# Uradni list C 343/2018

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 343 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6125. september 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 343

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6125. september 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupščina Euronest |
| 2018/C 343/01 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o varnostnih izzivih v državah vzhodnega partnerstva in krepitvi vloge EU pri njihovem obravnavanju | 1 |
| 2018/C 343/02 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o neposrednih tujih naložbah v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva | 8 |
| 2018/C 343/03 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o razvoju energetske učinkovitosti in energetski trajnosti v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah | 12 |
| 2018/C 343/04 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o odpravi neformalnega in neprijavljenega dela ter krepitvi socialne varnosti zaposlenih v državah Evropske unije in vzhodnih partnerskih državah | 19 |
| 2018/C 343/05 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o ukrajinskih političnih zapornikih v Rusiji, zlasti o Olegu Sencovu | 24 |
| 2018/C 343/06 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o pospešitvi ratifikacije celovitega in okrepljenega partnerskega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v nacionalnih parlamentih EU | 26 |
| 2018/C 343/07 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o večletnem finančnem okviru EU za obdobje po letu 2020 in razvoju modela vzhodno partnerstvo plus | 27 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

2018/C 343/01

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o varnostnih izzivih v državah vzhodnega partnerstva in krepitvi vloge EU pri njihovem obravnavanju

1

2018/C 343/02

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o neposrednih tujih naložbah v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva

8

2018/C 343/03

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o razvoju energetske učinkovitosti in energetski trajnosti v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah

12

2018/C 343/04

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o odpravi neformalnega in neprijavljenega dela ter krepitvi socialne varnosti zaposlenih v državah Evropske unije in vzhodnih partnerskih državah

19

2018/C 343/05

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o ukrajinskih političnih zapornikih v Rusiji, zlasti o Olegu Sencovu

24

2018/C 343/06

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o pospešitvi ratifikacije celovitega in okrepljenega partnerskega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v nacionalnih parlamentih EU

26

2018/C 343/07

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o večletnem finančnem okviru EU za obdobje po letu 2020 in razvoju modela vzhodno partnerstvo plus

27

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

| 25.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 343/1

---

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o varnostnih izzivih v državah vzhodnega partnerstva in krepitvi vloge EU pri njihovem obravnavanju

(2018/C 343/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in njegovih prejšnjih izjav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in njegovih prejšnjih izjav,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko EU iz junija 2016 z naslovom „Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko EU iz junija 2016 z naslovom „Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa“,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017)0300),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. maja 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike (JOIN(2018)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. maja 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike (JOIN(2018)0018),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) o vzhodnem partnerstvu med pripravami na vrhunsko srečanje novembra 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) o vzhodnem partnerstvu med pripravami na vrhunsko srečanje novembra 2017 (1),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2016 o strateškem komuniciranju EU zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2016 o strateškem komuniciranju EU zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (2),

| — | ob upoštevanju dvostranske odločitve gruzijskega parlamenta z dne 21. marca 2018 o hudih kršitvah človekovih pravic v zasedenih regijah Abhazija in Chinvali ter Othozoria-Tatunašvilijevem seznamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dvostranske odločitve gruzijskega parlamenta z dne 21. marca 2018 o hudih kršitvah človekovih pravic v zasedenih regijah Abhazija in Chinvali ter Othozoria-Tatunašvilijevem seznamu,

| — | ob upoštevanju sklepov šestega plenarnega zasedanja parlamentarne skupščine Euronest, ki je potekalo 31. oktobra in 1. novembra 2017 v Kijevu, še posebej v zvezi z vprašanjem kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov šestega plenarnega zasedanja parlamentarne skupščine Euronest, ki je potekalo 31. oktobra in 1. novembra 2017 v Kijevu, še posebej v zvezi z vprašanjem kibernetske varnosti;

| A. | ker imajo EU in vzhodnoevropske partnerske države bistven skupni interes za zagotovitev miru in varnosti v Evropi, kar je osnovni pogoj za njihovo stabilnost, blaginjo in razvoj; |
| --- | --- |

A.

ker imajo EU in vzhodnoevropske partnerske države bistven skupni interes za zagotovitev miru in varnosti v Evropi, kar je osnovni pogoj za njihovo stabilnost, blaginjo in razvoj;

| B. | ker notranja varnost, stabilnost in mir v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah zahtevajo spoštovanje in upoštevanje mednarodnega prava in reda, suverenosti in temeljnih vrednot demokracije, načela pravne države ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

B.

ker notranja varnost, stabilnost in mir v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah zahtevajo spoštovanje in upoštevanje mednarodnega prava in reda, suverenosti in temeljnih vrednot demokracije, načela pravne države ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| C. | ker si vzhodno partnerstvo prizadeva za uresničitev skupnih ciljev, tj. spodbujanje stabilnosti, krepitev zaupanja in sodelovanje, podpiranje demokratičnih reform, krepitev in utrjevanje demokratičnih institucij, dobri sosedski odnosi, mirno reševanje sporov in regionalno sodelovanje, krepitev medosebnih stikov in spodbujanje trgovine, da bi okrepili politični dialog in združevanje, pa tudi gospodarsko sodelovanje in povezovanje; ker je poleg načela razlikovanja vsaki partnerici ponujena priložnost, da okrepi svoje politične in gospodarske odnose z EU, če to ustreza njenim ambicijam; ker lahko vsaka evropska država v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in rimsko izjavo z dne 25. marca 2017 zaprosi za članstvo v EU, pod pogojem, da sprejme københavnska merila in načela demokracije, spoštuje temeljne svoboščine in človekove pravice, tudi pravice manjšin, ter ohranja načelo pravne države; |
| --- | --- |

C.

ker si vzhodno partnerstvo prizadeva za uresničitev skupnih ciljev, tj. spodbujanje stabilnosti, krepitev zaupanja in sodelovanje, podpiranje demokratičnih reform, krepitev in utrjevanje demokratičnih institucij, dobri sosedski odnosi, mirno reševanje sporov in regionalno sodelovanje, krepitev medosebnih stikov in spodbujanje trgovine, da bi okrepili politični dialog in združevanje, pa tudi gospodarsko sodelovanje in povezovanje; ker je poleg načela razlikovanja vsaki partnerici ponujena priložnost, da okrepi svoje politične in gospodarske odnose z EU, če to ustreza njenim ambicijam; ker lahko vsaka evropska država v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in rimsko izjavo z dne 25. marca 2017 zaprosi za članstvo v EU, pod pogojem, da sprejme københavnska merila in načela demokracije, spoštuje temeljne svoboščine in človekove pravice, tudi pravice manjšin, ter ohranja načelo pravne države;

| D. | ker bi se morale vzhodnoevropske partnerske države kot suverene države svobodno odločati o izvajanju svojih zunanjih in varnostnih politik brez zunanjega pritiska ali izpostavljenosti tveganju vojaških ali gospodarskih povračilnih ukrepov, kot to zahteva mednarodno pravo; |
| --- | --- |

D.

ker bi se morale vzhodnoevropske partnerske države kot suverene države svobodno odločati o izvajanju svojih zunanjih in varnostnih politik brez zunanjega pritiska ali izpostavljenosti tveganju vojaških ali gospodarskih povračilnih ukrepov, kot to zahteva mednarodno pravo;

| E. | ker so udeleženci na vrhu vzhodnega partnerstva leta 2017 v Bruslju poudarili vlogo vzhodnega partnerstva pri krepitvi državne, gospodarske in družbene odpornosti v sosedstvu EU, kot je navedeno tudi v globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko EU ter pregledu evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

E.

ker so udeleženci na vrhu vzhodnega partnerstva leta 2017 v Bruslju poudarili vlogo vzhodnega partnerstva pri krepitvi državne, gospodarske in družbene odpornosti v sosedstvu EU, kot je navedeno tudi v globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko EU ter pregledu evropske sosedske politike;

| F. | ker so dobro upravljanje in napredek v smeri demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, pa tudi trajnostni gospodarski razvoj in zmanjševanje revščine pomembni elementi za zagotavljanje stabilnosti, krepitev notranje varnosti in utrjevanje odpornosti partnerskih držav, kar jim bo pomagalo ustvariti ugodno okolje za razvoj odpornejših in konkurenčnejših gospodarstev; ker so živahna in neodvisna civilna družba ter neodvisni mediji bistvenega pomena za vzpostavitev odpornih družb; |
| --- | --- |

F.

ker so dobro upravljanje in napredek v smeri demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, pa tudi trajnostni gospodarski razvoj in zmanjševanje revščine pomembni elementi za zagotavljanje stabilnosti, krepitev notranje varnosti in utrjevanje odpornosti partnerskih držav, kar jim bo pomagalo ustvariti ugodno okolje za razvoj odpornejših in konkurenčnejših gospodarstev; ker so živahna in neodvisna civilna družba ter neodvisni mediji bistvenega pomena za vzpostavitev odpornih družb;

| G. | ker so se v Evropi pojavili varnostni izzivi brez primere, ki vključujejo konvencionalno in hibridno vojskovanje, ekstremizem in radikalizacijo, kibernetski kriminal, terorizem ter organizirani kriminal in ki jih ni mogoče rešiti brez deljene odgovornosti in sodelovanja; |
| --- | --- |

G.

ker so se v Evropi pojavili varnostni izzivi brez primere, ki vključujejo konvencionalno in hibridno vojskovanje, ekstremizem in radikalizacijo, kibernetski kriminal, terorizem ter organizirani kriminal in ki jih ni mogoče rešiti brez deljene odgovornosti in sodelovanja;

| H. | ker je EU obnovila svojo zavezo, da bo spodbujala stabilizacijo in odpornost svojih partneric, in v ta namen v okviru politike vzhodnega sosedstva namenila dodatna sredstva; ker je EU boj proti kibernetskem kriminalu in korupciji ter pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah vključila med svoje prednostne naloge na področju varnosti; ker je nadvse pomembno zagotoviti, da večletni finančni okvir EU za obdobje po letu 2020 ohrani ločen finančni instrument za sosedstvo kot jasen dokaz političnega pomena, ki ga EU pripisuje regiji, in za zagotovitev dolgotrajnega otipljivega učinka reform; |
| --- | --- |

H.

ker je EU obnovila svojo zavezo, da bo spodbujala stabilizacijo in odpornost svojih partneric, in v ta namen v okviru politike vzhodnega sosedstva namenila dodatna sredstva; ker je EU boj proti kibernetskem kriminalu in korupciji ter pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah vključila med svoje prednostne naloge na področju varnosti; ker je nadvse pomembno zagotoviti, da večletni finančni okvir EU za obdobje po letu 2020 ohrani ločen finančni instrument za sosedstvo kot jasen dokaz političnega pomena, ki ga EU pripisuje regiji, in za zagotovitev dolgotrajnega otipljivega učinka reform;

| I. | ker so v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah državljani, podjetja in uprave močno odvisni od informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter so zato vedno bolj izpostavljeni kibernetski kriminaliteti; ker so za odzivanje na kibernetske incidente potrebne zmogljivosti, strokovno znanje, tehnologije in obveščevalna orodja, ki jih je treba razviti v državah članicah EU in v vzhodnoevropskih partnerskih državah; ker je očitno, da je bila ruska vlada odgovorna za kibernetske napade na več držav EU in partnerskih držav; |
| --- | --- |

I.

ker so v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah državljani, podjetja in uprave močno odvisni od informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter so zato vedno bolj izpostavljeni kibernetski kriminaliteti; ker so za odzivanje na kibernetske incidente potrebne zmogljivosti, strokovno znanje, tehnologije in obveščevalna orodja, ki jih je treba razviti v državah članicah EU in v vzhodnoevropskih partnerskih državah; ker je očitno, da je bila ruska vlada odgovorna za kibernetske napade na več držav EU in partnerskih držav;

| J. | ker Komisija od novembra 2017 sodeluje v posvetih o vprašanjih, ki izhajajo iz širjenja lažnih informacij prek tradicionalnih in socialnih medijev, ter o najboljših načinih za boj proti njim; |
| --- | --- |

J.

ker Komisija od novembra 2017 sodeluje v posvetih o vprašanjih, ki izhajajo iz širjenja lažnih informacij prek tradicionalnih in socialnih medijev, ter o najboljših načinih za boj proti njim;

| K. | ker je EU septembra 2015 kot instrument za boj proti ruski propagandi in dezinformacijam ustanovila projektno skupino za strateško komunikacijo za vzhod (East StratCom), ki ostaja nezadostno financirana; |
| --- | --- |

K.

ker je EU septembra 2015 kot instrument za boj proti ruski propagandi in dezinformacijam ustanovila projektno skupino za strateško komunikacijo za vzhod (East StratCom), ki ostaja nezadostno financirana;

| L. | ker so nerešeni konflikti v Armeniji, Azerbajdžanu, Gruziji in Moldaviji ter ruska vojaška agresija v vzhodni Ukrajini povzročili veliko smrtnih žrtev in so še vedno velik izziv za demokratični razvoj in varnost regije; |
| --- | --- |

L.

ker so nerešeni konflikti v Armeniji, Azerbajdžanu, Gruziji in Moldaviji ter ruska vojaška agresija v vzhodni Ukrajini povzročili veliko smrtnih žrtev in so še vedno velik izziv za demokratični razvoj in varnost regije;

| M. | ker je Rusija sprožila in vzdržuje nekatere od teh konfliktov kot del svoje strategije za pridobitev vodilne vloge v vzhodni Evropi, uporablja pa tudi vojaško prisotnost za izvajanje pritiska na partnerske države, kar je v nasprotju z njenimi mednarodnimi zavezami za spoštovanje mednarodnega pravnega reda; ker Rusija na zasedenih ozemljih in v separatističnih regijah v Gruziji in Moldaviji nezakonito vzdržuje vojaške sile, separatističnim silam v Ukrajini pa zagotavlja vodstvo, osebje in vojaško opremo; ker Rusija na zasedenem ozemlju in v separatistični regiji Pridnestrje v Republiki Moldaviji nezakonito vzdržuje vojaške sile ter znatne količine streliva in vojaške opreme, izvajala pa je tudi skupne vojaške vaje z vojaškimi silami pridnestrskega režima; |
| --- | --- |

M.

ker je Rusija sprožila in vzdržuje nekatere od teh konfliktov kot del svoje strategije za pridobitev vodilne vloge v vzhodni Evropi, uporablja pa tudi vojaško prisotnost za izvajanje pritiska na partnerske države, kar je v nasprotju z njenimi mednarodnimi zavezami za spoštovanje mednarodnega pravnega reda; ker Rusija na zasedenih ozemljih in v separatističnih regijah v Gruziji in Moldaviji nezakonito vzdržuje vojaške sile, separatističnim silam v Ukrajini pa zagotavlja vodstvo, osebje in vojaško opremo; ker Rusija na zasedenem ozemlju in v separatistični regiji Pridnestrje v Republiki Moldaviji nezakonito vzdržuje vojaške sile ter znatne količine streliva in vojaške opreme, izvajala pa je tudi skupne vojaške vaje z vojaškimi silami pridnestrskega režima;

| N. | ker sta bili ruska okupacija gruzijskih regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije po vojni med Rusijo in Gruzijo leta 2008 ter priključitev Krimskega polotoka, ki jo je Ruska federacija izvedla leta 2014, krut prikaz nespoštovanja mednarodnega prava; ker popolna militarizacija teh ozemelj s strani zasedbenih ruskih organov predstavlja veliko nevarnost za regionalno in vseevropsko varnost; ker se je na zasedenih ozemljih stanje človekovih pravic občutno poslabšalo, kar je najbolj opazno pri poboju in političnem pregonu gruzijskih in ukrajinskih državljanov, zlasti krimskih Tatarov; |
| --- | --- |

N.

ker sta bili ruska okupacija gruzijskih regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije po vojni med Rusijo in Gruzijo leta 2008 ter priključitev Krimskega polotoka, ki jo je Ruska federacija izvedla leta 2014, krut prikaz nespoštovanja mednarodnega prava; ker popolna militarizacija teh ozemelj s strani zasedbenih ruskih organov predstavlja veliko nevarnost za regionalno in vseevropsko varnost; ker se je na zasedenih ozemljih stanje človekovih pravic občutno poslabšalo, kar je najbolj opazno pri poboju in političnem pregonu gruzijskih in ukrajinskih državljanov, zlasti krimskih Tatarov;

| O. | ker EU podpira celovito in resnično izvajanje dogovorov iz Minska v vzhodni Ukrajini ter podaljšanje sankcij, ki so povezane s celovitim izvajanjem; ker EU podpira sklep Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) v Istanbulu leta 1999, kar zadeva Republiko Moldavijo, spremembo sedanje mirovne operacije na reki Dnester v civilno misijo z mednarodnim pooblastilom ter prizadevanja skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE, in njenih sopredsednikov za reševanje konflikta v Gorskem Karabahu ter izogibanje kakršnim koli novim izbruhom nasilja in vojaških spopadov; ker EU vztraja, da mora Ruska federacija polno izvajati sporazum o premirju med Rusijo in Gruzijo, ki je bil dosežen s posredovanjem EU, in podpira mednarodne razprave v Ženevi, ki so bile vzpostavljene za obravnavo posledic vojne med Rusijo in Gruzijo leta 2008, ter uporablja instrumente za reševanje konfliktov, kot je sopredsedovanje mednarodnim razpravam v Ženevi, napotitev nadzorne misije EU na zasedena ozemlja Gruzije, polna podpora politike nepriznavanja in sodelovanja ter preprečevanje etničnega čiščenja, ki ga izvaja Ruska federacija; |
| --- | --- |

O.

ker EU podpira celovito in resnično izvajanje dogovorov iz Minska v vzhodni Ukrajini ter podaljšanje sankcij, ki so povezane s celovitim izvajanjem; ker EU podpira sklep Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) v Istanbulu leta 1999, kar zadeva Republiko Moldavijo, spremembo sedanje mirovne operacije na reki Dnester v civilno misijo z mednarodnim pooblastilom ter prizadevanja skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE, in njenih sopredsednikov za reševanje konflikta v Gorskem Karabahu ter izogibanje kakršnim koli novim izbruhom nasilja in vojaških spopadov; ker EU vztraja, da mora Ruska federacija polno izvajati sporazum o premirju med Rusijo in Gruzijo, ki je bil dosežen s posredovanjem EU, in podpira mednarodne razprave v Ženevi, ki so bile vzpostavljene za obravnavo posledic vojne med Rusijo in Gruzijo leta 2008, ter uporablja instrumente za reševanje konfliktov, kot je sopredsedovanje mednarodnim razpravam v Ženevi, napotitev nadzorne misije EU na zasedena ozemlja Gruzije, polna podpora politike nepriznavanja in sodelovanja ter preprečevanje etničnega čiščenja, ki ga izvaja Ruska federacija;

| P. | ker EU izvaja ukrepe, ki so namenjeni dopolnitvi teh prizadevanj s spodbujanjem dejavnosti za vzpostavljanje zaupanja in miru med sprtima stranema, med drugim s pozitivnimi prizadevanji posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in s projektom evropskega partnerstva za mirno rešitev konflikta zaradi Gorskega Karabaha, katerega cilj je povezovanje zadevnih civilnih družb; |
| --- | --- |

P.

ker EU izvaja ukrepe, ki so namenjeni dopolnitvi teh prizadevanj s spodbujanjem dejavnosti za vzpostavljanje zaupanja in miru med sprtima stranema, med drugim s pozitivnimi prizadevanji posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in s projektom evropskega partnerstva za mirno rešitev konflikta zaradi Gorskega Karabaha, katerega cilj je povezovanje zadevnih civilnih družb;

| Q. | ker nevarnost, ki jo predstavljajo kemične, biološke, radiacijske in jedrske (NRKB) snovi, pomeni veliko skrb za varnost prebivalstva; ker je treba napad z živčnim plinom, ki ga je na nekdanjega obveščevalnega oficirja Sergeja Skripala in njegovo hčer Julijo Skripal 4. marca 2018 v Salisburyju izvedla ruska vlada, obravnavati kot grožnjo evropski varnosti kot taki; |
| --- | --- |

Q.

ker nevarnost, ki jo predstavljajo kemične, biološke, radiacijske in jedrske (NRKB) snovi, pomeni veliko skrb za varnost prebivalstva; ker je treba napad z živčnim plinom, ki ga je na nekdanjega obveščevalnega oficirja Sergeja Skripala in njegovo hčer Julijo Skripal 4. marca 2018 v Salisburyju izvedla ruska vlada, obravnavati kot grožnjo evropski varnosti kot taki;

| R. | ker lahko bolj usklajen in odločnejši pristop EU ter odločenost za enoglasno nagovarjanje Ruske federacije z uporabo vseh instrumentov, ki jih ima na voljo EU, zlasti pogojev in sankcij, izboljša učinkovitost ukrepanja EU pri reševanju varnostnih izzivov v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

R.

ker lahko bolj usklajen in odločnejši pristop EU ter odločenost za enoglasno nagovarjanje Ruske federacije z uporabo vseh instrumentov, ki jih ima na voljo EU, zlasti pogojev in sankcij, izboljša učinkovitost ukrepanja EU pri reševanju varnostnih izzivov v državah vzhodnega partnerstva;

Izboljševanje stabilnosti s krepitvijo demokratičnega upravljanja ter ekonomskega in socialnega razvoja vzhodnoevropskih partnerskih držav

| 1. | poudarja, da je napredek v smeri dobrega demokratičnega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic, pravne države, neodvisnosti sodstva in zmanjšanja korupcije v vzhodnoevropskih partnerskih državah ključnega pomena za vzdrževanje njihove varnosti in zmanjševanje družbene ranljivosti zaradi notranjih in zunanjih poskusov destabilizacije; poziva vzhodnoevropske partnerske države, naj uresničujejo obstoječe politične reforme ali naj na podlagi demokratičnih načel in pravne države uvedejo nove, pri čemer je treba upoštevati, da so te reforme bistvenega pomena za krepitev zaupanja državljanov v državne institucije; poziva vzhodnoevropske partnerske države in EU, naj zagotovijo enake pravice za vse državljane, tudi za narodnostne manjšine in njihove jezike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je ohranjanje dobrega upravljanja v institucijah za kazenski pregon, varnost in obrambo ključnega pomena za zaščito vzhodnoevropskih partnerskih držav pred poskusi destabilizacije; poziva parlamente partneric, naj v celoti izvajajo demokratični nadzor nad organi pregona ter vojaškimi in varnostnimi službami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja vlogo organizacij zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih medijev in organizacij civilne družbe pri prispevanju k procesom demokratizacije in izvajanju civilnega nadzora; poziva partnerice, naj jim zagotovijo trdno zaščito; poziva partnerice, naj v celoti izvršijo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, ki jih še niso, zlasti tiste, ki se nanašajo na kršitve člena 18 Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira prizadevanja partneric za razvoj ali preoblikovanje njihovih gospodarstev, odpravo monopolov in koncentracijo lastništva v zasebnem sektorju, zagotavljanje stabilnega gospodarskega in pravnega okvira, spodbujanje mednarodne trgovine ter prizadevanja, da bi postale bolj privlačne za tuje vlagatelje; meni, da bi morale partnerice gospodarskim reformam dati nov zagon, da bi dosegle napredek v smeri dobro delujočega in trajnostnega socialnega tržnega gospodarstva; poudarja, da je treba razmisliti o nadaljnjih ukrepih za poglobitev dvostranskega in večstranskega regionalnega povezovanja med vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, kjer je to potrebno, ter za krepitev regionalne infrastrukture, vključno z energetsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spodbuja Komisijo in vlade partneric, naj sodelujejo v pogovorih o možnostih za pomoč partnericam pri napredovanju na njihovi evropski poti z iskanjem novih možnosti za tesnejše povezovanje, ki bi, odvisno od globine in obsega ambicij posamezne partnerice, na primer lahko vodile k pristopu pridruženih držav k carinski, energetski in digitalni uniji EU, v skladu s skupnimi interesi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi morala biti finančna podpora EU njenim partnericam pogojena s konkretnimi reformnimi ukrepi in njihovim aktivnim izvajanjem, in da bo pristop, ki temelji na pobudi EU, še vedno zagotavljal koristi tistim partnericam, ki so najbolj dejavne pri ambicioznih reformah, na podlagi načela „več za več“; nadalje poudarja, da bi morala biti podpora EU za sodelovanje z vsako partnerico prilagojena ravni skupnih ambicij; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nadalje krepi programe, namenjene pridružitvenim državam, da bi jim močno pomagala pri zapletenih reformah pridruženih partnerjev, zlasti s podporo njihovih prizadevanj za približevanje pravnim sistemom in za sektorsko povezovanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priporoča, da med postopkom prilagajanja nacionalnih zakonov, predpisov in standardov kakovosti tistim, ki veljajo v državah članicah EU, poslanci in javni uslužbenci v osrednjih upravah in sodstvu partnerskih držav čim bolj izkoristijo Komisijin instrument za izmenjavo informacij in tehnično pomoč (TAIEX); |
| --- | --- |

7.

Krepitev sodelovanja na področju varnosti in obrambe

| 8. | poziva k temu, da se, kjer je to primerno, okrepi dialog na področju varnosti in obrambe med EU in njenimi državami članicami na eni ter vzhodnoevropskimi partnerskimi državami na drugi strani in k nadaljnjemu sodelovanju na področju skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike (SZVP/SVOP); pozdravlja sodelovanje EU na podlagi vrednot z napotitvijo številnih misij SVOP, na primer nadzorne misije EU v Gruziji in misije EU za pomoč na meji med Moldavijo in Ukrajino (EUBAM) v Ukrajini; pozdravlja prispevke partneric, še posebej Gruzije, Moldavije in Ukrajine, k skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP); |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi uporabe kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih orožij ter vpletenosti Rusije v napad na nekdanjega obveščevalnega uradnika Sergeja Skripala in njegovo hčer Julijo Skripal 4. marca 2018; poziva Rusijo, naj spoštuje svojo zavezanost h Konvenciji o kemičnem orožju iz leta 1997, ki prepoveduje proizvodnjo, kopičenje zalog in uporabo kemičnega orožja ter njihovih predhodnih sestavin; poziva EU, naj okrepi sodelovanje s svojimi partnerskimi državami, da bi ublažila tveganja zaradi kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi ter z njimi povezanega tehnološkega znanja; |
| --- | --- |

9.

Mirni rešitvi regionalnih konfliktov naproti

| 10. | ponovno poudarja, da so suverenost, neodvisnost in mirno reševanje sporov temeljna načela evropskega varnostnega reda; poudarja, da je rešitev konfliktov v vzhodni Evropi bistvenega pomena za povečanje varnosti in stabilnosti celotne celine; meni, da ti konflikti še vedno predstavljajo veliko grožnjo za neodvisnost in suverenost partneric, varnost v regiji in zunaj nje ter so potencialni vir nestabilnosti za celotno Evropo; še naprej odločno podpira načelo ozemeljske celovitosti partneric znotraj njihovih mednarodno priznanih meja; še vedno meni, da so načela iz Ustanovne listine Združenih narodov, Helsinške sklepne listine iz leta 1975 ter Pariške listine OVSE iz leta 1990 temelji miru na evropski celini; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi morala EU prevzeti večjo odgovornost pri reševanju varnostnih kriz v svoji soseščini; poziva k večjim prizadevanjem EU za sodelovanje v postopkih mediacije v sporih, in sicer v oblikah, v katerih je že prisotna; meni, da bi morala EU, zlasti podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, imeti bolj aktivno in učinkovito vlogo pri reševanju konfliktov in grajenju miru; odločno podpira pomoč EU partnerskim državam pri krepitvi zmogljivosti in izboljšanju odpornosti, tudi na področju boja proti terorizmu, pri strateški komunikaciji, kibernetski obrambi, skladiščenju streliva in reformi varnostnega sektorja; poziva, naj se v prihodnjih pogajanjih o finančnih instrumentih EU, ki bodo po letu 2020 namenjeni evropski sosedski politiki, ustrezno upoštevajo potrebe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obsoja rusko zunanjo politiko, katere cilj je ohraniti vpliv pri oblikovanju politik sosednjih držav, in sicer s spodbujanjem in podporo dejanskih organov separatističnih regij v Ukrajini in Moldaviji ter zasedenih ozemelj Gruzije, s tem pa spodkopava ponovno vzpostavitev njihove suverenosti nad temi regijami in njihovo ozemeljsko celovitost ter preprečuje varno in dostojanstveno vračanje notranje razseljenih oseb; meni, da je sedanja ruska vojaška agresija v vzhodni Ukrajini največji izziv za varnost v Evropi; ponovno poudarja svojo podporo celovitemu izvajanju dogovorov iz Minska, vendar je razočarana, ker ni napredka; se seznanja s tekočimi pogovori med ZDA in ruskimi posebnimi predstavniki o morebitni napotitvi operacije OZN za ohranjanje miru v vzhodno Ukrajino; poziva voditelje normandijske četverice, naj se vključijo v razpravo o tej možnosti in sprejmejo nove pobude; še naprej podpira vsa prizadevanja za zagotovitev trajne miroljubne rešitve, ki bo spoštovala enotnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine, zlasti z napotitvijo – s soglasjem ukrajinskih organov – misije za izgradnjo in ohranjanje miru na celotno ozemlje Ukrajine; poziva k varnemu in neomejenemu dostopu za mednarodne opazovalce vzdolž ukrajinsko-ruske meje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja dejstvo, da politika EU o nepriznavanju ozemelj Gruzije in Ukrajine, ki jih je zasedla Ruska federacija, ostaja neomajna; poziva vse politične akterje iz EU in partnerskih držav, naj ne sodelujejo v kakršnih koli pobudah, ki bi ogrozile politiko nepriznavanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je podaljšanje sankcij proti posameznikom in subjektom v Rusiji neizogibna posledica neizvajanja dogovorov iz Minska, in še naprej meni, da je njihovo izvajanje s strani vseh podpisnic podlaga za trajnostno politično rešitev konflikta, ki ga je povzročila ruska vojaška agresija v vzhodni Ukrajini; vztraja, da bi morala EU ohraniti odprto možnost za nadaljnjo postopno uvedbo sankcij, če bo Rusija v škodo svojih sosed še naprej kršila mednarodno pravo; poudarja, da je priključitev Krima Ruski federaciji v skladu z mednarodnim pravom še vedno nezakonita; poziva mednarodno skupnost, naj pripravi mednarodni okvir za pogajanja o odpravi zasedbe polotoka (v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 (3)); v zvezi s tem močno obsoja sistematične kršitve človekovih pravic državljanov Gruzije, ki jih izvajajo predstavniki okupacijskih sil Ruske federacije, vključno z umori, mučenjem in ugrabitvami, hkrati pa pozdravlja sprejetje dvostranske resolucije parlamenta Gruzije z dne 21. marca 2018 o hudih kršitvah človekovih pravic v zasedenih regijah Abhaziji in Chinvali/Južni Osetiji ter Othozoria-Tatunašvilijevega seznama, ki je črni seznam storilcev in oseb, odgovornih za prikrivanje teh kršitev, ter poziva države članice in Svet, naj na nacionalni ravni ali ravni EU sprejmejo sankcije zoper tiste, ki so na tem seznamu ali se utegnejo znajti na njem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obsoja, da organi, ki so v Pridnestrju dejansko na oblasti, nenehno kršijo osnovne človekove pravice, tudi svobode gibanja in prebivanja ter pravici do lastnine in izobraževanja v maternem jeziku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj okrepi svoja diplomatska prizadevanja v okviru mednarodnih razprav v Ženevi o posledicah konflikta med Rusijo in Gruzijo ter v procesu 5+2 za rešitev pridnestrskega spora; pozdravlja vsa prizadevanja za mirno reševanje konfliktov in pobude, katerih cilj je sprava, krepitev zaupanja in sodelovanje med družbami, ločenimi zaradi konflikta in okupacijskih črt, s tem, da jim zagotovijo več priložnosti za trgovino, izobraževanje in izboljšanje sredstev za preživljanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | obsoja dodatno okrepitev vojaških sil Ruske federacije na zasedenih ozemljih Gruzije, utrjevanje okupacijske črte z nameščanjem ograj iz bodeče žice in drugih umetnih ovir, nenehno kršenje človekovih pravic, vključno s kršitvami pravice do življenja, prostega gibanja in prebivanja, lastnine, izobraževanja v maternem jeziku ter s samovoljnimi pridržanji in ugrabitvami; obsoja usmrtitev Archila Tatunashivilija v priporu v Chinvaliju 22. februarja 2018 in umor še enega gruzijskega državljana, Gige Othhozorie, ob okupacijski črti v Abhaziji leta 2016; poudarja, da na sto tisoče notranje razseljenih oseb in beguncev še vedno nima pravice do varne in dostojanstvene vrnitve domov, Gruzijci na zasedenih ozemljih Gruzije pa so še vedno tarče okrepljene politike etnične diskriminacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Rusko federacijo, naj razveljavi priznanje tako imenovane neodvisnosti gruzijskih regij Abhazije in Chinvalije/Južne Osetije ter naj izpolni svoje mednarodne obveznosti, tudi ob upoštevanju sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, ki sta ga ob posredovanju EU podpisali Gruzija in Rusija, med drugim z umikom vojaških sil z ozemlja Gruzije; poziva Rusko federacijo, naj nadzorni misiji EU nemudoma zagotovi neoviran dostop do gruzijskih regij Abhazije in Chinvalije/Južne Osetije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi moralo reševanje konflikta v Gorskem Karabahu temeljiti na mednarodnem pravu in temeljnih načelih sopredsednikov skupine OVSE v Minsku iz leta 2009, ki temeljijo na načelih Helsinške sklepne listine; poziva vse zadevne strani, naj se osredotočijo na pogajanja, ki naj bi potekala na najvišji ravni, za opredelitev načrta konkretnih korakov za rešitev konflikta; poziva strani v konfliktu, naj ohranijo premirje, zmanjšajo napetosti ob stični črti in uvedejo ukrepe za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k tesnejšemu sodelovanju in nadaljnjemu usklajevanju med EU, OVSE in Programom OZN za razvoj (UNDP) pri izvajanju dejavnosti na terenu, katerih cilj je doseči mirno reševanje konfliktov v Vzhodni Evropi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da so gospodarstva zasedenih ozemelj Gruzije in separatističnih regij v Moldaviji še vedno močno odvisna od Rusije; meni, da bi morala EU olajšati gospodarske, kulturne in socialne vezi med temi regijami in zadevnimi partnericami, in sicer s predlaganjem specifičnih trgovinskih režimov, ki bi bili v skladu z načeli in določbami poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja med EU in Moldavijo ter EU in Gruzijo, in iskanjem načinov za njihovo vključitev v nekatere programe EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izreka pohvalo Evropskemu parlamentu za njegova prizadevanja za povezovanje mladih voditeljev in predstavnikov nevladnih organizacij iz Armenije in Azerbajdžana z namenom olajšanja dialoga, spodbujanja medsebojnega razumevanja in utiranja poti mirni rešitvi konflikta v Gorskem Karabahu; meni, da bi bilo treba tako pobudo redno izvajati in sprejeti podobne pobude, tudi v zvezi z dolgotrajnimi konflikti v Gruziji in Moldaviji; |
| --- | --- |

22.

Premagovanje informacijskega vojskovanja

| 23. | ponovno obsoja subverzivno propagandno politiko, lažne informacije in infiltracijo v družbene medije, ki so namenjene oslabitvi demokratičnih družb, in sicer z diskreditacijo institucij, manipuliranjem javnega mnenja, širjenjem lažnih informacij, podpihovanjem družbenih napetosti ter spodbujanjem splošnega nezaupanja v medije; v zvezi s tem obsoja informacijsko vojskovanje, ki ga nad svojimi sosedami izvaja Rusija, in njeno uporabo državnih medijev za načrtno širjenje lažnih novic, da bi vplivala na notranjo politiko ciljnih držav, vključno z volitvami, in spodkopavala vzhodno partnerstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izreka pohvalo projektni skupini East StratCom za njeno prizadevanje za obrazložitev, analizo in ozaveščenje o ruskem dezinformacijskem diskurzu; poziva EU in njene države članice, naj projektni skupini namenijo več človeških in finančnih virov, da bi okrepile njene zmogljivosti zbiranja in analize podatkov ter zagotavljanja strokovnega znanja o boju proti dezinformacijam zadevnim nacionalnim organom držav članic EU in partneric; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije EU, naj se na razkrite neresnice odzovejo tako, da okrepijo svoja prizadevanja za preprečevanje širjenja lažnih informacij v partnerskih državah, in sicer z zagotavljanjem podpore lokalnim medijem in širjenjem informacij, ki temeljijo na dejstvih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | po javnem posvetovanju in strokovnem pregledu na visoki ravni se seznanja s predlogi Komisije za nove politične pobude za boj proti „lažnim novicam“ in širjenju dezinformacij na spletu; poziva Komisijo, naj deli znanje in strokovne izkušnje, ki jih je pridobila pri zadevnih organih v partnerskih državah; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva partnerice, naj sprejmejo konkretne politične in zakonodajne ukrepe za boj proti ruskim dezinformacijskim kampanjam in propagandi; v zvezi s tem meni, da je treba dezinformacije učinkovito obravnavati, da bi zaščitili svobodo izražanja in preprečili cenzuro, pa tudi zaščitili medijsko svobodo in izboljšali odpornost medijev na zunanje pritiske; poziva EU in njene partnerice, naj vzpostavijo strukturirano sodelovanje v zvezi z zakonodajnimi in regulativnimi vprašanji, ki se nanašajo na medije in socialne platforme, vključno s kaznimi na podlagi kazenskega prava za kaznovanje dezinformacijskih praks in njihovih storilcev; v zvezi s tem meni, da bi morale biti kazni v okviru kazenskega prava prednostno uperjene proti platformam, ki širijo sovražni govor, in njihovim podpornikom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | predlaga uvedbo novih sankcij za ruske oligarhe, ki skrivajo in perejo nezakonita sredstva v državah članicah, pomagajo Rusiji pri izvajanju njenih protidemokratičnih aktivnosti ter financirajo, pokrivajo in upravljajo operacije, vredne več milijard EUR, kot so vpletanje v volitve, kibernetski napadi, lažne novice in propagandne kampanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva partnerice, naj razvijejo izobraževalne programe in kampanje, namenjene širši javnosti, za ozaveščanje o praksah zlonamerne manipulacije mnenj in o tem, kako prepoznati propagandne medije; |
| --- | --- |

29.

Krepitev obrambe na področju kibernetske varnosti

| 30. | poudarja vse bolj agresivno naravo in prefinjenost zlonamernih kibernetskih napadov na informacijske sisteme, katerih cilj je destabilizirati javne in zasebne komunikacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja sveženj Komisije za kibernetsko varnost z dne 13. septembra 2017, katerega cilj je dodatno izboljšanje kibernetske odpornosti in odzivne zmogljivosti EU; izreka pohvalo njegovi zunanji razsežnosti, vključno z ciljem vzpostavitve dialoga o kibernetskih vprašanjih z državami, ki niso članice EU, za olajšanje sodelovanja na področju kibernetske varnosti; meni, da je treba dati prednost vzpostavitvi dialoga o kibernetskih vprašanjih s partnericami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podpira okvir za skupni diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti – zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo; pozdravlja razvoj Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij s strani EU za spodbujanje kibernetske kulture in dobrega delovanja digitalnega notranjega trga, pa tudi ustanovitev Evropskega centra odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj v okviru sodelovanja med EU in Natom; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja različne druge pobude na mednarodni ravni, katerih cilj je zmanjšati tveganje kibernetskih napadov in krepitev nacionalnih kibernetskih zmogljivosti, zlasti ustanovitev skupine vladnih strokovnjakov v okviru OZN v zvezi s premiki na področju informacij in telekomunikacij v okviru mednarodne varnosti ter ukrepe organizacije OVSE za krepitev zaupanja za spodbujanje kibernetske diplomacije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU, njene države članice in njihove partnerice, naj z ustvarjanjem novih zmogljivosti za zmanjšanje nevarnosti kibernetskih groženj, odvračanjem morebitnih napadalcev, analizo kibernetskih incidentov in napadov ter naložbami v raziskave o novih orodjih za kibernetsko obrambo razvijejo odporno kibernetsko zaščito, priporoča, da Komisija vzpostavi ali razvije dejavnosti sodelovanja s partnericami na področju kibernetske varnosti, med drugim z učinkovito uporabo Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij ter Evropskega centra odličnosti, da bi razvili skupno strokovno znanje, mehanizme za odzivanje in interoperabilnost v primeru kibernetskih napadov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je zaskrbljena, ker so bili različni državni akterji, na primer Rusija, vpleteni v zlonamerne kibernetske dejavnosti pri zasledovanju političnih, gospodarskih in varnostnih ciljev, ki vključujejo napade na kritično infrastrukturo, kibernetsko vohunjenje, dezinformacijske kampanje in omejevanje dostopa do interneta; poudarja, da bi take dejavnosti v skladu z mednarodnim pravom lahko pomenile nezakonita dejanja in privedle do skupnega odziva EU, kot je na primer uporaba zbirke orodij EU za kibernetsko diplomacijo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0440.

(2)  UL C 224, 27.6.2018, str. 58.

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu, sprejeta besedila, P8_TA(2017)0087.

---

| 25.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 343/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 343/8

---

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o neposrednih tujih naložbah v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva

(2018/C 343/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 in skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni strani ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni strani ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za obdobje 2016–2017 konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za obdobje 2016–2017 konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo,

| — | ob upoštevanju poročil Konference OZN za trgovino in razvoj o svetovnih naložbah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Konference OZN za trgovino in razvoj o svetovnih naložbah,

| — | ob upoštevanju naložbene politike Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in poročila FDI in figures (Neposredne tuje naložbe v številkah) iz oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naložbene politike Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in poročila FDI in figures (Neposredne tuje naložbe v številkah) iz oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate),

| — | ob upoštevanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Armenijo, podpisanega novembra 2017 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Armenijo, podpisanega novembra 2017 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju prenovljene evropske sosedske politike iz leta 2015 in evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prenovljene evropske sosedske politike iz leta 2015 in evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015 na vrhu OZN o trajnostnem razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015 na vrhu OZN o trajnostnem razvoju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov držav Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu, ki so jo podali po srečanju 12. aprila 2017 v Varšavi in v kateri državam vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, obetajo možnost članstva v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov držav Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu, ki so jo podali po srečanju 12. aprila 2017 v Varšavi in v kateri državam vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, obetajo možnost članstva v EU,

| A. | ker naj bi s sodelovanjem v okviru parlamentarne skupščine Euronest dosegli pozitivne učinke, tako da bi skupščino uporabili kot platformo za izmenjavo mnenj, iskanje skupnih stališč glede svetovnih izzivov našega časa na področju demokracije, politike, ekonomije, zanesljive oskrbe z energijo in socialnih zadev, pa tudi za krepitev odnosov med državami vzhodnega partnerstva in z EU; |
| --- | --- |

A.

ker naj bi s sodelovanjem v okviru parlamentarne skupščine Euronest dosegli pozitivne učinke, tako da bi skupščino uporabili kot platformo za izmenjavo mnenj, iskanje skupnih stališč glede svetovnih izzivov našega časa na področju demokracije, politike, ekonomije, zanesljive oskrbe z energijo in socialnih zadev, pa tudi za krepitev odnosov med državami vzhodnega partnerstva in z EU;

| B. | ker vezi, oblikovane s pomočjo vzhodnega partnerstva, krepijo tako EU kot partnerice in jim omogočajo boljše spopadanje z notranjimi in zunanjimi izzivi; ker vzhodno partnerstvo temelji na zavezi k spoštovanju načel mednarodnega prava in temeljnih vrednot, kot so demokracija, pravna država ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter tržnega gospodarstva, trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja; ker je vzhodno partnerstvo zavezano k spodbujanju vključujočega sodelovanja vseh segmentov družbe in izboljšanju gospodarskega vključevanja, zlasti enakosti spolov, kot je določeno z akcijskim načrtom EU za enakost spolov; |
| --- | --- |

B.

ker vezi, oblikovane s pomočjo vzhodnega partnerstva, krepijo tako EU kot partnerice in jim omogočajo boljše spopadanje z notranjimi in zunanjimi izzivi; ker vzhodno partnerstvo temelji na zavezi k spoštovanju načel mednarodnega prava in temeljnih vrednot, kot so demokracija, pravna država ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter tržnega gospodarstva, trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja; ker je vzhodno partnerstvo zavezano k spodbujanju vključujočega sodelovanja vseh segmentov družbe in izboljšanju gospodarskega vključevanja, zlasti enakosti spolov, kot je določeno z akcijskim načrtom EU za enakost spolov;

| C. | ker so na vrhu vzhodnega partnerstva leta 2017 v Bruslju vsi udeleženci poudarili, da so pridružitveni sporazumi pomembni za pospeševanje političnega združevanja in gospodarskega povezovanja z Evropsko unijo, in potrdili, da EU podpira njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

C.

ker so na vrhu vzhodnega partnerstva leta 2017 v Bruslju vsi udeleženci poudarili, da so pridružitveni sporazumi pomembni za pospeševanje političnega združevanja in gospodarskega povezovanja z Evropsko unijo, in potrdili, da EU podpira njihovo izvajanje;

| D. | ker bi morali pridružitveni sporazumi med EU in državami vzhodnega partnerstva ter celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu z Armenijo temeljiti na dejanskem napredku vlad držav vzhodnega partnerstva pri izvajanju zavez v zvezi z gospodarskimi reformami; |
| --- | --- |

D.

ker bi morali pridružitveni sporazumi med EU in državami vzhodnega partnerstva ter celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu z Armenijo temeljiti na dejanskem napredku vlad držav vzhodnega partnerstva pri izvajanju zavez v zvezi z gospodarskimi reformami;

| E. | ker je splošno priznano, da so lahko neposredne tuje naložbe ključnega pomena za dolgoročno gospodarsko rast in lahko s prenosom tehnologij in veščin prinesti koristi tudi na drugih področjih; |
| --- | --- |

E.

ker je splošno priznano, da so lahko neposredne tuje naložbe ključnega pomena za dolgoročno gospodarsko rast in lahko s prenosom tehnologij in veščin prinesti koristi tudi na drugih področjih;

| F. | ker nakazila izseljencev v nekaterih državah vzhodnega partnerstva predstavljajo znaten delež neposrednih tujih naložb; ker lahko nakazila izseljencev v teh državah predstavljajo velik delež bruto domačega proizvoda; |
| --- | --- |

F.

ker nakazila izseljencev v nekaterih državah vzhodnega partnerstva predstavljajo znaten delež neposrednih tujih naložb; ker lahko nakazila izseljencev v teh državah predstavljajo velik delež bruto domačega proizvoda;

| G. | ker je EU v okviru evropske sosedske politike odločena podpirati gospodarski razvoj držav partneric in izboljšati želje, upanje in možnosti lokalnega prebivalstva, obenem pa se še naprej osredotočati na dobro upravljanje, demokracijo in pravno državo; |
| --- | --- |

G.

ker je EU v okviru evropske sosedske politike odločena podpirati gospodarski razvoj držav partneric in izboljšati želje, upanje in možnosti lokalnega prebivalstva, obenem pa se še naprej osredotočati na dobro upravljanje, demokracijo in pravno državo;

| H. | ker lahko vzpostavitev poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, s katerim so odpravljene tudi ovire za neposredne tuje naložbe in pretok kapitala, pogodbenicam prinese raznolike koristi kot posledica sinergij med poglobljenim in celovitim trgovinskim območjem in procesom približevanja v skladu s pridružitvenim sporazumom; |
| --- | --- |

H.

ker lahko vzpostavitev poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, s katerim so odpravljene tudi ovire za neposredne tuje naložbe in pretok kapitala, pogodbenicam prinese raznolike koristi kot posledica sinergij med poglobljenim in celovitim trgovinskim območjem in procesom približevanja v skladu s pridružitvenim sporazumom;

| I. | ker je sodelovanje med Armenijo in EU ter med Armenijo in Evrazijsko gospodarsko unijo dober zgled nekonfliktne politike, kar zadeva sodelovanje z različnimi gospodarskimi unijami; |
| --- | --- |

I.

ker je sodelovanje med Armenijo in EU ter med Armenijo in Evrazijsko gospodarsko unijo dober zgled nekonfliktne politike, kar zadeva sodelovanje z različnimi gospodarskimi unijami;

| J. | ker trgovina z EU predstavlja velik delež mednarodnih trgovinskih tokov in kapitala, gospodarstva držav vzhodnega partnerstva pa so odvisna od njih; |
| --- | --- |

J.

ker trgovina z EU predstavlja velik delež mednarodnih trgovinskih tokov in kapitala, gospodarstva držav vzhodnega partnerstva pa so odvisna od njih;

| K. | ker bi lahko tuji vlagatelji okoljevarstveno, delovno in podobno zakonodajo, ki se pripravlja v državah vzhodnega partnerstva, upoštevali z namenom znižanja stroškov in zagotovitve konkurenčne cenovne prednosti s kratkoročnimi „nomadskimi“ naložbami, ki povzročajo resne izzive na področju zaposlovanja; ker je to v nasprotju s cilji trajnostnega razvoja, za katere se zavzemajo EU in njene države članice in države vzhodnega partnerstva; poudarja, da je treba trajnostno in odločno ukrepati proti korupciji, da bodo neposredne tuje naložbe koristile celotni družbi; |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko tuji vlagatelji okoljevarstveno, delovno in podobno zakonodajo, ki se pripravlja v državah vzhodnega partnerstva, upoštevali z namenom znižanja stroškov in zagotovitve konkurenčne cenovne prednosti s kratkoročnimi „nomadskimi“ naložbami, ki povzročajo resne izzive na področju zaposlovanja; ker je to v nasprotju s cilji trajnostnega razvoja, za katere se zavzemajo EU in njene države članice in države vzhodnega partnerstva; poudarja, da je treba trajnostno in odločno ukrepati proti korupciji, da bodo neposredne tuje naložbe koristile celotni družbi;

1.

poudarja strateški pomen evropske sosedske politike, s katero se vzpostavljajo večplastni odnosi; poudarja, da je temeljni izziv evropske sosedske politike državljanom držav partneric zagotoviti oprijemljive in občutne izboljšave; meni, da bi bilo treba evropsko sosedsko politiko okrepiti in izboljšati njeno učinkovitost, med drugim z okrepitvijo njenih pozitivnih elementov, denimo, tako da se nameni več pozornosti razvoju učinkovite naložbene politike, ki bo temeljila na dobri praksi EU;

2.

je prepričana, da so še vedno pomembni prvotni cilji evropske sosedske politike, tj. vzpostaviti območje blaginje, stabilnosti, varnosti in dobrih sosedskih odnosov na podlagi skupnih vrednot in načel Evropske unije, in sicer z zagotavljanjem pomoči in spodbud za korenite strukturne gospodarske reforme v sosednjih državah, ki se izvajajo na njihovo lastno odgovornost in v dogovoru z njimi, omogočile pa bodo okrepljeno sodelovanje z EU; zato poudarja, da je treba za zagotavljanje gospodarskega razvoja privabiti več neposrednih tujih naložb;

3.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo ključni vidiki novega pristopa privabljanje neposrednih tujih naložb, preglednost, dobro upravljanje, vzajemna odgovornost in vključevanje, da bo koristi evropske sosedske politike čutiti na vseh ravneh družbe v zadevnih državah, ne le v nekaterih skupinah;

4.

želi spomniti, da je v skupnem interesu Evropske unije, da državam vzhodnega partnerstva pomaga pri prizadevanjih za dolgoročno stabilno in trdno gospodarsko rast in vzpostavitev sodobnega gospodarskega upravljanja, kar je mogoče doseči s poglobljenimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji, prek katerih bodo gospodarstva držav vzhodnega partnerstva povezana z enotnim trgom EU, pri tem pa v celoti upoštevala načelo večje diferenciacije, ki odraža raznolikost držav vzhodnega partnerstva; poudarja, da so neposredne tuje naložbe ključnega pomena za dvig konkurenčnosti in da bi morale privesti do večje produktivnosti, ustvarjanja delovnih mest in dolgoročno trajnostne rasti;

5.

poudarja, da bi lahko tesnejše povezovanje trgov EU in držav vzhodnega partnerstva prispevalo k večji gospodarski rasti tako v EU kot v državah vzhodnega partnerstva in k odpravljanju regionalnih gospodarskih neravnovesij in socialne neenakosti v teh državah in regijah ter med njimi, s tem pa tudi izboljšalo blaginjo njihovih prebivalcev, kar bi bil pomemben dosežek, zlasti v času počasnega gospodarskega okrevanja in vse večje socialne in gospodarske neenakosti ter geopolitične nestabilnosti;

6.

poudarja, da so lahko neposredne tuje naložbe ključnega pomena za prehod gospodarske paradigme na produktivne in trajnostne naložbe in izvoz; nadalje poudarja, da lahko neposredne tuje naložbe prispevajo k potrebnemu dvigu konkurenčnosti, saj je z njihovo pomočjo mogoče razvijati veščine in infrastrukturo ter odpirati nove trge za blago in storitve iz držav vzhodnega partnerstva in jim omogočati sodelovanje v vseevropskih vrednostnih verigah;

7.

priznava, da so se države vzhodnega partnerstva s prehodom na tržno gospodarstvo odprle neposrednim tujim naložbam, a so jih doslej privabile le v omejenem obsegu; meni, da si je treba še naprej prizadevati za ustvarjanje stabilnega poslovnega okolja in izkoriščenje vseh možnosti v teh državah na področju pravne države;

8.

ugotavlja, da bi lahko neposredne tuje naložbe državam vzhodnega partnerstva pomagale diverzificirati oskrbo z energijo in izboljšati energetsko infrastrukturo, s tem pa doseči neodvisnost glede oskrbe z energijo in večjo učinkovitost;

9.

ugotavlja, da si države vzhodnega partnerstva močno prizadevajo izboljšati splošno naložbeno ozračje; nadalje ugotavlja, da so nedavne in tekoče reforme osredotočena na dva glavna stebra, in sicer uskladitev s pravili in predpisi EU in uvedbo mednarodnih primerov dobre prakse v podporo razvoju zasebnega sektorja;

10.

priznava, da sta finančna in tehnična pomoč EU, financirani iz instrumentov, kot sta evropski instrument sosedstva in makrofinančna pomoč, prispevali k izboljšanju poslovnega okolja v državah vzhodnega partnerstva in privabljanju več neposrednih tujih naložb;

11.

poudarja, da dobra zakonodaja sama po sebi ne privede do ugodnega naložbenega okolja in da so kakovost javne uprave in njene zmogljivosti za izvajanje zakonodaje pri tem izrednega pomena; v zvezi s tem meni, da so v državah vzhodnega partnerstva potrebna dodatna prizadevanja; meni, da je za dosego odličnosti nujno izvesti reformo na področju javne uprave in sodstva ter se boriti proti korupciji; meni, da je treba izboljšati strokovno usposobljenost javnih uslužbencev in jim dvigniti plače ter da je za reformo javne uprave treba izboljšati uporabo zmogljivosti IT, poskrbeti za usposabljanja in racionalizirati vire; meni, da se je treba izredno posvetiti tudi izboljšanju upravljanja;

12.

ugotavlja, da lahko države vzhodnega partnerstva s primernimi ukrepi privabijo več neposrednih tujih naložb višje vrednosti; potrjuje, da bi več neposrednih tujih naložb državam pomagalo doseči nacionalne in trajnostne razvojne cilje, saj bi prispevale k ustvarjanju delovnih mest, prenosu tehnologij, povečanju izvoza, trajnostni rasti in zmanjšanju revščine; ugotavlja, da bi neposredne tuje naložbe večje vrednosti privedle do izboljšav na področju razvoja infrastrukture, sektorske diverzifikacije in izobraževalnega sistema;

13.

opozarja, da bi lahko bile pregledne neposredne tuje naložbe ključnega pomena za zmanjšanje deleža in pomena neformalne ekonomije v državah vzhodnega partnerstva in bi s tem pripomogle k boju proti davčni utaji, organiziranemu kriminalu in korupciji;

14.

zatrjuje, da bi lahko bilo ustvarjanje novih delovnih mest s pomočjo neposrednih tujih naložb dobro za zmanjšanje brezposelnosti mladih; poleg tega meni, da bi lahko neposredne tuje naložbe v panogah, za katere je potrebna kvalificirana delovna sila, pomagale zmanjšati število brezposelnih mladih in slabo plačanih mladih diplomantov, če bi jih dopolnjevala aktivna politika zaposlovanja in bi bil poudarek med izobraževanjem in usposabljanjem na relevantnih veščinah;

15.

poudarja, da bi lahko bilo spodbujanje podjetništva med ženskami učinkovito orodje za spodbujanje gospodarske rasti, zmanjševanje brezposelnosti, spodbujanje vključevanja in enakosti spolov ter zmanjševanje socialnih neravnovesij;

16.

poudarja, kako pomembna so mala in srednja podjetja za gospodarstva držav vzhodnega partnerstva; meni, da naložbe v mala in srednja podjetja nudijo najboljšo priložnost za ustvarjanje trajnostne rasti, boj proti brezposelnosti in spodbujanje trgovine med državami vzhodnega partnerstva in EU; poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj si skupaj prizadevajo privabiti več neposrednih tujih naložb v mala in srednja podjetja v državah vzhodnega partnerstva;

17.

se zaveda, da bodo države vzhodnega partnerstva poleg tega v boljšem položaju za razmislek o spremembi svoje davčne osnove, kar bi zagotovilo sredstva za izboljšanje življenjskega standarda in postopno zmanjšanje odvisnosti od mednarodne pomoči in nakazil izseljencev; meni, da bi to državam vzhodnega partnerstva sčasoma omogočilo uvedbo progresivnejše obdavčitve za premostitev neenakosti in družbenih razlik v svojih družbah;

18.

priznava, da morajo države partnerice z ozirom na to, da je eden od ciljev držav vzhodnega partnerstva prejeti več neposrednih tujih naložb s pomočjo kvalificirane delovne sile, sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bodo izboljšale določene poklicne veščine med prebivalstvom; poudarja, da neposredne tuje naložbe sicer lahko v tem procesu pomagajo na različne načine, da pa ne morejo prevzeti vloge nacionalnih izobraževalnih sistemov pri zagotavljanju veščin, potrebnih za močno gospodarstvo, kar je odgovornost vlad teh držav;

19.

poziva k zajetnim naložbam v infrastrukturo, poklicne kvalifikacije in gospodarski razvoj držav vzhodnega partnerstva, ki ne bodo okrepile le zmogljivosti lokalnega javnega ali zasebnega sektorja;

20.

poziva oblasti v državah vzhodnega partnerstva, naj razvijejo vrsto spodbud za ustvarjanje delovnih mest, da bodo tako privabile neposredne tuje naložbe in tako znatno povečale vlogo zasebnega sektorja pri ustvarjanju delovnih mest;

21.

poziva k opredelitvi kratko-, srednje- in dolgoročnih prednostnih nalog in strateških ciljev, pri čemer je treba upoštevati, da bi si morali v okviru evropske sosedske politike prizadevati za vzpostavitev diferenciranega pristopa za privabljanje naložb; poudarja, da bi morala EU pri opredeljevanju svojega pristopa upoštevati svoje interese in prednostne naloge ter interese in prednostne naloge posameznih zadevnih držav ter njihovo stopnjo razvitosti, hkrati pa bi morala upoštevati interese in želje njihovih družb, njihove politične ambicije in geopolitično okolje;

22.

poziva EU, naj se v odnosih z državami vzhodnega partnerstva po potrebi osredotoči na skupne interese in specifične koristi, zlasti na gospodarski razvoj in privabljanje neposrednih tujih naložb; EU poleg tega poziva, naj državam vzhodnega partnerstva pomaga pospešiti delo v zvezi reformo industrijske politike, od katere bi lahko bil odvisen prehod na konkurenčno gospodarstvo, temelječe na znanju;

23.

poziva oblasti držav vzhodnega partnerstva, ki so z EU podpisale sporazum o pridružitvi, in tistih, ki so z EU podpisale celovit in okrepljeni sporazum o partnerstvu, naj pospešijo približevanje svoje zakonodaje zakonodaji EU na področju izboljšanja naložbenega ozračja, kot to določajo sporazumi z vsako od držav;

24.

poziva Evropsko komisijo, naj poveča pomoč in podporo pri gradnji zmogljivosti tistim državam vzhodnega partnerstva, ki izvajajo ukrepe, ki vplivajo na naložbeno ozračje;

25.

poziva Komisijo in oblasti držav članic EU, naj državam vzhodnega partnerstva pomagajo pri razvoju nacionalnih načrtov za privabljanje neposrednih tujih naložb;

26.

poziva k spremljanju kakovosti naložb ter k oceni in opredelitvi dolgoročnih ukrepov za izbor naložb; poleg tega poziva, naj se morebitne problematične ugotovitve v sklopu spremljanja naložb ustrezno obravnavajo;

27.

poziva nacionalne parlamente držav vzhodnega partnerstva, naj pospešijo proces harmonizacije nacionalne gospodarske zakonodaje s pravnim redom EU, in podpira ukrepe, ki so jih sprejeli nacionalni parlamenti za izvedbo reform, povezanih s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem, s tem ko so sprejeli ustrezna priporočila; spodbuja oblikovanje večstranskih delovnih skupin, da si bodo lahko medsebojno pomagale pri procesu približevanja pravnemu redu EU na področju trgovine in naložb;

28.

poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj povečajo sodelovanje pri boju proti podnebnim spremembam, zlasti v okviru sporazuma COP21; spodbuja sodelovanje glede energetsko učinkovitih tehnologij z nizkimi emisijami, zlasti za njihov prenos in inovacije na tem področju, s čimer bi gospodarstva teh držav povečala svoje zmogljivosti za prilagajanje v procesu privabljanja neposrednih tujih naložb; poudarja, kako pomembne so raziskave in inovacije na splošno za izboljšanje konkurenčnosti, produktivnosti, trajnostnosti in ustvarjanje delovnih mest; ugotavlja, da namerava EU do leta 2020 v raziskave in razvoj vložiti 3 % svojega bruto domačega proizvoda;

29.

poudarja, kako pomembno je za države vzhodnega partnerstva, da se okrepi vloga diplomacije pri spodbujanju politike in programov ter izmenjavi pridobljenih izkušenj in primerov dobre prakse v zvezi s privabljanjem neposrednih tujih naložb;

30.

poudarja, kako pomembna je komunikacijska politika, da je treba državljanom držav vzhodnega partnerstva predstaviti koristi reform in da je zato treba še povečati prizadevanja za strateško komunikacijo;

31.

podpira izvajanje primerov dobre prakse, ki jih spodbujajo EU, države vzhodnega partnerstva ter mednarodne in regionalne organizacije, vključno s finančnimi organizacijami, bankami in donatorji v posameznih državah, za spodbujanje neposrednih tujih naložb;

32.

spodbuja države članice EU, naj razvijejo močnejše dvo- in večstranske odnose z državami vzhodnega partnerstva in dejavno sodelujejo pri nudenju prehodne in tehnične pomoči, gradnji zmogljivosti in izmenjavi izkušenj za spodbujanje neposrednih tujih naložb ter ozaveščanje o priložnostih, ki jih prinaša poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje;

33.

priznava, da so mnogi izzivi, s katerimi se soočajo države vzhodnega partnerstva, skupni vsem; zato spodbuja tesnejše sodelovanje in v prihodnost usmerjen politični dialog med državami vzhodnega partnerstva, da se bodo lahko spopadale s skupnimi izzivi in povečale naložbe;

34.

poziva k sprejetju ukrepov za preprečevanje pranja denarja in zagotavljanje preglednosti in družbene odgovornosti v zvezi s tujimi naložbami;

35.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Evropskemu svetu, Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav.

---

| 25.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 343/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 343/12

---

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o razvoju energetske učinkovitosti in energetski trajnosti v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah

(2018/C 343/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2016 z naslovom Pospeševanje inovativnosti na področju čiste energije (COM(2016)0763), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2016 z naslovom Pospeševanje inovativnosti na področju čiste energije (COM(2016)0763),

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 21. in 22. maja 2015 v Rigi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 21. in 22. maja 2015 v Rigi,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in Kjotskega protokola h Konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in Kjotskega protokola h Konvenciji,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma in sklepa 1/CP.21, sprejetega na konferenci pogodbenic, ki je potekala med 30. novembrom in 11. decembrom 2015 v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma in sklepa 1/CP.21, sprejetega na konferenci pogodbenic, ki je potekala med 30. novembrom in 11. decembrom 2015 v Parizu,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, ki ga je ratificirala Evropska unija in je del Okvirne konvencije OZN o podnebnih spremembah, njegove pogodbenice pa so tudi vzhodnoevropske partnerske države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, ki ga je ratificirala Evropska unija in je del Okvirne konvencije OZN o podnebnih spremembah, njegove pogodbenice pa so tudi vzhodnoevropske partnerske države,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhu OZN o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015, zlasti njenih ciljev trajnostnega razvoja 7 (cenovno dostopna in čista energija) in 13 (podnebni ukrepi) iz leta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhu OZN o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015, zlasti njenih ciljev trajnostnega razvoja 7 (cenovno dostopna in čista energija) in 13 (podnebni ukrepi) iz leta 2003,

| — | ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Euronest z dne 22. marca 2016 o razvoju politike na področju nekonvencionalnih virov zemeljskega plina in morebitnih posledicah za energetske trge v EU in državah vzhodnega partnerstva ter z dne 1. novembra 2017 o okrepitvi sodelovanja na področju energije v okviru vzhodnega partnerstva pri izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Euronest z dne 22. marca 2016 o razvoju politike na področju nekonvencionalnih virov zemeljskega plina in morebitnih posledicah za energetske trge v EU in državah vzhodnega partnerstva ter z dne 1. novembra 2017 o okrepitvi sodelovanja na področju energije v okviru vzhodnega partnerstva pri izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni, ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti določb o sodelovanju na področju energije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni, ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, zlasti določb o sodelovanju na področju energije,

| — | ob upoštevanju sporazuma (Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo na eni, ter Republiko Armenijo na drugi strani), ki je bil podpisan 24. novembra 2017 in ga je ratificirala Armenija, zlasti določb o sodelovanju na področju energije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma (Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo na eni, ter Republiko Armenijo na drugi strani), ki je bil podpisan 24. novembra 2017 in ga je ratificirala Armenija, zlasti določb o sodelovanju na področju energije,

| — | ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu po njihovem srečanju v Varšavi 12. aprila 2017, v kateri so izjavili, da imajo države vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, možnost članstva v EU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu po njihovem srečanju v Varšavi 12. aprila 2017, v kateri so izjavili, da imajo države vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, možnost članstva v EU;

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o izvajanju Pariškega sporazuma in konference OZN o podnebnih spremembah, ki je potekala leta 2016 v Marakešu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o izvajanju Pariškega sporazuma in konference OZN o podnebnih spremembah, ki je potekala leta 2016 v Marakešu,

| — | ob upoštevanju ministrske izjave držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva z dne 18. oktobra 2016 o okoljskih in podnebnih spremembah v vzhodnem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva z dne 18. oktobra 2016 o okoljskih in podnebnih spremembah v vzhodnem partnerstvu,

| — | ob upoštevanju zakonodajnega svežnja Komisije z dne 30. novembra 2016 o čisti energiji za vse Evropejce, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajnega svežnja Komisije z dne 30. novembra 2016 o čisti energiji za vse Evropejce,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. decembra 2016 z naslovom Vzhodno partnerstvo – usmeritev na ključne prednostne naloge in rezultate, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. decembra 2016 z naslovom Vzhodno partnerstvo – usmeritev na ključne prednostne naloge in rezultate,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti in njene revizije iz leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti in njene revizije iz leta 2016,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in njene revizije iz leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in njene revizije iz leta 2016,

| — | ob upoštevanju dokumenta Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020 in nacionalnih strateških dokumentov Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije in Ukrajine o energiji za obdobji do leta 2020 in 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020 in nacionalnih strateških dokumentov Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije in Ukrajine o energiji za obdobji do leta 2020 in 2030,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnoevropskega partnerstva za energetsko učinkovitost in okolje (E5P) leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnoevropskega partnerstva za energetsko učinkovitost in okolje (E5P) leta 2009,

| — | ob upoštevanju ustanovitve skrbniškega sklada za tehnično pomoč vzhodnemu partnerstvu leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve skrbniškega sklada za tehnično pomoč vzhodnemu partnerstvu leta 2010,

| — | ob upoštevanju ustanovitve Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo EU v letu 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo EU v letu 2008,

| — | ob upoštevanju pobude EU4Energy, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude EU4Energy,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo o energetski učinkovitosti iz leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo o energetski učinkovitosti iz leta 2017,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je leta 2015 pripravil center za energetsko učinkovitost v Københavnu z naslovom „Accelerating Energy Efficiency: Initiatives and Opportunities – Eastern Europe, the Caucasus and Central Asia“ (Pospeševanje energetske učinkovitosti: pobude in priložnosti – Vzhodna Evropa, Kavkaz in Srednja Azija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je leta 2015 pripravil center za energetsko učinkovitost v Københavnu z naslovom „Accelerating Energy Efficiency: Initiatives and Opportunities – Eastern Europe, the Caucasus and Central Asia“ (Pospeševanje energetske učinkovitosti: pobude in priložnosti – Vzhodna Evropa, Kavkaz in Srednja Azija),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o izvajanju za leto 2017, ki ga je pripravil sekretariat Energetske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o izvajanju za leto 2017, ki ga je pripravil sekretariat Energetske skupnosti,

| A. | ker se svetovno povpraševanje po energiji povečuje s podobno hitrostjo, kot jo imajo rast prebivalstva in človekove dejavnosti ter tehnološki razvoj, to pa povečuje svetovno konkurenco za vire fosilnih goriv; ker to ogroža našo energetsko učinkovitost in energetsko trajnost; |
| --- | --- |

A.

ker se svetovno povpraševanje po energiji povečuje s podobno hitrostjo, kot jo imajo rast prebivalstva in človekove dejavnosti ter tehnološki razvoj, to pa povečuje svetovno konkurenco za vire fosilnih goriv; ker to ogroža našo energetsko učinkovitost in energetsko trajnost;

| B. | ker prometni sektor predstavlja eno tretjino porabe energije v EU in ima zato pomembno vlogo pri prehodu na nove energetske rešitve in v nizkoogljično družbo; |
| --- | --- |

B.

ker prometni sektor predstavlja eno tretjino porabe energije v EU in ima zato pomembno vlogo pri prehodu na nove energetske rešitve in v nizkoogljično družbo;

| C. | ker je leta 2015 na konferenci Organizacije združenih narodov o podnebnih spremembah 193 držav podpisalo Pariški sporazum; ker ta globalni sporazum določa cilje in mehanizme ter zavezujoče nacionalne obveznosti za odzivanje na podnebne spremembe; ker se je EU kot podpisnica sporazuma zavezala, da bo do leta 2030 zmanjšala domače emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 % v primerjavi z letom 1990; ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2015; ker je za doseganje ciljev Pariškega sporazuma treba občutno zmanjševati emisije; |
| --- | --- |

C.

ker je leta 2015 na konferenci Organizacije združenih narodov o podnebnih spremembah 193 držav podpisalo Pariški sporazum; ker ta globalni sporazum določa cilje in mehanizme ter zavezujoče nacionalne obveznosti za odzivanje na podnebne spremembe; ker se je EU kot podpisnica sporazuma zavezala, da bo do leta 2030 zmanjšala domače emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 % v primerjavi z letom 1990; ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2015; ker je za doseganje ciljev Pariškega sporazuma treba občutno zmanjševati emisije;

| D. | ker se morajo pogodbenice Pariškega sporazuma spoprijeti z intenzivnostjo emisij ogljika svojih energetskih sistemov in začeti izvajati ambiciozne strategije za prehod na nizkoogljične trge svetovnega gospodarstva, če naj dosežejo znatno zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

D.

ker se morajo pogodbenice Pariškega sporazuma spoprijeti z intenzivnostjo emisij ogljika svojih energetskih sistemov in začeti izvajati ambiciozne strategije za prehod na nizkoogljične trge svetovnega gospodarstva, če naj dosežejo znatno zmanjšanje emisij;

| E. | ker je energetska učinkovitost ključnega pomena za zagotavljanje varnega, zanesljivega, cenovno dostopnega in trajnostnega energetskega sistema za prihodnost, saj je vir energije, ki ga ima vsaka država v izobilju, pa tudi najhitrejši in najcenejši način reševanja energetske varnosti ter okoljskih in gospodarskih izzivov; |
| --- | --- |

E.

ker je energetska učinkovitost ključnega pomena za zagotavljanje varnega, zanesljivega, cenovno dostopnega in trajnostnega energetskega sistema za prihodnost, saj je vir energije, ki ga ima vsaka država v izobilju, pa tudi najhitrejši in najcenejši način reševanja energetske varnosti ter okoljskih in gospodarskih izzivov;

| F. | ker ima energetska učinkovitost potencial za podpiranje gospodarske rasti, izboljšanje socialnega razvoja, spodbujanje okoljske trajnosti, zagotavljanje varnosti energetskega sistema in pomoč pri gradnji premoženja, ustvarjanje novih delovnih mest in dohodka podjetij, varčevanje z viri energije, preprečevanje onesnaževanja, izvrševanje energetske neodvisnosti držav z učinkovito porabo energije in uporabo okolju prijaznih električnih komunalnih storitev; ker lahko večja energetska učinkovitost prispeva k zmanjšanju energetske revščine z zagotavljanjem energije po ugodnejši ceni; |
| --- | --- |

F.

ker ima energetska učinkovitost potencial za podpiranje gospodarske rasti, izboljšanje socialnega razvoja, spodbujanje okoljske trajnosti, zagotavljanje varnosti energetskega sistema in pomoč pri gradnji premoženja, ustvarjanje novih delovnih mest in dohodka podjetij, varčevanje z viri energije, preprečevanje onesnaževanja, izvrševanje energetske neodvisnosti držav z učinkovito porabo energije in uporabo okolju prijaznih električnih komunalnih storitev; ker lahko večja energetska učinkovitost prispeva k zmanjšanju energetske revščine z zagotavljanjem energije po ugodnejši ceni;

| G. | ker so udeleženci na vrhu Vzhodnega partnerstva leta 2015 v Rigi ponovno izrazili svojo namero za okrepitev nadaljnjega dvostranskega in večstranskega sodelovanja na področju podnebnih sprememb in energije; ker so EU in države vzhodnega partnerstva v skladu s pregledom evropske sosedske politike iz novembra 2015 več pozornosti namenjale energetski varnosti, energetski učinkovitosti, energetski trajnosti in podnebnim ukrepom; |
| --- | --- |

G.

ker so udeleženci na vrhu Vzhodnega partnerstva leta 2015 v Rigi ponovno izrazili svojo namero za okrepitev nadaljnjega dvostranskega in večstranskega sodelovanja na področju podnebnih sprememb in energije; ker so EU in države vzhodnega partnerstva v skladu s pregledom evropske sosedske politike iz novembra 2015 več pozornosti namenjale energetski varnosti, energetski učinkovitosti, energetski trajnosti in podnebnim ukrepom;

| H. | ker naj bi se poraba energije v vzhodni Evropi povečevala hitreje od povprečja EU, in sicer kot del splošnega trenda, ki spremlja gospodarski in socialni razvoj regije; ker potencial za energetsko učinkovitost ostaja ogromen; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi se poraba energije v vzhodni Evropi povečevala hitreje od povprečja EU, in sicer kot del splošnega trenda, ki spremlja gospodarski in socialni razvoj regije; ker potencial za energetsko učinkovitost ostaja ogromen;

| I. | ker je zato zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, ki izhajajo iz uporabe fosilnih goriv, razvoj alternativnih, trajnostnih in stroškovno učinkovitih virov energije ter povečanje energetske učinkovitosti v gospodarskem, družbenem in okoljskem interesu EU in držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

I.

ker je zato zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, ki izhajajo iz uporabe fosilnih goriv, razvoj alternativnih, trajnostnih in stroškovno učinkovitih virov energije ter povečanje energetske učinkovitosti v gospodarskem, družbenem in okoljskem interesu EU in držav vzhodnega partnerstva;

| J. | ker je EU sprejela direktive za doseganje varne, trajnostne in konkurenčne energije; ker ima EU skupek ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 40 % v primerjavi z letom 1990 ter trenutno določa cilje za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov pri porabi energije v EU in za izboljšanje energetske učinkovitosti za vsaj približno 30 % v primerjavi z napovedmi za leto 2030; ker je energetska učinkovitost gonilo trajnostnega gospodarstva in gradbenega sektorja držav EU in vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

J.

ker je EU sprejela direktive za doseganje varne, trajnostne in konkurenčne energije; ker ima EU skupek ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 40 % v primerjavi z letom 1990 ter trenutno določa cilje za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov pri porabi energije v EU in za izboljšanje energetske učinkovitosti za vsaj približno 30 % v primerjavi z napovedmi za leto 2030; ker je energetska učinkovitost gonilo trajnostnega gospodarstva in gradbenega sektorja držav EU in vzhodnega partnerstva;

| K. | ker se je dialog o regionalni energetski politiki v okviru vzhodnega partnerstva v preteklih letih okrepil in sedaj zajema zbliževanje energetskih trgov, diverzifikacijo oskrbe z energijo in tranzitnih poti ter razvoj trajnostnih virov energije in infrastrukture skupnega in regionalnega pomena; |
| --- | --- |

K.

ker se je dialog o regionalni energetski politiki v okviru vzhodnega partnerstva v preteklih letih okrepil in sedaj zajema zbliževanje energetskih trgov, diverzifikacijo oskrbe z energijo in tranzitnih poti ter razvoj trajnostnih virov energije in infrastrukture skupnega in regionalnega pomena;

| L. | ker bi ukrepi za varčevanje z energijo in za energetsko učinkovitost, skupaj z večjo uporabo obnovljivih virov, prav tako prispevali k zmanjšanju več oblik odvisnosti od energije, vključno s finančno odvisnostjo, tehnološko odvisnostjo ali odvisnostjo od goriva v jedrskem in fosilnem sektorju, pridobivanjem in lastništvom strateške energetske infrastrukture ter naložbami v energetske projekte nezanesljivih tretjih oseb v državah EU in vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

L.

ker bi ukrepi za varčevanje z energijo in za energetsko učinkovitost, skupaj z večjo uporabo obnovljivih virov, prav tako prispevali k zmanjšanju več oblik odvisnosti od energije, vključno s finančno odvisnostjo, tehnološko odvisnostjo ali odvisnostjo od goriva v jedrskem in fosilnem sektorju, pridobivanjem in lastništvom strateške energetske infrastrukture ter naložbami v energetske projekte nezanesljivih tretjih oseb v državah EU in vzhodnega partnerstva;

| M. | ker so države vzhodnega partnerstva začele sprejemati in izvajati politike in pravne okvire za obnovljive vire energije ter energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

M.

ker so države vzhodnega partnerstva začele sprejemati in izvajati politike in pravne okvire za obnovljive vire energije ter energetsko učinkovitost;

| N. | ker so se leta 2013 Armenija, Gruzija in Moldavija pridružile vzhodnoevropskemu partnerstvu za energetsko učinkovitost in okolje (E5P), ki je bilo sprva ustanovljeno z Ukrajino in katerega cilj je spodbujanje energetske učinkovitosti ter okoljskih naložb v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

N.

ker so se leta 2013 Armenija, Gruzija in Moldavija pridružile vzhodnoevropskemu partnerstvu za energetsko učinkovitost in okolje (E5P), ki je bilo sprva ustanovljeno z Ukrajino in katerega cilj je spodbujanje energetske učinkovitosti ter okoljskih naložb v državah vzhodnega partnerstva;

| O. | ker so mednarodne finančne ustanove še vedno pomembne, saj spodbujajo nacionalna sredstva in posojila za naložbe v trajnostno rabo energije in razvoj obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

O.

ker so mednarodne finančne ustanove še vedno pomembne, saj spodbujajo nacionalna sredstva in posojila za naložbe v trajnostno rabo energije in razvoj obnovljivih virov energije;

| P. | ker morajo evropske države in države vzhodnega partnerstva pri oblikovanju primernih politik za nalaganje obveznosti v zvezi z energetsko učinkovitostjo v industrijskih sektorjih, razvojem obnovljivih virov energije in njihovo vključitvijo v nacionalne mešanice virov energije upoštevati splošno konkurenčnost svojih gospodarstev in energetskih sektorjev; |
| --- | --- |

P.

ker morajo evropske države in države vzhodnega partnerstva pri oblikovanju primernih politik za nalaganje obveznosti v zvezi z energetsko učinkovitostjo v industrijskih sektorjih, razvojem obnovljivih virov energije in njihovo vključitvijo v nacionalne mešanice virov energije upoštevati splošno konkurenčnost svojih gospodarstev in energetskih sektorjev;

Skladnost ukrepov

| 1. | pozdravlja stališča pogodbenic Pariškega sporazuma glede podnebnih sprememb, ki ogrožajo mir in stabilnost, svetovno gospodarsko blaginjo, zmanjševanje revščine in trajnostni razvoj; pozdravlja zavezo pogodbenic, da bodo izvajale kolektivne ukrepe za omejitev povišanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 °C glede na predindustrijsko raven in da se bodo izogibale pomembnim negativnim podnebnim učinkom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja zavezanost držav članic in držav vzhodnega partnerstva Pariškemu sporazumu; je seznanjen z načrtovanimi, nacionalno določenimi prispevki, ki so jih predložile te države, da bi zmanjšale emisije toplogrednih plinov; poziva vlade zadevnih držav, naj svoje nacionalno določene prispevke uskladijo s Pariškim sporazumom in cilji trajnostnega razvoja OZN do leta 2030; ugotavlja, da imajo pri načrtovanju in zagotavljanju skladnosti z zavezami iz omenjenih okvirov velik pomen nacionalni načrti na področju energije in podnebnih sprememb; poudarja, da je krepitev dvo- in večstranskega sodelovanja na področju energije v skupnem interesu držav vzhodnega partnerstva, da bi tako dosegle svoje podnebne cilje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja dejstvo, da sporočilo Komisije vzpostavlja okvir za pospeševanje inovativnosti EU na področju čiste energije; poudarja, da je potreben regulativni in finančni okvir za inovacije na področju energije, ki bo skladen z energetskim načrtom EU za leto 2050 ter njenimi zavezami v okviru Pariškega sporazuma in ki bo spodbujal učinkovito in trajnostno rabo vseh virov energije, katere rezultata bi bila prihranek energije in širša korist, tudi na področjih zdravja, varnosti ter kakovosti zraka in vode, hkrati pa bi zagotovili konkurenčnost industrije, oskrbo z energijo in celovit odziv na okoljska vprašanja; priznava, da je okvir za pospeševanje inovacij na področju čiste energije v EU sestavni del širšega sklopa zakonodajnih predlogov iz svežnja Čista energija za vse Evropejce in bi zato morala utrditi njegove različne elemente, zaveze Unije pod Pariškim sporazumom ter širšo zakonodajo in načela energetske unije, zlasti tista, ki so vključena v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 in načrt za leto 2050; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bo doseganje ciljev Pariškega sporazuma zahtevalo velike in strukturne spremembe v gospodarstvu in energetskih sistemih pogodbenic, med drugim tudi postopen premik k bolj raznoliki mešanici energetskih virov, promocijo trajnostnih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti v vseh sektorjih, vključno s prometnim in gradbenim sektorjem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen ukrepov za varčevanje z energijo in energetsko učinkovitost za energetsko varnost EU in zlasti držav vzhodnega partnerstva; opozarja, da je poraba energije v državah vzhodnega partnerstva v povprečju trikrat bolj intenzivna od povprečja v državah članicah EU, in poudarja, da je zmanjšanje te vrzeli najučinkovitejši način za znižanje energetske odvisnosti zadevnih držav vzhodnega partnerstva od tretje države; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je uspešna uvedba inovacij na področju energije večplastni izziv, ki vključuje EU in države vzhodnega partnerstva; poudarja, da je za reševanje tega izziva potrebno sodelovanje vseh deležnikov, državljanov, akademske skupnosti, tehnoloških in raziskovalnih organizacij, malih in srednjih podjetij, zagonskih podjetij, energetskih in gradbenih podjetij, ponudnikov prevoza, ponudnikov storitev, proizvajalcev opreme, informacijskih in telekomunikacijskih podjetij, finančnih institucij, organov Unije ter nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, skupnosti, ki uporabljajo obnovljive vire energije, nevladnih organizacij, pedagogov in oblikovalcev javnega mnenja; opozarja na vrednost novih poslovnih modelov, ki uporabljajo inovativne digitalne tehnologije, med drugim za optimizacijo lastne proizvodnje, shranjevanja, izmenjave in lastne porabe čiste energije na kraju samem, in povečujejo dostop do obnovljivih virov energije, tudi za gospodinjstva v energijski revščini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen razvoja tehnologije obnovljivih virov energije in izboljšanja energetske učinkovitosti pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v vseh energetskih sektorjih, kar prispeva k izpolnjevanju posameznih obveznosti, ki jih imajo pogodbenice Pariškega sporazuma; verjame, da so te politike ključne za gospodarsko rast in zaposlovanje; poziva Evropsko komisijo in nacionalne organe EU in vzhodnega partnerstva, naj si prizadevajo za integriran sistem skupnih ukrepov za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; poudarja, da bi morali ti ukrepi vključevati pobude za varčevanje z energijo v vseh gospodarskih sektorjih, vključno z gradbeništvom in prevozom; obenem poziva k vključevanju politik energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti v vsa področja, pomembna za proizvodnjo, prevoz, distribucijo in shranjevanje energije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo regionalno sodelovanje in spodbujajo posodobitev svojih energetskih omrežij; ugotavlja, da je to mogoče doseči z razvojem in spodbujanjem pametnih omrežij ter z izgradnjo medsebojno povezane in čezmejne infrastrukture; poudarja, da bi bilo to treba dopolniti z ukrepi za vedenjske spremembe, varčevanje z energijo in podporo potrošnikom; ugotavlja, da je pomembno, da ti ukrepi poudarjajo koristi prehoda s fosilnih goriv na energijo iz obnovljivih virov, zlasti na področjih, kot je ogrevanje; poudarja tudi potrebo po razvoju močnega spletnega omrežja, ki bi delovalo kot temelj za podporo delovanju pametnih omrežij, ter za zagotavljanje kibernetske varnosti ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja ključno vlogo regionalnih in lokalnih organov pri izvajanju ukrepov za energetsko učinkovitost; poudarja, da je treba te organe podpreti ter povečati njihove sposobnosti in strokovno znanje na tem področju; poudarja, da je treba vzpostaviti in spodbujati partnerstva med občinami v državah vzhodnega partnerstva in občinami, ki imajo najboljše prakse v EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so diverzifikacija virov energije in dobavnih poti, ki vključujejo omogočanje povratnega toka plinskih poti, ključni za energetsko varnost držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva ter za doseganje njihovih zavez o politikah na področju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da nove poti ne bi smele povečati odvisnosti od prevladujočih dobaviteljev plina ali ogrožati regionalne energetske varnosti in strategije EU za energetsko unijo; poudarja, da morajo vsi novi deli infrastrukture plinovoda na morju in na kopnem spoštovati okoljske predpise in ključna načela iz ustrezne zakonodaje EU; poudarja, da bo plinovod Severni tok 2 negativno vplival na diverzifikacijo oskrbe z energijo in bo tako ogrozil možnost izgradnje učinkovitega energetskega ekosistema; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja uvedbo in razvoj medsebojnih plinovodnih povezav in povratnega toka v južnem plinskem koridorju in njegovega podaljška, namenjenega dodatnim virom plina iz Turkmenistana ter novega obrata, ki omogoča izvoz in uvoz utekočinjenega zemeljskega plina ter njegovo pridobivanje iz konvencionalnih in nekonvencionalnih virov; je seznanjen s pomenom sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva pri zagotavljanju oskrbe s plinom, zlasti zmogljivosti povratnega toka zemeljskega plina od Madžarske, Poljske in Slovaške do Ukrajine ter od Romunije do Moldavije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja uvedbo in razvoj medsebojnih plinovodnih povezav in povratnega toka, južni plinski koridor ter nov obrat, ki omogoča izvoz/uvoz utekočinjenega zemeljskega plina in pridobivanje zemeljskega plina iz konvencionalnih in nekonvencionalnih virov; je seznanjen s pomenom sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva pri zagotavljanju oskrbe s plinom, zlasti zmogljivosti povratnega toka zemeljskega plina od Madžarske, Poljske in Slovaške do Ukrajine ter od Romunije do Moldavije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira tržno usmerjene politike na področju energije, ki temeljijo na odprti in pošteni konkurenci med ponudniki energije in na preglednosti trga; ugotavlja, da energetska unija EU vključuje oblikovanje vseevropskega energetskega trga, na katerem so države vzhodnega partnerstva pomembne udeleženke; poziva Komisijo in nacionalne oblasti držav vzhodnega partnerstva, naj sproti revidirajo pravila trga in predlagajo spremembe, s katerimi bi ustvarile bolj ugodno okolje za naložbe v obnovljive vire energije in se tako odzvale na tržne pomanjkljivosti ter spodbujale energetsko učinkovitost; poudarja pomen ustvarjanja spodbud za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev v energetskem sektorju in odstranitev nerazumnih subvencij za uveljavljene vire energije, ki izkrivljajo energetske trge; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba zagotoviti privlačno poslovno okolje in ustrezen regulativni okvir, s katerima bi spodbudili zasebni sektor k vlaganju v obnovljive vire energije, v infrastrukturo za prenos te energije in v čezmejno trgovanje z električno energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja vlogo in potencial izboljšanja energetske učinkovitosti stavb ter pomen prenove energetsko neučinkovitih stavb v državah EU in vzhodnega partnerstva, da bi čim bolj povečali njihovo energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva oblasti partneric, povezanih z EU, naj pospešijo približevanje svoje zakonodaje k evropski zakonodaji o podnebnih spremembah in energiji, kot je predvideno v pridružitvenih sporazumih; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je sodelovanje z energetsko skupnostjo, Evropsko komisijo in državami članicami EU, da bi se oblikovali pravni, institucionalni, finančni, ekonomski in tehnični pogoji za zagotovitev postopnega in družbeno sprejemljivega prehoda na nizkoogljični razvoj; pozdravlja nedavno vključitev Gruzije v energetsko skupnost, obenem pa poudarja, da je treba v celoti upoštevati njene določbe o članstvu; pozdravlja prošnjo Belorusije za status opazovalke v tej organizaciji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da so raziskave, razvoj in inovacije na področju čiste energije izrazito odvisne od stabilnega trga ter od predvidljivosti in zanesljivosti regulativnega okvira, za kar pa je potrebna ambiciozna in uresničljiva dolgoročna vizija politike, vključno s cilji in zavezami glede energije in podnebja, trajnostnimi ciljno usmerjenimi spodbudami in „potrpežljivim“ lastniškim kapitalom, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje med tehnologijami, s tem pa spodbudili inovacije, olajšali dobavo energije, znižali ovire za vstop na trg ter omogočili, da inovacije na področju čiste energije dosežejo potrebno kritično maso za uporabo na trgu; poudarja, da je treba sistemske inovacije na področju energije bolj prednostno razvrstiti ter spodbujati izobraževanje in podjetništvo, saj inovacije ne temeljijo le na tehnologiji; poudarja, da mora biti ta sistemski pristop tak, da bo vanj mogoče učinkovito vključiti različne rešitve, ki so na voljo ali ki se še razvijajo, zlasti glede energetske učinkovitosti in vključevanja obnovljivih virov energije; poziva k uporabi tehnoloških in inovacijskih platform EU in vzhodnega partnerstva, da bi prepoznali bodoče inovacije na področju čiste energije, ki bi si zaslužile ciljno usmerjeno podporo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so raziskave in inovacije prek zasebnega sektorja, zlasti prek malih in srednjih podjetij, ključnega pomena za podpiranje čiste energije, energetsko učinkovitost, energetsko trajnost, izboljšave in podporo pri ustvarjanju delovnih mest, rast ter naložbe v EU in vzhodno partnerstvo; poudarja, da morajo biti finančna sredstva za mala in srednja podjetja prilagojena njihovim zahtevam; meni, da je za uspešno tranzicijo na trajnostno brezogljično gospodarstvo treba zagotoviti, da se bodo lahko trgi dela ustrezno odzvali na nove zahteve inovativnih sistemov za čisto energijo, in obenem poskrbeti, da bo ta tranzicija pravična in poštena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi lahko vključevanje ustreznih informacij v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte prispevalo k energetski učinkovitosti; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno spodbujati izmenjavo dobre prakse in informacij, pa tudi racionalizirati pravila o udeležbi v programih za inovacije na področju energije za vse organizacije, podjetja, univerze in inštitute, tako iz EU kot iz vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba dodatno okrepiti financiranje sodelovanja na področju energetike, pa tudi racionalizirati inovacije na področju energije v okviru drugih družbenih izzivov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ostaja zaskrbljen zaradi zapletenosti obstoječih finančnih instrumentov in poudarja potrebo po večji usklajenosti med ustreznimi skladi, ki so namenjeni projektom za čisto energijo; poziva Komisijo, naj poenostavi dostop in poveča proračun, vključno s preusmeritvijo majhnega deleža neposrednih subvencij za fosilna goriva, da bi spodbudila in pospešila trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj pri obravnavanju energetike in drugih sorodnih panog okrepijo prizadevanja za podporo inovacijam na področju trajnostne nabave surovin, boljše zasnove izdelkov, recikliranja, ponovne uporabe in kaskadne uporabe kovin in materialov v okviru krožnega gospodarstva in prihrankov energije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja zanimanje EU in vzhodnega partnerstva za prepoznavanje in boj proti birokraciji, korupciji in nepoštenim tržnim praksam, saj imajo te negativen učinek v zgodnjih fazah revolucionarnih nastajajočih tehnologij; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU in vzhodno partnerstvo, naj povečata svoja prizadevanja za podporo in uskladitev izobraževanja na akademskih področjih, ki zadevajo energetsko učinkovitost; poudarja, da je izobraževanje nujno potrebno za inovacije in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznava, da bi potrebovali sheme za sistemsko izobraževanje in vključevanje, ki bi bile oblikovane tako, da bi družbi omogočile polno udeležbo pri preoblikovanju energetskega sistema, državljanom vseh starosti pa, da bi postopno napredovali iz stopnje zavedanja in razumevanja na stopnjo dejavnega sodelovanja in krepitve vloge; poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj spodbujajo sodelovanje državljanov v zadevah, povezanih z energijo, s pomočjo kampanj ozaveščanja ter s ponujanjem celovitih in dostopnih informacij; poudarja, da je treba predvideti ustrezne ukrepe glede poklicnih prekvalifikacij za družbeno sprejemljiv prehod na nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da v mestnih območjih poleg dekarbonizacije in obnove stavb skrb vzbujajo tudi zelene površine; priporoča, naj bo prednostna naloga ohranjanje mestnih zelenih površin, ker je njihovo izginotje nepovratno; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da ima prometni sektor ogromen potencial in bi moral igrati ključno vlogo pri prehodu, EU in vzhodno partnerstvo pa spodbuja, naj podpirata in spodbujata mobilnost z nizkimi emisijami; |
| --- | --- |

28.

Večstransko sodelovanje in programi uspeha

| 29. | pozdravlja spremembe zakona o varčevanju z energijo in obnovljivih virih energije, ki jih je sprejela Armenija, in njen načrt, da bo do leta 2020 30 % električne energije proizvedla iz obnovljivih virov; poudarja potencial izboljšanja učinkovitosti porabe energije v stavbah in za ogrevanje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja prizadevanja Azerbajdžana za sprejetje novih zakonodajnih aktov ter za nadomestitev starejših tehnologij in zmogljivosti s sodobnimi; močno podpira nove programe za povečanje energetske učinkovitosti do leta 2020 ter ustanovitev državne agencije za alternativne in obnovljive vire energije, katere cilj je uskladiti energetsko učinkovitost; poudarja potrebo po spodbujanju inštituta za energetsko učinkovitost in izboljšanju učinkovitosti stavb; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpira vse večjo osredotočenost vlade na energetsko učinkovitost, zlasti na zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, povečevanje deleža obnovljivih virov v mešanici energetskih virov in zmanjševanje porabe energije; ponovno poziva EU in beloruske organe, naj prednostno obravnavajo varnost beloruske jedrske elektrarne v Ostrovcu in zagotovijo, da bo napredek v odnosih med EU in Belorusijo pogojen z večjo odprtostjo in sodelovanjem Belorusije, pa tudi z njeno popolno skladnostjo z mednarodnimi jedrskimi in okoljskimi varnostnimi standardi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | močno podpira zavezanost Gruzije k energetski učinkovitosti; pozdravlja njen pristop k Energetski skupnosti v letu 2017; pozdravlja intenzivno delo v zvezi z razvojem in dokončanjem osnutkov zakonov o energiji, energetski učinkovitosti in njenem označevanju, energetski učinkovitosti stavb in spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, skupaj z akcijskimi načrti za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomen posodobitve nacionalne energetske strategije za leto 2030, ki jo je leta 2017 sprejela Republika Moldavija in ki predvideva zmanjšanje energetske intenzivnosti za 10 %, porabo energije v stavbah pa za 20 % do leta 2020; pozdravlja uspešno izvajanje projekta energija in biomasa, ki ga financira EU in ki je prispeval k povečanju proizvodnje obnovljivih virov energije; poudarja pomen sprejetja zakona o energetski učinkovitosti, ki prenaša Direktivo 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti; poudarja potrebo po razvoju nacionalnega načrta za energetsko učinkovitost stavb ob upoštevanju zunanjih in notranjih podnebnih dejavnikov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja cilj Gruzije, da do leta 2030 zmanjša emisije toplogrednih plinov za 25 % glede na običajno raven, kar bi bil njen načrtovani, nacionalno določeni prispevek v skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja prizadevanja držav vzhodnega partnerstva za diverzifikacijo njihovih virov energije; pozdravlja pomemben napredek Ukrajine pri zmanjšanju zelo visoke energetske intenzivnosti njenega gospodarstva in infrastrukture, vključno s sprejetjem zakona o nacionalni komisiji za regulacijo energije in komunalnih storitev, ki spodbuja ustanovitev neodvisnega regulativnega organa na energetskem trgu Ukrajine v skladu s standardi EU; pozdravlja napredek, ki ga je Ukrajina dosegla pri energetski učinkovitosti, zlasti sprejetje zakona o skladu za energetsko učinkovitost in druge ustrezne zakonodaje, ki od začetka leta 2018 omogoča delovanje ukrajinskega sklada za energetsko učinkovitost, ki ga delno financira EU; pozdravlja začetek postopka ločevanja v skladu s tretjim energetskim svežnjem EU; pozdravlja sprejetje nove energetske strategije Ukrajine do leta 2035 v avgustu 2017 (varnost, energetska učinkovitost, konkurenčnost), ki določa celoten sklop obsežnih reform v energetskem sektorju,in ima nove cilje za energijo iz obnovljivih virov ter cilj zmanjšanja energetske intenzivnosti gospodarstva za polovico do leta 2030; poudarja potrebo po projektih za energetsko učinkovitost na lokalni ravni, ki bi koristili lokalnim skupnostim; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja širitev partnerstva za energetsko učinkovitost in okolje ter pobude EU4Energy na vse vzhodnoevropske partnerske države, za pospešitev izvajanja projektov za energetsko učinkovitost, izboljšanje zakonodajnega in regulativnega okolja ter podporo sodelovanja pri infrastrukturnih projektih; poziva k izmenjavi izkušenj in najboljših praks iz uspešno izvedenih projektov na področju energetske učinkovitosti, kot so projekt energija in biomasa v Moldaviji, ki ga je financirala EU, ali ukrepi, ki sta jih sprejeli Gruzija in Ukrajina za povečanje energetske učinkovitosti v stanovanjskem sektorju; močno podpira predanost Konvencije županov na vzhodu (CoM-East), ki združuje lokalne in regionalne organe, ki si prizadevajo za izvajanje podnebnih in energetskih ciljev; poudarja pomen drugih projektov, ki jih financira EU, kot je sveženj projektov Clima East, katerega namen je usposobiti partnerje za doseganje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja dejstvo, da je bil po podatkih indeksa energetske produktivnosti in ekonomske blaginje za leto 2015 Azerbajdžan uvrščen na 28. mesto svetovnega indeksa energetske učinkovitosti; pozdravlja dejstvo, da se energetska produktivnost Azerbajdžana letno povečuje za 12,8 %, kar je najvišja stopnja izboljšanja produktivnosti energije na svetu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja cilj Azerbajdžana, da do leta 2030 zmanjša emisije toplogrednih plinov za 30 % glede na ravni iz leta 1990, kar bo njegov načrtovan, nacionalno določen prispevek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja članstvo podjetja SOCAR v pobudi Svetovne banke „Zero Routine Flaring by 2030“ (odprava rutinskega sežiganja do leta 2030); |
| --- | --- |

39.

| 40. | naroča svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav. |
| --- | --- |

40.

---

| 25.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 343/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 343/19

---

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o odpravi neformalnega in neprijavljenega dela ter krepitvi socialne varnosti zaposlenih v državah Evropske unije in vzhodnih partnerskih državah

(2018/C 343/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med Evropsko unijo in Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino, Sporazuma o celovitem in okrepljenem partnerstvu (CEPA) z Armenijo ter zlasti poglavij iz teh sporazumov o trgovini in trajnostnem razvoju ter o zaposlovanju, socialni politiki in enakih možnostih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med Evropsko unijo in Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino, Sporazuma o celovitem in okrepljenem partnerstvu (CEPA) z Armenijo ter zlasti poglavij iz teh sporazumov o trgovini in trajnostnem razvoju ter o zaposlovanju, socialni politiki in enakih možnostih,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njene preambule ter členov 3 in 6, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njene preambule ter členov 3 in 6,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 in 168, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 in 168,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine z dne 3. maja 1996, zlasti njenega dela I in člena 3 dela II, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine z dne 3. maja 1996, zlasti njenega dela I in člena 3 dela II,

| — | ob upoštevanju Evropskega kodeksa socialne varnosti iz leta 1964 in spremenjenega kodeksa iz leta 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega kodeksa socialne varnosti iz leta 1964 in spremenjenega kodeksa iz leta 1990,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1) in Evropske konvencije o socialni varnosti (ETS št. 078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1) in Evropske konvencije o socialni varnosti (ETS št. 078),

| — | ob upoštevanju razglasitve evropskega stebra socialnih pravic novembra 2017 in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razglasitve evropskega stebra socialnih pravic novembra 2017 in resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (2),

| — | ob upoštevanju konvencij in priporočil št. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 in 204 Mednarodne organizacije dela (MOD) ter Agende za dostojno delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij in priporočil št. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 in 204 Mednarodne organizacije dela (MOD) ter Agende za dostojno delo,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva dne 24. novembra 2017 v Bruslju in 20 ciljev, ki jih je treba doseči do leta 2020, ter sprejete in priložene spremenjene strukture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva dne 24. novembra 2017 v Bruslju in 20 ciljev, ki jih je treba doseči do leta 2020, ter sprejete in priložene spremenjene strukture,

| A. | ker si v skladu s členom 3 PEU Unija prizadeva za trajnostni razvoj Evrope, usmerjen v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, ker je EU razglasila evropski steber socialnih pravic kot odgovor na vse večje izzive na področju socialne varnosti in zaščite državljanov EU; ker obstaja socialni pravni red EU, ki temelji na različnih nacionalnih pravnih instrumentih, pravnih instrumentih EU in mednarodnih pravnih instrumentih, zlasti konvencijah MOD in Sveta Evrope, ki običajno vključujejo pravice, povezane predvsem s pogodbami o zaposlitvi, delovnimi pogoji ali dostopom do socialnega varstva; |
| --- | --- |

A.

ker si v skladu s členom 3 PEU Unija prizadeva za trajnostni razvoj Evrope, usmerjen v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, ker je EU razglasila evropski steber socialnih pravic kot odgovor na vse večje izzive na področju socialne varnosti in zaščite državljanov EU; ker obstaja socialni pravni red EU, ki temelji na različnih nacionalnih pravnih instrumentih, pravnih instrumentih EU in mednarodnih pravnih instrumentih, zlasti konvencijah MOD in Sveta Evrope, ki običajno vključujejo pravice, povezane predvsem s pogodbami o zaposlitvi, delovnimi pogoji ali dostopom do socialnega varstva;

| B. | ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah določa pravice, ki so še posebej pomembne za delavce, ki se gibljejo znotraj EU ali proti EU, zlasti človekovo dostojanstvo (člen 1), prepoved suženjstva in prisilnega dela (člen 5), svobodo izbire poklica in pravico do dela (člen 15), prepoved diskriminacije (člen 21), pravico do obveščenosti in posvetovanja (člen 27), pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepov (člen 28), pravico dostopa do služb za posredovanje zaposlitev (člen 29), varstvo v primeru neupravičene odpustitve (člen 30), poštene in pravične delovne pogoje (člen 31), prepoved dela otrok in varstvo mladih pri delu (člen 32), socialno varnost in socialno pomoč (člen 34), varovanje zdravja (člen 35) ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47); |
| --- | --- |

B.

ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah določa pravice, ki so še posebej pomembne za delavce, ki se gibljejo znotraj EU ali proti EU, zlasti človekovo dostojanstvo (člen 1), prepoved suženjstva in prisilnega dela (člen 5), svobodo izbire poklica in pravico do dela (člen 15), prepoved diskriminacije (člen 21), pravico do obveščenosti in posvetovanja (člen 27), pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepov (člen 28), pravico dostopa do služb za posredovanje zaposlitev (člen 29), varstvo v primeru neupravičene odpustitve (člen 30), poštene in pravične delovne pogoje (člen 31), prepoved dela otrok in varstvo mladih pri delu (člen 32), socialno varnost in socialno pomoč (člen 34), varovanje zdravja (člen 35) ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47);

| C. | ker še ni formalnega mehanizma za čezmejno sodelovanje med pristojnimi organi v državah članicah pri obravnavanju vprašanj v zvezi z neprijavljenim delom; ker je bila maja 2016 vzpostavljena evropska platforma za boj proti neprijavljenemu delu, katere cilj je izmenjava najboljših praks in informacij o tem vprašanju ter spodbujanje sodelovanja med državami članicami; |
| --- | --- |

C.

ker še ni formalnega mehanizma za čezmejno sodelovanje med pristojnimi organi v državah članicah pri obravnavanju vprašanj v zvezi z neprijavljenim delom; ker je bila maja 2016 vzpostavljena evropska platforma za boj proti neprijavljenemu delu, katere cilj je izmenjava najboljših praks in informacij o tem vprašanju ter spodbujanje sodelovanja med državami članicami;

| D. | ker je Komisija predlagala novo direktivo o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija predlagala novo direktivo o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih;

| E. | ker je Komisija predložila predlog za priporočilo Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialnega varstva; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija predložila predlog za priporočilo Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialnega varstva;

| F. | ker je Komisija napovedala ustanovitev evropskega organa za delo, da bi zagotovila izvrševanje pravil EU o mobilnosti delovne sile; ker je najavila tudi načrte za uvedbo evropske številke socialnega zavarovanja; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija napovedala ustanovitev evropskega organa za delo, da bi zagotovila izvrševanje pravil EU o mobilnosti delovne sile; ker je najavila tudi načrte za uvedbo evropske številke socialnega zavarovanja;

| G. | ker imajo evropska sosedska politika, zlasti poglobljena in celovita območja proste trgovine (DCFTA) z Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, ter ureditve za potovanje brez vizumov daljnosežne posledice za trg dela in socialne razmere zaposlenih v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva; ker čezmejno poslovanje zahteva sodelovanje med nacionalnimi organi za spremljanje in izvrševanje predpisov s področja delovnega prava, da se zagotovi izvajanje obstoječe zakonodaje; |
| --- | --- |

G.

ker imajo evropska sosedska politika, zlasti poglobljena in celovita območja proste trgovine (DCFTA) z Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, ter ureditve za potovanje brez vizumov daljnosežne posledice za trg dela in socialne razmere zaposlenih v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva; ker čezmejno poslovanje zahteva sodelovanje med nacionalnimi organi za spremljanje in izvrševanje predpisov s področja delovnega prava, da se zagotovi izvajanje obstoječe zakonodaje;

| H. | ker brezposelnost, korupcija in slabo upravljanje ter nasilni konflikti v sosedstvu EU ljudi silijo, da zapustijo svoje domove in poiščejo delo, kjer lahko, tudi v tujini; ker je verjetneje, da bodo begunci in priseljenci postali neprijavljeni delavci brez socialnega varstva in ker so pogosto zaposleni za nekvalificirano delo; ker so begunci in migranti, zlasti ženske, najbolj ranljive skupine na trgu dela in v družbi nasploh; |
| --- | --- |

H.

ker brezposelnost, korupcija in slabo upravljanje ter nasilni konflikti v sosedstvu EU ljudi silijo, da zapustijo svoje domove in poiščejo delo, kjer lahko, tudi v tujini; ker je verjetneje, da bodo begunci in priseljenci postali neprijavljeni delavci brez socialnega varstva in ker so pogosto zaposleni za nekvalificirano delo; ker so begunci in migranti, zlasti ženske, najbolj ranljive skupine na trgu dela in v družbi nasploh;

| I. | ker so socialne posledice svetovne finančne in gospodarske krize ter procesi preoblikovanja v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva daljnosežni, od brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti do vse večje neenakosti in revščine; ker so te razmere, ki so pogosto stranski produkt varčevalnih ukrepov, povzročile številne spremembe v sistemih socialne varnosti držav članic EU in sosedskih držav, ki so privedle do zmanjšanih standardov, tudi na področju zdravstvenega varstva in pokojnin; ker so reforme delovnega zakonika privedle do deregulacije in liberalizacije, vendar niso zmanjšale neformalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

I.

ker so socialne posledice svetovne finančne in gospodarske krize ter procesi preoblikovanja v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva daljnosežni, od brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti do vse večje neenakosti in revščine; ker so te razmere, ki so pogosto stranski produkt varčevalnih ukrepov, povzročile številne spremembe v sistemih socialne varnosti držav članic EU in sosedskih držav, ki so privedle do zmanjšanih standardov, tudi na področju zdravstvenega varstva in pokojnin; ker so reforme delovnega zakonika privedle do deregulacije in liberalizacije, vendar niso zmanjšale neformalnega gospodarstva;

| J. | ker ima neprijavljeno delo pogosto čezmejno razsežnost; ker se lahko narava neprijavljenega dela razlikuje od države do države, odvisno od gospodarskih, upravnih in socialnih razmer; ker se nacionalna zakonodaja o neprijavljenem delu in opredelitve, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, razlikujejo od države do države; ker bi bilo treba ukrepe za boj proti neprijavljenemu delu oblikovati tako, da se upoštevajo te razlike; |
| --- | --- |

J.

ker ima neprijavljeno delo pogosto čezmejno razsežnost; ker se lahko narava neprijavljenega dela razlikuje od države do države, odvisno od gospodarskih, upravnih in socialnih razmer; ker se nacionalna zakonodaja o neprijavljenem delu in opredelitve, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, razlikujejo od države do države; ker bi bilo treba ukrepe za boj proti neprijavljenemu delu oblikovati tako, da se upoštevajo te razlike;

| K. | ker so možnosti za neprijavljeno delo ključni dejavnik, ki spodbuja nezakonito priseljevanje; ker se prebivalcem brez dovoljenja za bivanje in z neurejenim statusom, ki običajno niso vključeni v sistem socialne varnosti, pogosto ponuja neprijavljeno delo pod pogoji, ki so socialno nesprejemljivi in kršijo predpise o zdravju in varnosti ali nacionalne kolektivne pogodbe; |
| --- | --- |

K.

ker so možnosti za neprijavljeno delo ključni dejavnik, ki spodbuja nezakonito priseljevanje; ker se prebivalcem brez dovoljenja za bivanje in z neurejenim statusom, ki običajno niso vključeni v sistem socialne varnosti, pogosto ponuja neprijavljeno delo pod pogoji, ki so socialno nesprejemljivi in kršijo predpise o zdravju in varnosti ali nacionalne kolektivne pogodbe;

| L. | ker se trg dela in družba spreminjata tako v državah članicah EU kot tudi v državah vzhodnega partnerstva in ker se kažejo veliki izzivi zaradi digitalne revolucije, spreminjajočih se delovnih vzorcev in demografskega razvoja, kar ustvarja nove izzive in priložnosti za trg dela; |
| --- | --- |

L.

ker se trg dela in družba spreminjata tako v državah članicah EU kot tudi v državah vzhodnega partnerstva in ker se kažejo veliki izzivi zaradi digitalne revolucije, spreminjajočih se delovnih vzorcev in demografskega razvoja, kar ustvarja nove izzive in priložnosti za trg dela;

| M. | ker so primeri, ko je kljub dejstvu, da je v pravu EU in pravu držav članic EU veliko oblik izkoriščanja delovne sile opredeljenih kot kaznivo dejanje, mogoče izkoriščanje v gospodinjskem sektorju, na primer pri čiščenju in oskrbi otrok ali starejših; |
| --- | --- |

M.

ker so primeri, ko je kljub dejstvu, da je v pravu EU in pravu držav članic EU veliko oblik izkoriščanja delovne sile opredeljenih kot kaznivo dejanje, mogoče izkoriščanje v gospodinjskem sektorju, na primer pri čiščenju in oskrbi otrok ali starejših;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da so boj proti neprijavljenemu delu in ukrepi za zagotavljanje socialne varnosti resen skupni izziv držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva, zato jih je treba vključiti v skupna prizadevanja in sodelovanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da je neprijavljeno delo zapleten in zahteven izziv, zlasti za države, ki se srečujejo s težkimi socialno-ekonomskimi razmerami, za katere je značilna velika brezposelnost, splošna revščina in socialna izključenost, slabo poslovno okolje in pomanjkanje fiskalnega manevrskega prostora; vendar poudarja, da ima neprijavljeno delo resne posledice za družbo na splošno, vključno z izgubljenimi prihodki za nacionalne davčne organe, zmanjševanjem financiranja socialnega varstva in distribucijo socialnih koristi, negotovimi delovnimi pogoji in sistemskim tveganjem, povezanim s kršitvami temeljnih pravic delavcev, pomanjkanjem skupnega zastopanja in nepošteno konkurenco med podjetji; zato poudarja, da so potrebne skladne in celovite nacionalne strategije ter mednarodno sodelovanje, da se omogoči prehod z neformalnega v formalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zato obžaluje, da zapletena mreža vprašanj, povezanih z neprijavljenim delom, prehodom z neformalnega v formalno gospodarstvo in delo ter s socialno varnostjo delavcev, doslej še ni bila v središču politike vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na dejstvo, da javna uprava in pravosodni sistem, ki mu državljani lahko zaupajo, odvračata od neprijavljenega dela; zato poudarja, da so za prehod z neformalnega v formalno gospodarstvo bistvenega pomena načelo pravne države, dobro upravljanje in izkoreninjenje korupcije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža zaskrbljenost zaradi stopnje brezposelnosti mladih in števila mladih v EU in državah vzhodnega partnerstva, ki se ne izobražujejo, niso zaposleni ali se ne usposabljajo, ter zaradi deleža mladih v sivi ekonomiji; poudarja, da mladi prenašajo v prihodnost svojo kulturno, ekonomsko in socialno dediščino ter da bi bilo treba zato zdaj dati prednost ustvarjanju delovnih mest za mlade in ukrepom, ki spodbujajo tiste, ki opravljajo neprijavljeno delo, da prestopijo v prijavljeno gospodarstvo; poudarja, da bi morala naslednji večletni finančni okvir EU in naslednik evropskega instrumenta sosedstva zagotavljati večjo podporo zaposlovanju mladih v uradnem gospodarstvu z uporabo dobrih praks, razvitih v okviru pobude za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | spodbuja razvoj sistema, prek katerega so kvalifikacije, pridobljene v državah vzhodnega partnerstva, priznane v EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poudarja pomen politike ničelne tolerance pri javnem naročanju in dajanju posojil mednarodnih finančnih institucij (Svetovna banka, Mednarodna finančna korporacija, Evropska banka za obnovo in razvoj ter Evropska investicijska banka) za neprijavljeno delo, vključno pri podizvajalcih in v dobavnih verigah; |
| --- | --- |

7.

Kratkoročni ukrepi

| 8. | poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj povečajo ozaveščenost javnosti o nujnosti ukrepanja in okrepijo prizadevanja za boj proti neprijavljenemu delu, tudi s kampanjami za ozaveščanje javnosti v sodelovanju s socialnimi partnerji; poziva Komisijo, naj podpre države članice EU in države vzhodnega partnerstva pri zagotavljanju učinkovitih informacij o posledicah neprijavljenega dela za delavce, podjetja in družbo ter o pravicah delavcev na podlagi mednarodnih standardov dela iz konvencij Mednarodne organizacije dela, vključno s postopki za pritožbe in ugovore; poudarja, da je treba povečati ozaveščenost širše javnosti o dejstvu, da se lahko delavci, ki delajo neprijavljeni, zelo izkoriščajo, in spodbujati ozračje ničelne tolerance do izkoriščanja teh delavcev, vključno z njihovim izkoriščanjem v zasebnih gospodinjstvih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja države EU in vzhodnega partnerstva, ki tega še niso storile, naj ratificirajo in v praksi spodbujajo ustrezne konvencije in priporočila Mednarodne organizacije dela, vključno s konvencijo št. 94 (delovne klavzule (javno naročanje)), št. 102 (socialna varnost (minimalni standardi)), št. 144 (tristransko posvetovanje), št. 155 in njenim protokolom iz leta 2002, št. 167 (varnost in zdravje v gradbeništvu), št. 184 (varnost in zdravje v kmetijstvu), št. 187 (okvir za promocijo varnosti in zdravja pri delu), št. 189 (delavci v gospodinjstvu), št. 202 (raven socialne zaščite), št. 204 prehod z neformalnega v formalno gospodarstvo) in št. 205 (zaposlovanje in dostojno delo za mir in odpornost); |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi bilo treba bolj poudariti izvajanje določb iz dvostranskim sporazumov med EU in državami vzhodnega partnerstva, ki zadevajo trgovino in trajnostni razvoj, zaposlovanje, socialno politiko in enake možnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi obsežne informacije o izvajanju ustreznih določb iz pridružitvenih sporazumov ter poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini z Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino v okviru letnih poročil o izvajanju ter o napredku pri izvajanju zadevnih določb celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo po njegovi ratifikaciji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva, naj se v okviru večstranske strukture vzhodnega partnerstva vzpostavi mehanizem institucionalnega sodelovanja za boj proti neprijavljenemu delu; priporoča vzpostavitev večstranske (pod)platforme v okviru Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, ki bi lahko organom vzhodnega partnerstva, vključno s platformo 2, zagotovila informacije o socialnih in delovnih vidikih trgovine in gospodarskega sodelovanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi se lahko po vzoru platforme za boj proti neprijavljenemu delu vzpostavil mehanizem, ki bi temeljil na izmenjavi primerov najboljše prakse in boljšega zbiranja podatkov; poudarja, da bi moral tak mehanizem zagotoviti okvir za oceno dejavnikov, značilnosti, vzrokov in okoliščin za neformalno in neprijavljeno delo ter slabih delovnih pogojev v nacionalnem in čezmejnem okviru ter za izmenjavo primerov najboljše prakse na področju krepitve socialne varnosti delavcev ter pri spodbujanju dostojnega dela in socialne zaščite za vse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice in države vzhodnega partnerstva, naj sklenejo dvostranske sporazume o izmenjavi podatkov in upravnem sodelovanju na področju čezmejnega neprijavljenega dela; poudarja, da je treba razviti praktična orodja za boj proti organiziranim oblikam in mrežam za čezmejno neprijavljeno delo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja sprejetje evropskega stebra socialnih pravic; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj na naslednjem srečanju na visoki ravni organizirajo razprave o tem, kako prilagoditi politiko vzhodnega partnerstva evropskemu stebru socialnih pravic in razviti skupni okvir za analizo izvajanja temeljnih socialnih pravic, z uporabo 20 načel evropskega stebra socialnih pravic in s sklicevanjem na pregled socialnih kazalnikov ter z dolgoročnim ciljem, da države vzhodnega partnerstva sprejmejo teh 20 načel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da lahko platforma za boj proti neprijavljenemu delu prispeva k boljšemu sodelovanju, saj lahko združi strokovnjake iz držav EU in držav vzhodnega partnerstva; poziva EU, naj razmisli o mehanizmu, ki bi državam, ki niso članice EU, omogočil sodelovanje pri dejavnostih platforme in pri koriščenju ugodnosti, ki jih prinaša; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k odpiranju programov za zaposlovanje in dostojno delo državam vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da imajo delovne inšpekcije pomembno vlogo pri varstvu pravic delavcev, zagotavljanju zdravja in varstva na delovnem mestu ter boju proti nevarnemu delovnemu okolju, preprečevanju kršitev pravil o varnosti pri delu ter spodbujanju pravične in socialno odgovorne gospodarske rasti, saj zagotavljajo izplačevanje plač in plačevanje prispevkov za socialno varnost, kar povečuje davčne prihodke in prispevke v socialno blagajno, hkrati pa zaposlenim zagotavlja zavarovanje v primeru bolezni ali nezgode na delovnem mestu ter pokojnino; obžaluje dejstvo, da so bili inšpekcijski organi za delo oslabljeni ali celo ukinjeni zaradi varčevalnih ukrepov in tranzicijskih procesov; poziva zlasti države vzhodnega partnerstva, naj spremenijo ta razvoj in nacionalnim inšpekcijskim organom za delo zagotovijo ustrezno financiranje, osebje in usposabljanje; poziva Komisijo, naj podpre čezmejno usposabljanje in druge oblike sodelovanja med nacionalnimi inšpekcijskimi organi za delo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen s pomembno vlogo, ki jo imajo socialni partnerji v številnih državah članicah EU v boju proti neprijavljenemu delu; poudarja potrebo po okrepitvi socialnega dialoga in posvetovanja s socialnimi partnerji v državah vzhodnega partnerstva, da se vključijo v prizadevanja za boljše delovne pogoje, delovne standarde in socialno zaščito; |
| --- | --- |

18.

| 19. | svetuje nacionalnim organom v državah članicah EU, naj spodbujajo nacionalna zavezništva proti neprijavljenemu delu na področjih, ki so najbolj prizadeta, kot so gradbeništvo, prevozi, turizem in kmetijstvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomembno vlogo sindikatov v boju proti neprijavljenemu delu in pri zaščiti neprijavljenih delavcev, saj so sindikati običajno prvi subjekti, ki jih je treba seznaniti s problematičnimi, goljufivimi, nepoštenimi ali nezakonitimi situacijami; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se sindikati v državah vzhodnega partnerstva soočajo s težavami, kot so omejevanje svobode združevanja in zbiranja vse do ovir za dosego socialnega dialoga; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj poskrbijo za vzpostavitev pogojev, ki jih sindikati potrebujejo za ukrepanje, in poziva Evropsko komisijo, naj jih še naprej podpira; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spodbuja poslovneže v EU in v državah vzhodnega partnerstva, da prevzamejo družbeno odgovornost v boju proti neprijavljenemu delu, tudi v dobavnih verigah; jih opozarja, da neprijavljeno delo ustvarja nepošteno konkurenco na trgu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja ustanovitev delovne skupine 5 za socialno in delovno politiko in socialni dialog v okviru foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva; predlaga, naj ta delovna skupina s svojimi prispevki k vlogi civilne družbe prispeva k sedanji razpravi o boju proti neprijavljenemu delu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU, naj del pomoči, namenjene državam vzhodnega partnerstva v okviru finančnih instrumentov večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020, nameni temu zapletenemu sklopu vprašanj, vključno s podporo institucionalnemu razvoju sistemov za delovne inšpekcije, krepitvi socialnega dialoga in zmogljivosti socialnih partnerjev, tudi na sektorski ravni, ter civilnemu dialogu in delu organizacij civilne družbe na splošno; |
| --- | --- |

23.

Dolgoročni ukrepi

| 24. | poudarja, da bi moral biti prehod z neformalnega v formalno gospodarstvo del širše dolgoročne strategije za povečanje strukturiranega ustvarjanja delovnih mest, izboljšanje kakovosti delovnih mest in dostopa do podpore za zaposlovanje, za boj proti segmentaciji delovne sile, proti korupciji, za zagotovitev fiskalnih in socialnih prispevkov, razvoj ali razširitev celovitega kritja socialnega zavarovanja in zagotovitev splošnega življenjskega zavarovanja v skladu s priporočilom št. 202 Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da izkušnje kažejo, da tako vloga organov za uveljavljanje skladnosti z obstoječo zakonodajo in zagotavljanje spodbud, kot so davčne olajšave za dohodek, kot programi subvencij za zakonito zaposlovanje uspešno prispevajo k spreminjanju neprijavljenega dela v prijavljeno delo; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj pripravijo dolgoročni načrt s preverljivimi referenčnimi merili; |
| --- | --- |

25.

| 26. | spodbuja države vzhodnega partnerstva, naj v celovitem sodelovanju z deležniki, tudi s socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami, razvijejo nacionalne zmogljivosti za preprečevanje neprijavljenega dela in boju proti njemu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je mogoče privlačnost neprijavljenega dela učinkovito zmanjšati z razvijanjem preglednih davčnih sistemov in javnih sistemov socialnega varstva, ki so dostopni in privlačni; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj oblikujejo nacionalne strategije za doseganje celovitih sistemov socialne varnosti v skladu s priporočilom št. 202 Mednarodne organizacije dela o minimalnih ravneh socialne zaščite in konvencijo št. 102 o socialni varnosti, da bi se področje uporabe razširilo na trenutno nekrito prebivalstvo v neformalnem gospodarstvu in ustrezno obravnavalo vprašanje neprijavljenega dela; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbuja države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj sklenejo dvostranske sporazume, zlasti z državami, ki se soočajo s trendom izseljevanja in tokovi priseljevanja, ki v končni fazi ustvarjajo neprijavljeno delo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice in države vzhodnega partnerstva, naj ustvarijo skupni okvir za uskladitev sistemov socialne varnosti, da bi se zaščitile pravice na področju socialne varnosti za mobilne delavce; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva svoja sopredsednika, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0010.

---

| 25.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 343/24

---

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o ukrajinskih političnih zapornikih v Rusiji, zlasti o Olegu Sencovu

(2018/C 343/05)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o Rusiji, zlasti resolucije z dne 14. junija 2018 o Rusiji, še posebno primer ukrajinskega zapornika Olega Sencova, in z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o Rusiji, zlasti resolucije z dne 14. junija 2018 o Rusiji, še posebno primer ukrajinskega zapornika Olega Sencova, in z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 25. maja 2018 o primerih več pridržanih na nezakonito priključenih območjih Krima in v Sevastopolu ali pridržanih iz tega območja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 25. maja 2018 o primerih več pridržanih na nezakonito priključenih območjih Krima in v Sevastopolu ali pridržanih iz tega območja,

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj o Rusiji na seji Sveta za zunanje zadeve z dne 16. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj o Rusiji na seji Sveta za zunanje zadeve z dne 16. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju člena 5 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in člena 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerih pogodbenica je Ruska federacija, ki določata, da nihče ne sme biti podvržen mučenju ali nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in člena 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerih pogodbenica je Ruska federacija, ki določata, da nihče ne sme biti podvržen mučenju ali nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne,

| A. | ker je trenutno v Rusiji in na zasedenem Krimu več kot 70 ukrajinskih političnih zapornikov; |
| --- | --- |

A.

ker je trenutno v Rusiji in na zasedenem Krimu več kot 70 ukrajinskih političnih zapornikov;

| B. | ker je bil ukrajinski režiser Oleg Sencov, ki je nasprotoval nezakoniti priključitvi Krimskega polotoka Rusiji, maja 2014 aretiran zaradi dejavnosti, ki naj bi jih opravljal na Krimu; ker je bil obravnavan kot ruski državljan, čeprav ima ukrajinsko državljanstvo; |
| --- | --- |

B.

ker je bil ukrajinski režiser Oleg Sencov, ki je nasprotoval nezakoniti priključitvi Krimskega polotoka Rusiji, maja 2014 aretiran zaradi dejavnosti, ki naj bi jih opravljal na Krimu; ker je bil obravnavan kot ruski državljan, čeprav ima ukrajinsko državljanstvo;

| C. | ker se zagovorniki človekovih pravic in akterji civilne družbe, zlasti krimski Tatari, soočajo z grožnjami, ustrahovanjem in aretacijami; |
| --- | --- |

C.

ker se zagovorniki človekovih pravic in akterji civilne družbe, zlasti krimski Tatari, soočajo z grožnjami, ustrahovanjem in aretacijami;

| D. | ker se mnogi zaporniki in priporniki soočajo s težkimi in nečloveškimi razmerami v zaporih, kar ogroža njihovo telesno in duševno zdravje; ker nekateri zaporniki potrebujejo nujno zdravstveno oskrbo in zdravljenje; |
| --- | --- |

D.

ker se mnogi zaporniki in priporniki soočajo s težkimi in nečloveškimi razmerami v zaporih, kar ogroža njihovo telesno in duševno zdravje; ker nekateri zaporniki potrebujejo nujno zdravstveno oskrbo in zdravljenje;

1.

poziva ruske oblasti, naj takoj in brezpogojno izpustijo Olega Sencova ter vse druge nezakonito pridržane ukrajinske državljane v Rusiji in na Krimskem polotoku; opozarja, da je trenutno v Rusiji in na zasedenem Krimu več kot 70 (1) ukrajinskih političnih zapornikov;

2.

obžaluje dejstvo, da je bil drugi obdolženec v postopku, Oleksander Kolčenko, obsojen na 10 let zapora;

3.

ugotavlja, da od 19. marca gladovno stavka še en nezakonito pridržani ukrajinski državljan, Volodimir Baluh;

4.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi hudega mučenja številnih ukrajinskih političnih zapornikov, med katerimi so Mikola Karpijuk, Volodimir Prisič, Oleksij Čirnij in Jevhen Panov;

5.

poudarja dejstvo, da je treba pri obravnavi zapornikov upoštevati mednarodne standarde in da bi morali imeti vsi zaporniki dostop do pravnega svetovanja, svojih družin, diplomatskih predstavništev in zdravstvene nege;

6.

opozarja, da so ruske oblasti v vlogi okupacijske sile, ki dejansko izvaja nadzor nad Krimom, v celoti odgovorne za zaščito krimskih državljanov pred samovoljnimi sodnimi ali upravnimi ukrepi, v tej vlogi pa so dolžne tudi spoštovati mednarodno humanitarno pravo in zagotavljati varstvo človekovih pravic na polotoku;

7.

obsoja ruske kršitve mednarodnega prava na zasedenem Krimu, vključno z izvrševanjem ruske zakonodaje, težko militarizacijo Krimskega polotoka, ki ogroža regionalno varnost, ter množične in sistematične kršitve človekovih pravic na Krimu, zlasti manjšinskih skupin Ukrajincev in krimskih Tatarov;

8.

poziva Rusijo, naj zagotovi brezpogojen in neoviran dostop mednarodnim opazovalcem in misijam za spremljanje stanja na področju človekovih pravic; poziva mednarodne organizacije, kot so OZN, Svet Evrope in Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi, naj bolj pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic na Krimu in sprejmejo ustrezne ukrepe;

9.

poziva Svet in države članice EU, naj ostanejo neomajne in enotne v zavezanosti dogovorjenim sankcijam proti Rusiji in jih podaljšajo ter naj razmislijo o uvedbi ukrepov proti posameznikom, ki so odgovorni za pridržanje političnih zapornikov in njihovo sojenje;

10.

poudarja, da je pomembno, da delegacija Evropske unije v Rusiji in veleposlaništva držav članic spremljajo sojenje zagovornikom človekovih pravic;

11.

ponovno poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita, da bodo vsi primeri oseb, preganjanih iz političnih razlogov, postavljeni na dnevni red nadaljnjih posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah, ter naj od ruskih predstavnikov na teh posvetovanjih uradno zahtevata odgovore za vsak primer posebej, nato pa o svojih pogovorih z ruskimi oblastmi poročata Parlamentu;

12.

poziva EU, naj poda izjavo, v kateri obsoja kršitve človekovih pravic v Rusiji ter poskus, da se prikrijejo s preusmeritvijo pozornosti na svetovno nogometno prvenstvo;

13.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije.

---

(1)  Med njimi so: Tejmur Abdulajev, Uzeir Abdulajev, Taljat Abdurahmanov, Rustem Abiltarov, Zevri Absejtov, Muslim Alijev, Refat Alimov, Kjazim Ametov, Ernes Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodimir Baluh, Ali Barjev, Enver Bekirov, Memet Beljalov, Oleksij Besarabov, Rustem Vajtov, Resul Veliljajev, Valentin Vigovskij, Pavlo Hrib, Mikola Dadeu, Konstatin Davidenko, Bekir Dehermendži, Mustafa Dehermendži, Emil Džemadenov, Arsen Džeparov, Dimitrij Dolgopolov, Volodimir Dudka, Andrij Zahtej, Ruslan Zeitulajev, Server Zekirjajev, Timur Ibragimov, Rustem Ismajlov, Jevgenij Karakašev, Mikola Karpjuk, Stanislav Klih, Andrij Kolomijec, Oleksander Kolčenko, Oleksander Kostenko, Emir-Usein Kuku, Henadij Limeško, Serhij Litvinov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Igor Movenko, Seiran Muradosilov, Seiran Mustafajev, Server Mustafajev, Jevhen Panov, Nuri Primov, Volodimir Prisič, Ismail Ramazanov, Fevzi Sagandži, Ferat Saifulajev, Ajder Saledinov, Seiran Salijev, Enver Seitosmanov, Oleg Sencov, Oleksij Sizonovič, Vadim Siruk, Edem Smajlov, Oleksander Stešenko, Oleksij Stohnij, Renat Sulejmanov, Ana Suhonosova, Roman Suščenko, Roman Ternovski, Ruslan Ametov, Asan Čapuh, Oleksij Čirnij, Hlib Šablij, Mikola Šiptur, Dimitro Štiblikov, Oleksander Šumkov, Viktor Šur.

1

---

| 25.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 343/26

---

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o pospešitvi ratifikacije celovitega in okrepljenega partnerskega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v nacionalnih parlamentih EU

(2018/C 343/06)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in prejšnjih izjav tega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in prejšnjih izjav tega partnerstva,

| — | ob upoštevanju celovitega in okrepljenega partnerskega sporazuma (sporazum CEPA) med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega in okrepljenega partnerskega sporazuma (sporazum CEPA) med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani,

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med EU in Armenijo, podpisanih 21. februarja 2018 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med EU in Armenijo, podpisanih 21. februarja 2018 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sporočila predsedstva parlamentarne skupščine Euronest z dne 24. novembra 2017 za vrh vzhodnega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila predsedstva parlamentarne skupščine Euronest z dne 24. novembra 2017 za vrh vzhodnega partnerstva,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta z dne 9. junija 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017)0300),

| A. | ker so v skupni izjavi z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017 v Bruslju udeleženci pozdravili, da je bil v okviru tega vrha podpisan sporazum CEPA med Evropsko unijo in Armenijo; |
| --- | --- |

A.

ker so v skupni izjavi z vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017 v Bruslju udeleženci pozdravili, da je bil v okviru tega vrha podpisan sporazum CEPA med Evropsko unijo in Armenijo;

| B. | ker je podpis sporazuma CEPA med EU in Armenijo v okviru vrha vzhodnega partnerstva v Bruslju 24. novembra 2017 omogočil Evropski uniji in Armeniji tesnejše sodelovanje pri obravnavanju obstoječih izzivov; |
| --- | --- |

B.

ker je podpis sporazuma CEPA med EU in Armenijo v okviru vrha vzhodnega partnerstva v Bruslju 24. novembra 2017 omogočil Evropski uniji in Armeniji tesnejše sodelovanje pri obravnavanju obstoječih izzivov;

| C. | ker je Armenija ponovno potrdila svojo zavezanost strateškemu in ambicioznemu partnerstvu z Evropsko unijo, ki temelji na skupnih vrednotah, vzajemnih interesih in razumevanju, skupni odgovornosti, razlikovanju in vzajemni odgovornosti ter približuje vzhodnoevropske partnerske države Evropski uniji; |
| --- | --- |

C.

ker je Armenija ponovno potrdila svojo zavezanost strateškemu in ambicioznemu partnerstvu z Evropsko unijo, ki temelji na skupnih vrednotah, vzajemnih interesih in razumevanju, skupni odgovornosti, razlikovanju in vzajemni odgovornosti ter približuje vzhodnoevropske partnerske države Evropski uniji;

| D. | ker je državna skupščina Republike Armenije leta 2018 soglasno ratificirala sporazum CEPA med EU in Armenijo; |
| --- | --- |

D.

ker je državna skupščina Republike Armenije leta 2018 soglasno ratificirala sporazum CEPA med EU in Armenijo;

| E. | ker so sporazum CEPA med EU in Armenijo že ratificirali nacionalni parlamenti Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve in Republike Bolgarije; |
| --- | --- |

E.

ker so sporazum CEPA med EU in Armenijo že ratificirali nacionalni parlamenti Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve in Republike Bolgarije;

Parlamentarna skupščina Euronest,

1.

poziva nacionalne parlamente vseh držav članic EU, naj brez nepotrebnega odlašanja ratificirajo sporazum CEPA med EU in Armenijo;

2.

pozdravlja podporo Evropske komisije, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije in Sveta Evropske unije pri ratifikaciji sporazuma CEPA v nacionalnih parlamentih EU ter pričakuje nadaljnja prizadevanja v zvezi s tem;

3.

poziva politične stranke v EU, naj prispevajo k dokončanju postopkov v zvezi z ratifikacijo sporazuma CEPA v nacionalnih parlamentih svojih držav.

---

| 25.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 343/27

---

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o večletnem finančnem okviru EU za obdobje po letu 2020 in razvoju modela „vzhodno partnerstvo plus“

(2018/C 343/07)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine EURONEST z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine EURONEST z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju treh pridružitvenih sporazumov med EU in Gruzijo, Ukrajino in Moldavijo, ki so kvalitativno gledano odprli novo poglavje v odnosih med pridruženimi državami in EU ter zagotovili trdno podlago za postopen razvoj partnerstev med njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju treh pridružitvenih sporazumov med EU in Gruzijo, Ukrajino in Moldavijo, ki so kvalitativno gledano odprli novo poglavje v odnosih med pridruženimi državami in EU ter zagotovili trdno podlago za postopen razvoj partnerstev med njimi,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, sprejete leta 2016, poročila o napredku pri njenem izvajanju (ki naj bi ga Svet za zunanje zadeve preučil 25. junija 2018) in priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) o vzhodnem partnerstvu z dne 15. novembra 2017 iz obdobja pred srečanjem na vrhu novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, sprejete leta 2016, poročila o napredku pri njenem izvajanju (ki naj bi ga Svet za zunanje zadeve preučil 25. junija 2018) in priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) o vzhodnem partnerstvu z dne 15. novembra 2017 iz obdobja pred srečanjem na vrhu novembra 2017,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije in ESZD o evropski sosedski politiki in sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije in ESZD o evropski sosedski politiki in sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine, skupnega sporočila predsednikov parlamentarnih odborov Gruzije, Moldavije in Ukrajine za evropsko povezovanje ter skupne izjave predsednikov parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine iz Kijeva o nameri, da vzpostavijo medparlamentarno skupščino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine, skupnega sporočila predsednikov parlamentarnih odborov Gruzije, Moldavije in Ukrajine za evropsko povezovanje ter skupne izjave predsednikov parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine iz Kijeva o nameri, da vzpostavijo medparlamentarno skupščino,

| A. | ker je pomoč EU ključnega pomena, da bodo lahko pridruženi partnerji izvajali svoje ambiciozne reformne načrte v skladu s svojimi pridružitvenimi sporazumi; |
| --- | --- |

A.

ker je pomoč EU ključnega pomena, da bodo lahko pridruženi partnerji izvajali svoje ambiciozne reformne načrte v skladu s svojimi pridružitvenimi sporazumi;

| B. | ker je zanesljiva finančna in tehnična pomoč EU pridruženim državam prispevala k izgradnji demokratičnih institucij, zagotavljanju pravne države in spoštovanju človekovih pravic, razvoju tržnega gospodarstva in konkurenčnega poslovnega okolja, usklajevanju sektorskih politik z evropskimi standardi ter razvoju močnih političnih in gospodarskih povezav z EU; |
| --- | --- |

B.

ker je zanesljiva finančna in tehnična pomoč EU pridruženim državam prispevala k izgradnji demokratičnih institucij, zagotavljanju pravne države in spoštovanju človekovih pravic, razvoju tržnega gospodarstva in konkurenčnega poslovnega okolja, usklajevanju sektorskih politik z evropskimi standardi ter razvoju močnih političnih in gospodarskih povezav z EU;

| C. | ker mora EU za svojo trajno privlačnost, kot je navedeno v globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko EU, še naprej delovati kot težišče za pridružene države; |
| --- | --- |

C.

ker mora EU za svojo trajno privlačnost, kot je navedeno v globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko EU, še naprej delovati kot težišče za pridružene države;

| D. | ker nerešeni regionalni spori, ki jih je sproža Rusija, ogrožajo neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost pridruženih držav; |
| --- | --- |

D.

ker nerešeni regionalni spori, ki jih je sproža Rusija, ogrožajo neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost pridruženih držav;

| E. | ker agresivna politika Rusije do pridruženih držav, zlasti v oblik napadov, zasedb in priključitev ozemelj ter financiranjem in oboroževanjem separatistov, ogroža varnost, stabilnost in razvoj pridruženih držav in celotne evropske celine; |
| --- | --- |

E.

ker agresivna politika Rusije do pridruženih držav, zlasti v oblik napadov, zasedb in priključitev ozemelj ter financiranjem in oboroževanjem separatistov, ogroža varnost, stabilnost in razvoj pridruženih držav in celotne evropske celine;

1.

poziva k skupnim prizadevanjem v sodelovanju z večjimi mednarodnimi organizacijami, kot so OZN, OVSE in Svet Evrope, za mirno reševanje dolgotrajnih konfliktov v pridruženih državah;

2.

obsoja kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin na zasedenih ozemljih pridruženih držav, ki jih izvaja Rusija;

3.

ponovno potrjuje podporo suverenosti in ozemeljski celovitosti držav vzhodnega partnerstva znotraj njihovih mednarodno priznanih meja;

4.

poudarja, da pridružene države potrebujejo nujno zagovorništvo ter pravno in finančno pomoč pri reševanju položaja notranje razseljenih oseb;

5.

poziva k ustreznemu izboljšanju varnostnega dialoga med EU in vzhodnimi partnericami ter sodelovanju na področju skupne varnostne in obrambne politike;

6.

pozdravlja zastavljenih 20 ciljev do leta 2020 in ključna prednostna področja, med njimi tudi: gospodarski razvoj in tržne priložnosti; krepitev institucij in dobrega upravljanja; povezljivost, energetsko učinkovitost, okolje in podnebne ukrepe ter mobilnost in medosebne stike;

7.

pozdravlja nadaljnji razvoj koncepta „vzhodnega partnerstva plus“, ki temelji na krepitvi sektorskega povezovanja med EU in vzhodnimi partnericami;

8.

podpira morebitne obete za pridružitev Gruzije, Moldavije in Ukrajine k schengenskemu območju in njihovo vključitev v carinsko unijo, energetsko unijo in enotni digitalni trg EU;

9.

meni, da bi moral novi večletni finančni okvir jasno odražati strateško prednost podpore vzhodnoevropskim partnericam na njihovi poti vključevanja v EU in da je posebni status evropskih držav, ki mejijo na EU, odločilni dejavnik, ki ga je treba upoštevati v večletnem finančnem okviru;

10.

meni, da bi lahko dala združitev običajnega evropskega instrumenta sosedstva z drugimi finančnimi instrumenti, oblikovanimi za različne regije, politično napačen in škodljiv znak drugim državam, zlasti pridruženim partnericam, ki bi ga lahko razumele kot znak zmanjšanja političnega interesa EU za regije vzhodnega partnerstva;

11.

poziva k ohranjanju načel razlikovanja in „več za več“, da bi spodbudili prizadevanja partneric za reforme, ob tem pa pripominja, da bi lahko združevanje vseh zunanjih instrumentov v enega škodovalo pristopu, ki temelji na uspešnosti, in premaknilo pozornost z uspešnejših držav na tiste, ki se soočajo z večjimi izzivi;

12.

poziva institucije EU, naj evropski sosedski instrument ohranijo kot ločen instrument financiranja, prilagojen sosedstvu EU, da bi lahko učinkovito obravnavali sedanje prednostne naloge, potrebe in izzive pridruženih držav ter zagotovili varnost in stabilnost regije in EU, pa tudi trajnost in doslednost pomoči EU.

---