet módosítását igényli. A rendelet módosításának azt is biztosítania kell, hogy a tagállamok által a kibocsátáscsökkentés terén elért eredmények értékelése továbbra is évenként, az uniós szakpolitikákban és intézkedésekben elért eredmények, valamint a tagállamoktól származó információk figyelembevételével történjen. Az értékelés keretében minden második évben azt is indokolt megvizsgálni, hogy az Unió milyen mértékben jutott közelebb a csökkentési kötelezettségvállalásának teljesítéséhez, a tagállamok pedig kötelezettségeik teljesítéséhez.
  Kétévente teljes megfelelőségi ellenőrzést kell végrehajtani.
   A kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez, a gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez és a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó
  , a(z) [...] rendeletnek megfelelő
  potenciális
  hozzájárulás alkalmazását az említett rendeletben megállapított időközönként kell fontolóra venni
  . Mindez nem érinti a Bizottság azon feladatát, hogy biztosítsa az e rendeletből fakadó tagállami kötelezettségek teljesítését, mint ahogy a Bizottságnak azt a jogkörét sem, hogy ebből a célból kötelezettségszegési eljárásokat indítson.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Tekintettel arra, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatok az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak több mint a felét adják, a kibocsátáscsökkentésre irányuló politikák ezen ágazatokban nagy jelentőséggel bírnak az Unió által a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése szempontjából. Ezért az e rendelet értelmében végzett ellenőrzésnek, jelentéstételnek és nyomonkövetési eljárásoknak teljes mértékben átláthatóknak kell lenniük. A tagállamoknak és a Bizottságnak nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük az e rendelet betartására vonatkozó információkat, valamint biztosítaniuk kell az érdekelt felek és a nyilvánosság megfelelő bevonását a rendelet felülvizsgálatának folyamatába. A Bizottságot arra is ösztönzik, hogy hozzon létre hatékony és átlátható rendszert a bevezetett rugalmassági mechanizmusok eredményeinek ellenőrzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Tekintettel arra, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatok az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak több mint a felét adják, a kibocsátáscsökkentésre irányuló politikák ezen ágazatokban nagy jelentőséggel bírnak az Unió által a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése szempontjából. Ezért az e rendelet értelmében végzett ellenőrzésnek, jelentéstételnek és nyomonkövetési eljárásoknak teljes mértékben átláthatóknak kell lenniük. A tagállamoknak és a Bizottságnak nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük az e rendelet betartására vonatkozó információkat, valamint biztosítaniuk kell az érdekelt felek és a nyilvánosság megfelelő bevonását a rendelet felülvizsgálatának folyamatába. A Bizottságot arra is ösztönzik, hogy hozzon létre hatékony és átlátható rendszert a bevezetett rugalmassági mechanizmusok eredményeinek ellenőrzésére.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az összes kibocsátáscsökkentés általános értelemben vett költséghatékonyságának növelése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok éves kibocsátási jogosultságuk egy részét átadják másik tagállamnak. Ezek az átadások kölcsönösen megfelelő módszerekkel, például árverések útján, ügynökként eljáró piaci közvetítők igénybevételével vagy kétoldalú megállapodások megkötésével hajthatók végre, és gondoskodni kell velük összefüggésben az ügyletek átláthatóságáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az összes kibocsátáscsökkentés általános értelemben vett költséghatékonyságának növelése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok éves kibocsátási jogosultságuk egy részét átadják másik tagállamnak. Ezek az átadások kölcsönösen megfelelő módszerekkel, például árverések útján, ügynökként eljáró piaci közvetítők igénybevételével vagy kétoldalú megállapodások megkötésével hajthatók végre, és gondoskodni kell velük összefüggésben az ügyletek átláthatóságáról.

| (14) | Az összes kibocsátáscsökkentés általános értelemben vett költséghatékonyságának növelése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok éves kibocsátási jogosultságuk egy részét
  tartalékba helyezzék vagy kölcsönvegyék. Azt is lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok éves kibocsátási jogosultságuk egy részét
  átadják másik tagállamnak. Ezek az átadások kölcsönösen megfelelő módszerekkel, például árverések útján, ügynökként eljáró piaci közvetítők igénybevételével vagy kétoldalú megállapodások megkötésével hajthatók végre, és gondoskodni kell velük összefüggésben az ügyletek átláthatóságáról. |
| --- | --- |

(14)

Az összes kibocsátáscsökkentés általános értelemben vett költséghatékonyságának növelése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok éves kibocsátási jogosultságuk egy részét
  tartalékba helyezzék vagy kölcsönvegyék. Azt is lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok éves kibocsátási jogosultságuk egy részét
  átadják másik tagállamnak. Ezek az átadások kölcsönösen megfelelő módszerekkel, például árverések útján, ügynökként eljáró piaci közvetítők igénybevételével vagy kétoldalú megállapodások megkötésével hajthatók végre, és gondoskodni kell velük összefüggésben az ügyletek átláthatóságáról.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség célja, hogy támogassa a fenntartható fejlődést, és segítse Európa környezeti állapotának jelentős mértékű mérhető javulását azáltal, hogy a döntéshozók, a közintézmények és a nyilvánosság számára aktuális, célzott, releváns és megbízható információkat nyújt. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek – éves munkaprogramjával összhangban – segítenie kell a Bizottság munkáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség célja, hogy támogassa a fenntartható fejlődést, és segítse Európa környezeti állapotának jelentős mértékű mérhető javulását azáltal, hogy a döntéshozók, a közintézmények és a nyilvánosság számára aktuális, célzott, releváns és megbízható információkat nyújt. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek – éves munkaprogramjával összhangban – segítenie kell a Bizottság munkáját.

| (15) | Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség célja, hogy támogassa a fenntartható fejlődést, és segítse Európa környezeti állapotának jelentős mértékű mérhető javulását azáltal, hogy a döntéshozók, a közintézmények és a nyilvánosság számára aktuális, célzott, releváns és megbízható információkat nyújt. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek – éves munkaprogramjával összhangban – segítenie kell a Bizottság munkáját
  és közvetlenül és hatékonyan hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás jelentette kihívások kezeléséhez
  . |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség célja, hogy támogassa a fenntartható fejlődést, és segítse Európa környezeti állapotának jelentős mértékű mérhető javulását azáltal, hogy a döntéshozók, a közintézmények és a nyilvánosság számára aktuális, célzott, releváns és megbízható információkat nyújt. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek – éves munkaprogramjával összhangban – segítenie kell a Bizottság munkáját
  és közvetlenül és hatékonyan hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás jelentette kihívások kezeléséhez
  .

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Annak érdekében, hogy a tagállamok éves kibocsátási határértékeit szabályozó 4. cikk végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, a Bizottságra végrehajtási jogkört kell ruházni. Ezt a jogkört
  a 
  182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (21)

  megfelelően kell gyakorolni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Annak érdekében, hogy a tagállamok éves kibocsátási határértékeit szabályozó 4. cikk végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, a Bizottságra végrehajtási jogkört kell ruházni. Ezt a jogkört
  a 
  182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (21)

  megfelelően kell gyakorolni
  .

| (17) | A Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján fel kell hatalmazni arra, hogy e rendelet kiegészítéseképpen jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza
  a 
  tagállamokra vonatkozó éves kibocsátási jogosultságokat
  . |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján fel kell hatalmazni arra, hogy e rendelet kiegészítéseképpen jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza
  a 
  tagállamokra vonatkozó éves kibocsátási jogosultságokat
  .

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Amendment |
| --- | --- |
| | (19a) | Saját kibocsátásainak csökkentésére irányuló erőfeszítések mellett – összhangban a globális éghajlatra gyakorolt pozitív hatása („szénkéznyoma”) növelésének céljával – fontos, hogy az Unió harmadik országokkal közösen fontolóra vegye a 2030-ra vonatkozó éghajlat-politika keretében közös projektek végrehajtása révén megvalósítható éghajlat-politikai megoldásokat, figyelembe véve, hogy a Párizsi Megállapodás új nemzetközi együttműködési mechanizmust irányoz elő az éghajlatváltozás elleni küzdelemre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Amendment

(19a)

Saját kibocsátásainak csökkentésére irányuló erőfeszítések mellett – összhangban a globális éghajlatra gyakorolt pozitív hatása („szénkéznyoma”) növelésének céljával – fontos, hogy az Unió harmadik országokkal közösen fontolóra vegye a 2030-ra vonatkozó éghajlat-politika keretében közös projektek végrehajtása révén megvalósítható éghajlat-politikai megoldásokat, figyelembe véve, hogy a Párizsi Megállapodás új nemzetközi együttműködési mechanizmust irányoz elő az éghajlatváltozás elleni küzdelemre.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | E rendeletet 2024-től fogva ötévente felül kell vizsgálni, és ennek keretében átfogóan értékelni kell végrehajtását. A felülvizsgálat során figyelembe kell venni az egyes tagállamok helyzetének változásait, valamint a Párizsi Megállapodással kapcsolatos globális értékelés eredményeit is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

E rendeletet 2024-től fogva ötévente felül kell vizsgálni, és ennek keretében átfogóan értékelni kell végrehajtását. A felülvizsgálat során figyelembe kell venni az egyes tagállamok helyzetének változásait, valamint a Párizsi Megállapodással kapcsolatos globális értékelés eredményeit is.

| (20) | E rendeletet 2024-től fogva ötévente felül kell vizsgálni, és ennek keretében átfogóan értékelni kell végrehajtását. A felülvizsgálat során figyelembe kell venni az egyes tagállamok helyzetének változásait, valamint a Párizsi Megállapodással kapcsolatos globális értékelés eredményeit is.


  A Párizsi Megállapodás teljesítése érdekében szükséges, hogy az Unió fokozatosan egyre nagyobb erőfeszítéseket tegyen, és ötévente olyan hozzájárulásokat terjesszen elő, amelyek a lehető legambiciózusabb törekvését tükrözik.




  A felülvizsgálat során ezért figyelembe kell venni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásoknak az 1990-es szinthez képest 2050-ig 80–95 %-kal történő csökkentésére irányuló uniós célkitűzést, valamint a Párizsi Megállapodás azon célkitűzését, hogy a különböző forrásokból származó, emberi eredetű kibocsátások és az üvegházhatást okozó gázok nyelők általi eltávolítása egyensúlyba kerüljön az évszázad második felében. Ezt a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményekre és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség előkészítő jelentésére kell alapozni.




  A tagállamok által 2031-től teljesítendő kibocsátás-csökkentések felülvizsgálata során figyelembe kell venni a méltányosság és a költséghatékonyság elvét. |
| --- | --- |

(20)

E rendeletet 2024-től fogva ötévente felül kell vizsgálni, és ennek keretében átfogóan értékelni kell végrehajtását. A felülvizsgálat során figyelembe kell venni az egyes tagállamok helyzetének változásait, valamint a Párizsi Megállapodással kapcsolatos globális értékelés eredményeit is.

A Párizsi Megállapodás teljesítése érdekében szükséges, hogy az Unió fokozatosan egyre nagyobb erőfeszítéseket tegyen, és ötévente olyan hozzájárulásokat terjesszen elő, amelyek a lehető legambiciózusabb törekvését tükrözik.

A felülvizsgálat során ezért figyelembe kell venni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásoknak az 1990-es szinthez képest 2050-ig 80–95 %-kal történő csökkentésére irányuló uniós célkitűzést, valamint a Párizsi Megállapodás azon célkitűzését, hogy a különböző forrásokból származó, emberi eredetű kibocsátások és az üvegházhatást okozó gázok nyelők általi eltávolítása egyensúlyba kerüljön az évszázad második felében. Ezt a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményekre és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség előkészítő jelentésére kell alapozni.

A tagállamok által 2031-től teljesítendő kibocsátás-csökkentések felülvizsgálata során figyelembe kell venni a méltányosság és a költséghatékonyság elvét.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó uniós üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési kötelezettségvállalás teljesítése érdekében a tagállamok által megteendő minimális hozzájárulásokkal összefüggő kötelezettségeket, valamint az éves kibocsátási jogosultságok meghatározásának és a minimális hozzájárulások megtételében a tagállamok által elért eredmények értékelésének szabályait állapítja meg. | Ez a rendelet a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó uniós üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési kötelezettségvállalás teljesítése érdekében a tagállamok által megteendő minimális hozzájárulásokkal összefüggő kötelezettségeket, valamint az éves kibocsátási jogosultságok meghatározásának és a minimális hozzájárulások megtételében a tagállamok által elért eredmények értékelésének szabályait állapítja meg.
  Megköveteli, hogy a tagállamok csökkentsék a 2. cikkben említett üvegházhatásúgáz-kibocsátásaikat azon uniós célkitűzés teljesítése érdekében, amely szerint 2030-ig a 2005-ös szinthez képest méltányos és költséghatékony módon legalább 30 % csökkentést kell elérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó uniós üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési kötelezettségvállalás teljesítése érdekében a tagállamok által megteendő minimális hozzájárulásokkal összefüggő kötelezettségeket, valamint az éves kibocsátási jogosultságok meghatározásának és a minimális hozzájárulások megtételében a tagállamok által elért eredmények értékelésének szabályait állapítja meg.

Ez a rendelet a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó uniós üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési kötelezettségvállalás teljesítése érdekében a tagállamok által megteendő minimális hozzájárulásokkal összefüggő kötelezettségeket, valamint az éves kibocsátási jogosultságok meghatározásának és a minimális hozzájárulások megtételében a tagállamok által elért eredmények értékelésének szabályait állapítja meg.
  Megköveteli, hogy a tagállamok csökkentsék a 2. cikkben említett üvegházhatásúgáz-kibocsátásaikat azon uniós célkitűzés teljesítése érdekében, amely szerint 2030-ig a 2005-ös szinthez képest méltányos és költséghatékony módon legalább 30 % csökkentést kell elérni.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E rendelet általános célja átmenet biztosítása a karbonszegény gazdaságra történő átálláshoz olyan kiszámítható, hosszú távú ütemterv bevezetése révén, amelynek célja az üvegházhatásúgáz-kibocsátásoknak 2050-ig az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal való csökkentése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet általános célja átmenet biztosítása a karbonszegény gazdaságra történő átálláshoz olyan kiszámítható, hosszú távú ütemterv bevezetése révén, amelynek célja az üvegházhatásúgáz-kibocsátásoknak 2050-ig az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal való csökkentése.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   E rendelet alkalmazásában az IPPC szerinti „1.A.3.A polgári repülés” forráskategóriából származó szén-dioxid-kibocsátást nullának kell tekinteni. | (3)   E rendelet alkalmazásában
  a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó,
  az IPPC szerinti „1.A.3.A polgári repülés” forráskategóriából származó szén-dioxid-kibocsátást nullának kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   E rendelet alkalmazásában az IPPC szerinti „1.A.3.A polgári repülés” forráskategóriából származó szén-dioxid-kibocsátást nullának kell tekinteni.

(3)   E rendelet alkalmazásában
  a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó,
  az IPPC szerinti „1.A.3.A polgári repülés” forráskategóriából származó szén-dioxid-kibocsátást nullának kell tekinteni.

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 a bekezdés (új)

2 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ez a rendelet az IPCC „1.A.3.D. navigáció” forráskategóriájába tartozó szén-dioxid-kibocsátásokra vonatkozik, amelyek nem esnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Ez a rendelet az IPCC „1.A.3.D. navigáció” forráskategóriájába tartozó szén-dioxid-kibocsátásokra vonatkozik, amelyek nem esnek a 2003/87/EK irányelv hatálya alá.

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. cikk | 4. cikk |
| A 2021-től 2030-ig tartó időszak éves kibocsátásszintjei | A 2021-től 2030-ig tartó időszak éves kibocsátásszintjei |
| (1)   A 2030
  . évben
  az üvegházhatásúgáz-kibocsátását minden tagállam legalább a (3) bekezdés alapján meghatározott 2005. évi kibocsátásának az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam vonatkozásában megadott százalékkal módosított értékére korlátozza. | (1)   A 2030
  -ig
  az üvegházhatásúgáz-kibocsátását minden tagállam legalább a (3) bekezdés alapján meghatározott 2005. évi kibocsátásának az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam vonatkozásában megadott százalékkal módosított értékére korlátozza. |
| (2)   Az 5., a 6. és a 7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusokra és a 10. cikk (2) bekezdése szerinti kiigazításra is tekintettel, valamint a 406/2009/EK határozat 7. cikkének alkalmazása miatti levonások figyelembevételével minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása a 2021-től 2029-ig tartó időszak minden egyes évében legfeljebb
  az egyfelől
  a (3) bekezdés alapján meghatározott 2016., 2017. és 2018. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak átlaga által 2020-ra,
  másfelől
  az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam vonatkozásában megadott határérték által 2030-ra kijelölt
  két értékre illeszkedő
  lineáris pálya által kijelölt mennyiségnek feleljen meg. | (2)   Az 5., a 6. és a 7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusokra és a 10. cikk (2) bekezdése szerinti kiigazításra is tekintettel, valamint a 406/2009/EK határozat 7. cikkének alkalmazása miatti levonások figyelembevételével minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása a 2021-től 2029-ig tartó időszak minden egyes évében legfeljebb
  vagy
  a (3) bekezdés alapján meghatározott 2016., 2017. és 2018. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak átlaga által
  2018-ra megadott értékkel, vagy a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése és 10. cikke értelmében
  2020-ra
  meghatározott éves kibocsátási jogosultsággal – a kettő közül az alacsonyabbat alkalmazva – induló
  ,
  és
  az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam vonatkozásában megadott határérték által 2030-ra kijelölt
  értékkel záruló
  lineáris pálya által kijelölt mennyiségnek feleljen meg. |
| (3)   A Bizottság
  végrehajtási aktus
  elfogadásával megállapítja az (1) és a (2) bekezdésben a 2021-től 2030-ig tartó időszak minden egyes évére vonatkozóan meghatározott éves kibocsátási jogosultságok tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett értékét.
  A végrehajtási aktus
  céljára a Bizottság átfogó módon áttekinti a 2005. évre és a 2016–2018. időszakra vonatkozóan a tagállamok által az 525/2013/EU rendelet 7. cikke alapján bejelentett legfrissebb nemzeti jegyzékadatokat. | (3)   A Bizottság
  a 12. cikkel összhangban az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben
  megállapítja az (1) és a (2) bekezdésben a 2021-től 2030-ig tartó időszak minden egyes évére vonatkozóan meghatározott éves kibocsátási jogosultságok tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett értékét.
  E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  céljára a Bizottság átfogó módon áttekinti a 2005. évre és a 2016–2018. időszakra vonatkozóan a tagállamok által az 525/2013/EU rendelet 7. cikke alapján bejelentett legfrissebb nemzeti jegyzékadatokat. |
| (4)   A Bizottság
  a végrehajtási
  aktusban a tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdése alapján bejelentett százalékok figyelembevételével megállapítja továbbá a 2021-től 2030-ig tartó időszakban az egyes tagállamok 9. cikk szerinti megfelelése érdekében figyelembe vehető mennyiségeket. Ha az összes tagállam mennyiségének összege nagyobb 100 milliónál, minden egyes tagállam mennyiségét arányos módon csökkenteni kell úgy, hogy a kiadódó összeg ennél az értéknél ne legyen nagyobb. | (4)   A Bizottság
  e felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusban a tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdése alapján bejelentett százalékok figyelembevételével megállapítja továbbá a 2021-től 2030-ig tartó időszakban az egyes tagállamok 9. cikk szerinti megfelelése érdekében figyelembe vehető mennyiségeket. Ha az összes tagállam mennyiségének összege nagyobb 100 milliónál, minden egyes tagállam mennyiségét arányos módon csökkenteni kell úgy, hogy a kiadódó összeg ennél az értéknél ne legyen nagyobb. |
| (5)
     
  A végrehajtási aktust a 13. cikkben meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4. cikk

4. cikk

A 2021-től 2030-ig tartó időszak éves kibocsátásszintjei

A 2021-től 2030-ig tartó időszak éves kibocsátásszintjei

(1)   A 2030
  . évben
  az üvegházhatásúgáz-kibocsátását minden tagállam legalább a (3) bekezdés alapján meghatározott 2005. évi kibocsátásának az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam vonatkozásában megadott százalékkal módosított értékére korlátozza.

(1)   A 2030
  -ig
  az üvegházhatásúgáz-kibocsátását minden tagállam legalább a (3) bekezdés alapján meghatározott 2005. évi kibocsátásának az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam vonatkozásában megadott százalékkal módosított értékére korlátozza.

(2)   Az 5., a 6. és a 7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusokra és a 10. cikk (2) bekezdése szerinti kiigazításra is tekintettel, valamint a 406/2009/EK határozat 7. cikkének alkalmazása miatti levonások figyelembevételével minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása a 2021-től 2029-ig tartó időszak minden egyes évében legfeljebb
  az egyfelől
  a (3) bekezdés alapján meghatározott 2016., 2017. és 2018. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak átlaga által 2020-ra,
  másfelől
  az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam vonatkozásában megadott határérték által 2030-ra kijelölt
  két értékre illeszkedő
  lineáris pálya által kijelölt mennyiségnek feleljen meg.

(2)   Az 5., a 6. és a 7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusokra és a 10. cikk (2) bekezdése szerinti kiigazításra is tekintettel, valamint a 406/2009/EK határozat 7. cikkének alkalmazása miatti levonások figyelembevételével minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása a 2021-től 2029-ig tartó időszak minden egyes évében legfeljebb
  vagy
  a (3) bekezdés alapján meghatározott 2016., 2017. és 2018. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak átlaga által
  2018-ra megadott értékkel, vagy a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése és 10. cikke értelmében
  2020-ra
  meghatározott éves kibocsátási jogosultsággal – a kettő közül az alacsonyabbat alkalmazva – induló
  ,
  és
  az e rendelet I. mellékletében az adott tagállam vonatkozásában megadott határérték által 2030-ra kijelölt
  értékkel záruló
  lineáris pálya által kijelölt mennyiségnek feleljen meg.

(3)   A Bizottság
  végrehajtási aktus
  elfogadásával megállapítja az (1) és a (2) bekezdésben a 2021-től 2030-ig tartó időszak minden egyes évére vonatkozóan meghatározott éves kibocsátási jogosultságok tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett értékét.
  A végrehajtási aktus
  céljára a Bizottság átfogó módon áttekinti a 2005. évre és a 2016–2018. időszakra vonatkozóan a tagállamok által az 525/2013/EU rendelet 7. cikke alapján bejelentett legfrissebb nemzeti jegyzékadatokat.

(3)   A Bizottság
  a 12. cikkel összhangban az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben
  megállapítja az (1) és a (2) bekezdésben a 2021-től 2030-ig tartó időszak minden egyes évére vonatkozóan meghatározott éves kibocsátási jogosultságok tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett értékét.
  E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  céljára a Bizottság átfogó módon áttekinti a 2005. évre és a 2016–2018. időszakra vonatkozóan a tagállamok által az 525/2013/EU rendelet 7. cikke alapján bejelentett legfrissebb nemzeti jegyzékadatokat.

(4)   A Bizottság
  a végrehajtási
  aktusban a tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdése alapján bejelentett százalékok figyelembevételével megállapítja továbbá a 2021-től 2030-ig tartó időszakban az egyes tagállamok 9. cikk szerinti megfelelése érdekében figyelembe vehető mennyiségeket. Ha az összes tagállam mennyiségének összege nagyobb 100 milliónál, minden egyes tagállam mennyiségét arányos módon csökkenteni kell úgy, hogy a kiadódó összeg ennél az értéknél ne legyen nagyobb.

(4)   A Bizottság
  e felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusban a tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdése alapján bejelentett százalékok figyelembevételével megállapítja továbbá a 2021-től 2030-ig tartó időszakban az egyes tagállamok 9. cikk szerinti megfelelése érdekében figyelembe vehető mennyiségeket. Ha az összes tagállam mennyiségének összege nagyobb 100 milliónál, minden egyes tagállam mennyiségét arányos módon csökkenteni kell úgy, hogy a kiadódó összeg ennél az értéknél ne legyen nagyobb.

(5)
     
  A végrehajtási aktust a 13. cikkben meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | Hosszú távú kibocsátáscsökkentési pálya 2031-től |
| | Amennyiben a 14. cikk (2) bekezdésében említett első felülvizsgálat vagy az azt követő bármely felülvizsgálat során más döntés nem születik, úgy a 2031 és 2050 közötti időszakban minden tagállam minden évben folyamatosan csökkenti az e rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatású gázok kibocsátását. Minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása a 2031 és 2050 közötti időszakban egyetlen évben sem haladja meg a lineáris pálya szerint meghatározott szintet, amely a 2030-ra meghatározott éves kibocsátási jogosultságától indul és az időszak végén, 2050-ben az adott tagállamban 2005-ben mért szinthez képest 80 %-kal alacsonyabb szinten zárul. |
| | A Bizottság a 12. cikkel összhangban az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben megállapítja a 2031-től 2050-ig tartó időszak minden egyes évére vonatkozó éves kibocsátási jogosultságok „tonna szén-dioxid-egyenértékben” kifejezett értékét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a. cikk

4a. cikk

Hosszú távú kibocsátáscsökkentési pálya 2031-től

Hosszú távú kibocsátáscsökkentési pálya 2031-től

Amennyiben a 14. cikk (2) bekezdésében említett első felülvizsgálat vagy az azt követő bármely felülvizsgálat során más döntés nem születik, úgy a 2031 és 2050 közötti időszakban minden tagállam minden évben folyamatosan csökkenti az e rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatású gázok kibocsátását. Minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása a 2031 és 2050 közötti időszakban egyetlen évben sem haladja meg a lineáris pálya szerint meghatározott szintet, amely a 2030-ra meghatározott éves kibocsátási jogosultságától indul és az időszak végén, 2050-ben az adott tagállamban 2005-ben mért szinthez képest 80 %-kal alacsonyabb szinten zárul.

Amennyiben a 14. cikk (2) bekezdésében említett első felülvizsgálat vagy az azt követő bármely felülvizsgálat során más döntés nem születik, úgy a 2031 és 2050 közötti időszakban minden tagállam minden évben folyamatosan csökkenti az e rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatású gázok kibocsátását. Minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása a 2031 és 2050 közötti időszakban egyetlen évben sem haladja meg a lineáris pálya szerint meghatározott szintet, amely a 2030-ra meghatározott éves kibocsátási jogosultságától indul és az időszak végén, 2050-ben az adott tagállamban 2005-ben mért szinthez képest 80 %-kal alacsonyabb szinten zárul.

A Bizottság a 12. cikkel összhangban az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben megállapítja a 2031-től 2050-ig tartó időszak minden egyes évére vonatkozó éves kibocsátási jogosultságok „tonna szén-dioxid-egyenértékben” kifejezett értékét.

A Bizottság a 12. cikkel összhangban az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben megállapítja a 2031-től 2050-ig tartó időszak minden egyes évére vonatkozó éves kibocsátási jogosultságok „tonna szén-dioxid-egyenértékben” kifejezett értékét.

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. cikk | 5. cikk |
| Az éves határértékek teljesítése szempontjából figyelembe vehető rugalmassági mechanizmusok | Az éves határértékek teljesítése szempontjából figyelembe vehető rugalmassági mechanizmusok |
| (1)   A tagállamok élhetnek az e cikk (2)–(6) bekezdésében, valamint a 6. és a 7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusokkal. | (1)   A tagállamok élhetnek az e cikk (2)–(6) bekezdésében, valamint a 6. és a 7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusokkal. |
| (2)   A 2021-től 2029-ig tartó időszak éveiben a tagállam a következő évi éves kibocsátási jogosultságából legfeljebb 5 %-nak megfelelő mennyiséget kölcsön vehet. | (2)   A 2021-től
  2025-ig tartó időszak éveiben bármely tagállam a következő évi éves kibocsátási jogosultságából legfeljebb 10 %-nak megfelelő mennyiséget kölcsön vehet. A 2026-tól
  2029-ig tartó időszak éveiben a tagállam a következő évi éves kibocsátási jogosultságából legfeljebb 5 %-nak megfelelő mennyiséget kölcsön vehet. |
| (3)   Az a tagállam, amelynek egy adott évi üvegházhatásúgáz-kibocsátása – az e cikk és a 6. cikk szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – kisebb az adott évi éves kibocsátási jogosultságánál, éves kibocsátási jogosultságának
  e
  fennmaradó részét
  átviheti
  a 2030-ig
  tartó időszak későbbi éveire
  . | (3)   Az a tagállam, amelynek egy adott évi üvegházhatásúgáz-kibocsátása – az e cikk és a 6. cikk szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – kisebb az adott évi éves kibocsátási jogosultságánál,
  a 2021 és 2025 közötti időszakban, 2025-ig bármely évben átviheti
  éves kibocsátási jogosultságának fennmaradó részét
  a következő év(ek)re, de legfeljebb éves kibocsátási jogosultsága 10 %-ának erejéig. A 2026 és 2029 közötti időszakban, 2030-ig bármely tagállam átviheti éves kibocsátási jogosultságának fennmaradó részét a következő év(ek)re, de legfeljebb éves kibocsátási jogosultsága 5 %-ának erejéig. |
| (4)   A tagállam az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságának legfeljebb 5 %-át
  átadhatja másik tagállamnak
  . Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja. | (4)   A
  2021 és 2025 közötti időszakban bármely
  tagállam
  átruházhatja
  az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságának legfeljebb 5 %-át
  , a 2026 és 2030 közötti időszakban pedig legfeljebb 10 %-át más tagállamokra
  . Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja. |
| (5)   A tagállam az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságának az üvegházhatásúgáz-kibocsátása felett – a (2)–(4)
  bekezdés és a 6. cikk
  szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – fennmaradó részét átadhatja másik tagállamnak. Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja. | (5)   A tagállam az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságának az üvegházhatásúgáz-kibocsátása felett – a 
  6. cikk
  (2–4)
  bekezdése
  szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – fennmaradó részét átadhatja másik tagállamnak. Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja. |
| | (5a)
     
  Olyan tagállam, amelynek kibocsátásai a tervezett átruházás időpontjában már túllépik éves kibocsátási jogosultságát, e jogosultság semmilyen részét sem ruházhatja át. |
| (6)   A tagállamok a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából mennyiségi korlátozás nélkül – de a többszöri elszámolás kizárásával – felhasználhatják a 2003/87/EK irányelv 24a. cikkének (1) bekezdése alapján kiadott, projektekből származó kereteket. | (6)   A tagállamok a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából mennyiségi korlátozás nélkül – de a többszöri elszámolás kizárásával – felhasználhatják a 2003/87/EK irányelv 24a. cikkének (1) bekezdése alapján kiadott, projektekből származó kereteket.
  A tagállamok ilyen projektekhez ösztönzést nyújthatnak magán–magán és állami–magán partnerségek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5. cikk

5. cikk

Az éves határértékek teljesítése szempontjából figyelembe vehető rugalmassági mechanizmusok

Az éves határértékek teljesítése szempontjából figyelembe vehető rugalmassági mechanizmusok

(1)   A tagállamok élhetnek az e cikk (2)–(6) bekezdésében, valamint a 6. és a 7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusokkal.

(1)   A tagállamok élhetnek az e cikk (2)–(6) bekezdésében, valamint a 6. és a 7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusokkal.

(2)   A 2021-től 2029-ig tartó időszak éveiben a tagállam a következő évi éves kibocsátási jogosultságából legfeljebb 5 %-nak megfelelő mennyiséget kölcsön vehet.

(2)   A 2021-től
  2025-ig tartó időszak éveiben bármely tagállam a következő évi éves kibocsátási jogosultságából legfeljebb 10 %-nak megfelelő mennyiséget kölcsön vehet. A 2026-tól
  2029-ig tartó időszak éveiben a tagállam a következő évi éves kibocsátási jogosultságából legfeljebb 5 %-nak megfelelő mennyiséget kölcsön vehet.

(3)   Az a tagállam, amelynek egy adott évi üvegházhatásúgáz-kibocsátása – az e cikk és a 6. cikk szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – kisebb az adott évi éves kibocsátási jogosultságánál, éves kibocsátási jogosultságának
  e
  fennmaradó részét
  átviheti
  a 2030-ig
  tartó időszak későbbi éveire
  .

(3)   Az a tagállam, amelynek egy adott évi üvegházhatásúgáz-kibocsátása – az e cikk és a 6. cikk szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – kisebb az adott évi éves kibocsátási jogosultságánál,
  a 2021 és 2025 közötti időszakban, 2025-ig bármely évben átviheti
  éves kibocsátási jogosultságának fennmaradó részét
  a következő év(ek)re, de legfeljebb éves kibocsátási jogosultsága 10 %-ának erejéig. A 2026 és 2029 közötti időszakban, 2030-ig bármely tagállam átviheti éves kibocsátási jogosultságának fennmaradó részét a következő év(ek)re, de legfeljebb éves kibocsátási jogosultsága 5 %-ának erejéig.

(4)   A tagállam az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságának legfeljebb 5 %-át
  átadhatja másik tagállamnak
  . Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja.

(4)   A
  2021 és 2025 közötti időszakban bármely
  tagállam
  átruházhatja
  az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságának legfeljebb 5 %-át
  , a 2026 és 2030 közötti időszakban pedig legfeljebb 10 %-át más tagállamokra
  . Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja.

(5)   A tagállam az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságának az üvegházhatásúgáz-kibocsátása felett – a (2)–(4)
  bekezdés és a 6. cikk
  szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – fennmaradó részét átadhatja másik tagállamnak. Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja.

(5)   A tagállam az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságának az üvegházhatásúgáz-kibocsátása felett – a 
  6. cikk
  (2–4)
  bekezdése
  szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – fennmaradó részét átadhatja másik tagállamnak. Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából akár az adott évre, akár a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire felhasználhatja.

(5a)
     
  Olyan tagállam, amelynek kibocsátásai a tervezett átruházás időpontjában már túllépik éves kibocsátási jogosultságát, e jogosultság semmilyen részét sem ruházhatja át.

(6)   A tagállamok a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából mennyiségi korlátozás nélkül – de a többszöri elszámolás kizárásával – felhasználhatják a 2003/87/EK irányelv 24a. cikkének (1) bekezdése alapján kiadott, projektekből származó kereteket.

(6)   A tagállamok a 9. cikk szerinti megfelelés szempontjából mennyiségi korlátozás nélkül – de a többszöri elszámolás kizárásával – felhasználhatják a 2003/87/EK irányelv 24a. cikkének (1) bekezdése alapján kiadott, projektekből származó kereteket.
  A tagállamok ilyen projektekhez ösztönzést nyújthatnak magán–magán és állami–magán partnerségek számára.

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az ebben a cikkben és a II. mellékletben meghatározott rugalmassági intézkedéshez való hozzáférés attól függ, hogy az érintett tagállamok vállalnak-e intézkedéseket más ágazatokban, amelyekben eddig elégtelen eredményeket értek el. A Bizottság a 12. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával egészíti ki ezt a rendeletet, amelyben 2019. december 31-ig meghatározza az ilyen intézkedések és ágazatok listáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az ebben a cikkben és a II. mellékletben meghatározott rugalmassági intézkedéshez való hozzáférés attól függ, hogy az érintett tagállamok vállalnak-e intézkedéseket más ágazatokban, amelyekben eddig elégtelen eredményeket értek el. A Bizottság a 12. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával egészíti ki ezt a rendeletet, amelyben 2019. december 31-ig meghatározza az ilyen intézkedések és ágazatok listáját.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – cím

7 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Legfeljebb 280 millió darab
  , a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez
  , a 
  gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez
  és
  a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó nettó elnyelés további felhasználása | Legfeljebb 280 millió darab
  nettó elnyelés további felhasználása a földhasználati
  , a 
  földhasználat-megváltoztatási
  és
  az erdőgazdálkodási ágazatban |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Legfeljebb 280 millió darab
  , a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez
  , a 
  gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez
  és
  a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó nettó elnyelés további felhasználása

, a kiirtott erdőterületekhez, az erdősített területekhez

gazdálkodás alatt álló szántóterületekhez

a gazdálkodás alatt álló gyepterületekhez kapcsolódó nettó elnyelés további felhasználása

Legfeljebb 280 millió darab
  nettó elnyelés további felhasználása a földhasználati
  , a 
  földhasználat-megváltoztatási
  és
  az erdőgazdálkodási ágazatban

nettó elnyelés további felhasználása a földhasználati

földhasználat-megváltoztatási

az erdőgazdálkodási ágazatban

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Annyiban, amennyiben a tagállam kibocsátása egy adott évben nagyobb az éves kibocsátási jogosultságánál, a(z) [...LULUCF...] rendelet 2. cikkében meghatározott „kiirtott erdőterület”, „erdősített terület”, „gazdálkodás alatt álló szántóterület”
  és
  „gazdálkodás alatt álló gyepterület” elszámolási kategóriák együtteséhez tartozó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegével megegyező mennyiség a tagállamnak az e rendelet 9. cikke szerinti megfelelése szempontjából figyelembe vehető, ha: | (1)   Annyiban, amennyiben a tagállam kibocsátása egy adott évben nagyobb az éves kibocsátási jogosultságánál
  – beleértve az 5. cikk (3) bekezdése szerint tárolt kibocsátási jogosultságokat is –
  , a(z) [...LULUCF...] rendelet 2. cikkében meghatározott „kiirtott erdőterület”, „erdősített terület”, „gazdálkodás alatt álló szántóterület”, „gazdálkodás alatt álló gyepterület”
  , adott esetben a gazdálkodás alatt álló vizes élőhely, valamint a (2) bekezdés szerint elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tárgyát képező gazdálkodás alatt álló erdőterület
  elszámolási kategóriák együtteséhez tartozó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegével megegyező mennyiség a tagállamnak az e rendelet 9. cikke szerinti megfelelése szempontjából figyelembe vehető, ha: |
| | -a) | a tagállam 2019. január 1-ig cselekvési tervet terjeszt a Bizottság elé, amelyben ismerteti az éghajlati szempontból hatékony mezőgazdasági termelésre, a földhasználati és az erdőgazdálkodási ágazatokra vonatkozó intézkedéseket – közöttük adott esetben az uniós finanszírozás felhasználását is – és kimutatja, hogy ezek az intézkedések mennyiben járulnak majd hozzá az üvegházhatásúgáz-kibocsátások e rendelet szerinti csökkentéséhez és a(z) [...LULUCF...] rendelet 4. cikkében foglalt követelmények meghaladásához a 2021 és 2030 közötti időszak vonatkozásában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Annyiban, amennyiben a tagállam kibocsátása egy adott évben nagyobb az éves kibocsátási jogosultságánál, a(z) [...LULUCF...] rendelet 2. cikkében meghatározott „kiirtott erdőterület”, „erdősített terület”, „gazdálkodás alatt álló szántóterület”
  és
  „gazdálkodás alatt álló gyepterület” elszámolási kategóriák együtteséhez tartozó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegével megegyező mennyiség a tagállamnak az e rendelet 9. cikke szerinti megfelelése szempontjából figyelembe vehető, ha:

(1)   Annyiban, amennyiben a tagállam kibocsátása egy adott évben nagyobb az éves kibocsátási jogosultságánál
  – beleértve az 5. cikk (3) bekezdése szerint tárolt kibocsátási jogosultságokat is –
  , a(z) [...LULUCF...] rendelet 2. cikkében meghatározott „kiirtott erdőterület”, „erdősített terület”, „gazdálkodás alatt álló szántóterület”, „gazdálkodás alatt álló gyepterület”
  , adott esetben a gazdálkodás alatt álló vizes élőhely, valamint a (2) bekezdés szerint elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tárgyát képező gazdálkodás alatt álló erdőterület
  elszámolási kategóriák együtteséhez tartozó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegével megegyező mennyiség a tagállamnak az e rendelet 9. cikke szerinti megfelelése szempontjából figyelembe vehető, ha:

-a)

-a)

a tagállam 2019. január 1-ig cselekvési tervet terjeszt a Bizottság elé, amelyben ismerteti az éghajlati szempontból hatékony mezőgazdasági termelésre, a földhasználati és az erdőgazdálkodási ágazatokra vonatkozó intézkedéseket – közöttük adott esetben az uniós finanszírozás felhasználását is – és kimutatja, hogy ezek az intézkedések mennyiben járulnak majd hozzá az üvegházhatásúgáz-kibocsátások e rendelet szerinti csökkentéséhez és a(z) [...LULUCF...] rendelet 4. cikkében foglalt követelmények meghaladásához a 2021 és 2030 közötti időszak vonatkozásában;

| a) | a 2021-től 2030-ig tartó időszak összes éve vonatkozásában figyelembe vett mennyiségek összege nem nagyobb a tagállam vonatkozásában a III. mellékletben megadott értéknél; |
| --- | --- |

a)

a 2021-től 2030-ig tartó időszak összes éve vonatkozásában figyelembe vett mennyiségek összege nem nagyobb a tagállam vonatkozásában a III. mellékletben megadott értéknél;

| a) | a 2021-től 2030-ig tartó időszak összes éve vonatkozásában figyelembe vett mennyiségek összege nem nagyobb a tagállam vonatkozásában a III. mellékletben megadott értéknél; |
| --- | --- |

a)

a 2021-től 2030-ig tartó időszak összes éve vonatkozásában figyelembe vett mennyiségek összege nem nagyobb a tagállam vonatkozásában a III. mellékletben megadott értéknél;

| b) | a mennyiség a(z) [...LULUCF...] rendelet 4. cikke alapján a tagállam által teljesítendő követelményekhez képest
  többletet képez
  ; |
| --- | --- |

b)

a mennyiség a(z) [...LULUCF...] rendelet 4. cikke alapján a tagállam által teljesítendő követelményekhez képest
  többletet képez
  ;

többletet képez

| b) | a mennyiség a(z) [...LULUCF...] rendelet 4. cikke alapján a tagállam által teljesítendő követelményekhez képest
  a [...] [LULUCF] rendelet 12. cikkében előírt ötéves időszak folyamán
  ; |
| --- | --- |

b)

a mennyiség a(z) [...LULUCF...] rendelet 4. cikke alapján a tagállam által teljesítendő követelményekhez képest
  a [...] [LULUCF] rendelet 12. cikkében előírt ötéves időszak folyamán
  ;

a [...] [LULUCF] rendelet 12. cikkében előírt ötéves időszak folyamán

| c) | a tagállam a(z) [...LULUCF...] rendelet alapján nem vett át több nettó elnyelést más tagállamoktól, mint amennyit átadott; és |
| --- | --- |

c)

a tagállam a(z) [...LULUCF...] rendelet alapján nem vett át több nettó elnyelést más tagállamoktól, mint amennyit átadott; és

| c) | a tagállam a(z) [...LULUCF...] rendelet alapján nem vett át több nettó elnyelést más tagállamoktól, mint amennyit átadott; és |
| --- | --- |

c)

a tagállam a(z) [...LULUCF...] rendelet alapján nem vett át több nettó elnyelést más tagállamoktól, mint amennyit átadott; és

| d) | a tagállam teljesítette a(z) [...LULUCF...] rendelet követelményeit. |
| --- | --- |

d)

a tagállam teljesítette a(z) [...LULUCF...] rendelet követelményeit.

| d) | a tagállam teljesítette a(z) [...LULUCF...] rendelet követelményeit. |
| --- | --- |

d)

a tagállam teljesítette a(z) [...LULUCF...] rendelet követelményeit.

A Bizottság véleményt adhat ki a tagállamok által a (-a) pontnak megfelelően benyújtott cselekvési tervekről.

A Bizottság véleményt adhat ki a tagállamok által a (-a) pontnak megfelelően benyújtott cselekvési tervekről.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Arra az esetre, ha a(z) [...LULUCF...] rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az erdőkre vonatkozó referenciaszinteknek a nemzeti erdőgazdálkodási tervek alapján történő naprakésszé tételére, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategória hozzájárulásának figyelembevétele érdekében e cikk 12. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása útján módosítsa e cikk (1) bekezdését. | (2)   Arra az esetre, ha a(z) [...LULUCF...] rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az erdőkre vonatkozó referenciaszinteknek a nemzeti erdőgazdálkodási tervek alapján történő naprakésszé tételére, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategória
  kiegyensúlyozott
  hozzájárulásának figyelembevétele érdekében e cikk 12. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása útján módosítsa e cikk (1) bekezdését
  és a III. mellékletben foglalt elszámolási kategóriákat, nem lépve túl az e cikk alapján rendelkezésre álló 280 millió teljes összeget
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Arra az esetre, ha a(z) [...LULUCF...] rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az erdőkre vonatkozó referenciaszinteknek a nemzeti erdőgazdálkodási tervek alapján történő naprakésszé tételére, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategória hozzájárulásának figyelembevétele érdekében e cikk 12. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása útján módosítsa e cikk (1) bekezdését.

(2)   Arra az esetre, ha a(z) [...LULUCF...] rendelet 8. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el az erdőkre vonatkozó referenciaszinteknek a nemzeti erdőgazdálkodási tervek alapján történő naprakésszé tételére, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a „gazdálkodás alatt álló erdőterület” elszámolási kategória
  kiegyensúlyozott
  hozzájárulásának figyelembevétele érdekében e cikk 12. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása útján módosítsa e cikk (1) bekezdését
  és a III. mellékletben foglalt elszámolási kategóriákat, nem lépve túl az e cikk alapján rendelkezésre álló 280 millió teljes összeget
  .

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 2027. és a 2032. évben ha egy tagállam felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátása az időszak bármely évében – e cikk (2) bekezdésének, valamint az 5–7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazása után – nagyobb az éves kibocsátási jogosultságánál: | (1)   
  A Bizottság kétévente ellenőrzi, hogy a tagállamok megfelelnek-e e rendeletnek. Ha
  egy tagállam felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátása az időszak bármely évében – e cikk (2) bekezdésének, valamint az 5–7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazása után – nagyobb az éves kibocsátási jogosultságánál
  , akkor a következő intézkedések alkalmazandók
  : |
| a) | a 11. cikk alapján elfogadott intézkedésekkel összhangban a tagállam rákövetkező évi kibocsátásértékét meg kell növelni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásban többletként jelentkező, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett mennyiség 1,08 -szorosával; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 2027. és a 2032. évben ha egy tagállam felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátása az időszak bármely évében – e cikk (2) bekezdésének, valamint az 5–7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazása után – nagyobb az éves kibocsátási jogosultságánál:

(1)   
  A Bizottság kétévente ellenőrzi, hogy a tagállamok megfelelnek-e e rendeletnek. Ha
  egy tagállam felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátása az időszak bármely évében – e cikk (2) bekezdésének, valamint az 5–7. cikkben meghatározott rugalmassági mechanizmusok alkalmazása után – nagyobb az éves kibocsátási jogosultságánál
  , akkor a következő intézkedések alkalmazandók
  :

a)

a 11. cikk alapján elfogadott intézkedésekkel összhangban a tagállam rákövetkező évi kibocsátásértékét meg kell növelni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásban többletként jelentkező, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett mennyiség 1,08 -szorosával; és

| a) | a 11. cikk alapján elfogadott intézkedésekkel összhangban a tagállam rákövetkező évi kibocsátásértékét meg kell növelni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásban többletként jelentkező, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett mennyiség 1,08 -szorosával; és |
| --- | --- |

a)

a 11. cikk alapján elfogadott intézkedésekkel összhangban a tagállam rákövetkező évi kibocsátásértékét meg kell növelni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásban többletként jelentkező, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett mennyiség 1,08 -szorosával; és

| b) | mindaddig, amíg nem teljesíti e rendelet követelményeit, a tagállam ideiglenesen nem adhatja át éves kibocsátási jogosultságának egyetlen részét sem másik tagállamnak. Ennek a tilalomnak a központi tisztviselő a 11. cikkben említett kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben érvényt szerez. |
| --- | --- |

b)

mindaddig, amíg nem teljesíti e rendelet követelményeit, a tagállam ideiglenesen nem adhatja át éves kibocsátási jogosultságának egyetlen részét sem másik tagállamnak. Ennek a tilalomnak a központi tisztviselő a 11. cikkben említett kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben érvényt szerez.

| b) | mindaddig, amíg nem teljesíti e rendelet követelményeit, a tagállam ideiglenesen nem adhatja át éves kibocsátási jogosultságának egyetlen részét sem másik tagállamnak. Ennek a tilalomnak a központi tisztviselő a 11. cikkben említett kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben érvényt szerez. |
| --- | --- |

b)

mindaddig, amíg nem teljesíti e rendelet követelményeit, a tagállam ideiglenesen nem adhatja át éves kibocsátási jogosultságának egyetlen részét sem másik tagállamnak. Ennek a tilalomnak a központi tisztviselő a 11. cikkben említett kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben érvényt szerez.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | A korai fellépés tartaléka |
| | (1)
     
  A 2020 előtti korai fellépés beszámítása érdekében valamely tagállam kérésére az éves kibocsátási jogosultságok legfeljebb 90 millió tonna összesített mennyisége figyelembe veendő a 2026 és 2030 közötti időszakban az e rendelet 9. cikke szerinti utolsó megfelelőségi ellenőrzés céljaira azzal a feltétellel, hogy: |
| | a) | az adott tagállamnak a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdésével és 10. cikkével összhangban meghatározott összes éves jogosultsága meghaladja a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozó összes ellenőrzött üvegházhatásúgáz-kibocsátását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

9a. cikk

A korai fellépés tartaléka

A korai fellépés tartaléka

(1)
     
  A 2020 előtti korai fellépés beszámítása érdekében valamely tagállam kérésére az éves kibocsátási jogosultságok legfeljebb 90 millió tonna összesített mennyisége figyelembe veendő a 2026 és 2030 közötti időszakban az e rendelet 9. cikke szerinti utolsó megfelelőségi ellenőrzés céljaira azzal a feltétellel, hogy:

a)

a)

az adott tagállamnak a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdésével és 10. cikkével összhangban meghatározott összes éves jogosultsága meghaladja a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozó összes ellenőrzött üvegházhatásúgáz-kibocsátását;

az adott tagállamnak a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdésével és 10. cikkével összhangban meghatározott összes éves jogosultsága meghaladja a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozó összes ellenőrzött üvegházhatásúgáz-kibocsátását;

| b) | az adott tagállam egy főre eső GDP-je 2013-ban piaci áron az EU átlaga alatt van; |
| --- | --- |

b)

b)

az adott tagállam egy főre eső GDP-je 2013-ban piaci áron az EU átlaga alatt van;

az adott tagállam egy főre eső GDP-je 2013-ban piaci áron az EU átlaga alatt van;

| c) | az adott tagállam a lehető legnagyobb mértékben felhasználta a 6. és 7. cikkekben említett rugalmassági eszközöket a II. és III. mellékletben előírt szintek elérésére; |
| --- | --- |

c)

c)

az adott tagállam a lehető legnagyobb mértékben felhasználta a 6. és 7. cikkekben említett rugalmassági eszközöket a II. és III. mellékletben előírt szintek elérésére;

az adott tagállam a lehető legnagyobb mértékben felhasználta a 6. és 7. cikkekben említett rugalmassági eszközöket a II. és III. mellékletben előírt szintek elérésére;

| d) | az adott tagállam a lehető legnagyobb mértékben felhasználta az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett rugalmassági eszközöket, és nem ruházott át másik tagállamra kibocsátási jogosultságokat az 5. cikk (4) és (5) bekezdése szerint; valamint |
| --- | --- |

d)

d)

az adott tagállam a lehető legnagyobb mértékben felhasználta az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett rugalmassági eszközöket, és nem ruházott át másik tagállamra kibocsátási jogosultságokat az 5. cikk (4) és (5) bekezdése szerint; valamint

az adott tagállam a lehető legnagyobb mértékben felhasználta az 5. cikk (2) és (3) bekezdésében említett rugalmassági eszközöket, és nem ruházott át másik tagállamra kibocsátási jogosultságokat az 5. cikk (4) és (5) bekezdése szerint; valamint

| e) | az Európai Unió teljesíti a rá vonatkozó, az 1. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzést. |
| --- | --- |

e)

e)

az Európai Unió teljesíti a rá vonatkozó, az 1. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzést.

az Európai Unió teljesíti a rá vonatkozó, az 1. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzést.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett teljes összegből valamely tagállam esetében a megfelelőség szempontjából figyelembe vehető legmagasabb összeget részarányosan kell megállapítani, egyrészt a tagállam 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozó összes éves kibocsátási jogosultságai és a tagállam ugyanerre az időszakra vonatkozó összes ellenőrzött üvegházhatásúgáz-kibocsátása közötti különbség, másrészt a 2013 és 2020 közötti időszakban az (1) bekezdés b) pontjában említett kritériumot teljesítő összes tagállam éves kibocsátási jogosultságai és az e tagállamok ugyanerre az időszakra vonatkozó összes ellenőrzött üvegházhatásúgáz-kibocsátása közötti különbség alapján.

Az éves kibocsátási jogosultságok és az ellenőrzött üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározása a (3) bekezdésben foglaltak szerint történik.

Az éves kibocsátási jogosultságok és az ellenőrzött üvegházhatásúgáz-kibocsátások meghatározása a (3) bekezdésben foglaltak szerint történik.

(3)
     
  A Bizottság a 12. cikkel összhangban az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben minden tagállamra vonatkozóan tonna szén-dioxid-egyenértékben megállapítja a legmagasabb részarányokat, összhangban az (1) és (2) bekezdéssel. A Bizottság e felhatalmazáson alapuló jogi aktusok céljára a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdésével és 10. cikkével összhangban meghatározott éves kibocsátási jogosultságokat és a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan a tagállamok által az 525/2013/EU rendelet alapján bejelentett felülvizsgált jegyzékadatokat használja fel.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e rendelet IV. mellékletben felsorolt tagállamok 2021. évi kibocsátási jogosultságát meg kell növelni az
  ugyanott megadott
  mennyiséggel. | (2)   Az e rendelet IV. mellékletben felsorolt tagállamok 2021. évi kibocsátási jogosultságát meg kell növelni az
  ugyanezen mellékletben foglalt
  mennyiséggel
  , amely az összes tagállamra kiterjedően 39,14  millió tonna szén-dioxid-egyenértéket képvisel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az e rendelet IV. mellékletben felsorolt tagállamok 2021. évi kibocsátási jogosultságát meg kell növelni az
  ugyanott megadott
  mennyiséggel.

(2)   Az e rendelet IV. mellékletben felsorolt tagállamok 2021. évi kibocsátási jogosultságát meg kell növelni az
  ugyanezen mellékletben foglalt
  mennyiséggel
  , amely az összes tagállamra kiterjedően 39,14  millió tonna szén-dioxid-egyenértéket képvisel
  .

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – cím

11 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék | Európai nyilvántartás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

Európai nyilvántartás

Európai nyilvántartás

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság az 525/2013/EU rendelet 10. cikke alapján létrehozott uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék segítségével biztosítja az e rendeletből fakadó ügyletek pontos elszámolását,
  ideértve
  az éves kibocsátási
  jogosultságokat
  , az e rendelet 4–7. cikkében foglalt rugalmassági mechanizmusok
  igénybevételét
  ,
  az e rendelet
  9. cikke szerinti
  megfelelést
  és
  az e rendelet 10. cikke értelmében
  a tárgyi hatályban bekövetkező
  változásokat is
  . A központi tisztviselő automatikus ellenőrzést hajt végre az e rendelet alapján kezdeményezett összes ügyleten, és a szabálytalanságok megelőzése érdekében a szükséges esetekben letiltja a megfelelő ügyleteket. Az erre vonatkozó adatokat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. | (1)   A Bizottság az 525/2013/EU rendelet 10. cikke alapján létrehozott uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék segítségével biztosítja az e rendeletből fakadó ügyletek pontos elszámolását
  . A Bizottság e célból a 12. cikkel összhangban az e rendeletet kiegészítő
  ,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el különösen
  az éves kibocsátási
  jogosultságok
  , az e rendelet 4–7. cikkében foglalt rugalmassági mechanizmusok,
  a
  9. cikke szerinti
  megfelelés
  és a tárgyi hatályban bekövetkező
  változások tekintetében
  . A központi tisztviselő automatikus ellenőrzést hajt végre az e rendelet alapján kezdeményezett összes ügyleten, és a szabálytalanságok megelőzése érdekében a szükséges esetekben letiltja a megfelelő ügyleteket.
  Az európai nyilvántartási rendszer átláthatóan, és minden lényeges információt tartalmaz a kibocsátási egységek tagállamok közötti átruházásáról. Az
  erre vonatkozó adatokat
  egy erre a célra létrehozott, a Bizottság által működtetett weboldalon keresztül
  hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság az 525/2013/EU rendelet 10. cikke alapján létrehozott uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék segítségével biztosítja az e rendeletből fakadó ügyletek pontos elszámolását,
  ideértve
  az éves kibocsátási
  jogosultságokat
  , az e rendelet 4–7. cikkében foglalt rugalmassági mechanizmusok
  igénybevételét
  ,
  az e rendelet
  9. cikke szerinti
  megfelelést
  és
  az e rendelet 10. cikke értelmében
  a tárgyi hatályban bekövetkező
  változásokat is
  . A központi tisztviselő automatikus ellenőrzést hajt végre az e rendelet alapján kezdeményezett összes ügyleten, és a szabálytalanságok megelőzése érdekében a szükséges esetekben letiltja a megfelelő ügyleteket. Az erre vonatkozó adatokat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.

(1)   A Bizottság az 525/2013/EU rendelet 10. cikke alapján létrehozott uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék segítségével biztosítja az e rendeletből fakadó ügyletek pontos elszámolását
  . A Bizottság e célból a 12. cikkel összhangban az e rendeletet kiegészítő
  ,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el különösen
  az éves kibocsátási
  jogosultságok
  , az e rendelet 4–7. cikkében foglalt rugalmassági mechanizmusok,
  a
  9. cikke szerinti
  megfelelés
  és a tárgyi hatályban bekövetkező
  változások tekintetében
  . A központi tisztviselő automatikus ellenőrzést hajt végre az e rendelet alapján kezdeményezett összes ügyleten, és a szabálytalanságok megelőzése érdekében a szükséges esetekben letiltja a megfelelő ügyleteket.
  Az európai nyilvántartási rendszer átláthatóan, és minden lényeges információt tartalmaz a kibocsátási egységek tagállamok közötti átruházásáról. Az
  erre vonatkozó adatokat
  egy erre a célra létrehozott, a Bizottság által működtetett weboldalon keresztül
  hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdés végrehajtása érdekében e rendelet 12. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdés végrehajtása érdekében e rendelet 12. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el.

törölve

törölve

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | Az uniós finanszírozás éghajlatra gyakorolt hatásai |
| | A Bizottság átfogó ágazatközi tanulmányt készít az uniós költségvetésből vagy más módon az uniós jognak megfelelően, az éghajlatváltozás mérséklése érdekében nyújtott finanszírozás hatásairól. |
| | A Bizottság 2019. január 1-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tanulmány megállapításairól, amelyet szükség esetén jogalkotási javaslatok kísérnek azzal a céllal, hogy felfüggesszenek az Unió szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési célkitűzéseivel vagy szakpolitikáival nem összeegyeztethető uniós finanszírozást. A jelentés részét képezi a kötelező előzetes éghajlati összeegyeztethetőségi vizsgálatra irányuló javaslat is, amely 2020. január 1-től kezdődően minden új uniós beruházásra alkalmazandó, és tartalmazza azt a kötelezettséget, hogy az eredményeket hozzáférhető és átlátható módon tegyék közzé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. cikk

11a. cikk

Az uniós finanszírozás éghajlatra gyakorolt hatásai

Az uniós finanszírozás éghajlatra gyakorolt hatásai

A Bizottság átfogó ágazatközi tanulmányt készít az uniós költségvetésből vagy más módon az uniós jognak megfelelően, az éghajlatváltozás mérséklése érdekében nyújtott finanszírozás hatásairól.

A Bizottság átfogó ágazatközi tanulmányt készít az uniós költségvetésből vagy más módon az uniós jognak megfelelően, az éghajlatváltozás mérséklése érdekében nyújtott finanszírozás hatásairól.

A Bizottság 2019. január 1-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tanulmány megállapításairól, amelyet szükség esetén jogalkotási javaslatok kísérnek azzal a céllal, hogy felfüggesszenek az Unió szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési célkitűzéseivel vagy szakpolitikáival nem összeegyeztethető uniós finanszírozást. A jelentés részét képezi a kötelező előzetes éghajlati összeegyeztethetőségi vizsgálatra irányuló javaslat is, amely 2020. január 1-től kezdődően minden új uniós beruházásra alkalmazandó, és tartalmazza azt a kötelezettséget, hogy az eredményeket hozzáférhető és átlátható módon tegyék közzé.

A Bizottság 2019. január 1-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tanulmány megállapításairól, amelyet szükség esetén jogalkotási javaslatok kísérnek azzal a céllal, hogy felfüggesszenek az Unió szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési célkitűzéseivel vagy szakpolitikáival nem összeegyeztethető uniós finanszírozást. A jelentés részét képezi a kötelező előzetes éghajlati összeegyeztethetőségi vizsgálatra irányuló javaslat is, amely 2020. január 1-től kezdődően minden új uniós beruházásra alkalmazandó, és tartalmazza azt a kötelezettséget, hogy az eredményeket hozzáférhető és átlátható módon tegyék közzé.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében és 11. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi
  aktus
  elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  határozatlan időre szól,
  e rendelet
  hatálybalépésekor kezdődő hatállyal
  . | (2)   A Bizottságnak az e rendelet
  4 cikkének (3) bekezdésében, 4a. cikkében, 6. cikkének (3a) bekezdésében,
  7. cikkének (2) bekezdésében
  , valamint 9a.
  és 11. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok
  elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  a(z) ... [az
  e rendelet
  hatálybalépésének időpontja]-tól /-től számított ötéves időszakra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt nem ellenzi a meghosszabbítást, úgy az további ötéves időtartamra hallgatólagosan meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében és 11. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi
  aktus
  elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  határozatlan időre szól,
  e rendelet
  hatálybalépésekor kezdődő hatállyal
  .

(2)   A Bizottságnak az e rendelet
  4 cikkének (3) bekezdésében, 4a. cikkében, 6. cikkének (3a) bekezdésében,
  7. cikkének (2) bekezdésében
  , valamint 9a.
  és 11. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok
  elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  a(z) ... [az
  e rendelet
  hatálybalépésének időpontja]-tól /-től számított ötéves időszakra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt nem ellenzi a meghosszabbítást, úgy az további ötéves időtartamra hallgatólagosan meghosszabbodik.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  A 7
  . cikk (
  2
  )
  bekezdése és
  a 
  11
  . cikk
  szerinti felhatalmazást az Európai Parlament vagy
  a 
  Tanács
  bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 4
  . cikk (
  3
  )
  bekezdésében, a 4a. cikkben, a 6. cikk (3a) bekezdésében,
  a 
  7
  . cikk
  (2) bekezdésében, valamint a 9a. és
  a 
  11. cikkekben említett felhatalmazást
  bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  A 7
  . cikk (
  2
  )
  bekezdése és
  a 
  11
  . cikk
  szerinti felhatalmazást az Európai Parlament vagy
  a 
  Tanács
  bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 4
  . cikk (
  3
  )
  bekezdésében, a 4a. cikkben, a 6. cikk (3a) bekezdésében,
  a 
  7
  . cikk
  (2) bekezdésében, valamint a 9a. és
  a 
  11. cikkekben említett felhatalmazást
  bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 6 bekezdés

12 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 7. cikk (2) bekezdése és a 11. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A
  4. cikk (3) bekezdése, a 4a. cikk, a 6. cikk (3a) bekezdése, a
  7. cikk (2) bekezdése
  , valamint a 9a.
  és a 11.
  cikk
  értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 7. cikk (2) bekezdése és a 11. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A
  4. cikk (3) bekezdése, a 4a. cikk, a 6. cikk (3a) bekezdése, a
  7. cikk (2) bekezdése
  , valamint a 9a.
  és a 11.
  cikk
  értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | törölve |
| Bizottsági eljárás | |
| (1)
     
  A Bizottság munkáját az 525/2013/EU rendelettel létrehozott Éghajlatváltozási Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében bizottságnak minősül. | |
| (2)
     
  E bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13. cikk

13. cikk

törölve

törölve

Bizottsági eljárás

Bizottsági eljárás

(1)
     
  A Bizottság munkáját az 525/2013/EU rendelettel létrehozott Éghajlatváltozási Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében bizottságnak minősül.

(2)
     
  E bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1)
     
  A Bizottság a 2018-ban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerint összehívandó fakultatív párbeszéd megtartásától számított hat hónapon belül közleményt tesz közzé, amelyben értékeli, hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel. A közleménynek különösen meg kell vizsgálnia, hogy az e rendeletben előírt kötelezettségek megfelelők-e a fent nevezett célok elérése szempontjából, továbbá hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok – közöttük az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó rendelkezések –, illetve a mezőgazdasággal és a közlekedéssel kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e az EU üvegházhatásúgáz-csökkentési kötelezettségvállalásával. |
| A
  Bizottság 2024. február 28-ig, majd
  azt követően ötévente
  jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy az e rendeletben foglalt szabályozás mennyiben járult hozzá az EU átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez
  , és
  indokolt esetben jogalkotási
  javaslatokat
  is
  előterjeszthet
  . | (2)
     
  A
  Bizottság 2024. február 28-ig, majd
  a Párizsi Megállapodás végrehajtásának 2023-as első globális értékelését és a későbbi globális értékelésektől számított hat hónapos időszakokon belül
  jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy az e rendeletben foglalt szabályozás mennyiben járult hozzá az EU átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez
  . A jelentést indokolt esetben a tagállamok minumum-hozzájárulásainak növelésére vonatkozó jogalkotási javaslatok is kísérik. |
| | A tagállamok által 2031-től teljesítendő kibocsátás-csökkentések felülvizsgálata során figyelembe kell venni a méltányosság és a költséghatékonyság elvét. |
| | A felülvizsgálat során figyelembe kell venni a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése tekintetében az Unió és harmadik országok elért haladást, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való hosszú távú átállást támogató magántőke felkutatásában és fenntartásában elért eredményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)
     
  A Bizottság a 2018-ban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerint összehívandó fakultatív párbeszéd megtartásától számított hat hónapon belül közleményt tesz közzé, amelyben értékeli, hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel. A közleménynek különösen meg kell vizsgálnia, hogy az e rendeletben előírt kötelezettségek megfelelők-e a fent nevezett célok elérése szempontjából, továbbá hogy az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok – közöttük az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó rendelkezések –, illetve a mezőgazdasággal és a közlekedéssel kapcsolatos uniós jogalkotási aktusok összhangban állnak-e az EU üvegházhatásúgáz-csökkentési kötelezettségvállalásával.

A
  Bizottság 2024. február 28-ig, majd
  azt követően ötévente
  jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy az e rendeletben foglalt szabályozás mennyiben járult hozzá az EU átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez
  , és
  indokolt esetben jogalkotási
  javaslatokat
  is
  előterjeszthet
  .

A

azt követően ötévente

, és

javaslatokat

előterjeszthet

(2)
     
  A
  Bizottság 2024. február 28-ig, majd
  a Párizsi Megállapodás végrehajtásának 2023-as első globális értékelését és a későbbi globális értékelésektől számított hat hónapos időszakokon belül
  jelentés formájában beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy az e rendeletben foglalt szabályozás mennyiben járult hozzá az EU átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez
  . A jelentést indokolt esetben a tagállamok minumum-hozzájárulásainak növelésére vonatkozó jogalkotási javaslatok is kísérik.

A tagállamok által 2031-től teljesítendő kibocsátás-csökkentések felülvizsgálata során figyelembe kell venni a méltányosság és a költséghatékonyság elvét.

A tagállamok által 2031-től teljesítendő kibocsátás-csökkentések felülvizsgálata során figyelembe kell venni a méltányosság és a költséghatékonyság elvét.

A felülvizsgálat során figyelembe kell venni a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése tekintetében az Unió és harmadik országok elért haladást, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való hosszú távú átállást támogató magántőke felkutatásában és fenntartásában elért eredményeket.

A felülvizsgálat során figyelembe kell venni a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése tekintetében az Unió és harmadik országok elért haladást, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való hosszú távú átállást támogató magántőke felkutatásában és fenntartásában elért eredményeket.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 a cikk (új)

(EU) 2015/1814 határozat

1 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. cikk |
| | Az (EU) 2015/1814 határozat módosítása |
| | Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikke (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| | „(4)
     


  A Bizottság az adott évben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát a következő év május 15-ig teszi közzé. Az adott évben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma a 2008. január 1-je óta eltelt időszakban kiutalt kibocsátási egységek összesített száma, beleértve a szóban forgó időszakban a 2003/87/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdése értelmében kiutalt kibocsátási egységek számát és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények által az adott év december 31-ig a kibocsátások tekintetében nemzetközi jóváírás igénybevételére vonatkozóan gyakorolt jogokat, valamint levonva az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények 2008. január 1. és az adott év december 31. közötti ellenőrzött kibocsátásának tonnában kifejezett összesített mennyiségét, az (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*1)

  6. cikkének (1) bekezdése értelmében törölt kibocsátási egységektől eltérő, a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében törölt kibocsátási egységek számát, valamint a tartalékban található kibocsátási egységek számát. Nem kell figyelembe venni a 2005-től 2007-ig bezárólag tartó hároméves időszakban bekövetkezett kibocsátásokat és a szóban forgó kibocsátások tekintetében kiutalt kibocsátási egységeket. Az első közzétételre 2017. május 15-ig kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15a. cikk

15a. cikk

Az (EU) 2015/1814 határozat módosítása

Az (EU) 2015/1814 határozat módosítása

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikke (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikke (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)
     


  A Bizottság az adott évben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát a következő év május 15-ig teszi közzé. Az adott évben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma a 2008. január 1-je óta eltelt időszakban kiutalt kibocsátási egységek összesített száma, beleértve a szóban forgó időszakban a 2003/87/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdése értelmében kiutalt kibocsátási egységek számát és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények által az adott év december 31-ig a kibocsátások tekintetében nemzetközi jóváírás igénybevételére vonatkozóan gyakorolt jogokat, valamint levonva az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények 2008. január 1. és az adott év december 31. közötti ellenőrzött kibocsátásának tonnában kifejezett összesített mennyiségét, az (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*1)

  6. cikkének (1) bekezdése értelmében törölt kibocsátási egységektől eltérő, a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében törölt kibocsátási egységek számát, valamint a tartalékban található kibocsátási egységek számát. Nem kell figyelembe venni a 2005-től 2007-ig bezárólag tartó hároméves időszakban bekövetkezett kibocsátásokat és a szóban forgó kibocsátások tekintetében kiutalt kibocsátási egységeket. Az első közzétételre 2017. május 15-ig kerül sor.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0208/2017).

1

(16)  COM(2015)0080.

16

(16)  COM(2015)0080.

16

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2009. április 23-i
  406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

19

2009. április 23-i

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 406/2009/EK határozata
  (2009. április 23.)
  az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

19

(2009. április 23.)

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1814 határozata (2015. október 6.) az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (HL L 264., 2015.10.9., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1814 határozata (2015. október 6.) az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (HL L 264., 2015.10.9., 1. o.).

(21)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

21

Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

---