# Uradni list C 247/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 247 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6113. julij 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 247

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6113. julij 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 128. plenarno zasedanje OR, 22. 3. 2018–23. 3. 2018 |
| 2018/C 247/01 | Mnenje Evropskega odbora regij – Uresničevanje evropske agende o migracijah | 1 |
| 2018/C 247/02 | Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje širokopasovnih povezav v Evropi | 7 |
| 2018/C 247/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Vmesni pregled Evropskega socialnega sklada za pripravo predloga za obdobje po letu 2020 | 11 |
| 2018/C 247/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Stroški in tveganje nekohezije: strateška vrednost kohezijske politike za uresničevanje ciljev Pogodbe in soočanje z novimi izzivi za evropske regije | 16 |
| 2018/C 247/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Širitev: vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti iz držav Zahodnega Balkana v makroregionalne, čezmejne in druge pobude transnacionalnega sodelovanja v EU | 22 |
| 2018/C 247/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Trgovinski sveženj | 28 |
| 2018/C 247/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska industrijska strategija: vloga in vidik regionalnih in lokalnih oblasti | 38 |
| 2018/C 247/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog za ustanovitev evropskega obrambnega sklada | 43 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

128. plenarno zasedanje OR, 22. 3. 2018–23. 3. 2018

2018/C 247/01

Mnenje Evropskega odbora regij – Uresničevanje evropske agende o migracijah

1

2018/C 247/02

Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje širokopasovnih povezav v Evropi

7

2018/C 247/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Vmesni pregled Evropskega socialnega sklada za pripravo predloga za obdobje po letu 2020

11

2018/C 247/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Stroški in tveganje nekohezije: strateška vrednost kohezijske politike za uresničevanje ciljev Pogodbe in soočanje z novimi izzivi za evropske regije

16

2018/C 247/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Širitev: vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti iz držav Zahodnega Balkana v makroregionalne, čezmejne in druge pobude transnacionalnega sodelovanja v EU

22

2018/C 247/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Trgovinski sveženj

28

2018/C 247/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska industrijska strategija: vloga in vidik regionalnih in lokalnih oblasti

38

2018/C 247/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog za ustanovitev evropskega obrambnega sklada

43

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 128. plenarno zasedanje OR, 22. 3. 2018–23. 3. 2018 |
| 2018/C 247/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Spremenjeni program za podporo strukturnim reformam in novi proračunski instrumenti za euroobmočje | 54 |
| 2018/C 247/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Uredba o evropski državljanski pobudi | 62 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

128. plenarno zasedanje OR, 22. 3. 2018–23. 3. 2018

2018/C 247/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Spremenjeni program za podporo strukturnim reformam in novi proračunski instrumenti za euroobmočje

54

2018/C 247/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Uredba o evropski državljanski pobudi

62

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

128. plenarno zasedanje OR, 22. 3. 2018–23. 3. 2018

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/1

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Uresničevanje evropske agende o migracijah

(2018/C 247/01)

| Poročevalec: | Dimitrios Kalogeropoulos (EL/EPP), politično odgovoren občinskemu svetu občine Palaio Faliro |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničevanju evropske agende o migracijah
  COM(2017) 558 final |

Poročevalec:

Dimitrios Kalogeropoulos (EL/EPP), politično odgovoren občinskemu svetu občine Palaio Faliro

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničevanju evropske agende o migracijah

COM(2017) 558 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvodne ugotovitve

| 1. | poudarja, da so migracije zaradi različnih razlogov sestavni del človeške in zlasti evropske zgodovine; opozarja, da so evropska mesta in regije trenutno pod pritiskom zaradi velikega števila migrantov, katerega vzrok je nestabilnost v državah zunaj EU. Evropska celina, zlasti regije na njenih južnih in vzhodnih obrobnih območjih ter v zadnjem letu obale zahodnega Sredozemlja in Španije, vključno z njeno južno obalo ob Atlantskem oceanu, so bile dolgo izvor izseljevanja, v zadnjih letih pa so postale glavno namembno območje za tokove migrantov in beguncev iz območij zunaj EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Število migrantov in beguncev, zlasti iz afriških in azijskih držav ter Bližnjega in Srednjega vzhoda, ki poskušajo vstopiti v države Evropske unije, se je v zadnjih letih močno povečalo. V obdobju od leta 2015 je Evropa sprejela največje število migrantov in beguncev od konca druge svetovne vojne. Ta trend se je močno okrepil zaradi dejavnikov, kot so nadaljevanje krize v Siriji, nastanek konfliktnih središč v različnih regijah v Afriki in Aziji ter prizadevanja številnih ljudi na teh celinah, da bi poiskali boljše življenjske pogoje v Evropi. Glavne države prihoda v EU vključujejo države na obali Sredozemskega morja, zlasti Grčijo in Italijo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropska unija je za čim učinkovitejše reševanje tega izjemnega izziva maja 2015 napovedala evropsko agendo o migracijah (1). Neposredna prednostna naloga je bilo reševanje življenj na morju zaradi humanitarnih tragedij v Sredozemlju, zato je bilo treba določiti evropske ukrepe na naslednjih področjih: (1) izboljšanje akcij iskanja in reševanja; (2) boj proti nezakonitim kriminalnim mrežam, ki se ukvarjajo s tihotapljenjem ljudi in trgovino z njimi, (3) premestitev beguncev znotraj meja EU, (4) vračanje razseljenih oseb v njihov kraj izvora, (5) sodelovanje s tretjimi državami pri reševanju migracij v državah izvora in tranzita ter (6) zagotavljanje pomoči državam članicam EU, ki so najbolj obremenjene s prihodi migrantov in beguncev. Poleg tega so v evropski agendi o migracijah opredeljeni tudi štiri stebri za sprejetje celostne migracijske politike EU: (1) zmanjšanje spodbud za nedovoljene migracije, (2) reševanje življenj in varovanje zunanjih meja, (3) zagotovitev podlage za skladno izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema in (4) oblikovanje nove politike na področju zakonitih migracij. |
| --- | --- |

3.

| 4. | na podlagi izkušenj je jasno, da so migranti v primerih, ko ni zakonitih poti priseljevanja, prisiljeni iskati nevarnejše poti do namembnih držav. Zato se zatekajo k tihotapskim mrežam, pri čemer tvegajo življenje in osebno integriteto. V primeru žensk je ranljivost še bistveno večja; |
| --- | --- |

4.

Posebne ugotovitve

| 5. | Evropski odbor regij (OR) na začetku ugotavlja, da je evropska agenda o migracijah sicer predvsem v pristojnosti nacionalnih vlad, vendar pa imajo lokalne in regionalne oblasti na tem področju pomembno vlogo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri sprejemanju vse večjega števila beguncev in migrantov, saj so prav te oblasti organi, ki sprejemajo begunce in migrante, jim morajo zagotoviti osnovno oskrbo in bivališče ter poskrbeti, da bodo živeli v človeka dostojnih razmerah, pogosto za neopredeljena časovna obdobja, v mnogih primerih pa jim morajo tudi pomagati pri integraciji. Tu gre predvsem za regije na zunanjih mejah EU (kot so grški otoki v Egejskem morju blizu turške obale, nekatere otoške regije v Italiji, andaluzijska obala, zlasti pokrajine Cádiz, Granada in Almería, ozemlji Ceuta in Melilla ter Kanarski otoki), saj tam migranti prvič vstopijo na ozemlje EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glede na to opozarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v vse faze oblikovanja in uresničevanja evropske agende o migracijah, vključno z določitvijo prednostnih nalog, ocenjevanjem rezultatov, kakor tudi v spremljanje posledic vladnih politik na tem področju za lokalne in regionalne oblasti; v ta proces bi morale biti na pregleden način vključene vse ravni upravljanja, začenši z občinami in lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja prizadevanja EU za vzpostavitev trajnostnih političnih in upravnih struktur za reševanje vprašanj migracij in azila, ter meni, da bi morala vključevati tudi podporo oblikovanju ali krepitvi lokalnih in regionalnih institucij z zagotavljanjem učinkovitega financiranja, tehnične pomoči in usposabljanja za lokalne in regionalne oblasti, da se humanitarna pomoč ter obstoječi in prihodnji finančni viri čim bolje uporabijo, zlasti ob prvem sprejemu; s tega vidika bi morale imeti regije, ki so jih tokovi migrantov najbolj prizadeli, in tiste z znatnim deležem migrantov neposreden dostop do sredstev Evropske unije za vključevanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da poddržavne oblasti, ki so zastopane v OR, vlagajo veliko truda in tudi znatna sredstva v reševanje humanitarnih vprašanj, povezanih s tokovi beguncev in migrantov, na terenu. V zvezi s tem je OR že dokazal, da lahko pri uresničevanju evropske agende o migracijah pomembno pomaga drugim vpletenim organom (tudi Evropski komisiji); |
| --- | --- |

9.

Prednostne naloge

| 10. | po njegovem mnenju je očitno, da je zaradi kompleksnosti tega vprašanja tesno sodelovanje med državami članicami EU nujno, hkrati pa morajo biti vsi ukrepi, ki jih sprejmejo EU in njene države članice, vedno podrejeni splošnim načelom skladnosti z mednarodnim pravom in varstvom človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je resnično nujno nadaljevati prizadevanja EU za vzpostavitev in okrepitev skupnega evropskega okvira za migracije in azil, kakor tudi njeno preventivno delovanje, da bi pomagali pri soočanju z nedovoljenimi migracijami, prispevali k spodbujanju stabilnosti in zagotavljali spoštovanje temeljnih pravic v sosedstvu. EU mora biti sposobna pomagati tistim državam članicam, ki so bolj obremenjene zaradi tokov migrantov in beguncev, svojo politiko pa opreti na temeljno načelo solidarnosti, pri čemer območje Sredozemlja ter španska ozemlja zunaj Iberskega polotoka, kot sta Ceuta in Melilla, potrebujejo veliko okrepitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja potrebo po okrepitvi preprečevanja nedovoljenih migracij, da bi pomoč lahko usmerili v tiste, ki resnično potrebujejo zaščito. Izraža tudi globoko zaskrbljenost zaradi trgovine s sužnji, ki se je razvila v nekaterih državah v Afriki kot posledica poti in dejavnosti nezakonitega tihotapljenja ljudi, posebej trgovine z ženskami in dekleti s ciljem spolnega izkoriščanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi se morala Evropska unija kot največja mednarodna donatorka pomoči potruditi, da bosta migracijska politika in mednarodno razvojno sodelovanje usklajeni javni politiki. Obenem OR meni, da je nevarno, da nekatere mednarodne organizacije (Odbor za razvojno pomoč OECD) dovolijo, da razvite države stroške, ki jih imajo z obravnavo beguncev, štejejo v uradno razvojno pomoč; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da mora mednarodno razvojno sodelovanje kot javna politika, namenjena spodbujanju boljših življenjskih pogojev v tretjih državah, ki želi odpraviti neenakosti, kakor tudi njen vidik humanitarnega ukrepanja, vplivati na razmere, ki so razlog za prisilne migracije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glede na trenutne razmere ugotavlja, da so potrebni ukrepi na šestih področjih: (1) takojšen odziv in zagotovitev pomoči državam članicam, v katerih vladajo izredne razmere zaradi povečanih tokov beguncev in migrantov, (2) zmanjšanje spodbud za nadaljevanje nedovoljenih migracij, (3) upravljanje zunanjih meja EU, (4) politični azil (5) upravljanje zakonitih migracij in vključevanje migrantov v družbo ter (6) sodelovanje z državami izvora; |
| --- | --- |

15.

Odziv na izredne razmere

| 16. | pozdravlja dosedanje ukrepe EU za reševanje kritičnih razmer, ki so se pojavile zaradi povečanih tokov migrantov in beguncev v zadnjih letih. Ti ukrepi vključujejo:






  — | skupni operaciji Triton in Poseidon v srednjem oziroma vzhodnem Sredozemlju, |
| --- | --- | --- |

16.

—

skupni operaciji Triton in Poseidon v srednjem oziroma vzhodnem Sredozemlju,

| — | posebno finančno pomoč najbolj obremenjenim državam članicam, ki morajo okrepiti osnovno zdravstveno oskrbo ter socialno in pravno pomoč, ki jih tem osebam zagotavljajo regije, |
| --- | --- |

—

posebno finančno pomoč najbolj obremenjenim državam članicam, ki morajo okrepiti osnovno zdravstveno oskrbo ter socialno in pravno pomoč, ki jih tem osebam zagotavljajo regije,

| — | vzpostavitev in upravljanje zmogljivosti za sprejem in identifikacijo (žariščnih točk) v Grčiji in Italiji, pri čemer je treba vključiti tudi točke prihoda v Andaluziji, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev in upravljanje zmogljivosti za sprejem in identifikacijo (žariščnih točk) v Grčiji in Italiji, pri čemer je treba vključiti tudi točke prihoda v Andaluziji,

| — | sporazum med EU in Turčijo, ki je močno zmanjšal nenadzorovane migracijske tokove iz Turčije v Grčijo (čeprav ga ne smemo vzeti za zgled reševanja problemov na področju migracij), hkrati pa vzbudil pomisleke glede svoje skladnosti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in „vzdržnosti“ kot del celovite politike EU v odziv na krizo, |
| --- | --- |

—

sporazum med EU in Turčijo, ki je močno zmanjšal nenadzorovane migracijske tokove iz Turčije v Grčijo (čeprav ga ne smemo vzeti za zgled reševanja problemov na področju migracij), hkrati pa vzbudil pomisleke glede svoje skladnosti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in „vzdržnosti“ kot del celovite politike EU v odziv na krizo,

| — | pomoč libijski obalni straži, ki ima ključno vlogo pri zmanjšanju tokov v Italijo, v okviru operacije EUNAVFOR MED Sophia, |
| --- | --- |

—

pomoč libijski obalni straži, ki ima ključno vlogo pri zmanjšanju tokov v Italijo, v okviru operacije EUNAVFOR MED Sophia,

| — | povečanje sredstev za evropski Sklad za azil, migracije in vključevanje, s čimer so bile države članice deležne več pomoči; ta sredstva morajo prejeti regije; |
| --- | --- |

—

povečanje sredstev za evropski Sklad za azil, migracije in vključevanje, s čimer so bile države članice deležne več pomoči; ta sredstva morajo prejeti regije;

| 17. | priznava, da mora EU sprejeti še korenitejše ukrepe za:






  — | krepitev pomoči državam članicam, ki so najbolj obremenjene s prihodi migrantov in beguncev, s posebnim poudarkom na podpiranju lokalnih in regionalnih oblasti v regijah (kot so grški otoki v Egejskem morju in Italija ter južna obala in otoki Španije), ki zaradi svoje geografske lege sprejmejo večino beguncev in migrantov, |
| --- | --- | --- |

17.

—

krepitev pomoči državam članicam, ki so najbolj obremenjene s prihodi migrantov in beguncev, s posebnim poudarkom na podpiranju lokalnih in regionalnih oblasti v regijah (kot so grški otoki v Egejskem morju in Italija ter južna obala in otoki Španije), ki zaradi svoje geografske lege sprejmejo večino beguncev in migrantov,

| — | blažitev pritiska na regije, ki sprejemajo večino beguncev in migrantov, ob upoštevanju dejavnikov, kot so posebne razmere na otokih, |
| --- | --- |

—

blažitev pritiska na regije, ki sprejemajo večino beguncev in migrantov, ob upoštevanju dejavnikov, kot so posebne razmere na otokih,

| — | zagotavljanje strogega izvajanja sporazuma med EU in Turčijo, vključno z določbami glede vračanja ljudi v Turčijo, ob polnem spoštovanju humanitarnih načel in standardov mednarodnega prava in hkratnem zagotavljanju dostopa do ustreznih azilnih postopkov za tiste, ki so do njih upravičeni, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje strogega izvajanja sporazuma med EU in Turčijo, vključno z določbami glede vračanja ljudi v Turčijo, ob polnem spoštovanju humanitarnih načel in standardov mednarodnega prava in hkratnem zagotavljanju dostopa do ustreznih azilnih postopkov za tiste, ki so do njih upravičeni,

| — | zagotavljanje potrebne pomoči skupinam, ki pri preseljevanju najbolj trpijo, zlasti mladoletnikom brez spremstva; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje potrebne pomoči skupinam, ki pri preseljevanju najbolj trpijo, zlasti mladoletnikom brez spremstva;

| 18. | poudarja pozitivno vlogo nekaterih nevladnih organizacij pri reševanju hudih problemov v zvezi z nastanitvijo, hrano, zdravstvenim varstvom in podobnimi zadevami za begunce in migrante, zlasti v regijah, ki sprejemajo največ beguncev in migrantov, vendar pa opozarja na potrebo po boljšem usklajevanju dejavnosti nevladnih organizacij v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bo njihov prispevek bolj racionalen in učinkovit ter združljiv z lokalnimi potrebami in razmerami, saj morajo tudi one upoštevati potrebne zahteve glede preglednosti in družbene odgovornosti; meni, da bi lahko imela evropska prostovoljska služba v sodelovanju z nevladnimi organizacijami in javnimi upravami bistveno vlogo pri sprejemanju beguncev in migrantov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen mednarodne humanitarne pomoči, ki jo EU in njene države članice nudijo tretjim državam, katerih kritične razmere so tesno povezane s povečanjem migracijskih tokov; |
| --- | --- |

19.

Odvračanje nedovoljenih migracij

| 20. | meni, da je bistveno nadaljevati prizadevanja EU v sodelovanju s tretjimi državami za boj proti nezakonitim migracijskih mrežam, zlasti v državah izvora in tranzitnih državah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja potrebo po trdni pravni podlagi za operacijo EUNAVFOR MED Sophia, da bi povečali njeno učinkovitost in izboljšali njeno sposobnost razbitja poslovnega modela tihotapcev in trgovcev z ljudmi; tako poziva institucije EU, naj sodelujejo z libijsko obalno stražo pri preprečevanju tega, da bi čolni in manjše ladje, ki nezakonito izplujejo, prispeli v EU. Ugotavlja, da se je patruljiranje, s podporo iskanju in reševanju vred, sčasoma preselilo iz voda blizu ozemlja Italije v vode bliže Libiji. Priznava, da je bila ena od neposrednih posledic tega sprememba v načinu delovanja tihotapcev. Ti migrante z neurejenim statusom in begunce posedejo v poceni gumijaste čolne, ki niso primerni za plovbo in ne morejo doseči italijanske obale, saj se zanašajo, da jih bodo patrulje prestregle blizu ali znotraj libijskih teritorialnih voda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja zelo produktiven ukrep: ustanovitev Evropskega centra za boj proti tihotapljenju migrantov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi več pobud za oblikovanje skladnega akcijskega načrta, ki bi vključeval vse države članice EU, ustrezne organe EU in druge vpletene organe, da se zagotovi učinkovitejše ukrepanje proti tihotapskim mrežam; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je treba izboljšati učinkovitost evropskega okvira za vračanje ljudi, ki nimajo pravice ostati, da bo mogoče povečati število vrnitev v skladu z evropskimi in mednarodnimi pravili; |
| --- | --- |

24.

Upravljanje meja

| 25. | pozdravlja ustanovitev Evropske agencije za mejno in obalno stražo kot zelo pomemben in odločilen ukrep, ki je posebej namenjen učinkovitejšemu varovanju zunanjih meja EU. Delo Evropske agencije za mejno in obalno stražo omogoča boljše usklajevanje med državami članicami EU ter zagotavlja takojšen in učinkovit odziv na razmere, ki zahtevajo takojšnje ukrepe na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da bi lahko Evropska agencija za mejno in obalno stražo razširila obseg svojega delovanja in pomagala na področjih, kot so: (1) zagotavljanje tehnične in operativne pomoči v podporo službam za iskanje in reševanje ljudi, ki so v nevarnosti na morju, med operacijami varovanja morskih meja, (2) organizacija, usklajevanje in izvajanje operacij vračanja in posredovanja, (3) spodbujanje operativnega sodelovanja med državami članicami in tretjimi državami v zvezi z upravljanjem zunanjih meja EU; poudarja, da je treba nujno zmanjšati število prečkanj in preprečiti, da bi čolni in manjše ladje, ki nezakonito izplujejo, prispeli v EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi sklop smernic za vzpostavitev in upravljanje centrov za sprejem in identifikacijo (žariščnih točk) na zunanjih mejah vseh držav članic EU, ki bi med drugim zagotavljale popolno spoštovanje temeljnih pravic na ravni EU in na mednarodni ravni ter določale poseben upravni okvir za te centre. Temeljiti bi morale na izkušnjah (tudi ustreznih lokalnih in regionalni oblasti), pridobljenih pri ustanavljanju in upravljanju centrov za sprejem in identifikacijo v Grčiji in Italiji, pri katerih se je izkazalo, da je treba proučiti možnost za posebno obravnavo beguncev in migrantov; |
| --- | --- |

27.

Skupna azilna politika

| 28. | meni, da se mora skupni evropski azilni sistem prilagoditi sedanjim nujnim potrebam, zato se mu zdi absolutno bistveno pregledati stanje, ki ga vzpostavlja dublinski sistem meril in mehanizmov za odločanje, katera država članica EU je odgovorna za obravnavo prošnje za azil; v zvezi s tem poziva države članice k napredku pri predlagani reformi ustrezne zakonodaje EU, ki najbrž sicer ne bo zadoščala, vendar bo korak v pravo smer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da sedanji sistem povzroča neenakomerno porazdelitev beguncev in migrantov med državami članicami in da večji pritisk občutijo države članice (zlasti Grčija in Italija), ki zaradi svoje geografske lege sprejmejo veliko večino prišlekov. Sedanje stanje prispeva k družbenim napetostim in nezadovoljstvu v državah, ki se soočajo z nesorazmernim številom prihodov beguncev in migrantov brez urejenega statusa, zlasti na lokalni ravni, to pa ustvarja sekundarna migracijska gibanja v EU. Za učinkovitejše reševanje tega vprašanja bi bilo nujno treba skupaj z najbolj prizadetimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi obravnavati dolgoročno možnost, da se odgovornost za obravnavo prošenj za azil z nacionalne ravni prenese na raven EU. Poleg tega OR poziva države članice EU, naj pospešijo postopke obravnave prošenj za azil, pri čemer ne sme biti ogrožena pravna varnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je načrt za sorazmerno porazdelitev beguncev med vsemi državami članicami konstruktiven, hkrati pa priznava, da kljub določenemu napredku na tem področju sistem ni stoodstotno učinkovit; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zatrjuje, da je uporaba načela solidarnosti med državami članicami pogoj za ustrezno obravnavanje velikega števila prosilcev za azil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti zaščiti žensk (zlasti mater in nosečnic) ter otrok (zlasti tistih brez spremstva), ki sta najranljivejši skupini beguncev; v državah, v katerih imajo regije upravna pooblastila za skrbništvo nad mladoletniki brez spremstva, bi morale omenjene regije prejemati finančno pomoč za skrb za te mladoletne migrante; |
| --- | --- |

32.

Zakonite migracije in vključevanje

| 33. | poudarja, da je treba v skladu z mednarodnim pravom zakonitim migrantom ali osebam, ki so upravičene do statusa mednarodne zaščite, zagotoviti varne poti do EU, kot so humanitarni vizumi, povečano združevanje družin ali zasebni sponzorski programi. Zato je nujno vzpostaviti in poglobiti obstoječe oblike sodelovanja s tretjimi državami, bodisi z državami izvora razseljenih oseb bodisi z državami, skozi katere te osebe potujejo do EU. Ustanavljanje žariščnih točk na ozemlju tretjih držav je pomemben korak v tej smeri, zato mora EU sprejeti vse potrebne ukrepe za doseganje ustreznih sporazumov s temi državami ter zagotoviti polno spoštovanje prava EU in mednarodnih standardov glede človekovih pravic. Hkrati bo treba razviti skladen okvir smernic in predpisov, da bi zagotovili vse bistvene elemente za nemoteno delovanje žariščnih točk; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je prednostna naloga čim hitrejše in celovitejše vključevanje državljanov tretjih držav (zakonitih migrantov in beguncev) v družbe držav članic EU. Vključevanje mora potekati na več ravneh in celostno. Vendar pa je treba upoštevati tako lokalne posebnosti držav gostiteljic, kot tudi posebnosti in razlike (nacionalne, jezikovne, verske itd.) med državljani tretjih držav. Zato je treba pristop prilagoditi posebnim okoliščinam posameznega primera; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da bo uspeh politik vključevanja vedno temeljil na načelih demokracije, spoštovanja človekovih pravic, enakosti spolov, strpnosti, svobode izražanja in pravne države, ki so temeljne evropske vrednote; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da morata biti civilna družba in zasebni sektor na lokalni in regionalni ravni vključena v vse načrte, katerih cilj je vključevanje migrantov, saj se ne sme pozabiti, da je dostojna zaposlitev osnovni pogoj za uspešno dokončanje vsakega projekta vključevanja. V zvezi s tem opozarja Komisijo na dobre prakse na mednarodni ravni, ki so uspešne prav zato, ker so prebivalci na območju sprejema udeleženi od vsega začetka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da imajo javni in regionalni organi ključno vlogo pri pripravi načrtov, katerih cilj je popolna vključitev migrantov in beguncev. V zvezi s tem poziva Komisijo, naj upošteva dobre prakse in pilotne izkušnje, ki so jih potrdile mednarodne organizacije, kot je Visoki komisariat Združenih narodov za begunce (UNHCR), in ki jih evropske lokalne in regionalne oblasti že izvajajo; |
| --- | --- |

37.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti ter OR

| 38. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti lahko imajo in morajo imeti pomembno vlogo na vseh zgoraj omenjenih področjih. Lokalne in regionalne oblasti rešujejo vsa vprašanja v zvezi s tokovi migrantov in beguncev na terenu, zato morajo nujno imeti potrebna finančna sredstva za soočanje s temi izzivi; za to je potreben proračun EU, ki bo sorazmeren s povečanimi potrebami in bo med njimi razporejen glede na dejavnosti, ki jih dejansko opravljajo, na področju pristojnosti EU za zaščito zunanjih meja Unije in za migracije. Tesno vključevanje poddržavnih oblasti in organov bi pripomoglo k vzpostavitvi upravljanja, ki bi lahko zasnovalo in izvajalo usklajene in skladne politike med različnimi ravnmi. S tega vidika bi morale lokalne in regionalne oblasti prevzeti del upravljanja Sklada za azil, migracije in vključevanje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | na koncu poudarja vlogo OR kot glavnega uradnega organa, ki zastopa lokalne in regionalne oblasti na ravni EU in ki lahko učinkovito spodbuja dialog z državami izvora in/ali tranzitnimi državami beguncev in migrantov, in sicer prek organizacij, kot sta Evro-sredozemska skupščina lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in konferenca regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP). |
| --- | --- |

39.

V Bruslju, 22. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 240 final.

1

---

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/7

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje širokopasovnih povezav v Evropi

(2018/C 247/02)

| Poročevalec: | Mart Võrklaev (EE/ALDE), župan občine Rae |
| --- | --- |

Poročevalec:

Mart Võrklaev (EE/ALDE), župan občine Rae

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da je hitra rast digitalnih tehnologij po podatkih Svetovne banke (1) povsod po svetu sprožila daljnosežne družbene spremembe in da je internet postal ključna infrastruktura, ki znižuje stroške izmenjave informacij ter spodbuja inovacije, to pa vodi k boljši povezanosti med ljudmi, podjetji in vladami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira delo širokopasovne platforme, ki je skupni projekt OR in Evropske komisije. Njen cilj je boljše sodelovanje, urejanje, izvajanje in seveda tudi financiranje digitalne povezljivosti v Evropi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se zaveda, da je bila standardna pokritost s fiksnimi širokopasovnimi povezavami leta 2015 v gospodinjstvih v Uniji 97-odstotna (povprečna uporaba je znašala 72 %), storitve, ki temeljijo na brezžičnih tehnologijah, pa imajo še večji doseg. Vendar pa so med državami članicami razlike v razpoložljivosti in cenovni dostopnosti fiksnih širokopasovnih povezav v mestih in na podeželju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je v skladu s sedmim poročilom o koheziji potrebnih več naložb; dostop do temeljnih širokopasovnih povezav imajo sicer vsa gospodinjstva v EU, veliko hitrejša širokopasovna omrežja nove generacije (NGA, Next Generation Access – dostopovna omrežja naslednje generacije) pa so na voljo samo 40 % prebivalcev na podeželju, za razliko od mest, kjer so na voljo 90 % prebivalcev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da lahko počasne internetne povezave in slaba pokritost na podeželju, pa tudi specifični problemi na redko poseljenih območjih in v najbolj oddaljenih regijah EU, začnejo ovirati uresničevanje ambicioznih ciljev EU za obdobje od leta 2020 do leta 2025, ko naj bi po ocenah Evropske komisije EU lahko letno ustvarila približno 146,5 milijarde eurov in do 2,4 milijona novih delovnih mest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se strinja s stališčem skupine G20 (2), da je končni cilj odprave digitalnega razkoraka vključiti vse državljane in jim omogočiti, da po enakih pogojih izkoriščajo digitalni razvoj, ki prinaša več prednosti, od večje učinkovitosti, večje socialne in ekonomske vključenosti pa vse do večjih možnosti za sodelovanje v novem gospodarstvu. Digitalni razkorak ima dve razsežnosti: dostop do dobre širokopasovne internetne povezave ter zmožnost in motivacija za uporabo internetnih storitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je rešitev problema „končnega dela povezave“ pomembna za razvoj celotne EU in da so zato potrebni prožni ukrepi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da so lahko infrastruktura IKT in širokopasovne povezave zelo pomembne za krepitev zmogljivosti pri obvladovanju strukturnih sprememb na podeželju, ki so posledica upadanja števila prebivalstva; beg s podeželja in marginalizacija podeželskih območij sta namreč v vsej Evropi vse večji problem; |
| --- | --- |

8.

Težave s povezljivostjo in možne rešitve

| 9. | meni, da se je treba lotiti več velikih izzivov, kot so:






  — | omejene mrežne povezave zelo visokih hitrosti pri fiksni in mobilni infrastrukturi v vsej EU, |
| --- | --- | --- |

9.

—

omejene mrežne povezave zelo visokih hitrosti pri fiksni in mobilni infrastrukturi v vsej EU,

| — | tveganje nezadostne zmogljivosti za odzivanje na hitre tržne in tehnološke spremembe, kot je vzpon interneta stvari, |
| --- | --- |

—

tveganje nezadostne zmogljivosti za odzivanje na hitre tržne in tehnološke spremembe, kot je vzpon interneta stvari,

| — | administrativne ovire zaradi prekomerne regulacije in slabe usklajenosti, kar velja tudi za pravila o državni pomoči; |
| --- | --- |

—

administrativne ovire zaradi prekomerne regulacije in slabe usklajenosti, kar velja tudi za pravila o državni pomoči;

| 10. | izraža zaskrbljenost v zvezi s povpraševanjem po povezavah na nekaterih območjih, iz česar je razvidno, kako pomembni so učni načrti in programi e-učenja za odrasle. Pri širokopasovnih povezavah ne gre le za vprašanje financiranja, temveč tudi za povpraševanje po izgradnji in rabi infrastrukture. Vse javne ustanove, šole in izobraževalne ustanove morajo biti opremljene s hitrimi širokopasovnimi povezavami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so v nekaterih državah in regijah problematični tudi slabo tehnično znanje ter pomanjkanje informacij o možnostih financiranja širokopasovne infrastrukture in o primerih dobre prakse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izrecno pozdravlja ustanavljanje strokovnih širokopasovnih centrov odličnosti in sodelovanje različnih generalnih direktoratov Evropske komisije pri uresničevanju skupnega cilja, kar bi se moralo pokazati tudi v prihodnjem proračunu EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ocenjuje, da je treba centre odličnosti ustanoviti v vseh državah članicah. Ti tvorijo skupno mrežo za sodelovanje, lokalne in regionalne oblasti pa morajo te centre kontaktirati, še preden začnejo iskati rešitve – posvetovanja je treba organizirati vnaprej in poiskati optimalne rešitve glede na nacionalne in regionalne posebnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja nabor petih instrumentov za podeželska območja EU, ki naj bi prinesel napredek z vidika boljše širokopasovne pokritosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | skrbno spremlja, kako se razvija potencial zasnove za pametne vasi iz izjave Cork 2.0 z naslovom Boljše življenje na podeželju. Pri tem gre za naložbe v sektor IKT za večjo kakovost življenja in zagotovitev dostopa do javnih storitev ter infrastrukture, ob čemer je treba hkrati upoštevati teritorialne posebnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v zvezi s tem pozdravlja večji poudarek, ki se v določbah o dostopu do omrežja daje zmerni regulaciji in konkurenci na področju infrastrukture za spodbuditev naložb. Pozdravlja tudi osredotočenost na tržne kolaborativne rešitve za spodbujanje nadaljnjega razvoja infrastrukture na lokalni in regionalni ravni, kjer to z družbenega vidika ni enostavno. Pomembno je, da je dostop urejen tako, da se prispeva k preprečevanju digitalnega razkoraka pri izredno zmogljivih omrežjih in h krepitvi teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi bilo treba zaradi spodbujanja konkurence na trgu fiksnih telekomunikacij, pa tudi na trgu za 5G, storitve ločiti od omrežja, tako kot je to v sektorju energije (ločitev dejavnosti). Več držav članic EU (kot sta Švedska in Združeno kraljestvo) je na primer telekomunikacijske storitve popolnoma ločilo od upravljanja omrežij. Optična omrežja bi morala pripadati telekomunikacijskim podjetjem, katerih poslovni model temelji na enakopravnem dostopu vseh ponudnikov storitev do omrežja. Tako bi bilo lahko na trgu prisotnih veliko ponudnikov, potrošniki bi lahko izbirali storitve glede na želeno razmerje med kakovostjo in ceno, povrh pa bi tako tudi zagotovili dolgoročni razvoj tega področja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi v takšnem primeru vsi imeli enake možnosti pri razvoju omrežij 5G in da nihče ne bi smel biti odvisen od temeljne infrastrukture, ki je v lasti telekomunikacijskih podjetij, ki prevladujejo na trgu. Ravno zato bi EU morala podpirati vzpostavljanje odprtih omrežij in tudi države članice voditi v to smer, tako da bi bila vsa nova in obstoječa optična omrežja neodvisna od upravljavca; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na pomen zbiranja natančnejših geografskih podatkov o razpoložljivi infrastrukturi in načrtovanih projektih, da se lahko opravi analiza trga in opredelijo območja nezadostne mrežne pokritosti. Ta se običajno nahajajo v redko poseljenih in strukturno šibkih regijah, zato bi lahko s pravimi podatki o njih povečali učinkovitost javnega financiranja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se zavzema za zakonodajno ureditev v državah članicah, ki bi omogočila, da se pri izgradnji širokopasovnih omrežij čim bolj prožno uporablja razpoložljiva infrastruktura (električna omrežja, daljnovodi ipd.). To bi pri zagotavljanju nove širokopasovne strukture prihranilo čas in denar; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je v sedanjem programskem obdobju na voljo 14 milijard eurov iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za razvoj širokopasovne infrastrukture; |
| --- | --- |

21.

| 22. | se zavzema za to, da se širokopasovne povezave spodbujajo s krepitvijo kohezijske politike, med drugim zato, da bi na podeželskih, redko poseljenih območjih EU preprečili najhujše nedelovanje trga. To pomeni, da bo morebiti treba povečati sredstva za finančne instrumente (kot so posojila) v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko in drugimi razvojnimi bankami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpira večjo uporabo Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) in Evropskega sklada za strateške naložbe pri zagotavljanju sredstev za finančne instrumente in združevanju zmogljivosti (kombiniranje nepovratnih sredstev s finančnimi instrumenti), kar je potrebno za odpravo zmernejših pomanjkljivosti trga, kot je premalo lastniškega financiranja za manjše projekte na bolj trajnostnih področjih. Takšni dopolnilni ukrepi bi zagotovili visoko kakovostno širokopasovno povezljivost v vseh regijah EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priporoča, naj se skupna širokopasovna platforma uporabi kot instrument sodelovanja in naj se v delo platforme vključi tudi generalni direktorat za regionalno politiko; |
| --- | --- |

24.

| 25. | soglaša s spodbujanjem uporabe programov EU in razvojem novih konceptov za javno-zasebna partnerstva v podporo naložbam v širokopasovne povezave; |
| --- | --- |

25.

| 26. | znova poziva, da je treba tam, kjer velika podjetja niso zainteresirana za naložbe, majhna pa imajo težave z izpolnjevanjem zahtev, razviti preprostejše modele, ki bodo majhnim podjetjem omogočili lažje naložbe, in tako zagotoviti rešitve za takšna slabo pokrita območja, ali pa projekte za razvoj širokopasovne infrastrukture priznati kot storitve splošnega gospodarskega pomena (3); |
| --- | --- |

26.

| 27. | v zvezi s tem opozarja, da je nujno poenostaviti postopke, saj je tehnični razvoj hitrejši od vzpostavljanja ustreznih struktur; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bodo razvojni načrti za širokopasovne povezave resnično učinkoviti le, če bodo pripravljeni s soglasjem med telekomunikacijskimi podjetji, državami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, saj se s tem zagotovi, da so upoštevani interesi vseh držav, mest in regij. V državah, kjer je bilo soglasje doseženo (kot sta Švedska, in Združeno kraljestvo), so širokopasovne povezave že veliko bolj napredovale. Če soglasja ni, obstaja nevarnost, da bo širokopasovna pokritost zunaj območij velikih mest še naprej neustrezna; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja odlično pobudo Evropske investicijske banke za uvedbo sklada za širokopasovne povezave in poziva k njeni hitri uresničitvi; izraža upanje, da bo prispevala k financiranju zlasti majhnih projektov in odpravi „belih lis“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | želi spomniti na priporočila, ki jih je pripravil za skupino na visoki ravni za poenostavitev v obdobju po letu 2020 in v katerih je opozoril na nujnost uskladitve pravil o državni pomoči in javnih naročilih za sklade ESI z določbami za centralno upravljane programe. OR znova poziva, naj se preveri, ali bi bilo mogoče nekatere ali vse izdatke iz skladov ESI v obdobju po letu 2020 izvzeti iz postopka, ki velja za državno pomoč. V zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je skupina na visoki ravni upoštevala njegova priporočila glede nujnosti priprave skupnih opredelitev, ki bi omogočile primerjavo med sredstvi in njihovo kombiniranje (4); |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da bi bilo treba smernice Skupnosti o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij prilagoditi različnim možnostim financiranja s sredstvi EU, ki so na voljo za širokopasovne povezave. Izraža zaskrbljenost glede števila zavrnjenih priglasitev, kar na koncu upočasni naložbe ali jih celo prepreči in je tako razlog za počasen napredek pri vzpostavljanju širokopasovnih povezav na teh območjih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kot je navedel v priporočilih za skupino na visoki ravni za poenostavitev, izraža zadovoljstvo, da bo preverjeno tudi načelo diferenciranega pristopa. Takšen pristop naj bi precej zmanjšal upravno breme in omogočil večje upoštevanje posebnosti konteksta izvajanja v posameznih regijah. Tako bi olajšal lokalni pristop in spodbujal naložbe v širokopasovno infrastrukturo po meri; |
| --- | --- |

32.

| 33. | svetuje, naj se čim hitreje vzpostavijo hitre širokopasovne povezave, ki bodo zagotovile univerzalno pokritost, da se ustvarijo pogoji za gigabitno družbo, čim bolj izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja enotni digitalni trg, in tako prispeva k razvoju vseh držav članic na tem področju. Za dosego tega cilja je treba uporabiti različne rešitve, kajti povezovanje vsakega posameznega gospodinjstva v optično omrežje je lahko drago in zamudno, zlasti na redko poseljenih območjih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poleg kabelskih povezav bi bilo treba razmisliti in preveriti, ali bi bilo v razloženih naseljih in na nedostopnih območjih smiselno razvijati mobilne širokopasovne storitve, satelitske širokopasovne povezave ter javna brezžična omrežja v javnih prostorih in javnih ustanovah, kot je pobuda WIFI4EU. Alternativne rešitve bodo pospešile razvoj omrežja in hkrati prihranile denar, vendar pa je treba o njih razmisliti in postopati sistematično, da bodo prilagojene potrebam in da bodo uvedene tehnologije dolgoročno uporabne; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba obravnavati probleme v zvezi z upravljanjem radijskih frekvenc, ki so posledica hitrega razvoja komunikacijskih omrežij 5G, saj tehnologija 5G zahteva visokozmogljiva omrežja v vsej EU. Zelo pomembno je poiskati skupen pristop k razdeljevanju licenc (dodelitev frekvenčnega spektra) za višje frekvence, ki se bodo uporabljale v prihodnje (oz. radijske frekvence), za kar sta morebiti nujna tudi zanesljivejši pravni okvir za skupno uporabo spektra in večja prožnost, da bo mogoče na nacionalni ali regionalni ravni upoštevati razlike v povpraševanju po usklajenih frekvenčnih pasovih; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podpira temeljne ukrepe, navedene v Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah, kot so uvedba novih določb za spodbujanje razvoja zelo hitrih omrežij v vsej Evropi, ki omogočajo hitrost več gigabitov v sekundi, razširitev področja uporabe pravnega okvira, tako da bo vključeval nove komunikacijske instrumente, t. i. storitve OTT (over-the-top services), ter preskrba končnih uporabnikov s cenovno dostopno delujočo internetno povezavo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podpira natečaj Evropske komisije European Broadband Awards, ki prispeva k seznanjanju z rešitvami za razširjanje širokopasovne pokritosti in s primeri dobre prakse na tem področju. |
| --- | --- |

37.

V Bruslju, 22. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  World Development Report 2016: Digital dividends (Poročilo o svetovnem razvoju: digitalne dividende).

1

(Poročilo o svetovnem razvoju: digitalne dividende).

(2)  Digital infrastructure: Overcoming the Digital Divide in Emerging Economies, G20 Insights, april 2017 (Digitalna infrastruktura: premoščanje digitalnega razkoraka v gospodarstvih v vzponu).

2

(Digitalna infrastruktura: premoščanje digitalnega razkoraka v gospodarstvih v vzponu).

(3)  COR-2016-02880.

3

(4)  COR-2017-04842-00-00-PAC-TRA (SL).

4

---

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/11

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Vmesni pregled Evropskega socialnega sklada za pripravo predloga za obdobje po letu 2020

(2018/C 247/03)

| Poročevalka: | Catiuscia Marini (IT/PES), predsednica dežele Umbrije |
| --- | --- |

Poročevalka:

Catiuscia Marini (IT/PES), predsednica dežele Umbrije

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Kohezijska politika

| 1. | opozarja na pomen regionalne kohezijske politike kot temeljne politike Evropske unije, namenjene doseganju ciljev Unije, kot so določeni v Pogodbah EU, ki vključuje vse ravni oblasti in jim nalaga odgovornost ter upošteva teritorialne posebnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je kohezijska politika med najbolj spremljanimi in ocenjevanimi evropskimi politikami, kar je razvidno iz mnogih opravljenih ocenjevanj ter iz ugotovitev kohezijskih poročil, ki jih Evropska komisija redno pripravlja in ki se obravnavajo na številnih forumih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na razširjenost te politike, zaradi katere je dobro znana med evropskimi državljani in s čimer prispeva k njihovemu pozitivnemu dojemanju Evrope v trenutku, ko mora EU nujno izboljšati lastno podobo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je pomemben nov, pravno zavezujoč skupni strateški okvir za vse evropske politike, ki ohranja obstoječe izvedbene instrumente teritorialnega razvoja, ki se financirajo iz različnih skladov (lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe); meni, da je pomembna tudi trdno zastavljena uredba o skupnih določbah, ki zajema vse evropske strukturne in investicijske sklade, saj je bistvenega pomena za vzpostavljanje potrebnih sinergij med politikami, katerih cilji se dopolnjujejo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se sklicuje na svoje nedavno mnenje o prihodnosti kohezijske politike (1) (sprejeto maja 2017) in mnenje o poenostavitvi (sprejeto februarja 2018) (2), v katerih je predstavil glavne smeri prihodnjih izboljšav te politike, zlasti v smislu odločnejše usmerjenosti v rezultate ter večje poenostavitve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se kljub temu zaveda, da nezadostna prepoznavnost rezultatov in učinka kohezijske politike, zaradi česar ta ni dovolj cenjena, včasih negativno vpliva na javno mnenje o strukturnih skladih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zato poziva k razvoju komunikacijskih orodij, ki bodo učinkovitejša in bolj vključujoča, sposobna ustvariti pozitiven in aktiven odnos do uporabe sredstev; |
| --- | --- |

7.

Vloga Evropskega socialnega sklada

| 8. | opozarja, da je bil Evropski socialni sklad (ESS) prvi instrument financiranja EU, vzpostavljen z Rimsko pogodbo leta 1957, in ostaja glavni instrument Evropske unije, ki neposredno koristi državljanom, zlasti na področju politik zaposlovanja, socialnega vključevanja in izobraževanja, ter pomembno prispeva k reformi javne uprave in sodstva; kot tak spodbuja polno zaposlenost, skuša izboljšati produktivnost dela in enakost možnosti, spodbuja socialno vključenost, zmanjšuje razlike v stopnjah zaposlenosti med evropskimi regijami ter znotraj regij kakor tudi med mesti in podeželjem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja pozitivne učinke izvajanja programov, ki se financirajo iz ESS: po ocenah je v obdobju med letoma 2007 in 2014 s podporo ESS 9,4 milijona evropskih državljanov našlo zaposlitev, 8,7 milijona pa končalo poklicno usposabljanje (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da so mnoge države članice EU zmanjšale sofinanciranje ukrepov ESS, kar je pogosto tudi posledica politik fiskalne konsolidacije, zato države članice poziva, naj poskrbijo za zadostno nacionalno sofinanciranje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vseeno poudarja v zadnjih letih prejšnjega programskega obdobja okrepljeno vlogo ESS kot samodejnega stabilizatorja za podporo ukrepov evropskega načrta za oživitev gospodarstva v času gospodarske krize, pri čemer se je z zvišanjem stopenj sofinanciranja EU in prilagajanjem predhodnega financiranja izkazal kot dovolj prožen za zaščito socialnih naložb v regijah, ki so na udaru asimetričnih gospodarskih pretresov, za odziv na izzive ter za podporo najbolj ranljivim in izpostavljenim skupinam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k tesnejši povezavi med deležem socialno izključenih ljudi in dodeljevanjem sredstev. Poudarja, da bi bolj teritorialno usmerjen in bolj lokalen pristop k uporabi sredstev povečal učinkovitost porabe sredstev in uspešnost pomoči; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prav tako vztraja, da je vloga ESS v zvezi s skupnim deležem javnih naložb na področju socialnih politik še toliko pomembnejša, saj je vrzel pri naložbah v socialno infrastrukturo v EU ocenjena na najmanj 100 do 150 milijard EUR letno, kar skupno znaša več kot 1,5 bilijona EUR v obdobju 2018–2030. Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) le delno prispeva k premostitvi vrzeli, saj so trenutno le štirje odstotki odobrenega financiranja namenjeni projektom za socialno infrastrukturo; poudarja, da je treba najti ravnovesje med načrtovanimi naložbami v socialni kapital, sofinanciranimi v okviru ESS, ter naložbami v socialni kapital, spretnosti in človeški kapital v okviru morebitnega prihodnjega sklada InvestEU in se izogniti njihovemu podvajanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odobrava ukrepe za večji pomen ESS v obdobju 2014–2020 – tako pri aktivni politiki zaposlovanja kot pri socialnem vključevanju – kot so določitev minimalnega zagotovljenega deleža ESS, posebni ukrepi za zaposlovanje mladih (pobuda za zaposlovanje mladih) in poudarek na rezultatih in učinkovitosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja spodbudne dosežke sedanjega programskega obdobja, ki so razvidni iz strateškega poročila za leto 2017: 4,2 milijona brezposelnih in 2,1 milijona neaktivnih oseb je bilo vključenih v ukrepe za lažji dostop do trga dela; 14,6 milijarde je bilo vloženih v izobraževanje in usposabljanje; 700 000 oseb je izboljšalo svoja znanja in spretnosti; 634 000 invalidov je bilo deležnih pomoči pri iskanju zaposlitve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da je imel ESS veliko evropsko dodano vrednost v prejšnjih in sedanjem programskem obdobju, saj je imela pomoč iz ESS v številnih državah članicah in regijah konkreten in izmerljiv vpliv pri obravnavi vprašanj, kot so visoke stopnje brezposelnosti, demografski upad in revščina, ki so v strategiji Evropa 2020 opredeljeni kot evropske prednostne naloge; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja na pomen tega, da je znaten del sredstev namenjen ukrepom krepitve zmogljivosti lokalnih in regionalnih javnih uprav, da se jih podpre pri izvajanju strukturnih reform, med drugim v skladu z reformnim načrtom posamezne države članice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je kljub temu zaskrbljen zaradi zamude pri izvajanju ukrepov za spodbujanje vključevanja obrobnih in podeželskih območij, zato poziva, naj se večja pozornost nameni spodbujanju socialnega vključevanja na najbolj prikrajšanih mestnih in podeželskih območjih, zlasti v povezavi z ekonomsko-socialnim vključevanjem mladih; |
| --- | --- |

18.

Socialna razsežnost evropskih politik

| 19. | meni, da je evropski steber socialnih pravic pomemben za prispevek EU h gospodarskemu in družbenemu napredku, boju proti diskriminaciji in socialni izključenosti, pomoči državljanom pri prilagajanju zahtevam trga dela, spodbujanju državljanov k izkoriščanju digitalne revolucije ter k njihovi zaščiti pred vse večjimi grožnjami in negotovostmi znotraj in zunaj meja EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kar zadeva obmejne regije, ponovno opozarja na pomen spodbujanja resnične čezmejne mobilnosti delovne sile z odstranitvijo ovir, povezanih z delovnim pravom in socialno varnostjo (odpravo davčnih ovir, izvozom nadomestil za brezposelnost in prenosljivostjo pokojninskih pravic). Ponovno opozarja tudi, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo tudi na področju svetovalnic za vozače z uporabo storitev mreže EURES ali obstoječih čezmejnih struktur (4); |
| --- | --- |

20.

| 21. | zato poudarja posebni pomen evropskega stebra socialnih pravic, ki socialno razsežnost postavlja v ospredje evropske agende; poudarja tudi potrebo po usklajevanju strategij in ciljev, ki bi morali biti skupni evropskemu stebru socialnih pravic in ESS (5), ter poziva, naj se ustrezna načela izmed 20 ključnih načel, zajetih v stebru, upoštevajo v programih, ki jih podpira ESS; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priporoča, da se pri izvajanju načel socialnega stebra v okviru programskega načrtovanja ESS ustrezno upošteva zahteva po uvedbi povezanih ukrepov, ki bodo zrcalili lokalne posebnosti in srednjeročne trende na trgu dela EU – na katere opozarjajo lokalne in regionalne oblasti – ter perspektive za zaposlovanje v EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na tesno povezanost socialnega stebra s kohezijsko politiko, saj slednja zaradi svojega posebnega upravljanja na več ravneh lahko združi izvajanje projektov evropskega merila s spoštovanjem „družbenih pogodb“, značilnih za posamezne države članice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je treba razpravo o socialnem stebru pospremiti s prvo oceno postopka in rezultatov izvajanja tematskega cilja 9 (socialna vključenost in boj proti revščini) na ravni EU z vidika njihove povezanosti z modeli socialnega varstva različnih držav članic ter kriz in sprememb, s katerimi se spopadajo, saj bo težko oceniti prispevek tega cilja k stebru, ne da bi se oprli na realnost na terenu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja pred morebitnim podvajanjem med prihodnjim programom za strukturne spremembe in možnimi področji podpore strukturnim spremembam, ki se v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov obravnavajo s tematsko osredotočenostjo, ki trenutno temelji na ciljih strategije Evropa 2020, pozneje pa na strategiji, ki jo bo nadomestila. Zato poziva k opredelitvi obsega strukturnih sprememb, upravičenih do podpore EU, na podlagi pristojnosti in dodane vrednosti EU ter jasnega razlikovanja med upravičenostjo na podlagi kohezijske politike (člen 175) in upravičenostjo na podlagi upravnega sodelovanja (člen 197); |
| --- | --- |

25.

Priporočila za obdobje po letu 2020

| 26. | upa, da se bo postopek priprave predloga za prihodnji večletni finančni okvir začel pravočasno, da bo možno ustrezno vključiti državljane in glavne zainteresirane strani, s čimer bi se izognili počasnosti pri sprejemanju uredb in smernic, kar je bilo krivo za zamude pri začetku sedanjega programskega obdobja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | na podlagi študije OR z naslovom Stanje in prihodnji izzivi Evropskega socialnega sklada pri spodbujanju socialne kohezije v evropskih mestih in regijah poudarja vse večjo vlogo, ki jo bo imel ESS v prihodnjih letih, še posebej pri soočanju z naslednjimi izzivi: dolgotrajna brezposelnost, vključevanje mladih na trg dela, čedalje starejše prebivalstvo in marginalizacija notranjih obrobnih in obmejnih območij, odseljevanje s podeželja, demografske spremembe kot posledica migracij, vključevanje beguncev in migrantov, boj proti socialni izključenosti na mestnih območjih, pomanjkanje določenih znanj in spretnosti, prilagajanje izobraževanja na osnovni, poklicni in visoki stopnji tehnološkemu napredku, boj proti socialni izključenosti prikrajšanih skupin, podpora izobraževanju od predšolske vzgoje pa vse do usposabljanja starejših, ukrepi za nizko izobražene in nekvalificirane odrasle ter prilagajanje standardov na področju izobraževanja potrebam trga dela v EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vztraja pri dopolnjevanju med Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji in ESS v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI), saj je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji mehanizem, ki zagotavlja kratkoročno pomoč, medtem ko so dolgoročni ukrepi deležni podpore skladov ESI, ki je lahko nadaljnji ukrep na področjih, ki jih pokriva Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja zgodovinski domet digitalne revolucije, ki je v teku, ter močan pretres na trgu dela, ki ga povzroča in ga bo v prihodnosti še bolj, opozarja pa tudi na izzive, pred katere ta pojav postavlja šolske in izobraževalne sisteme v smislu prilagajanja zahtevam po novih sposobnostih in povečanja možnosti za učenje za vse državljane na vseh ravneh izobraževanja, tako splošnega kot poklicnega, pa tudi visokega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | predlaga, da se v okviru ESS v prihodnje opredeli sklop osnovnih ukrepov, da bi prikrajšanim mladim zagotovili dostop do minimalne ravni izobrazbe in jim ponudili potrebna sredstva za pridobitev ustrezne ravni usposobljenosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da je zelo pomembno zagotoviti potrebno fleksibilnost, da bi lahko načrtovanje programov ESS prilagodili novim izzivom v prihodnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba digitalno revolucijo podpreti tako, da se spodbuja povezovanje naložb v digitalizacijo ter ukrepov, namenjenih ljudem, vključno s tistimi, ki delajo v lokalnih in regionalnih javnih ustanovah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zato meni, da je za uspešno spoprijemanje z izzivi, ki jih prinaša potreba po prilagajanju tehničnemu napredku in globalizaciji, nujna povezana uporaba različnih evropskih instrumentov za spodbudo in podporo, ki jih je treba uporabljati v sinergiji za doseganje ciljev, opredeljenih v ustreznih strategijah za pametno specializacijo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je prepričan, da bi moral ESS za ustrezno soočanje s takšnimi izzivi ostati sestavni del evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter temeljna prvina regionalne kohezijske politike, da se izkoristijo vse možne sinergije pri povezovanju z ukrepi, ki se financirajo iz drugih strukturnih skladov ter skladov za razvoj podeželja; ESS je treba povezati z drugimi strukturnimi skladi, zlasti ESRR, da bi oblikovali celostno regionalno politiko na podlagi skupnih ukrepov več strukturnih skladov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je prepričan tudi, da je treba ohraniti možnost, da ESS ostane sklad z deljenim upravljanjem, zato odločno zavrača vsakršen predlog Evropske komisije s ciljem vključevanja ESS v model neposrednega upravljanja ter vsak namig o centralizaciji v izključni pristojnosti držav članic, razen če to ni del institucionalne ureditve države članice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je pomemben dejavnik uspeha pri izvajanju ESS pristop od spodaj navzgor, ki z metodo partnerstva med evropskimi institucijami, državami članicami, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ekonomskimi in socialnimi akterji določenega območja omogoča, da se pomoč bolje prilagodi potrebam upravičencev; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k vzpostavitvi posebnih mehanizmov na lokalni in regionalni ravni za usklajevanje med ESS in drugimi skladi ESI ter instrumenti. Ti bi morali omogočati dopolnjevanje na ravni projektov, vključno z možnostmi za podporo iz več virov financiranja v okviru enega projekta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se strinja z možnostjo, da bi v ESS vključili druge sklade, namenjene ukrepom na socialnem področju in področju politik dela (ESS+ ali krovni sklad) pod pogojem, da to prinese očitne sinergije in da tudi za te sklade velja model deljenega upravljanja. Take sinergije bi bile zlasti očitne pri Skladu za azil, migracije in vključevanje (AMIF), ki deluje v okviru deljenega upravljanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da bo ESS na lokalni in regionalni ravni pomemben tudi v prihodnje pri reševanju problematike šolskega osipa in prehoda z izobraževanja in usposabljanja na trg dela ter povečanju zmogljivosti izobraževalnega sistema za reševanje teh problemov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da regionalna prilagoditev ESS lahko poskrbi za pokrivanje potreb po kvalifikacijah v podjetjih v različnih regijah, in sicer s primernimi ukrepi usposabljanja in povezovanjem iskalcev zaposlitev z delodajalci. ESS je izjemno pomemben za ukrepe usposabljanja na regionalni ravni, s katerimi se zagotovi kvalificirana delovna sila. Prav tako je pomemben za prilagajanje v nekaterih panogah, ki se na primer soočajo z velikimi izzivi v povezavi z digitalizacijo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obenem izraža skrb, da bi uvedba krovnega ESS lahko povzročila splošno zmanjšanje sredstev za zaposlovanje in socialno vključevanje ter oslabila vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri načrtovanju in upravljanju teh skladov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | se strinja s potrebo po večji prepoznavnosti ESS v večletnem finančnem okviru in se mu zdi primerno, da bi – v okviru poglavja o kohezijski politiki – ustvarili še druge oddelke za ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo, ter se na splošno zavzema za večjo preglednost strukture večletnega finančnega okvira, da bi evropski državljani lažje razbrali prednostne naloge Evropske unije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | obžaluje, da nedavno sporočilo Evropske komisije z naslovom Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020 (6) ne vključuje informacij o tem, kako bi moral naslednji večletni finančni okvir obravnavati socialne izzive v Evropski uniji, in dopušča le malo prostora za zainteresirane strani, da bi oblikovali predlog Evropske komisije za naslednji večletni finančni okvir, ki naj bi bil predstavljen 2. maja 2018; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno trdi, da uresničevanje ciljev gospodarskega razvoja kakor tudi socialno vključevanje zahtevata naraven in celovit pristop, ki ga je bolje zavzeti z izvajanjem programov, podprtih iz več skladov ali iz enega sklada s širokim in prožnim področjem uporabe; OR zato priznava pomen instrumentov za teritorialni razvoj, ki se financirajo iz več skladov, kot so operativni programi, ki se financirajo iz več skladov, celostne teritorialne naložbe in sheme lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ter zavrača vsak poskus, da bi se v okviru kohezijske politike uvedla obveznost financiranja programov ali instrumentov iz enega samega sklada; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zato poziva k nadaljnjemu usklajevanju – poleg poenostavitve – uredbe o skupnih določbah, da bi čim bolj zmanjšali razlike, vrzeli in podvajanja med pravili delovanja skladov in da bi jih opredelili preprosto in pregledno, obenem pa omogočili ustrezno prožnost za pripravo prilagojenih rešitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno s razširitvijo plačilnih instrumentov za plačevanje glede na rezultate ter skupnimi akcijskimi načrti in poenostavljenim obračunavanjem stroškov; v zvezi s tem poziva k dodatnim smernicam Evropske komisije o uporabi poenostavljenega obračunavanja stroškov na vseh ravneh brez omejitev ali zahtev glede njihovih spodnjih mej; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja na pomembno vlogo ESS pri izvajanju smernic glede zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja, zapisanih v priporočilih za posamezne države, ter poziva k boljšemu usklajevanju prenovljenega evropskega semestra in kohezijske politike. Evropski semester bi vsekakor moral biti podvržen nadaljnji demokratizaciji na evropski in nacionalni ravni, bolje opredeljen v smislu evropske dodane vrednosti in povezave s pristojnostmi EU ter usmerjen na odgovornost, k čemur bi prispevalo sprejetje kodeksa ravnanja, ki bi uvedel standarde vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti ter vzpostavil strukturni dialog o stanju kohezije v Evropi, ki bi se vključil v proces evropskega semestra; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nasprotuje zgolj podrejanju kohezijske politike evropskemu semestru, ki bi ogrozilo njen v Pogodbah določeni status, temveč se zavzema za strukturirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti kot partnerjev v procesu evropskega semestra, vključevanje teritorialnih analiz v celoten postopek in uvedbo teritorialno specifičnih priporočil, kjer je to mogoče. |
| --- | --- |

47.

| 48. | tako kot že v mnenjih Kazalniki teritorialnega razvoja – več kot le BDP in Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 predlaga, naj se preuči možnost uporabe drugih kazalnikov poleg BDP, ki upoštevajo demografske, socialne in okoljske podatke, kot je na primer indeks socialnega napredka regij Unije. |
| --- | --- |

48.

V Bruslju, 22. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR 1814/2016.

1

(2)  COR 4842/2017.

2

(3)  Delovni dokument služb Komisije o naknadni oceni programov ESS za obdobje 2007–2013 (SWD(2016) 452 final).

3

(4)  COR 1319/2014.

4

(5)  COR 3141/2017.

5

(6)  COM(2018) 98 final, objavljen 14. februarja 2018.

6

---

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/16

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Stroški in tveganje nekohezije: strateška vrednost kohezijske politike za uresničevanje ciljev Pogodbe in soočanje z novimi izzivi za evropske regije

(2018/C 247/04)

| Poročevalec: | Mieczysław Struk (PL/EPP), predsednik Pomorjanskega vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Moja regija, moja Evropa, naša prihodnost: sedmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji
  COM(2017) 583 final |

Poročevalec:

Mieczysław Struk (PL/EPP), predsednik Pomorjanskega vojvodstva

Referenčni dokument:

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Moja regija, moja Evropa, naša prihodnost: sedmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji

COM(2017) 583 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | izraža zadovoljstvo z objavo sedmega poročila o koheziji kot pomembnega izhodišča za razpravo o novi kohezijski politiki po letu 2020; v zvezi s tem poudarja, da naj bi kohezijska politika za obdobje 2014–2020 na primer zagotovila več kot 7,4 milijona zaposlitev, boljše kvalifikacije za skoraj 9 milijonov ljudi in širokopasovni internet približno 15 milijonom gospodinjstev pa tudi podporo za naložbe v 1,1 milijona MSP ter vložila 16 milijard EUR v digitalno gospodarstvo; zato poudarja, da je strošek nekohezije nemogoče oceniti, saj ima teritorialna konvergenca za Evropo, njene državljane, gospodarstvo ter mesta in regije večji pomen kot kadar koli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ceni, da Evropski parlament redno ocenjuje strošek Neevrope, saj s tem dokazuje, da brez skupnega ukrepanja na evropski ravni na nekaterih področjih gospodarstvo postane znatno manj učinkovito, zmanjša pa se tudi razpoložljivost pomembnih javnih dobrin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v zvezi s tem obžaluje, da Evropski parlament in Evropska komisija vprašanja stroška nekohezije doslej še nista vključila v svoje analitično delo in postopke odločanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se zahvaljuje bolgarskemu predsedstvu Sveta Evropske unije za zaprosilo za pripravo mnenja OR o stroških in tveganju nekohezije, ki OR daje odlično priložnost, da začne širše razmišljanje o strateški vlogi kohezijske politike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja na osnovno dejstvo, da je krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Evropske unije eden od glavnih ciljev EU, zapisanih v členu 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije; zato poudarja, da mora kohezijska politika še naprej izpolnjevati svojo nalogo, tj. združiti podporo za najmanj razvita območja v težavah s predlogom za vse regije, da bi se upoštevali njihovi regionalni izzivi in potencial ter spodbujal usklajeni razvoj celotne EU ter s tem jasno dokazala dodana vrednost financiranja EU za državljane; pri tem opozarja tudi na posebnosti regij, ki so opredeljene v členu 349 PDEU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je kohezijska politika glavna evropska naložbena politika za doseganje navedenih ciljev Pogodbe, z njo pa je mogoče tudi spodbuditi inovacije, obvladovati posledice podnebnih sprememb in prehod k nizkoogljičnemu gospodarstvu ter ublažiti asimetrične gospodarske pretrese z zaščito javnih in rasti prijaznih naložb v regije, kar bi prispevalo k zmanjšanju brezposelnosti mladih in dolgoročne brezposelnosti ter spodbujanju socialne vključenosti; zato OR ponovno izraža odločno podporo zavezništvu za kohezijo #CohesionAlliance (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da ima kohezijska politika enega od najbolje razvitih okvirov uspešnosti med politikami EU ter je najnatančneje spremljana in najbolje ocenjena politika EU, katere učinkovitost se je v zadnjem desetletju nenehno izboljševala; |
| --- | --- |

7.

Ekonomska kohezija

| 8. | podpira ugotovitve iz sedmega poročila o koheziji, da gospodarstvo EU po gospodarski krizi okreva in da so se regionalne razlike ravno znova začele zmanjševati. Ker pa številne regije še niso dosegle ravni zaposlovanja in BDP na prebivalca, ki so jo imele pred krizo, temveč so glede javnih naložb doživele precejšen zaostanek, ne moremo trditi, da so posledice gospodarske krize odpravljene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja navedene podatke, da so se med letoma 2000 in 2015 manj razvite regije približale povprečju EU, kar zlasti velja za večino regij v državah EU-13. Z zaskrbljenostjo pa ugotavlja, da se razmere v vrsti regij, predvsem v južni Evropi, niso izboljšale, ampak je stanje še slabše kot pred krizo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da so poleg tega gospodarstva v regijah, v katerih je BDP že precej nad povprečjem EU, rasla veliko hitreje, in to zlasti na številnih mestnih območjih, ki so glavni nosilci regionalne konkurenčnosti. Po drugi strani pa se zdi, da so se regije, v katerih je BDP na prebivalca blizu povprečja EU, ujele v „past srednjega dohodka“ z občutno nižjo stopnjo rasti, kot je povprečje v EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža zaskrbljenost zaradi velikih razlik glede inovacijske uspešnosti, ki je še naprej ozemeljsko skoncentrirana na najbolj razvite regije na severozahodu EU, hkrati pa se razlike še poglabljajo, saj vodilne regije izboljšujejo svoje rezultate, obrobne in manj razvite regije ter regije na prehodu pa so še manj uspešne. To dokazuje pomen lokalnega pristopa od spodaj navzgor, kot so strategije pametne specializacije, pri podpiranju inovativnih zmogljivosti regij; |
| --- | --- |

11.

Socialna kohezija

| 12. | je zadovoljen, ker se stanje na področju zaposlenosti v EU izboljšuje hkrati z okrevanjem gospodarstva. Kljub temu so regionalne razlike v stopnjah brezposelnosti še vedno velike: več regij v južnih državah članicah beleži več kot 20-odstotno brezposelnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da brezposelnost mladih ostaja pereč problem. Še vedno namreč presega stopnjo iz časa pred krizo in je več kot dvakrat višja od stopnje skupne brezposelnosti. Posebej skrb zbujajoče so razmere v manj razvitih regijah in regijah na prehodu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja na delež ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, saj kljub nekaj pozitivnim znakom ostaja nesprejemljivo velik; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se številna območja, zlasti regije EU-13 in podeželska območja, soočajo z občutnim upadanjem števila prebivalcev zaradi naravnih sprememb in izseljevanja, nekatere druge regije pa doživljajo veliko povečanje skupnega prebivalstva. Na nekatere države članice, regije in mesta je imelo znaten demografski in socialnokohezijski vpliv tudi veliko število migrantov in beguncev, ki od leta 2015 prihajajo v EU; |
| --- | --- |

15.

Teritorialna kohezija

| 16. | poudarja pomen okolja pri trajnostnem razvoju mest in regij Evrope ter zdravju in blaginji njenih državljanov. Vse več okoljskih vprašanj – predvsem podnebne spremembe ter posledično pogostejše in hujše naravne nesreče, razširitev človeške poselitve, pozidanih območij in industrijskih dejavnosti, izguba biotske raznovrstnosti in drobitev habitatov ter drugi pritiski na okolje, kot je onesnaževanje zraka in vode – ima lahko škodljive posledice za gospodarstva in družbe EU. Kljub napredku glede zmanjšanja pritiskov na okolje OR izraža zaskrbljenost, ker ključni okoljski cilji še niso izpolnjeni, zlasti v osrednjem in vzhodnem delu EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zadovoljen s precejšnjim napredkom pri omejevanju porabe energije in emisij toplogrednih plinov, ugotavlja pa tudi, da je bil del tega napredka zgolj rezultat zmanjšanja dejavnosti med gospodarsko krizo, kar pomeni, da so potrebna dodatna prizadevanja, da bi dosegli prehod na čiste vire energije, tudi energijo iz obnovljivih virov, in energijsko učinkovitejše gospodarstvo, vključno s prometom z nizkimi emisijami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja na teritorialni vidik podnebnih sprememb in naravnih nesreč, ki nastajajo zaradi njih, ki imajo za regije različne posledice. OR zato poudarja pomen, ki ga imajo za evropska mesta in regije poglobljene ocene ranljivosti, ukrepi prilagajanja ter zagotavljanje zelene infrastrukture; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je prometno omrežje EU, predvsem železniško, daleč od najboljšega, zlasti v regijah EU-13. OR pri tem opozarja, da sta dokončanje TEN-T, zlasti jedrnega omrežja, ki povezuje glavna vozlišča, in njegova vključitev v nacionalne in regionalne prometne sisteme nujna ne samo za odpravo ozkih grl, skrajšanje potovalnega časa in ublažitev posledic obrobne lege nekaterih regij, temveč – in predvsem – za spodbuditev gospodarskega razvoja celotne EU s povečanjem učinkovitosti enotnega trga. Iz istih razlogov OR poudarja, da je digitalna preobrazba med glavnimi izzivi, s katerimi se soočajo vse regije EU, in opozarja na pomen vse večjih naložb v širokopasovno infrastrukturo ter digitalna znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da skoraj tretjina državljanov EU živi in dela v obmejnih regijah, ki so običajno gospodarsko manj uspešne od drugih regij. Kljub občutnemu napredku v zadnjih desetletjih meje še vedno ovirajo pretok blaga, storitev, ljudi, kapitala in idej. To pomeni, da ni mogoče v celoti izkoristiti vseh prednosti integracije. Odstranjevanje ovir, povezanih z mejo, bi obmejnim regijam prineslo občutno povečanje BDP pa tudi občutno zmanjšanje stroškov, povezanih z mejo; |
| --- | --- |

20.

Izzivi za mesta in regije

| 21. | opozarja, da so demografske spremembe med glavnimi izzivi, s katerimi se sooča EU, in da imajo obsežne gospodarske, družbene in okoljske posledice. Med njimi so staranje prebivalstva, zmanjševanje števila mladih, nižja rodnost, manj delovno aktivnega prebivalstva in beg možganov (odhajanje nadarjenih ljudi). Zaradi teh dejavnikov je demografska rast v veliki meri odvisna od migracijskih gibanj, ki se po različnih regijah EU močno razlikujejo. Ta neravnovesja imajo precejšen socialno-ekonomski učinek tako na območjih, ki se soočajo z odseljevanjem in staranjem – predvsem v regijah na prehodu – ter pogosto zaznavajo tudi prehod k lokalnim storitvam, s katerimi se ne trguje, kar omejuje njihov izvoz, rast in inovacijski potencial, kot na večjih mestnih območjih, kamor se prebivalstvo priseljuje. OR zato poudarja, da mora imeti kohezijska politika odločnejšo vlogo pri premagovanju družbenih izzivov, vključno s staranjem prebivalstva, boleznimi, povezanimi z življenjskim slogom, in brezposelnostjo, predvsem brezposelnostjo mladih, in mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter pri vključevanju migrantov in beguncev ter odpravljanju revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da se bodo po vsej Evropi verjetno povečale pogostnost in posledice izrednih vremenskih pojavov. Podnebne spremembe zelo različno vplivajo na posamezne regije, večja izpostavljenost tveganju naravnih nesreč pa pomeni povečanje potencialne škode, zlasti na gosto poseljenih območjih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripisuje velik pomen čezmejnemu, nadnacionalnemu in medregionalnemu sodelovanju za krepitev teritorialne kohezije, spodbujanje solidarnosti med regijami EU in zagotavljanje precejšnje dodane vrednosti ciljem EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja dejstvo, da se regije in mesta soočajo z izzivi brez primere, od svetovne konkurence, digitalne preobrazbe in širjenja prelomnih tehnologij, demografskih sprememb in migracij, tveganja revščine in socialne izključenosti do energetske varnosti, podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti. Vsi ti izzivi imajo velike teritorialne posledice ter pomenijo neenako porazdelitev koristi in stroškov za evropska regionalna gospodarstva in skupnosti, kar potrjuje sedmo poročilo o koheziji, iz katerega je razviden pojav t. i. regionalnih razvojnih klubov. Potencial teh izzivov za vzajemno krepitev in negativno preoblikovanje gospodarske, družbene in teritorialne podobe Evrope je izjemen, kar lahko pomembno prispeva k poglabljanju obstoječih neenakosti, s čimer bi bil ogrožen cilj Pogodbe glede krepitve kohezije EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | v zvezi s tem poudarja, da mora kohezijska politika še naprej vlagati v vse regije EU, saj so za njihovo prilagoditev navedenim pretresom potrebne dolgoročne, lokalne in lokalnim razmeram prilagojene strategije, ki lahko zajamejo ekonomski, socialni in teritorialni vidik, ter izkoristiti sinergije med vsemi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi instrumenti EU. OR zato ponovno odločno poudarja svoje nasprotovanje morebitni škodljivi obravnavi socialnega vidika in Evropskega socialnega sklada ločeno od kohezijske politike; hkrati potrjuje svoje stališče glede vse pomembnejše vloge, ki bi jo ESS moral imeti pri spodbujanju teritorialne socialne konvergence, in nujne okrepitve vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri načrtovanju programov in upravljanju ESS; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izpostavlja, da je na podlagi člena 174 PDEU nujno treba upoštevati teritorialni učinek javnih intervencij, zato znova poudarja pomen ocen teritorialnega učinka pri pripravi javnih politik EU, da bi bile te tako čim bolj učinkovite; |
| --- | --- |

26.

Vloga kohezijske politike

| 27. | poudarja, da bi morala kohezijska politika biti v osrčju razprave o tem, kako lahko potencial vseh delov EU prispeva h gospodarski rasti in kako lahko vsi državljani EU uživajo prednosti evropske integracije na vključujoč način, pa tudi, kako lahko vsi deli EU izkoristijo priložnosti, ki izhajajo iz svetovne preobrazbe. OR zato znova izraža podporo vzpostavitvi trdne in izboljšane kohezijske politike za vse regije po letu 2020 in poudarja pomembno vlogo, ki bi jo morala ta imeti v EU tudi v prihodnje, kot je že navedel v mnenju Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 (2); |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponavlja, da je namen kohezijske politike, ob podpori regionalnih politik posameznih držav članic, zagotoviti enake konkurenčne pogoje, ki celotni EU omogočajo izkoristiti vse prednosti enotnega trga, kar je – skupaj s teritorialno odpornostjo – glavni odločilni element konkurenčnega položaja EU na svetovni ravni. OR hkrati opozarja, da je enotni trg sicer uspešen „konvergenčni stroj“ EU, vendar njegove koristi niso enako razporejene in se ne prelivajo samodejno v prikrajšane regije, vključno s tistimi s posebnimi geografskimi izzivi, in družbene skupine. Zato še vedno obstaja nevarnost večjega gospodarskega in družbenega preloma med gibali rasti EU in drugimi regijami; |
| --- | --- |

28.

| 29. | v tem smislu poudarja, da je namen kohezijske politike še vedno izredno aktualen, saj vsem državljanom EU, zlasti tistim z manj razvitih območij, omogoča izkoristiti prednosti integracije EU. Slabše razvite regije lahko z njenimi orodji dosežejo in izkoristijo svoj notranji potencial, močnejše regije pa se lažje odzivajo na svetovne izzive. S tega vidika je kohezijska politika najbolj konkreten izraz evropske solidarnosti, saj ljudem v vseh regijah EU ponuja enake priložnosti in boljšo kakovost življenja. OR je zato prepričan, da prihodnja kohezijska politika ne sme veljati za darilo, ampak za nepogrešljiv steber enotnega trga, ki povezuje različne države in regije z različno stopnjo razvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da je kohezijska politika glavna evropska politika za boj proti neenakosti regij in za odpravljanje razvojnih vrzeli, ki so posledica različnih izzivov. Pomembno je prispevala k spodbujanju pozitivnih ekonomskih, socialnih in teritorialnih sprememb v EU, po zaslugi kompleksnega horizontalnega pristopa v podporo inovacij, MSP, nizkoogljičnega gospodarstva, prometne infrastrukture, prenove mest, industrijske preobrazbe, diverzifikacije podeželja, pa tudi izobraževanja in usposabljanja, zaposlovanja, kulture in družbene infrastrukture ter socialnega vključevanja, če naštejemo le nekaj področij. OR pri tem izpostavlja, da je treba zagotoviti večje sinergije in usklajevanje med kohezijsko politiko ter sektorskimi politikami in programi EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja dejstvo, da je zaradi velikega števila izzivov in njihove občutne teritorialne razsežnosti danes bolj kot kdaj prej potrebna trdna in učinkovita kohezijska politika za vse regije EU, da bi zagotovili trdno in učinkovito Evropsko unijo. OR je prepričan, da lahko kohezijska politika omogoči prožen in lokalno prilagojen odziv na sedanje in prihodnje izzive, zlasti tiste, ki izvirajo iz akutnih kriz, povezanih z globalizacijo; hkrati poudarja, da bo krovni cilj ekonomsko, socialno in okoljsko trdne Evrope ter večje teritorialne kohezije mogoče doseči le, če bodo z ustrezno namensko podporo postala močnejša tako mestna kot podeželska območja, ki se kot funkcionalni prostori dopolnjujejo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da bi bilo treba instrumente kohezijske politike v prihodnje izboljšati, da bodo preprostejši in se bodo lažje odzivali na nove izzive. Ne smejo pa postati preveč zapleteni, saj je praktično nemogoče povezati doseganje ekonomske in socialne konvergence, obvladovanje poslovnih ciklov, zagotavljanje fiskalne discipline in preprečevanje politične erozije; v zvezi s tem ponovno opozarja, da podpira diferenciran pristop k poenostavitvi in okrepitvi sistema za upravljanje in nadzor kohezijske politike; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izpostavlja potrebo po krepitvi vloge evropskega teritorialnega sodelovanja pri odstranjevanju obmejnih ovir in spodbujanju čezmejnega sodelovanja, da bi za državljane EU dosegli konkretne rezultate. V zvezi s tem se zavzema za zadostno prožnost prihodnjih programov evropskega teritorialnega sodelovanja, da se bodo lahko prilagodili posebnim potrebam različnih obmejnih regij, vključno z možnostjo financiranja t. i. projektov za stike med ljudmi in majhnih projektov. OR se poleg tega zavzema za odpravo omejitve oddaljenosti 150 km, ki velja za pomorsko sodelovanje, pa tudi za bolj sorazmeren pristop, kar zadeva zahteve glede državne pomoči, revizije in nadzora v okviru programov evropskega teritorialnega sodelovanja (3). OR hkrati opozarja, da je vse bolj občutna potreba po večji uporabi makroregionalnih strategij, ki bi se morale podpreti s sredstvi kohezijske politike in drugimi politikami EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Evropski parlament in Evropsko komisijo, naj razvijeta metodologijo za izračun „stroškov nekohezije“, s katero bi dobili dodatne izmerljive dokaze evropske dodane vrednosti kohezijske politike; |
| --- | --- |

34.

Vrednote, ki so podlaga kohezijske politike

| 35. | poudarja, da ima izvajanje kohezijske politike številne pozitivne učinke drugod, saj v mnogih regijah prispeva k boljšemu upravljanju in boljšemu delovanju institucij. Ni samo ključni pogoj za gospodarsko rast, ampak tudi trdna podlaga za blaginjo širše družbe, kar vključuje zaupanje državljanov in politično legitimnost EU. Po mnenju OR bi si morali s kohezijsko politiko še naprej prizadevati za novo upravno kulturo v regijah, in sicer s krepitvijo upravljanja na več ravneh, načela partnerstev, srednjeročnega gospodarskega načrtovanja, večletnega načrtovanja programov in financiranja, celostnih lokalnih pristopov in instrumentov pa tudi preglednih postopkov odločanja, ki temeljijo na dejstvih, predhodnega pogojevanja, usmerjenosti v rezultate, tematske osredotočenosti, sistemov na podlagi spodbud, naprednih sistemov upravljanja ter ukrepov obveščanja, da bi se državljani lahko seznanili z njenimi neposrednimi učinki; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je kohezijska politika najbolj učinkovita politika EU, ko gre za preseganje omejitev posameznih politik. Lahko je glavno gibalo strukturne preobrazbe v EU in poveže različne sektorske politike s celostnimi in lokalnimi strategijami pametne specializacije, ki prinašajo prilagojene rešitve na podlagi primerjalnih prednosti, razvojnih priložnosti in izzivov določene regije, kot jih opredelijo državljani, podjetniki in uprava na terenu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | v zvezi s tem poudarja, da je lahko kohezijska politika veliko bolj učinkovita, če se države članice odločijo izvajati tiste strukturne reforme in predhodno pogojevanje, ki prispevajo k boljšemu okolju izvajanja kohezijske politike, vključno z večjo institucionalno zmogljivostjo. OR hkrati vztraja, da bi bilo za kakršno koli nadaljnjo povezavo, tudi finančno, med strukturnimi reformami in kohezijsko politiko treba predvideti dejavno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti prek kodeksa ravnanja za evropski semester, da bi se povečali učinkovitost postopka in odgovornost zanj; poleg tega mora vsaka strukturna reforma prestati preizkus evropske dodane vrednosti in dokazati, da je neposredno povezana s cilji Pogodbe (4); |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da je kohezijska politika dokazala, da je večja vloga regionalnih in lokalnih akterjev ključna za lažjo strukturno preobrazbo. Raziskave so poleg tega pokazale, da obstaja neizkoriščen potencial, da se z večjo uspešnostjo regij poveča tudi produktivnost v vsej državi. Zato OR poudarja, da je treba regije in lokalne oblasti močneje povezati s pametno in trdno kohezijsko politiko v okviru široko zastavljenega spodbujanja kompleksnih in stabilnih razvojnih strategij. S tem bi EU dobila legitimnost na lokalni in regionalni ravni, saj bi evropski proces integracije za državljane postal nekaj bolj otipljivega; |
| --- | --- |

38.

Stroški in tveganje nekohezije za Evropsko unijo: vnaprejšnje opozorilo

| 39. | poudarja, da je nujno treba zagotoviti okvir politike, ki bo nasledil strategijo Evropa 2020, da bi se lahko tematska osredotočenost in teritorialna odzivnost ohranili tudi po letu 2020; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da bi zmanjšanje ali razdrobitev kohezijske politike, na primer z njenim omejevanjem na nekatere kategorije regij ali z izločitvijo Evropskega socialnega sklada, pomenilo precejšnje politično tveganje, saj bi izzvalo dvom o sposobnosti EU za uresničitev ciljev krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije iz Pogodbe, ker v številnih regijah ne bi imela kritične mase podpore, kar bi pomenilo tudi znižanje naložb v ključne evropske cilje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zato izraža zaskrbljenost, da bi nekohezija v Evropski uniji lahko v najslabšem primeru povzročila:






  (a) | povečanje ekonomskih in socialnih razlik med regijami in večje napetosti med državami članicami; |
| --- | --- | --- |

41.

(a)

povečanje ekonomskih in socialnih razlik med regijami in večje napetosti med državami članicami;

| (b) | razpad enotnega trga in manj učinkovito gospodarsko upravljanje v EU; |
| --- | --- |

(b)

razpad enotnega trga in manj učinkovito gospodarsko upravljanje v EU;

| (c) | neizvajanje evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

(c)

neizvajanje evropskega stebra socialnih pravic;

| (d) | resne ovire pri obvladovanju izziva migracij; |
| --- | --- |

(d)

resne ovire pri obvladovanju izziva migracij;

| (e) | zmanjšanje zaupanja v politične institucije EU in samo demokracijo, kar bi lahko vodilo v naraščanje populizma in nacionalizma, s tem pa tudi v politično negotovost in na koncu celo razpad EU; |
| --- | --- |

(e)

zmanjšanje zaupanja v politične institucije EU in samo demokracijo, kar bi lahko vodilo v naraščanje populizma in nacionalizma, s tem pa tudi v politično negotovost in na koncu celo razpad EU;

| 42. | zato meni, da je preseganje trdovratnega ekonomskega, socialnega in teritorialnega razkoraka v EU ključni dolgoročni izziv za Evropsko unijo kot celoto; |
| --- | --- |

42.

| 43. | v zvezi s tem ponovno poudarja, da za kohezijsko politiko ne sme veljati nikakršno naknadno pogojevanje na evropski ravni, ki presega lokalne in regionalne oblasti oziroma zaradi katerega bi lahko te postale odvisne od politik nacionalnih vlad. |
| --- | --- |

43.

V Bruslju, 22. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  www.cohesionalliance.eu.

1

(2)  UL C 306, 15.9.2017, str. 8.

2

(3)  Delavnica OR o poenostavitvi evropskega teritorialnega sodelovanja (https://cor.europa.eu/Documents/Migrated/Events/ETC-WORKSHOP-FINAL-REPORT.pdf).

3

(4)  Resolucija OR – Sprememba uredbe o skupnih določbah za sklade ESI v podporo strukturnim reformam (COR-2017-06173-00-00-RES).

4

---

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/22

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Širitev: vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti iz držav Zahodnega Balkana v makroregionalne, čezmejne in druge pobude transnacionalnega sodelovanja v EU

(2018/C 247/05)

| Glavni poročevalec: | Franz Schausberger (AT/EPP), odposlanec zvezne dežele Salzburg v Odboru regij |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | COM(2018) 65 final |

Glavni poročevalec:

Franz Schausberger (AT/EPP), odposlanec zvezne dežele Salzburg v Odboru regij

Referenčni dokument:

COM(2018) 65 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | odobrava dejstvo, da bolgarsko predsedstvo Zahodnemu Balkanu namenja posebno pozornost in je zato zaprosilo za prispevek OR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja in podpira strategijo za verodostojno širitveno perspektivo in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom, ki jo je 6. februarja 2018 objavila Evropska komisija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je tako kot Komisija prepričan, da so države Zahodnega Balkana del Evrope ter imajo skupno evropsko dediščino, skupno zgodovino in skupno prihodnost ter da je verodostojna širitvena možnost ključni dejavnik sprememb v regiji in s tem varnosti, blaginje na socialnem in drugih področjih, sprave in stabilnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se veseli obetov za članstvo Srbije in Črne gore v EU do leta 2025, za začetek pristopnih pogajanj Albanije in nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, za podelitev statusa kandidatke Bosni in Hercegovini ter priložnosti, da Kosovo (1) z izvajanjem stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma doseže nadaljnji napredek na evropski poti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hkrati v celoti podpira jasno ugotovitev Komisije, da so ti obeti uresničljivi le, če bodo države Zahodnega Balkana izpolnile vsa potrebna merila in pogoje, zlasti glede krepitve demokracije, ter izvedle vse potrebne reforme, zlasti na področju pravne države, spoštovanja temeljnih pravic, konkurenčnosti, regionalnega sodelovanja in sprave, ter da za to ne sme biti nobenih političnih izjem in se pogoji med procesom ne smejo spremeniti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobrava namero Komisije, da bistveno okrepi podporo za prenovo v državah Zahodnega Balkana, in sicer s postopnim povečevanjem sredstev za instrument za predpristopno pomoč (IPA) do leta 2020 v skladu s konkretnim akcijskim načrtom s šestimi vodilnimi pobudami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da mora biti strategija širitve EU za države Zahodnega Balkana del širše strategije za krepitev Unije do leta 2025, saj mora biti Unija močnejša in stabilnejša, preden se lahko razširi, 27 držav članic in njihovo prebivalstvo pa morajo biti prepričani o dodani vrednosti širitve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odobrava obnovljeno slovesno zavezo zahodnobalkanskih držav na vrhunskem srečanju v Trstu leta 2017, da si bodo pomagale na poti v Evropo in pri reševanju medsebojnih političnih nesoglasij v okviru svojih demokratičnih institucij ter okrepile vzajemni politični dialog, saj so na poti v Evropsko unijo dobri sosedski odnosi ključnega pomena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja na svoja številna mnenja, v katerih je vselej znova izrecno poudaril, da je treba regionalne in lokalne predstavnike dejavno vključiti v proces evropskega povezovanja ter standarde EU in dobre prakse v okviru širitvenega procesa čim prej izvajati na lokalni in regionalni ravni. Le tako bo podnacionalna raven ustrezno in pravočasno pridobila znanje, potrebno za opravljanje prihodnjih nalog in odgovornosti v okviru pravnega reda EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | z naklonjenostjo sprejema agendo o povezljivosti, ki jo je sprejela EU, in druge regionalne pobude, na primer berlinski proces, ter odločno spodbuja k vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti držav širitve vanje ter upoštevanju izkušenj novejših držav članic pri izvajanju, zlasti na področjih prometa, energije, digitalizacije, izobraževanja in mladih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k sprejetju posebnih ureditev in nepreklicnih obveznosti, da nove države članice ne bodo mogle blokirati pristopa drugih držav Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

11.

Pomen podnacionalnih ravni v širitvenem procesu

| 12. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je javna uprava na vseh državnih ravneh, še zlasti pa na ravni lokalne samouprave, v večini balkanskih držav še vedno šibka, z omejenimi upravnimi zmogljivostmi, visoko stopnjo politizacije in korupcije ter pomanjkljivo preglednostjo in slabim financiranjem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da je na državni, regionalni in lokalni ravni treba okrepiti delovanje demokratičnih institucij, med drugim s stabilnimi volilnimi postopki ter pravilnim delovanjem pokrajinskih skupščin in občinskih svetov, vključno s konstruktivnim in vzdržnim dialogom s civilno družbo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, da se v vseh državah Zahodnega Balkana pripravijo in izvedejo programi za reformo, izboljšanje kakovosti in prevzemanje odgovornosti uprave, zlasti za pregledne javne finance; pripraviti in izvajati je treba tudi strategije e-uprave, boljše storitve za državljane in nove zakone o splošnem upravnem postopku, uravnotežene in pravične plačne sisteme v javnem sektorju ter v regionalni in lokalni upravi hkrati s preglednimi postopki zaposlovanja in odpuščanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je večina držav Zahodnega Balkana s sprejetjem novih zakonov o reformi javne uprave dosegla pomemben napredek, vendar meni, da so za povečanje upravnih zmogljivosti lokalnih oblasti potrebna še precejšnja prizadevanja in zagotovitev potrebnih finančnih sredstev, da bodo lahko te oblasti v pripravah na pristop in po njem razširjene pristojnosti tudi izvajale v korist prebivalstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kot zgled navaja sprejetje srbskega zakona o javnem sektorju na ravni avtonomne pokrajine Vojvodine in na lokalni ravni, hkrati pa opozarja, da zakon o virih avtonomne pokrajine Vojvodine, ki ga predpisuje ustava, še čaka na sprejetje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozitivno ocenjuje, da je več držav Zahodnega Balkana, zlasti Albanija, sprejelo in izvedlo reformo lokalne samouprave in na občine preneslo nove pristojnosti, pri čemer pa finančna in upravna konsolidacija novoustanovljenih občin le počasi napreduje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pohvalno gleda na dejstvo, da Komisija v strategiji širitve za Zahodni Balkan v zvezi z upravljanjem na več ravneh izrecno poziva k ustreznemu ravnotežju med državnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, saj sta regionalna in lokalna razsežnost upravljanja v strateškem in operativnem načrtovanju za širitev EU v državah širitve Zahodnega Balkana večinoma spregledani; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je za pravočasen uspeh nadaljnjega vključevanja držav Zahodnega Balkana v EU nujno potreben pristop od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | z veseljem ugotavlja, da se je zlasti na lokalni ravni v državah Zahodnega Balkana okrepilo nadnacionalno sodelovanje z izmenjavo izkušenj, prenosom strokovnega znanja in primerov dobre prakse ter uvedbo novih metod in pristopov. Pri tem je treba zlasti omeniti dejavnosti in pobude lokalnih in regionalnih združenj in organizacij, kot sta jadransko-jonska evroregija in regionalna Mreža združenj lokalnih oblasti jugovzhodne Evrope (NALAS), ki bi jih evropska raven morala tesneje vključiti in spodbujati; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da doslej še ni obsežne in stalne platforme za lokalno sodelovanje niti močne povezave z institucijami EU, ki bi podprla izvajanje standardov EU in uveljavljala pravni red EU na lokalni ravni, ter da se dobrodošle obstoječe pobude sodelovanja, kot so Svet za regionalno sodelovanje (RCC), Regionalna šola za javno upravo (ReSPA) (2) in berlinski proces, v glavnem osredotočajo na državno raven in ne upoštevajo regionalne in lokalne ravni; |
| --- | --- |

21.

Decentralizacija in demokracija

| 22. | obžaluje, da so v zadnjih desetih letih razvoj v državah Zahodnega Balkana zaznamovali zaviranje reform, nestrpnost in vse večje nezaupanje v odnosu do članstva v EU ter znaki vse večje nestabilnosti, korupcije, nacionalizma in skrajne politizacije državnih institucij ter javnih uprav, kar je deloma privedlo do premika k bolj avtokratskim režimom in centralizmu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zlasti v povezavi z Bosno in Hercegovino poudarja pomen usklajevanja med vsemi ravnmi vlade in upravljanja za delovanje države, učinkovito izvajanje programa reform, mobilnost in vzpostavitev enotnega gospodarskega prostora ter ga veseli, da so se zdaj vse ravni upravljanja sporazumele o izpolnitvi obsežnega vprašalnika Komisije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da volilni zakoni za izvedbo lokalnih in regionalnih volitev na Zahodnem Balkanu večinoma ustrezajo evropskim standardom ter da volitve na lokalni ravni v glavnem potekajo mirno in po pravilih, vendar obstajajo še precejšnje pomanjkljivosti zaradi nezadostne nepristranskosti in politizacije volilnih organov, pri preglednosti financiranja volilnih kampanj, pri postopku registracije in reševanju volilnih zapletov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je prepričan, da je decentralizacija kot steber procesa demokratičnih reform odločilna za socialno kohezijo, stabilnost ter mir in spravo na Zahodnem Balkanu in s tem za prihodnost Evrope; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se zaveda, da je pri nujno potrebni krepitvi pravilne decentralizacije treba paziti na to, da se etnična razdeljenost in napetosti ne bodo še povečale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je prepričan, da je depolitizacija javnega sektorja odločilen pogoj za krepitev zaupanja med javnim sektorjem in državljani na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

27.

Pravna država, temeljne pravice in boj proti korupciji na lokalni in regionalni ravni na Zahodnem Balkanu

| 28. | obžaluje, da so kljub dolgoletnim prizadevanjem EU države Zahodnega Balkana na državni, regionalni in lokalni vladni in upravni ravni še vedno tesno povezane z organiziranim kriminalom in korupcijo ter da se močno prepletajo javni in zasebni interesi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zato se zavzema za močno okrepitev specializiranih tožilskih struktur za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter pravosodnih organov s ciljem odvzema nezakonito pridobljenega premoženja, izgube pravice do opravljanja javne funkcije, strožjih pravil za funkcionarje ter dostopnih mehanizmov obveščanja in pritožb za državljane; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zato poudarja, da je treba bistveno izboljšati in zagotoviti neodvisnost, kakovost in učinkovitost pravosodja ne le na državni ravni, pač pa je jasna preglednost potrebna tudi v lokalni in regionalni upravi, zlasti pri javnem naročanju; pozdravlja pozitivne primere, kot so vzpostavitev urada za boj proti korupciji in priprava ustreznih akcijskih načrtov v tako rekoč vseh občinah v Črni gori in zdajšnja prizadevanja v Albaniji; |
| --- | --- |

30.

| 31. | od držav pričakuje več prizadevanj za okrepitev pravne države in pravosodja, spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter varnosti, varstva manjšin, zlasti romske skupnosti, katere socialno vključenost bi bilo treba odločneje spodbujati, in skupnosti LGBTI, ter enakopravnosti spolov, vključno z odpravo nasilja v družini; v zvezi s tem ga veseli, da je Srbija kot prva država v pristopnem procesu uvedla indeks enakosti spolov EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | goji velika pričakovanja, da bo bolgarskemu predsedstvu Sveta uspelo politične strani v Bosni in Hercegovini spodbuditi k hitremu skupnemu dogovoru o reformi volilne zakonodaje v skladu z ustavo še pred volitvami oktobra 2018. Pri tem je treba spoštovati določbe, ki izhajajo iz konstitutivnosti in enakopravnosti vseh treh narodov v državi. To pomeni tudi, da je treba izvršiti sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Sejdić-Finci, Zornić in Pilav, da bodo tudi Judje, Romi in predstavniki drugih narodnih manjšin kandidirali za mesta v predsedstvu in domu narodov federacije in bo tudi v Mostarju po več kot sedmih letih znova mogoče izvesti lokalne volitve; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomen svobode izražanja in svobode tiska v demokratični politični kulturi za pluralistično in demokratično družbo. To vključuje tudi problematičen vpliv na novinarje in njihovo poročanje, ki je posledica nepreglednega lastništva medijev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da je pogoj za evropsko demokratično kulturo zgledno obnašanje nosilcev političnega odločanja na vseh političnih ravneh, na primer opustitev konfrontacij in provokacij, izogibanje skrajnim in nacionalističnim izjavam in dejanjem, dovzetnost za vprašanja pomoči potrebnih in prikrajšanih skupin prebivalstva, upoštevanje položaja etničnih, jezikovnih ali verskih manjšin ter neomajno spoštovanje do vseh oseb ne glede na barvo polti, spolno usmerjenost ali spolno identiteto; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva odgovorne na politični ravni, naj se izogibajo vsemu, kar bi lahko povzročilo medetnične napetosti, in tovrstna dejanja obsojajo, aktivno preprečujejo nacionalistični diskurz in poveličevanje vojnih zločinov ter se borijo proti rasizmu, ksenofobiji, ekstremizmu, radikalizaciji in terorizmu ter poskrbijo za preventivno delo z mladimi; |
| --- | --- |

35.

Čezmejno lokalno in regionalno sodelovanje

| 36. | meni, da so regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med državami Zahodnega Balkana nujen pogoj za napredek na evropski poti in nove gospodarske priložnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podpira vse pobude za krepitev medsebojnih odnosov med državami Zahodnega Balkana in čezmejnega sodelovanja na lokalni in regionalni ravni ter programov partnerstva in TAIEX ter ponuja podporo morebitni vključitvi držav kandidatk v EZTS; |
| --- | --- |

37.

| 38. | jasno poudarja, da morajo odgovorni v teh državah nujno rešiti dvostranske čezmejne spore oziroma jih je treba brezpogojno rešiti z zavezujočo in dokončno mednarodno sodno odločbo ali arbitražo; v zvezi s tem obžaluje še vedno trajajoč spor med Slovenijo in Hrvaško glede poteka meje in dostopa do mednarodnih voda v Piranskem zalivu, ki je s članstvom obeh držav v EU postal notranji problem EU, in odobrava podpis mejnih sporazumov Črne gore z Bosno in Hercegovino ter s Kosovom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je zadovoljen z nedavnim pristopom Srbije k Madridski konvenciji in pričakuje, da bosta tudi nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Kosovo postali podpisnici te konvencije, ki ponuja konkretne rešitve za premagovanje glavnih ovir za čezmejno teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je prepričan, da brez učinkovite normalizacije odnosov med Beogradom in Prištino na vseh področjih z dialogom pod okriljem EU ni mogoče vzpostaviti trajne stabilnosti v regiji, zato je nujno potreben celovit in pravno zavezujoč sporazum o normalizaciji; se veseli normalizacije odnosov med Srbijo in Hrvaško ter nadaljevanja dialoga med Beogradom in Prištino; |
| --- | --- |

40.

| 41. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so razmere na severu Kosova v glavnem umirjene in se je komunikacija med občinami na severu in osrednjimi institucijami izboljšala, posamične provokacije in obsojanja vredna nasilna dejanja pa niso trajno okrnili začetega dialoga med Beogradom in Prištino; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je dogovor o regionalnem gospodarskem prostoru, sprejet na srečanju voditeljev Zahodnega Balkana julija 2017 v Trstu, pomemben korak h krepitvi gospodarskega povezovanja med EU in državami Zahodnega Balkana in povečanju privlačnosti regionalnega trga, ter se nadeja skorajšnjega izvajanja sprejetega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da je izjemno pomembno, da se okrepi čezmejno strateško in operativno sodelovanje z državami Zahodnega Balkana in med njimi na področju migracij in upravljanja meja, in sicer z zagotavljanjem dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, izboljšanjem nadzora meje itd., ter spodbuja lokalne oblasti, naj podprejo boj proti nezakonitemu tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toplo pozdravlja pozitivna znamenja o napredku, ki so v zadnjem času razvidna iz pogajanj med Grčijo in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo po mnogih letih trajajočega spora glede imena, in se nadeja, da bo bolgarskemu predsedstvu Sveta – poleg pogajanj, ki potekajo pod okriljem OZN – uspelo bistveno prispevati k umiritvi tega konflikta in iskanju rešitve; |
| --- | --- |

44.

Gospodarske razmere in makroregionalne strategije na Zahodnem Balkanu

| 45. | ugotavlja, da se žal nobena od držav Zahodnega Balkana trenutno ne more šteti za delujoče tržno gospodarstvo niti se ni sposobna soočati s konkurenčnimi pritiski in tržnimi silami v Uniji, zlasti zaradi prevladujočega političnega vpliva in slabo razvitega zasebnega sektorja, to pa izjemno negativno vpliva na trg dela in pomanjkanje zaposlitvenih možnosti za mlade; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja, da v večini občin v državah kandidatkah prevladuje prepričanje, da so projekti in programi EU prezapleteni glede na danosti v lokalnih upravah, in da tako prizadevanja Komisije za poenostavitev dostopa do projektov in programov spodkopava vse bolj dovršen in zapleten nadzorni mehanizem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podpira razširitev sedanjega omrežja TEN-T, vključno z dokončanem koridorjev in razširitvijo na jugovzhodno Evropo, s čimer bi premostili problem prometne nepovezanosti držav Zahodnega Balkana in izboljšali cestne, morske, letalske in železniške povezave med vzhodom in zahodom, kar je pogoj za razvoj regije kot celote; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zato poziva k vključitvi predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti oziroma lokalnih združenj v pogajanja o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA), načrtovanje programov, spremljanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | odobrava dejstvo, da namerava EU za izvajanje predložene strategije postopoma povečati sredstva IPA do leta 2020 in se pri tem še bolj osredotočiti na potrebe držav; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kot uspešen primer navaja inovacijski sklad, financiran prek IPA, ki si prizadeva zlasti za pilotno financiranje inovacijskih projektov in krepitev raziskav in razvoja v zasebnih podjetjih ter prek projekta Innovation Serbia Project podpira ustanavljanje inovativnih zagonskih in odcepljenih podjetij ter tržno usmerjene, inovativne tehnologije in storitve, s čimer odločilno prispeva h konkurenčnosti srbskega zasebnega gospodarstva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja na zgled uspešnega regionalnega čezmejnega sodelovanja v skupni romunsko-srbski pobudi proti raku v okviru programa čezmejnega sodelovanja Interreg-IPA za boljše diagnosticiranje in zdravljenje malignih tumorjev; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opozarja na velike gospodarske in družbene neenakosti med regijami v državah Zahodnega Balkana; pozdravlja program EU za konkurenčnost podjetij in MSP v podporo razvoja trdnega zasebnega sektorja in načrtovano vzpostavitev programa za podporo prenosa tehnologije in zagonskih podjetij; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da so makroregionalne strategije in drugi instrumenti EU za čezmejno sodelovanje, kot so EZTS in programi Interreg, pomembni gradniki prihodnje EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | odobrava poudarek, ki ga bolgarsko predsedstvo Sveta namenja digitalnemu gospodarstvu, in podpira vsa prizadevanja za povezavo infrastrukture med državami Zahodnega Balkana in EU na področju prometa, energetike in digitalnih storitev; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pričakuje, da se bodo vse države Zahodnega Balkana konstruktivno vključile v pobude regionalnega sodelovanja, kot so berlinski proces, strategija za Podonavje, jadransko-jonska pobuda, Proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi, Svet za regionalno sodelovanje in Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini, ter poudarja, da je regionalni urad za sodelovanje mladih Zahodnega Balkana pomemben za spravo v regiji; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da je strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) lahko velika priložnost za celotno regijo, vendar hkrati opozarja na stalne težave, na primer zaradi pomanjkanja sredstev, državnega vodenja in težav zaradi migrantske krize; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podpira makroregionalne strategije kot sredstvo evropskega povezovanja na podlagi stabilnosti, sprave in dobrih sosedskih odnosov držav članic EU in držav kandidatk in potencialnih kandidatk. Meni, da bi te morale zajemati ves Zahodni Balkan kot celoto. Kosovo in nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne sodelujeta niti v strategiji za Podonavje niti v jadransko-ionski strategiji. Zato priporoča, da se države Zahodnega Balkana, ki še ne sodelujejo v navedenih makroregionalnih strategijah, so pa geografsko in gospodarsko povezane z njima, vanju nemudoma vključijo, da bo ves Zahodni Balkan vključen v makroregionalne strategije in možnosti za financiranje prek zadevnih projektov. |
| --- | --- |

57.

V Bruslju, 22. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu Kosova in je v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1244/99 ter mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

1

(2)  ReSPA je mednarodna organizacija, ki ima nalogo spodbujati regionalno sodelovanje med javnimi upravami na Zahodnem Balkanu (https://www.respaweb.eu).

2

---

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/28

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Trgovinski sveženj

(2018/C 247/06)

| Poročevalka: | Micaela Fanelli (IT/PES), županja, občina Riccia (Campobasso) |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji
  COM(2017) 487 final
  Sporočilo o seznamu kritičnih surovin za EU za leto 2017
  COM(2017) 490 final
  Poročilo o izvajanju strategije trgovinske politike Trgovina za vse – Napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije
  COM(2017) 491 final
  Sporočilo Uravnotežena in napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije
  COM(2017) 492 final
  Sporočilo Spodbujanje neposrednih tujih investicij in zaščita bistvenih interesov
  COM(2017) 494 final
  priporočila sklepov Sveta
  COM(2017) 469 final, COM(2017) 472 final in COM(2017) 493 final |

Poročevalka:

Micaela Fanelli (IT/PES), županja, občina Riccia (Campobasso)

Referenčni dokumenti:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji

COM(2017) 487 final

Sporočilo o seznamu kritičnih surovin za EU za leto 2017

COM(2017) 490 final

Poročilo o izvajanju strategije trgovinske politike Trgovina za vse – Napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije

COM(2017) 491 final

Sporočilo Uravnotežena in napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije

COM(2017) 492 final

Sporočilo Spodbujanje neposrednih tujih investicij in zaščita bistvenih interesov

COM(2017) 494 final

priporočila sklepov Sveta

COM(2017) 469 final, COM(2017) 472 final in COM(2017) 493 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji

COM(2017) 487 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (13) | Primerno je določiti bistvene elemente postopkovnega okvira za pregled neposrednih tujih naložb s strani držav članic, da se vlagateljem, Komisiji in drugim državam članicam omogoči, da bodo razumeli, kako bodo take naložbe verjetno pregledane, in da se zagotovi, da so te naložbe pregledane na pregleden način in da ne prihaja do diskriminatorne obravnave tretjih držav. Ti elementi bi morali vključevati vsaj določitev časovnih okvirov za pregled in možnost, da tuji vlagatelji uporabijo pravna sredstva glede odločitev v zvezi s pregledom. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(13)

Primerno je določiti bistvene elemente postopkovnega okvira za pregled neposrednih tujih naložb s strani držav članic, da se vlagateljem, Komisiji in drugim državam članicam omogoči, da bodo razumeli, kako bodo take naložbe verjetno pregledane, in da se zagotovi, da so te naložbe pregledane na pregleden način in da ne prihaja do diskriminatorne obravnave tretjih držav. Ti elementi bi morali vključevati vsaj določitev časovnih okvirov za pregled in možnost, da tuji vlagatelji uporabijo pravna sredstva glede odločitev v zvezi s pregledom.

| (13) | Primerno je določiti bistvene elemente postopkovnega okvira za pregled neposrednih tujih naložb s strani držav članic, da se vlagateljem, Komisiji in drugim državam članicam
  ter lokalnim in regionalnim oblastem in zainteresiranim socialnim partnerjem
  omogoči, da bodo razumeli, kako bodo take naložbe verjetno pregledane, in da se zagotovi, da so te naložbe pregledane na pregleden način in da ne prihaja do diskriminatorne obravnave tretjih držav. Ti elementi bi morali vključevati vsaj določitev časovnih okvirov za pregled in možnost, da tuji vlagatelji uporabijo pravna sredstva glede odločitev v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(13)

Primerno je določiti bistvene elemente postopkovnega okvira za pregled neposrednih tujih naložb s strani držav članic, da se vlagateljem, Komisiji in drugim državam članicam
  ter lokalnim in regionalnim oblastem in zainteresiranim socialnim partnerjem
  omogoči, da bodo razumeli, kako bodo take naložbe verjetno pregledane, in da se zagotovi, da so te naložbe pregledane na pregleden način in da ne prihaja do diskriminatorne obravnave tretjih držav. Ti elementi bi morali vključevati vsaj določitev časovnih okvirov za pregled in možnost, da tuji vlagatelji uporabijo pravna sredstva glede odločitev v zvezi s pregledom.

Obrazložitev

Odločitve držav članic bodo pomembno vplivale na oblasti regij, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene, zato bi te morale sodelovati pri odločanju o tem.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 18

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (18) | V ta namen je pomembno tudi, da se zagotovi minimalna raven informacij in usklajevanja v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, v vseh državah članicah. Te informacije bi morale na zahtevo držav članic ali Komisije dati na voljo države članice, v katerih se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo. Relevantne informacije vključujejo vidike, kot sta lastniška struktura tujega vlagatelja in financiranje načrtovane ali zaključene naložbe, vključno z razpoložljivimi informacijami o subvencijah, ki jih odobrijo tretje države. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(18)

V ta namen je pomembno tudi, da se zagotovi minimalna raven informacij in usklajevanja v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, v vseh državah članicah. Te informacije bi morale na zahtevo držav članic ali Komisije dati na voljo države članice, v katerih se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo. Relevantne informacije vključujejo vidike, kot sta lastniška struktura tujega vlagatelja in financiranje načrtovane ali zaključene naložbe, vključno z razpoložljivimi informacijami o subvencijah, ki jih odobrijo tretje države.

| (18) | V ta namen je pomembno tudi, da se zagotovi minimalna raven informacij in usklajevanja v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, v vseh državah članicah. Te informacije bi morale –
  po predhodnem posvetovanju z zainteresiranimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi –
  na zahtevo držav članic ali Komisije dati na voljo države članice, v katerih se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo. Relevantne informacije vključujejo vidike, kot sta lastniška struktura tujega vlagatelja in financiranje načrtovane ali zaključene naložbe, vključno z razpoložljivimi informacijami o subvencijah, ki jih odobrijo tretje države. |
| --- | --- |

(18)

V ta namen je pomembno tudi, da se zagotovi minimalna raven informacij in usklajevanja v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, v vseh državah članicah. Te informacije bi morale –
  po predhodnem posvetovanju z zainteresiranimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi –
  na zahtevo držav članic ali Komisije dati na voljo države članice, v katerih se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo. Relevantne informacije vključujejo vidike, kot sta lastniška struktura tujega vlagatelja in financiranje načrtovane ali zaključene naložbe, vključno z razpoložljivimi informacijami o subvencijah, ki jih odobrijo tretje države.

Obrazložitev

Odločitve držav članic bodo pomembno vplivale na oblasti regij, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene, zato bi te morale sodelovati pri odločanju o tem.

Predlog spremembe 3

Člen 3(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Pregled neposrednih tujih naložb | Pregled neposrednih tujih naložb |
| 2.   Komisija lahko pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda. | 2.   Komisija lahko pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na
  obstoječe ali odgovorno načrtovane
  projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 3

Člen 3

Pregled neposrednih tujih naložb

Pregled neposrednih tujih naložb

2.   Komisija lahko pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda.

2.   Komisija lahko pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na
  obstoječe ali odgovorno načrtovane
  projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda.

Predlog spremembe 4

Člen 6(1) in (2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Okvir za pregled s strani držav članic | Okvir za pregled s strani držav članic |
| 1.   Mehanizmi pregleda držav članic so pregledni in ne diskriminirajo med tretjimi državami. Države članice zlasti določijo okoliščine, na podlagi katerih se pregled začne, razloge za pregled in veljavna podrobna postopkovna pravila. | 1.   Mehanizmi pregleda držav članic so pregledni in ne diskriminirajo med tretjimi državami. Države članice zlasti določijo okoliščine, na podlagi katerih se pregled začne, razloge za pregled in veljavna podrobna postopkovna pravila.
  V okviru tega postopka države članice po možnosti tudi obvestijo lokalne in regionalne oblasti, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene, in se z njimi posvetujejo. |
| 2.   Države članice določijo časovne okvire za izdajo odločitev v zvezi s pregledom. Taki časovni okviri jim omogočajo, da upoštevajo pripombe držav članic iz člena 8 in mnenje Komisije iz členov 8 in 9. | 2.   Države članice določijo časovne okvire za izdajo odločitev v zvezi s pregledom. Taki časovni okviri jim omogočajo, da upoštevajo pripombe
  lokalnih in regionalnih oblasti, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene,
  držav članic iz člena 8 in mnenje Komisije iz členov 8 in 9. |
| [...] | [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 6

Člen 6

Okvir za pregled s strani držav članic

Okvir za pregled s strani držav članic

1.   Mehanizmi pregleda držav članic so pregledni in ne diskriminirajo med tretjimi državami. Države članice zlasti določijo okoliščine, na podlagi katerih se pregled začne, razloge za pregled in veljavna podrobna postopkovna pravila.

1.   Mehanizmi pregleda držav članic so pregledni in ne diskriminirajo med tretjimi državami. Države članice zlasti določijo okoliščine, na podlagi katerih se pregled začne, razloge za pregled in veljavna podrobna postopkovna pravila.
  V okviru tega postopka države članice po možnosti tudi obvestijo lokalne in regionalne oblasti, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene, in se z njimi posvetujejo.

2.   Države članice določijo časovne okvire za izdajo odločitev v zvezi s pregledom. Taki časovni okviri jim omogočajo, da upoštevajo pripombe držav članic iz člena 8 in mnenje Komisije iz členov 8 in 9.

2.   Države članice določijo časovne okvire za izdajo odločitev v zvezi s pregledom. Taki časovni okviri jim omogočajo, da upoštevajo pripombe
  lokalnih in regionalnih oblasti, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene,
  držav članic iz člena 8 in mnenje Komisije iz členov 8 in 9.

[...]

[...]

Obrazložitev

Odločitve držav članic bodo pomembno vplivale na oblasti regij, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene, zato bi te morale sodelovati pri odločanju o tem.

Predlog spremembe 5

Člen 8(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Mehanizem sodelovanja | Mehanizem sodelovanja |
| 1.   Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o vseh neposrednih tujih naložbah, ki se pregledujejo v okviru njihovih mehanizmov pregleda, v 5 delovnih dneh od začetka pregleda. Države članice, ki pregled izvajajo, si v okviru zagotavljanja informacij, in kadar je to ustrezno, prizadevajo navesti, ali je po njihovem mnenju verjetno, da neposredne tuje naložbe, ki se pregledujejo, spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. | 1.   Države članice
  se posvetujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene, ter
  Komisijo in druge države članice obvestijo o vseh neposrednih tujih naložbah, ki se pregledujejo v okviru njihovih mehanizmov pregleda, v 5 delovnih dneh od začetka pregleda. Države članice, ki pregled izvajajo, si v okviru zagotavljanja informacij, in kadar je to ustrezno, prizadevajo navesti, ali je po njihovem mnenju verjetno, da neposredne tuje naložbe, ki se pregledujejo, spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 8

Člen 8

Mehanizem sodelovanja

Mehanizem sodelovanja

1.   Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o vseh neposrednih tujih naložbah, ki se pregledujejo v okviru njihovih mehanizmov pregleda, v 5 delovnih dneh od začetka pregleda. Države članice, ki pregled izvajajo, si v okviru zagotavljanja informacij, in kadar je to ustrezno, prizadevajo navesti, ali je po njihovem mnenju verjetno, da neposredne tuje naložbe, ki se pregledujejo, spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004.

1.   Države članice
  se posvetujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene, ter
  Komisijo in druge države članice obvestijo o vseh neposrednih tujih naložbah, ki se pregledujejo v okviru njihovih mehanizmov pregleda, v 5 delovnih dneh od začetka pregleda. Države članice, ki pregled izvajajo, si v okviru zagotavljanja informacij, in kadar je to ustrezno, prizadevajo navesti, ali je po njihovem mnenju verjetno, da neposredne tuje naložbe, ki se pregledujejo, spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004.

Obrazložitev

V okviru pregleda določenih neposrednih tujih naložb se je pomembno posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.

Predlog spremembe 6

Člen 8(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Mehanizem sodelovanja | Mehanizem sodelovanja |
| 6.   Države članice, v katerih se neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, ustrezno upoštevajo pripombe drugih držav članic iz odstavka 2 in mnenje Komisije iz odstavka 3. | 6.   Države članice, v katerih se neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, ustrezno upoštevajo pripombe
  lokalnih in regionalnih oblasti iz odstavka 1, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene,
  drugih držav članic iz odstavka 2 in mnenje Komisije iz odstavka 3. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 8

Člen 8

Mehanizem sodelovanja

Mehanizem sodelovanja

6.   Države članice, v katerih se neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, ustrezno upoštevajo pripombe drugih držav članic iz odstavka 2 in mnenje Komisije iz odstavka 3.

6.   Države članice, v katerih se neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, ustrezno upoštevajo pripombe
  lokalnih in regionalnih oblasti iz odstavka 1, v katerih so neposredne tuje naložbe načrtovane ali zaključene,
  drugih držav članic iz odstavka 2 in mnenje Komisije iz odstavka 3.

Obrazložitev

V okviru pregleda določenih neposrednih tujih naložb se je pomembno posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.

Predlog spremembe 7

Člen 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Kontaktne točke | Kontaktne točke |
| Vsaka država članica imenuje kontaktno točko za pregled neposrednih tujih naložb. Komisija in druge države članice se na te kontaktne točke za pregled neposrednih tujih naložb obrnejo v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z izvajanjem te uredbe. | Vsaka država članica imenuje
  vsaj eno
  kontaktno točko za pregled neposrednih tujih naložb. Komisija in druge države članice se na te kontaktne točke za pregled neposrednih tujih naložb obrnejo v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z izvajanjem te uredbe.
  Kontaktne točke za pregled neposrednih tujih naložb zainteresiranim lokalnim in regionalnim oblastem na njihovo zahtevo posredujejo vse ustrezne informacije, povezane s pregledom teh naložb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 12

Člen 12

Kontaktne točke

Kontaktne točke

Vsaka država članica imenuje kontaktno točko za pregled neposrednih tujih naložb. Komisija in druge države članice se na te kontaktne točke za pregled neposrednih tujih naložb obrnejo v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z izvajanjem te uredbe.

Vsaka država članica imenuje
  vsaj eno
  kontaktno točko za pregled neposrednih tujih naložb. Komisija in druge države članice se na te kontaktne točke za pregled neposrednih tujih naložb obrnejo v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z izvajanjem te uredbe.
  Kontaktne točke za pregled neposrednih tujih naložb zainteresiranim lokalnim in regionalnim oblastem na njihovo zahtevo posredujejo vse ustrezne informacije, povezane s pregledom teh naložb.

Obrazložitev

| (i) | Ker se v nekaterih državah članicah trgovinska politika izvaja na regionalni ravni, bi bilo v teh primerih smiselno predvideti tudi kontaktne točke na regionalni ravni. |
| --- | --- |

(i)

Ker se v nekaterih državah članicah trgovinska politika izvaja na regionalni ravni, bi bilo v teh primerih smiselno predvideti tudi kontaktne točke na regionalni ravni.

| (ii) | Pomembno je, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri sprejemanju stališč glede pregleda določenih neposrednih tujih naložb čim popolnejše informacije. |
| --- | --- |

(ii)

Pomembno je, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri sprejemanju stališč glede pregleda določenih neposrednih tujih naložb čim popolnejše informacije.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | izraža zadovoljstvo s svežnjem predlogov s področja trgovine in naložb, ki jih je po objavi dokumenta Razmislek o izkoriščanju globalizacije predstavila Komisija kot odziv na izzive, s katerimi se mora soočiti trgovinska politika EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da mora biti trgovinska politika odziv na izzive različnih oblik ter da mora najti pravo ravnovesje med različnimi cilji: okrepiti tržni položaj EU in jo povezati s svetovnimi centri rasti, prevzeti vodilno vlogo pri ohranjanju večstranskega tržnega sistema, povečati gospodarsko rast in zmanjšati revščino, zaščititi podjetja, državljane in lokalne skupnosti EU pred nepošteno konkurenco ter obvladovati socialne in teritorialne stroške, zlasti v občutljivih sektorjih ter med manj kvalificiranimi delavci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se strinja s stališčem, da je mednarodna trgovina v zadnjih letih spodbujala rast in konkurenčnost tako znotraj kot zunaj EU; vendar opozarja na vse večjo zaskrbljenost zaradi neenake družbene porazdelitve njenih koristi, občutnih posledic v obliki izrazitih procesov nastajanja aglomeracij in obrobnih območij ter zlasti zato, ker je odpornost nekaterih lokalnih gospodarstev in skupnosti na hudi preizkušnji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odločno podpira stališče Komisije, da ima trgovinska politika pomembno vlogo pri zagotavljanju, da bo imela globalizacija pozitivne gospodarske, družbene, teritorialne in okoljske učinke za državljane in podjetja v Evropi in drugod; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da ima Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (EGF) bistveno vlogo pri podpori ljudi, ki so zaradi strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki jih je povzročila globalizacija, izgubili delo; vendar ponavlja (1), da je treba spremeniti mehanizme delovanja EGF s poenostavitvijo postopka za odobritev, z znižanjem meje za upravičenost do sredstev iz tega sklada (2) ter s povečanjem njegovega proračuna na najmanj 500 milijonov EUR letno in z njegovo vključitvijo v večletni finančni okvir, da bi se upoštevalo dejstvo, da EGF v razširjenem obsegu uporabe od leta 2014 vključuje tudi mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo – ta obseg uporabe bo morda treba razširiti še na preventivne ukrepe; vztraja pri dopolnjevanju EGF in Evropskega socialnega sklada (ESS) v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI), saj je EGF mehanizem za zagotavljanje kratkoročne pomoči, dolgoročni ukrepi pa se izvajajo s skladi ESI, ki bi lahko nadaljevali delo na območjih, ki so dobila pomoč EGF; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da – kot je pokazala raziskava (3) trgovinskih tokov v nekaterih državah članicah – obstaja pozitivna povezava med rezultati glede izvoza posameznih regij in BDP, da je obseg izvoza pozitivno povezan s kazalnikom regionalne konkurenčnosti (RCI) in da sta v vseh analiziranih državah članicah usmerjenost v izvoz in udeležba proizvodnih dejavnosti pri izvozu močno osredotočena v zgolj nekaj regijah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da te ugotovitve potrjuje še ena študija (4), ki ocenjuje, da se zdijo koristi neposrednih tujih naložb precej manjše v podeželskih, nevelemestnih regijah, ki so tudi manj razvite od drugih regij. V podeželskih, nevelemestnih regijah je manjši tudi učinek povečanja produktivnosti, ki je v manj razvitih regijah celo ničen. Zato je verjetno, da imajo neposredne tuje naložbe in odprtost trgov zelo omejen vpliv na konvergenco; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v tem smislu poudarja temeljno vlogo, ki jo ima kohezijska politika pri zagotavljanju ustrezne ravni javnih naložb v regijah in na območjih EU, ki so na robu teh tokov, in pri povečanju njihove konkurenčnosti s hkratnim spodbujanjem neposrednih tujih naložb vanje in rasti neevropskih podjetij, ki so v Evropi že prisotna; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da je Evropska komisija v sedmem poročilu o koheziji (9. oktobra 2017) poudarila, da bi bilo treba izkoriščanje globalizacije s podporo za gospodarsko preobrazbo v regijah, inovacije, posodobitev industrije in uvajanje novih tehnologij uvrstiti med tri prednostne naloge prihodnje kohezijske politike po letu 2020; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na dejstvo, da se z novimi sporazumi o prosti trgovini zmanjšujejo carinski prihodki, ki so pomemben vir lastnih sredstev za proračun EU, in poziva Komisijo, naj v kratkem predstavi predlog za temeljito reformo lastnih virov EU, k čemer je OR že pozval v mnenju Reforma sistema lastnih sredstev EU v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 (COR-2017-1530); |
| --- | --- |

10.

Preglednost in demokratična legitimnost trgovinske politike EU

| 11. | izraža zadovoljstvo s prizadevanji Komisije, da bi trgovinska pogajanja postala bolj transparentna, in je prepričan, da bo tak pristop državam članicam dal možnost, da lokalne in regionalne oblasti ter/ali druge zainteresirane akterje vključijo že v fazi oblikovanja ciljev trgovinske politike v povezavi z določenimi pogajalskimi postopki v okviru trgovine s tretjimi državami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pri tem opozarja na študijo OR o demokratični razsežnosti pogajanj EU o trgovinskih sporazumih: vloga in odgovornosti državljanov ter lokalnih in regionalnih oblasti (The democratic dimension of EU negotiations on trade agreements: the role and responsibilities of citizens and Local and Regional Authorities), v kateri je poudarjeno, da proces ne bo transparenten in participativen že samo zaradi razpoložljivosti informacij, temveč je treba posebno pozornost posvetiti mehanizmom na nacionalni in lokalni ravni, s katerimi bi se zajamčil dostop do tovrstnih informacij; lokalne in regionalne oblasti zlasti poudarjajo, da pogosto ni formalnih mehanizmov za dialog z ustreznimi nacionalnimi oblastmi na področju trgovinske politike, kar je še bolj občutno na ravni EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ceni prizadevanja Komisije, da bi zajamčila večjo jasnost glede mešane narave številnih trgovinskih sporazumov in ločila poglavje o naložbah; vendar meni, da je pomanjkanje soglasja glede odpiranja trgov svetu in sklenitve novih trgovinskih sporazumov v veliki meri posledica pomanjkanja dokumentacije o pozitivnih in negativnih posledicah določenih sporazumov in nejasnosti glede odgovornosti, ki jo imajo vlade za odziv na porazdelitev določenih negativnih vplivov teh sporazumov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | v skladu s prej navedenim ponavlja svoje stališče, da je pred prihodnjimi fazami liberalizacije trgovinske menjave nujno opraviti ocene teritorialnega učinka, ki so lahko – pred začetkom pogajanj – močan instrument ugotavljanja in količinskega opredeljevanja vpliva določenega trgovinskega sporazuma na evropske regije, kar bi omogočilo sprejemanje trdnejših, utemeljenih in transparentnih odločitev glede vsebine, ki bi se opirale na konkretne podatke, ter prilagojeno podporo, da bodo zadevne regije lahko predvidele ali obvladale njihove posledice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zato obžaluje dejstvo, da ocena učinka, ki spremlja dokument Priporočilo za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj za sporazum o prosti trgovini z Avstralijo in Novo Zelandijo, v delu o učinku različnih možnosti politike in o tem, kdo bo prizadet (5), ne predvideva takšne ocene učinka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je študija skupnega gospodarskega učinka, ki bi ga imeli sklenjeni in prihodnji sporazumi o prosti trgovini med EU in 12 trgovinskimi partnerji na kmetijstvo v EU (6), pripravljena v Skupnem raziskovalnem središču, dober primer tega, kako lahko ocene učinka prispevajo k pripravi trdnih in transparentnih trgovinskih politik, ki se opirajo na konkretne podatke; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odobrava, da je ta študija, na podlagi konkretnih podatkov, znanstvena podpora postopku določanja evropskih politik, glede na to da so kmetje v EU seznanjeni s tem, kar lahko pričakujejo od trgovinskih sporazumov, zlasti z Avstralijo in Novo Zelandijo; meni, da se mora Komisija pri teh pogajanjih posebej posvetiti verjetnim negativnim posledicam za določene kmetijske sektorje, kot je pokazala študija, in te sektorje zaščititi, pri tem pa upoštevati temeljna načela skupne kmetijske politike in dejstvo, da je kmetijstvo na številnih območjih EU glavna in edina dejavnost, ki na lokalni ravni podpira zaposlovanje, podjetništvo in oskrbo z živili, kot na primer na gorskih območjih, kjer kmetje v težkih pogojih ohranjajo življenje na podeželskih območjih in med drugim prispevajo k ohranjanju odločilnih ekoloških ravnovesij; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zlasti zaradi prihodnjih pogajanj z Avstralijo in Novo Zelandijo ponavlja svoje dolgoletno stališče, da trgovinski sporazumi EU javnim oblastem na kateri koli ravni ne smejo preprečevati zagotavljanja, opravljanja ali zakonskega urejanja javnih storitev, niti povečanja obsega storitev, ki jih nudijo državljanom (7), niti vstavljanja določenih socialnih klavzul, katerih namen je med drugim – v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 7. decembra 2015 – spodbuditi razvoj socialne ekonomije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izraža zadovoljstvo, da je Komisija 22. decembra 2017 vzpostavila svetovalno skupino za trgovinska pogajanja EU s ciljem povečati preglednost in vključevalno naravo trgovinske politike EU, vendar na podlagi navedenega obžaluje dejstvo, da med 28 strokovnjaki (8) v tej skupini ni predstavnika lokalne ali regionalne oblasti ali združenja. Če bo Komisija vztrajala pri stališču, da v svetovalni skupini ne bo predstavnika institucije ali organa EU, bi OR pričakoval, da bo k sodelovanju povabljen vsaj kot opazovalec; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva, da se veljavni delovnopravni standardi in zakonski standardi varnosti proizvodov ter varstva podatkov, potrošnikov, zdravja, okolja in živali, ki veljajo v EU in na nacionalni ravni, spoštujejo brez zniževanja ravni, pa tudi, da se na ravni držav članic lahko uskladijo s pravom EU ter se na tem področju s trgovinskimi sporazumi in sporazumi o naložbah ne izvaja pritisk na diskrecijsko pravico lokalnih in regionalnih oblasti glede pravnega urejanja in financ; |
| --- | --- |

20.

Iskanje pravičnosti zunaj EU

| 21. | poudarja, da se trgovinska politika ne nanaša samo na gospodarske interese, ampak je tudi pomemben instrument solidarnosti v odnosih z državami v razvoju in tistimi, ki so vpletene v regionalne krize; zato kot odličen primer takšnega delovanja izpostavlja skupno odločitev EU in Jordanije glede ublažitve pravil o poreklu, ki veljajo za dvostransko menjavo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izraža zadovoljstvo z neuradnim dokumentom Komisije glede poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih o prosti trgovini EU (9), s katerim se je začela razprava o spoštovanju in izvajanju določb s področja trajnosti ter načinih, kako jih povezati s trgovino; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kar zadeva vprašanje, ali bi kršitev določb iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju morala imeti posledice za trgovino ali celo sankcije, OR podpira zamisel, da bi morala obstajati možnost sankcij za države, ki z nižanjem standardov, ki izhajajo iz temeljnih konvencij o delu, na primer glede dela otrok, izvajajo nepošteno konkurenco; meni, da bi bile v zvezi s tem potrebne nadaljnje študije in raziskovalni projekti, saj bi tako poskrbeli, da se priprava politik opira na trdne dokaze; |
| --- | --- |

23.

| 24. | z zadovoljstvom sprejema zavezo Komisije za okrepitev večstranskega trgovinskega sistema, ki v središče postavlja Svetovno trgovinsko organizacijo (STO), in ugotavlja, da bo brez nje svetovna trgovina bolj odvisna od dinamike moči med državami in manj od vrednot; meni, da je STO lahko idealen okvir za čim večje zmanjšanje negativnih zunanjih učinkov dvostranskih trgovinskih sporazumov za tretje države, za razširitev regulativnega sodelovanja, ki trenutno poteka med državami z istimi načeli, na večstransko raven ter za to, da se lahko tudi drugim zainteresiranim članicam STO ponudi očitna možnost vključitve; |
| --- | --- |

24.

Večstransko sodišče za naložbe

| 25. | z zadovoljstvom sprejema priporočilo za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj za ustanovitev večstranskega sodišča za naložbe, s katerim bi se rešile številne težave, ki so se pokazale s sistemom reševanja sporov med vlagateljem in državo (ISDS), zlasti nezadostna legitimnost in jamstva glede neodvisnosti, pomanjkanje predvidljivosti in skladnosti sodne prakse, neobstoj možnosti za pritožbe, visoki stroški, netransparentnost reševanja sporov med vlagateljem in državo ter omejen dostop za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja na študijo OR o demokratični razsežnosti pogajanj o trgovinskih sporazumih: vloga in odgovornosti državljanov ter lokalnih in regionalnih oblasti, ki je pokazala, da lokalne in regionalne oblasti glede posledic sporazumov o prosti trgovini najpogosteje omenjajo vidik reševanja sporov med vlagateljem in državo, ki po njihovem mnenju zasebnim podjetjem omogoča, da izpodbijajo odločitve lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba najti ravnovesje med varstvom pravic zasebnih vlagateljev, ki ga zagotavljajo mehanizmi sankcij, in varstvom pravic delavcev, ki zaenkrat nimajo takšnih mehanizmov, ter poziva Komisijo, naj zajamči, da predlog o ustanovitvi večstranskega sodišča za naložbe ne bo ohranil vzporednega pravnega sistema s posebnim sodiščem za tuje vlagatelje, ki bo omogočil, da se nacionalni pravni sistemi obidejo izključno v korist teh vlagateljev; poleg tega poziva, naj večstransko sodišče za naložbe ščiti ne samo pravice vlagateljev, temveč tudi pravico držav do sprejemanja zakonov in pravice tretjih strani; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upa, da bo Komisija čim prej pojasnila, ali bo takšno večstransko sodišče za naložbe lahko veljalo za enostransko institucijo ali bo povezano z jurisdikcijo druge strani, pa tudi na kakšen način bodo lahko zainteresirane skupnosti sodelovale pri sodnih postopkih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj poskrbi za večjo jasnost glede predvidljivih posledic sporov v okviru sedanjih dvostranskih sporazumov o naložbah ter povezav med večstranskim sodiščem za naložbe in nacionalnimi sodišči, zlasti pri vprašanju izčrpanja nacionalnih pravnih sredstev; v zvezi s sporazumi o naložbah znotraj EU in glede na zadevo C-284/16 Achmea, ki je v teku, podpira stališče Komisije, da so mehanizmi ISDS, določeni v (predpristopnih) sporazumih o naložbah znotraj EU, v nasprotju z zakonodajo EU o izključni pristojnosti sodišč EU v zadevah, ki se nanašajo na zakonodajo EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izraža zaupanje, da bo zahtevek, ki ga je Belgija 6. septembra 2017 naslovila na Sodišče Evropske unije za mnenje glede zakonitosti novega dvostranskega sistema sodišč za naložbe, ki ga predvideva sporazum med EU in Kanado (CETA), prispeval k večji jasnosti celotne razprave o zaščiti naložb; |
| --- | --- |

30.

| 31. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da več glavnih trgovinskih partnerjev EU, med drugimi ZDA in Japonska, ne podpira ustanovitve večstranskega sodišča za naložbe in da je zavzemanje Japonske za sistem reševanja sporov med vlagateljem in državo eno glavnih nerešenih vprašanj po načelnem dogovoru glede sporazuma o prosti trgovini, doseženem 6. julija 2016; |
| --- | --- |

31.

Predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v EU

| 32. | poudarja pomen neposrednih tujih naložb za celotno gospodarstvo EU in konkretneje za nekatere njene regije, saj so v obdobju 2003–2015 neevropski vlagatelji v Evropi izpeljali več kot 52 000 projektov neposrednih tujih naložb, v skupni vrednosti več kot 2 600 milijard EUR (10); |
| --- | --- |

32.

| 33. | se strinja z mnenjem Komisije, da odprtost za neposredne tuje naložbe še naprej ostaja eno bistvenih načel EU in pomemben vir rasti, spremljati pa jo morajo odločne in učinkovite politike, da se, na eni strani, odprejo druga gospodarstva in zagotovi, da se vsi držijo istih pravil, na drugi strani pa da se zaščitijo ključna evropska sredstva pred naložbami, ki bi škodile pravno utemeljenim interesom Unije ali njenih držav članic; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zato podpira načela, iz katerih izhaja predlog uredbe Evropske komisije: ker na evropski ravni ni enotnih pravil za pregled neposrednih tujih naložb, lahko namreč države članice te naložbe zdaj obravnavajo različno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izraža zaskrbljenost zaradi pravice Evropske komisije, da lahko izvede pregled zaradi varnosti in javnega reda, kadar lahko neposredne tuje naložbe vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije, saj je takšno merilo zelo splošno in lahko zajame vse vrste neposrednih tujih naložb, hkrati pa seznam v povezani prilogi ni izčrpen. Poleg tega ni jasne opredelitve varnosti in javnega reda, kar pomeni, da ni pravne varnosti glede obsega pooblastil za ukrepanje Evropske komisije; lahko bi se zgodilo, da države članice zaradi varnosti in javnega reda ne bodo več mogle samostojno odločati o neposrednih tujih naložbah; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obžaluje, da je Komisija tako pomemben predlog objavila brez ocene učinka; meni, da bi morala pred njegovo predložitvijo predstaviti analizo naložbenih tokov v EU, napovedano v sporočilu, ki spremlja predlog, in oceno učinka, da bi se v povezanih medinstitucionalnih razpravah lahko uporabljali konkretni podatki; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k jasni opredelitvi v predlogu uredbe, da je obstoječe omejitve prostega pretoka kapitala med EU in tretjimi državami mogoče ohraniti brez omejevanja iz razlogov, povezanih z javnim redom in varnostjo, ali ne da bi bil posebej naveden postopkovni okvir; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi morala Komisija oceniti tudi politike, ki so povzročile razmere, ki so pripeljale do problematičnih naložb: v številnih primerih so namreč neposredne tuje naložbe v infrastrukturo ali podjetja, ki so bila prej v državni lasti, posledica varčevalnih politik in liberalizacije strateških sektorjev; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da se upravičevanje omejitve neposrednih tujih naložb zaradi nacionalne varnosti in javnega reda razlikuje od njihovega omejevanja zaradi bojazni pred izkrivljanjem trga; Komisijo poziva, naj zajamči, da se ta mehanizem ne bo uporabljal kot prikrit protekcionistični ukrep; pri tem ugotavlja, da mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb, ki bi te naložbe omejil samo zato, ker se subvencionirajo, ne more biti zadosten razlog za preprečitev naložbe in da bi moral dokazati, da zadevna neposredna tuja naložba sodi med strateške industrijske ali nacionalne cilje tuje države; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj poskrbi za večjo jasnost glede posledic, če država članica ne spoštuje stališča Komisije in možnosti, da se znotraj predlaganega okvira dopuščajo pravočasni in sorazmerni odzivi, glede na to, da pregled naložb EU ne bi smel trajati dlje od časa, ki je predviden za nacionalne postopke; |
| --- | --- |

40.

| 41. | se zavzema za začetek dialoga o pregledu naložb z glavnimi trgovinskimi partnericami EU. Mednarodno približevanje pravil o pregledu neposrednih tujih naložb bi dejansko omejilo spore in spodbujalo varnost naložb; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izraža zadovoljstvo, da sta sozakonodajalca dosegla dogovor o spremembi sedanje protidampinške metodologije EU, ki bo morala pri ocenjevanju obstoja pomembnih izkrivljanj upoštevati temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vendar ugotavlja, da bodo nova pravila popolnoma učinkovita le, če bo EU posodobila svoje instrumente trgovinske zaščite in če bo pozitiven vpliv na industrijo povezan z uspešnostjo načrtov za posodobitev instrumentov tržne zaščite, predlaganih leta 2013; |
| --- | --- |

43.

| 44. | se strinja, da ima Evropska unija izključno pristojnost v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, saj spadajo v okvir skupne trgovinske politike v smislu člena 207(1) PDEU. Vendar opozarja, da Komisija to uredbo predlaga le za tiste države članice, ki že imajo mehanizme za pregled naložb, in da predlog ne zavezuje držav članic k vzpostavitvi lastnih mehanizmov za pregled naložb. Predlog je torej povsem v skladu z načelom subsidiarnosti. |
| --- | --- |

44.

V Bruslju, 23. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mnenje OR o dokumentu Razmislek o izkoriščanju globalizacije, poročevalka: Micaela Fanelli, sprejeto 10. oktobra 2017.

1

(2)  Zlasti ob upoštevanju, da v podobnem ameriškem programu pomoči za prilagoditev trgovini (Trade Adjustment Assistance) najnižji prag števila presežnih delavcev ni določen.

2

Trade Adjustment Assistance

(3)  EPRS.

3

(4)  ESPON, The World in Europe, global FDI flows towards Europe.

4

The World in Europe, global FDI flows towards Europe

(5)  Delovni dokument služb Komisije Impact Assessment accompanying the document Recommendation for a Council Decision authorising the opening of negotiations for a Free Trade Agreement with Australia, stran 18, na voljo: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1505372743628&uri=SWD:2017:293:FIN (op. prev.: samo v angleščini, neuradni prevod).

5

Impact Assessment accompanying the document Recommendation for a Council Decision authorising the opening of negotiations for a Free Trade Agreement with Australia

(6)  Študija, objavljena 15. novembra 2016, je na voljo na: https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/cumulative-economic-impact-future-trade-agreements-eu-agriculture

6

(7)  Mnenje OR Odgovornejša trgovinska in naložbena politika, poročevalec: Neale Richmond (IE/EPP), sprejeto 8. aprila 2016.

7

Odgovornejša trgovinska in naložbena politika

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december /tradoc_156487.pdf

8

(9)  Na voljo na http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1689.

9

(10)  Raziskovalni projekt ESPON: The World in Europe, global FDI flows towards Europe (Svet v Evropi, globalni tokovi neposrednih tujih naložb v Evropo).

10

The World in Europe, global FDI flows towards Europe

---

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/38

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska industrijska strategija: vloga in vidik regionalnih in lokalnih oblasti

(2018/C 247/07)

| Poročevalec: | Heinz Lehmann (DE/EPP), poslanec deželnega zbora Saške |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo – Prenovljena strategija EU za industrijsko politiko
  COM(2017) 479 final |

Poročevalec:

Heinz Lehmann (DE/EPP), poslanec deželnega zbora Saške

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo – Prenovljena strategija EU za industrijsko politiko

COM(2017) 479 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije (1) kot še en pomemben korak in poziva Komisijo, naj na tej podlagi razvije ambiciozno strategijo industrijske politike EU, in sicer v skladu s pozivi Evropskega sveta (2), Evropskega parlamenta (3), Sveta za konkurenčnost (4), OR (5) in skupine Prijatelji industrije (6); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k strategiji o industrijski politiki na evropski ravni, ki bo obravnavala sedanje in prihodnje izzive, priložnosti in dejavnike industrijske konkurenčnosti v globalnem kontekstu; meni, da je treba to strategijo na podlagi jasne vizije zasnovati srednjeročno in jo razvijati s poudarkom na letu 2030 in obdobju po njem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva, naj se v strategiji upošteva močna teritorialna razsežnost, ob upoštevanju regionalne pametne specializacije; opozarja na skupno in stalno nalogo vodenja učinkovite evropske industrijske politike iz člena 173 PDEU ter izraža pripravljenost, da kot partner podpre Komisijo, Svet in Parlament, zlasti zato, ker bodo za izvajanje strategije potrebni skupna zaveza in skupna prizadevanja vseh akterjev na vseh ravneh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k horizontalno zasnovani industrijski strategiji, ki bo vključevala cilje, strateške ukrepe in kazalnike, natančne ocene učinka ter primeren okvir za nadzor in upravljanje; poziva k posebnim ciljnim ukrepom za panoge na gospodarskem prehodu in panoge z visokim potencialom rasti; poudarja, da bi morala strategija izpostaviti zlasti inovacije, ključne omogočitvene tehnologije, pomembne projekte skupnega evropskega interesa, digitalizacijo in MSP, saj so horizontalno zelo pomembni; |
| --- | --- |

4.

Evropska industrija v novi dobi

| 5. | poudarja, da je industrija bistvenega pomena za evropske regije in mesta, saj zagotavlja 50 milijonov delovnih mest, izvoz in inovacije, ter da je zagotavljanje prihodnje konkurenčnosti evropske industrije v hitro spreminjajočem se globalnem kontekstu odločilnega pomena za uravnotežen in trajnosten razvoj; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja na relativno velik pomen mednarodne trgovine pri ustvarjanju BDP (83,05 % BDP leta 2015) (7). Zaradi tega poziva, naj se več pozornosti nameni spodbujanju domače porabe, ki bo industriji EU zagotovila stabilno delovanje in pospešila rast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je treba za zagotavljanje socialnega miru povsod omogočiti endogeno rast, da bodo vse regije, tudi podeželske, lahko sodelovale pri ustvarjanju vrednosti in dobile priložnost za ustvarjanje in ohranitev kvalificiranih lokalnih delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | se zavzema za oblikovanje okolja, ki spodbuja inovacije, in hkrati poziva k spoprijemanju z gospodarskimi izzivi, da se na vseh ravneh izboljša družbena podpora za industrijsko dejavnost: od vrtca prek podjetij do uprave; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da spremembe poslovnih modelov, ki jih prinaša čedalje večja digitalizacija, vse bolj postajajo osrednja točka prihodnjega razvoja, zato bi v prihodnje morali pri posegih države razlikovati tudi med poslovnimi modeli, ne le med panogami; |
| --- | --- |

9.

Okrepitev evropske industrije

| 10. | poziva, naj se ohrani strateški cilj 20-odstotnega deleža industrije v BDP v obdobju po letu 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da so možnosti Evrope za ohranitev in razvoj svetovno konkurenčne industrije povezane s tehnološko suverenostjo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, da je treba zlasti za tehnologije, ki so za Evropo strateškega pomena (na primer mikroelektronika, baterijske celice), ustvariti in ohraniti enake pogoje za konkurenčnost na evropski in svetovni ravni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da okvirni pogoji na drugih področjih urejanja, ki omejujejo le podjetja v EU (na primer nekateri predpisi za materiale), lahko povzročijo opustitev ali selitev poslovnih dejavnosti nekaterih sektorjev v tretje države, kar ima lahko posledice za celotno vrednostno verigo v EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja strateški pomen pomembnih projektov skupnega evropskega interesa za konkurenčnost evropske industrije; poziva Komisijo k doslednemu izkoriščanju njihovega potenciala; pozdravlja predlog Komisije o ustanovitvi strateških forumov, da bi izboljšali mednarodno usklajevanje deležnikov; poziva k doslednemu in čimprejšnjemu razvoju koncepta pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, ki bi moral upoštevati zbrane izkušnje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja, da Komisija obravnava tudi obrambno industrijo; se zavzema za premišljen strateški pristop zaradi njenega izjemnega pomena z vidika gospodarstva, tehnologije in varnostne politike; evropski obrambni sklad bi morali uporabljati tudi za raziskave in mu zagotoviti lastno proračunsko postavko; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja pomen pomorske industrije za obvladovanje izzivov modrega gospodarstva in izkoriščanje njegovega celotnega potenciala ter pozdravlja uspehe, na primer na področju potniških ladij in obnovljivih virov energije na morju; poziva, naj se po zaključku pobude LeaderSHIP 2020 omogoči priprava načrta za podporo pomorske industrije, v katero bodo vključene vse evropske politike; |
| --- | --- |

16.

Poglobljen in pravičen enotni trg: krepitev vloge ljudi in podjetij

| 17. | se strinja, da dobro delujoč enotni trg blaga in storitev lahko olajša vključitev podjetij v globalne vrednostne verige in je zato nujno potreben za uspeh evropske industrije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da je evropski trg za regije bolj pomemben kot svetovni trg, zato poziva k uresničevanju strategije za enotni trg (8), učinkovitemu izvajanju zakonodaje o enotnem trgu ter odločnemu nasprotovanju dvostranskim ukrepom znotraj EU, ki prispevajo k zapiranju trga (na primer bilateralnim investicijskim pogodbam med državami članicami EU); poudarja, da so konkurenčne poslovne storitve vse bolj pomembni posredniki pri produktivnosti in konkurenčnosti stroškov predelovalne industrije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k dodatni prožnosti pri javnem naročanju, da se bodo javna naročila lahko oblikovala tako, da bodo bolj naklonjena inovacijam in odprta za tehnologije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja sprejetje evropskega stebra socialnih pravic, vendar poudarja, da je steber treba dopolniti z močno evropsko socialno agendo, ki bi med drugim utrla pot konvergenci realnih plač v skladu s produktivnostjo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da so strokovnjaki in vodilni delavci, ki so se usposabljali po poklicni poti, produktivna hrbtenica mnogih podjetij, zlasti tudi MSP; opozarja, da so visoke zahteve po kvalifikacijah in uravnoteženo razmerje med praktičnim in teoretičnim usposabljanjem odločilnega pomena za visoko specializirane, tehnološko in znanjsko intenzivne industrijske panoge; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na nacionalno oziroma regionalno pristojnost priprave strategij za pridobitev in ohranitev ključnih kompetenc; |
| --- | --- |

22.

Posodobitev industrije za digitalno dobo

| 23. | poudarja, da si je treba v digitalni prihodnosti prizadevati predvsem za to, da se industrija in družba na splošno bolje pripravita na prihodnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja na nalogo regionalnih in lokalnih oblasti, da razvoj vse infrastrukture, potrebne za digitalizacijo, usmerijo v prihodnost, pri tem ostanejo odprte za vse tehnične rešitve in upoštevajo dobro kombinacijo širokopasovnih in radiofrekvenčnih sistemov ter sistemov digitalnega upravljanja in njihovo združljivost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da dobri primeri izračuna stroškovne učinkovitosti pri uvedbi digitalnih tehnologij v uveljavljenih podjetjih lahko zmanjšajo ovire za uvedbo in uporabo ter podprejo spremembo poslovnih modelov, ter poziva k spodbujanju infrastrukture za podporo MSP pri digitalizaciji (središča za digitalne inovacije); |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj tudi v 9. okvirni program za raziskave in inovacije kot cilj vključi vodilno vlogo evropske industrije; spodbuja, naj se povečajo prizadevanja za dosego cilja, da se za raziskave in razvoj nameni 3-odstotni delež BDP ter okrepi sposobnost prehoda in inovacij v industriji z dodatnimi tematskimi platformami o posodobitvi industrije, na primer s partnerstvi za nove proizvodne procese, trajnostno proizvodnjo, 3D-tiskanje in industrijo 4.0; |
| --- | --- |

26.

Nadgradnja vodilne vloge Evrope na področju nizkoogljičnega krožnega gospodarstva

| 27. | se strinja s Komisijo, Parlamentom in Svetom, da je treba utrditi vodilno vlogo Evrope v nizkoogljičnem krožnem gospodarstvu ter tako pomembno prispevati k izvajanju pariškega podnebnega sporazuma; ponavlja poziv k oblikovanju takšnih instrumentov okoljske, podnebne in energetske politike na evropski in nacionalni ravni, ki ne bodo neprimerno obremenili energetsko intenzivnih proizvodnih gospodarskih panog, odvisnih od zunanje trgovine, ali okrnili njihove mednarodne konkurenčnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k ciljnemu spodbujanju domače ekstraktivne industrije pri raziskovanju in pridobivanju ter izkoriščanju surovin, pri celostno smiselni sklenitvi snovnega krogotoka in nadomeščanju surovin za zmanjšanje odvisnosti od njihovega uvoza; poziva k izboljšanju evropskega sodelovanja pri učinkoviti rabi virov in dodajalni proizvodnji ter podpiranju funkcionalnih in sodelovalnih poslovnih modelov predvsem s pozitivnimi spodbudami; |
| --- | --- |

28.

| 29. | se strinja, da sta razvoj in proizvodnja sistemov za shranjevanje energije odločilna za delovanje nizkoogljičnega gospodarstva v EU; poziva, naj se ne postavljajo ovire na poti tega sektorja, ki ga je v Evropi treba razviti; poziva k ohranitvi ravnovesja med cilji prihranka CO2 in zanesljivostjo oskrbe; |
| --- | --- |

29.

Podpora lokalnim industrijskim inovacijam

| 30. | pozdravlja pojem pametne specializacije, ki ga je razvila Komisija, in poziva, da bi se bilo treba na nove potenciale odzivati na primer z odprtim inoviranjem (angl. cross-innovation), saj so mednarodnost, interdisciplinarnost in raznolikost perspektiv osrednji gradniki celostnih inovacijskih procesov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da regionalne in nadregionalne mreže, kot sta grozd lahke gradnje MERGE ali pobuda Vanguard Initiative, lahko obrnejo negativno zanko odseljevanja, pretečega pomanjkanja usposobljene delovne sile in gospodarstva majhnega obsega, izboljšajo podobo regije kot središča inovacij, krepijo spodbude za ustanavljanje in ustalitev podjetij ter spodbudijo nastanek novih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na predlagane poenostavitve za zagonska podjetja in podjetja v fazi širitve (9); |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznava pomen celovite reforme pomoči iz leta 2014, ki je bistveno poenostavila postopke za podjetja ter regionalne in lokalne oblasti; vendar poziva, naj se bistveno izboljša spodbujanje pobud za grozde (člen 27 uredbe o splošnih skupinskih izjemah) s povišanjem stopnje podpore; poziva, naj se v prihodnje daje prednost tudi čezmejnim grozdom in mrežam grozdov ter mešanemu financiranju, zlasti pri pilotni infrastrukturi in paradnih projektih; |
| --- | --- |

33.

Mednarodna razsežnost

| 34. | se zaveda pomena povezovanja evropske industrije v globalne vrednostne verige in dejstva, da le trgovinski sporazumi, vzajemno priznavanje standardov in odprava tarifnih in netarifnih trgovinskih ovir zagotavljajo prost in pravičen dostop do svetovnih trgov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zlasti pozdravlja krepitev instrumentov trgovinske zaščite za zagotavljanje poštenih pogojev v svetovni trgovini, zlasti za tradicionalne industrijske panoge, kot je jeklarstvo (10); |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva, naj se pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja pozovejo, naj dogovorjene cilje zmanjšanja v celoti in nemudoma pretvorijo v nacionalne standarde, ter pričakuje, da se bodo vsi udeleženci zavzeli za preprečevanje okoljskega dampinga in vseh njegovih negativnih posledic; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva, naj se regionalne in lokalne oblasti vključijo v odločanje o strateških področij, ki so pomembna za pregled neposrednih tujih naložb; |
| --- | --- |

37.

Partnerstvo z državami članicami, regijami, mesti in zasebnim sektorjem

| 38. | poudarja osrednjo vlogo, ki jo imajo pri posodobitvi industrije regije in regionalno okolje, v katerih dobro poteka dialog med MSP, visokošolskimi ustanovami in raziskovalnimi središči ter lokalnimi oblastmi, ter poziva k lokalnemu pristopu v evropski industrijski politiki; poudarja, da imajo regionalne in lokalne oblasti pomembne pristojnosti na področjih politike, kot so raziskave in inovacije, izobraževanje in kvalifikacije, izvozna pomoč, infrastruktura, MSP in regulacija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | se dojema kot aktivni partner Komisije, Parlamenta in Sveta; pozdravlja predlog Komisije, da se vsako leto organizira dan industrije, in še zlasti tematski poudarek na ključnih omogočitvenih tehnologijah in pomembnih projektih skupnega evropskega interesa, predviden v letu 2018; pozdravlja predlog Komisije o vzpostavitvi okrogle mize na visoki ravni za industrijo in poziva, naj se regionalne in lokalne oblasti intenzivno vključijo v razpravo o opredelitvi ključnih omogočitvenih tehnologij, strateško pomembnih za Evropo; poziva k aktivni vključitvi regionalnih deležnikov, kot so podjetniki, socialni partnerji in civilna družba; pozdravlja pilotne ukrepe za lokalno partnersko podporo regijam pri soočanju z izzivi, ki jih prinašajo strukturne spremembe. |
| --- | --- |

39.

V Bruslju, 23. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Sporočilo Komisije Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo – Prenovljena strategija EU za industrijsko politiko, COM(2017) 479 final.

1

Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo – Prenovljena strategija EU za industrijsko politiko

(2)  Sklepi Evropskega sveta z dne 15. decembra 2016 ter 22. in 23. junija 2017.

2

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2017 o oblikovanju ambiciozne industrijske strategije EU kot strateške prednostne naloge za rast, delovna mesta in inovacije v Evropi (2017/2732(RSP)).

3

(4)  Sklepi o prihodnji strategiji EU na področju industrijske politike, Svet za konkurenčnost, 29. maj 2017 (283/17); Sklepi o prenovljeni strategiji EU na področju industrijske politike, Svet za konkurenčnost, 30. november 2017 (705/17).

4

(5)  Mnenje OR z dne 11. aprila 2013Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva;

5

Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva

Mnenje OR z dne 15. junija 2016Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi (COR-2016-01726-00-00-PAC-TRA).

Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi

(6)  Skupna izjava iz Varšave, sprejeta na četrti ministrski konferenci Prijateljev industrije, Varšava, 22. april 2016;

6

Prijateljev industrije

Izjava iz Berlina: skupna izjava o industrijski politiki, sprejeta na peti ministrski konferenci Prijateljev industrije, 30. junij 2017, Berlin.

Prijateljev industrije

(7)  Podatki Svetovne banke, Trgovina (% BDP), (https://data.worldbank.org/indicator/NE.TRD.GNFS.ZS), 7. januar 2018.

7

(8)  Mnenje Evropskega odbora regij Izpopolnitev enotnega trga, april 2016 (poročevalec: Alessandro Pastacci (IT/PES)); mnenje Evropskega odbora regij Storitveni sveženj: storitveno gospodarstvo, ki deluje v prid Evropejcem, oktober 2017 (poročevalec: Jean-Luc Vanraes (BE/ALDE)).

8

Izpopolnitev enotnega trga

Storitveni sveženj: storitveno gospodarstvo

(9)  Spodbujanje zagonskih podjetij in podjetij v fazi širitve v Evropi: lokalni in regionalni vidik, COR-2017-00032-00-01-AC-TRA.

9

Spodbujanje zagonskih podjetij in podjetij v fazi širitve v Evropi: lokalni in regionalni vidik

(10)  Mnenje Evropskega odbora regij Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi, junij 2016 (poročevalka: Isolde Ries (DE/PES)).

10

Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi

---

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/43

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog za ustanovitev evropskega obrambnega sklada

(2018/C 247/08)

| Poročevalec: | Dainis Turlais (LV/ALDE), član mestnega sveta Rige |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije EU
  COM(2017) 294 final – 2017/0125 (COD)
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vzpostavitev evropskega obrambnega sklada
  COM(2017) 295 final |

Poročevalec:

Dainis Turlais (LV/ALDE), član mestnega sveta Rige

Referenčna dokumenta:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije EU

COM(2017) 294 final – 2017/0125 (COD)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vzpostavitev evropskega obrambnega sklada

COM(2017) 295 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Za zadnjim sklicevanjem se doda novo sklicevanje:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju stalnega strukturnega sodelovanja na področju varnosti in obrambe, o katerem se je 13. novembra 2017 dogovorilo 23 držav članic Evropske unije in je opisano v členih 42(6) in 46 Pogodbe o EU ter njenem protokolu št. 10; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

ob upoštevanju stalnega strukturnega sodelovanja na področju varnosti in obrambe, o katerem se je 13. novembra 2017 dogovorilo 23 držav članic Evropske unije in je opisano v členih 42(6) in 46 Pogodbe o EU ter njenem protokolu št. 10;

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (2) | Da bi prispevali k povečanju konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti obrambne industrije Unije, bi bilo treba vzpostaviti evropski program za razvoj obrambne industrije (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi moral
  biti namenjen krepitvi
  konkurenčnosti obrambne industrije Unije, med drugim kibernetske obrambe, s podporo sodelovanja med podjetji v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Razvojna faza, ki sledi raziskovalni in tehnološki fazi, je povezana z znatnimi tveganji in stroški, ki preprečujejo nadaljnje izkoriščanje rezultatov raziskav in negativno vplivajo na konkurenčnost obrambne industrije Unije. Program bi s podporo razvojni fazi prispeval k boljšemu izkoriščanju rezultatov raziskav na področju obrambe in pripomogel k zapolnitvi vrzeli med raziskavami in proizvodnjo ter spodbujanju vseh oblik inovacij. Program naj bi dopolnjeval dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s členom 182 PDEU, in ne pokriva proizvodnje obrambnih proizvodov in tehnologij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(2)

Da bi prispevali k povečanju konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti obrambne industrije Unije, bi bilo treba vzpostaviti evropski program za razvoj obrambne industrije (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi moral
  biti namenjen krepitvi
  konkurenčnosti obrambne industrije Unije, med drugim kibernetske obrambe, s podporo sodelovanja med podjetji v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Razvojna faza, ki sledi raziskovalni in tehnološki fazi, je povezana z znatnimi tveganji in stroški, ki preprečujejo nadaljnje izkoriščanje rezultatov raziskav in negativno vplivajo na konkurenčnost obrambne industrije Unije. Program bi s podporo razvojni fazi prispeval k boljšemu izkoriščanju rezultatov raziskav na področju obrambe in pripomogel k zapolnitvi vrzeli med raziskavami in proizvodnjo ter spodbujanju vseh oblik inovacij. Program naj bi dopolnjeval dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s členom 182 PDEU, in ne pokriva proizvodnje obrambnih proizvodov in tehnologij.

| (2) | Da bi prispevali k povečanju konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti obrambne industrije Unije
  ter k večji učinkovitosti skupne porabe za obrambo v Uniji, s čimer bi spodbudili strateško avtonomnost EU
  , bi bilo treba vzpostaviti evropski program za razvoj obrambne industrije (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi moral
  zagotavljati krepitev
  konkurenčnosti obrambne industrije Unije, med drugim kibernetske obrambe, s podporo sodelovanja med podjetji
  , zlasti malimi in srednjimi podjetji, v več državah
  v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Razvojna faza, ki sledi raziskovalni in tehnološki fazi, je povezana z znatnimi tveganji in stroški, ki preprečujejo nadaljnje izkoriščanje rezultatov raziskav in negativno vplivajo na konkurenčnost obrambne industrije Unije. Program bi s podporo razvojni fazi prispeval k boljšemu izkoriščanju rezultatov raziskav na področju obrambe in pripomogel k zapolnitvi vrzeli med raziskavami in proizvodnjo ter spodbujanju vseh oblik inovacij. Program naj bi dopolnjeval dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s členom 182 PDEU, in ne pokriva proizvodnje obrambnih proizvodov in tehnologij. |
| --- | --- |

(2)

Da bi prispevali k povečanju konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti obrambne industrije Unije
  ter k večji učinkovitosti skupne porabe za obrambo v Uniji, s čimer bi spodbudili strateško avtonomnost EU
  , bi bilo treba vzpostaviti evropski program za razvoj obrambne industrije (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi moral
  zagotavljati krepitev
  konkurenčnosti obrambne industrije Unije, med drugim kibernetske obrambe, s podporo sodelovanja med podjetji
  , zlasti malimi in srednjimi podjetji, v več državah
  v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Razvojna faza, ki sledi raziskovalni in tehnološki fazi, je povezana z znatnimi tveganji in stroški, ki preprečujejo nadaljnje izkoriščanje rezultatov raziskav in negativno vplivajo na konkurenčnost obrambne industrije Unije. Program bi s podporo razvojni fazi prispeval k boljšemu izkoriščanju rezultatov raziskav na področju obrambe in pripomogel k zapolnitvi vrzeli med raziskavami in proizvodnjo ter spodbujanju vseh oblik inovacij. Program naj bi dopolnjeval dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s členom 182 PDEU, in ne pokriva proizvodnje obrambnih proizvodov in tehnologij.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (3) | Da bi bolje izkoristili ekonomije obsega v obrambni industriji, bi program moral podpirati sodelovanje med podjetji pri razvijanju obrambnih proizvodov in tehnologij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(3)

Da bi bolje izkoristili ekonomije obsega v obrambni industriji, bi program moral podpirati sodelovanje med podjetji pri razvijanju obrambnih proizvodov in tehnologij.

| (3) | Da bi bolje izkoristili ekonomije obsega v obrambni industriji, bi program moral podpirati sodelovanje med
  državami članicami in med
  podjetji pri razvijanju obrambnih proizvodov in tehnologij
  , kar bi spodbudilo standardizacijo vojaških sistemov in izboljšalo njihovo interoperabilnost
  . |
| --- | --- |

(3)

Da bi bolje izkoristili ekonomije obsega v obrambni industriji, bi program moral podpirati sodelovanje med
  državami članicami in med
  podjetji pri razvijanju obrambnih proizvodov in tehnologij
  , kar bi spodbudilo standardizacijo vojaških sistemov in izboljšalo njihovo interoperabilnost
  .

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (4) | Program bi moral zajemati dvoletno obdobje od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020 in za to obdobje bi bilo treba določiti znesek izvajanja programa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(4)

Program bi moral zajemati dvoletno obdobje od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020 in za to obdobje bi bilo treba določiti znesek izvajanja programa.

| (4) | Program bi moral zajemati dvoletno obdobje od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020 in za to obdobje bi bilo treba določiti znesek izvajanja programa.
  Za financiranje programa iz splošnega proračuna Unije bi bilo treba za ta namen predvideti znesek 500 milijonov EUR v tekočih cenah. Ker gre za novo pobudo, ki ob oblikovanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ni bila predvidena, in da bi preprečili morebitne negativne učinke na financiranje že obstoječih večletnih programov, bi bilo treba ta znesek črpati iz nerazporejene razlike do zgornje meje večletnega finančnega okvira. Končni znesek bi morala odobriti Evropski parlament in Svet v okviru letnega proračunskega postopka. |
| --- | --- |

(4)

Program bi moral zajemati dvoletno obdobje od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020 in za to obdobje bi bilo treba določiti znesek izvajanja programa.
  Za financiranje programa iz splošnega proračuna Unije bi bilo treba za ta namen predvideti znesek 500 milijonov EUR v tekočih cenah. Ker gre za novo pobudo, ki ob oblikovanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ni bila predvidena, in da bi preprečili morebitne negativne učinke na financiranje že obstoječih večletnih programov, bi bilo treba ta znesek črpati iz nerazporejene razlike do zgornje meje večletnega finančnega okvira. Končni znesek bi morala odobriti Evropski parlament in Svet v okviru letnega proračunskega postopka.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (5) | Program bi se moral izvajati popolnoma v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Financiranje lahko poteka predvsem v obliki nepovratnih sredstev. Po potrebi se lahko uporabijo finančni instrumenti ali javna naročila. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(5)

Program bi se moral izvajati popolnoma v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Financiranje lahko poteka predvsem v obliki nepovratnih sredstev. Po potrebi se lahko uporabijo finančni instrumenti ali javna naročila.

| (5) | Program bi se moral izvajati popolnoma v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Financiranje lahko poteka predvsem v obliki nepovratnih sredstev. Po potrebi se lahko uporabijo finančni instrumenti ali javna naročila
  , zanimivi pa bi bili lahko tudi mešani mehanizmi
  . |
| --- | --- |

(5)

Program bi se moral izvajati popolnoma v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Financiranje lahko poteka predvsem v obliki nepovratnih sredstev. Po potrebi se lahko uporabijo finančni instrumenti ali javna naročila
  , zanimivi pa bi bili lahko tudi mešani mehanizmi
  .

Obrazložitev

—

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (10) | Ker
  je
  cilj programa podpora konkurenčnosti obrambne industrije Unije z zmanjšanjem tveganj, povezanih z razvojno fazo projektov na podlagi sodelovanja, bi morali biti ukrepi v zvezi z razvojem obrambnega proizvoda ali tehnologije, in sicer opredelitev skupnih tehničnih specifikacij, zasnova, izdelava prototipov, preskušanje, kvalifikacija in certifikacija ter študije izvedljivosti in drugi podporni ukrepi, upravičeni do njegovega financiranja. To bo veljalo tudi za nadgradnjo obstoječih obrambnih proizvodov in tehnologij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(10)

Ker
  je
  cilj programa podpora konkurenčnosti obrambne industrije Unije z zmanjšanjem tveganj, povezanih z razvojno fazo projektov na podlagi sodelovanja, bi morali biti ukrepi v zvezi z razvojem obrambnega proizvoda ali tehnologije, in sicer opredelitev skupnih tehničnih specifikacij, zasnova, izdelava prototipov, preskušanje, kvalifikacija in certifikacija ter študije izvedljivosti in drugi podporni ukrepi, upravičeni do njegovega financiranja. To bo veljalo tudi za nadgradnjo obstoječih obrambnih proizvodov in tehnologij.

| (10) | Ker
  sta
  cilj programa
  krepitev strateške neodvisnosti EU z izgradnjo njenih obrambnih zmogljivosti ter
  podpora konkurenčnosti obrambne industrije Unije z zmanjšanjem tveganj, povezanih z razvojno fazo projektov na podlagi sodelovanja, bi morali biti ukrepi v zvezi z razvojem obrambnega proizvoda ali tehnologije, in sicer opredelitev skupnih tehničnih specifikacij, zasnova, izdelava prototipov, preskušanje, kvalifikacija in certifikacija ter študije izvedljivosti in drugi podporni ukrepi, upravičeni do njegovega financiranja. To bo veljalo tudi za nadgradnjo obstoječih obrambnih proizvodov in tehnologij
  , ki so jih razvile države članice
  . |
| --- | --- |

(10)

Ker
  sta
  cilj programa
  krepitev strateške neodvisnosti EU z izgradnjo njenih obrambnih zmogljivosti ter
  podpora konkurenčnosti obrambne industrije Unije z zmanjšanjem tveganj, povezanih z razvojno fazo projektov na podlagi sodelovanja, bi morali biti ukrepi v zvezi z razvojem obrambnega proizvoda ali tehnologije, in sicer opredelitev skupnih tehničnih specifikacij, zasnova, izdelava prototipov, preskušanje, kvalifikacija in certifikacija ter študije izvedljivosti in drugi podporni ukrepi, upravičeni do njegovega financiranja. To bo veljalo tudi za nadgradnjo obstoječih obrambnih proizvodov in tehnologij
  , ki so jih razvile države članice
  .

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (13) | Program je namenjen izboljšanju konkurenčnosti obrambne industrije Unije, zato bi morali biti do podpore upravičeni le subjekti, ki imajo sedež v Uniji in jih dejansko nadzorujejo države članice ali njihovi državljani. Da bi zaščitili bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic, se poleg tega infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih upravičenci in podizvajalci uporabljajo pri ukrepih, financiranih v okviru programa, ne smejo nahajati na ozemlju držav, ki niso članice Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(13)

Program je namenjen izboljšanju konkurenčnosti obrambne industrije Unije, zato bi morali biti do podpore upravičeni le subjekti, ki imajo sedež v Uniji in jih dejansko nadzorujejo države članice ali njihovi državljani. Da bi zaščitili bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic, se poleg tega infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih upravičenci in podizvajalci uporabljajo pri ukrepih, financiranih v okviru programa, ne smejo nahajati na ozemlju držav, ki niso članice Unije.

| (13) | Program je namenjen izboljšanju konkurenčnosti obrambne industrije Unije, zato bi morali biti do podpore upravičeni le subjekti, ki imajo sedež v Uniji in jih dejansko nadzorujejo države članice ali njihovi državljani. Da bi zaščitili bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic, se poleg tega infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih upravičenci in podizvajalci uporabljajo pri ukrepih, financiranih v okviru programa, ne smejo nahajati na ozemlju držav, ki niso članice Unije.


  V okviru čezmejnega sodelovanja je treba podjetja s sedežem v EU zaščititi pred vplivi podjetij iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(13)

Program je namenjen izboljšanju konkurenčnosti obrambne industrije Unije, zato bi morali biti do podpore upravičeni le subjekti, ki imajo sedež v Uniji in jih dejansko nadzorujejo države članice ali njihovi državljani. Da bi zaščitili bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic, se poleg tega infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih upravičenci in podizvajalci uporabljajo pri ukrepih, financiranih v okviru programa, ne smejo nahajati na ozemlju držav, ki niso članice Unije.

V okviru čezmejnega sodelovanja je treba podjetja s sedežem v EU zaščititi pred vplivi podjetij iz tretjih držav.

Predlog spremembe 8

Uvodna izjava 21

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (21) | Komisija bi morala vzpostaviti večletni delovni program v skladu s cilji programa. Komisiji bi moral pri vzpostavitvi delovnega programa pomagati odbor držav članic (v nadaljnjem besedilu: programski odbor). Ob upoštevanju politike Unije glede malih in srednjih podjetij kot ključnih elementov za zagotavljanje gospodarske rasti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest in družbenega vključevanja v Uniji kot tudi dejstva, da bo pri podprtih ukrepih običajno potrebno nadnacionalno sodelovanje, je pomembno, da delovni program odraža in omogoča takšno čezmejno sodelovanje malih in srednjih podjetij
  in da je zato takemu ukrepu namenjen delež
  celotnega proračuna. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(21)

Komisija bi morala vzpostaviti večletni delovni program v skladu s cilji programa. Komisiji bi moral pri vzpostavitvi delovnega programa pomagati odbor držav članic (v nadaljnjem besedilu: programski odbor). Ob upoštevanju politike Unije glede malih in srednjih podjetij kot ključnih elementov za zagotavljanje gospodarske rasti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest in družbenega vključevanja v Uniji kot tudi dejstva, da bo pri podprtih ukrepih običajno potrebno nadnacionalno sodelovanje, je pomembno, da delovni program odraža in omogoča takšno čezmejno sodelovanje malih in srednjih podjetij
  in da je zato takemu ukrepu namenjen delež
  celotnega proračuna.

| (21) | Komisija bi morala vzpostaviti večletni delovni program v skladu s cilji programa. Komisiji bi moral pri vzpostavitvi delovnega programa pomagati odbor držav članic (v nadaljnjem besedilu: programski odbor). Ob upoštevanju politike Unije glede malih in srednjih podjetij kot ključnih elementov za zagotavljanje gospodarske rasti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest in družbenega vključevanja v Uniji kot tudi dejstva, da bo pri podprtih ukrepih običajno potrebno nadnacionalno sodelovanje, je pomembno, da delovni program odraža in omogoča takšno čezmejno sodelovanje malih in srednjih podjetij
  , če višina finančne pomoči znaša vsaj 20 %
  celotnega
  letnega
  proračuna. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala vzpostaviti večletni delovni program v skladu s cilji programa. Komisiji bi moral pri vzpostavitvi delovnega programa pomagati odbor držav članic (v nadaljnjem besedilu: programski odbor). Ob upoštevanju politike Unije glede malih in srednjih podjetij kot ključnih elementov za zagotavljanje gospodarske rasti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest in družbenega vključevanja v Uniji kot tudi dejstva, da bo pri podprtih ukrepih običajno potrebno nadnacionalno sodelovanje, je pomembno, da delovni program odraža in omogoča takšno čezmejno sodelovanje malih in srednjih podjetij
  , če višina finančne pomoči znaša vsaj 20 %
  celotnega
  letnega
  proračuna.

Predlog spremembe 9

Za uvodno izjavo 25 se doda nova uvodna izjava:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (26) | Komisija bi se morala osredotočiti na teritorialno oziroma lokalno razsežnost in pri tem mala in srednja podjetja, regionalne grozde in regije v vseh državah članicah obveščati o možnostih sodelovanja v programu in drugih možnostih financiranja za obrambne projekte, zlasti v podporo regionalnim strategijam za pametno specializacijo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(26)

Komisija bi se morala osredotočiti na teritorialno oziroma lokalno razsežnost in pri tem mala in srednja podjetja, regionalne grozde in regije v vseh državah članicah obveščati o možnostih sodelovanja v programu in drugih možnostih financiranja za obrambne projekte, zlasti v podporo regionalnim strategijam za pametno specializacijo.

Predlog spremembe 10

Člen 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Cilji | Cilji |
| Program ima naslednje cilje: | Program ima naslednje cilje: |
| (a) | spodbujati konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije Unije s podporo ukrepom v razvojni fazi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 2

Člen 2

Cilji

Cilji

Program ima naslednje cilje:

Program ima naslednje cilje:

(a)

spodbujati konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije Unije s podporo ukrepom v razvojni fazi;

| (a) | spodbujati konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije Unije s podporo ukrepom v razvojni fazi; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije Unije s podporo ukrepom v razvojni fazi;

| (b) | podpirati in zagotavljati finančni vzvod za sodelovanje med podjetji, vključno z malimi in srednjimi podjetji, pri razvijanju tehnologij ali proizvodov v skladu s prednostnimi nalogami na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice znotraj Unije; |
| --- | --- |

(b)

podpirati in zagotavljati finančni vzvod za sodelovanje med podjetji, vključno z malimi in srednjimi podjetji, pri razvijanju tehnologij ali proizvodov v skladu s prednostnimi nalogami na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice znotraj Unije;

| (b) | podpirati in zagotavljati finančni vzvod za sodelovanje med podjetji, vključno z malimi in srednjimi podjetji, pri razvijanju tehnologij ali proizvodov v skladu s prednostnimi nalogami na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice znotraj Unije; |
| --- | --- |

(b)

podpirati in zagotavljati finančni vzvod za sodelovanje med podjetji, vključno z malimi in srednjimi podjetji, pri razvijanju tehnologij ali proizvodov v skladu s prednostnimi nalogami na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice znotraj Unije;

| (c) | spodbujati boljše izkoriščanje rezultatov raziskav na področju obrambe in prispevati k zapolnjevanju vrzeli med raziskavami in razvojem. |
| --- | --- |

(c)

spodbujati boljše izkoriščanje rezultatov raziskav na področju obrambe in prispevati k zapolnjevanju vrzeli med raziskavami in razvojem.

| (c) | spodbujati boljše izkoriščanje rezultatov raziskav na področju obrambe in prispevati k zapolnjevanju vrzeli med raziskavami in razvojem; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati boljše izkoriščanje rezultatov raziskav na področju obrambe in prispevati k zapolnjevanju vrzeli med raziskavami in razvojem;

| (d) | izgraditi obrambne in varnostne zmogljivosti v državah članicah na zunanjih mejah Unije
  . |
| --- | --- |

(d)

izgraditi obrambne in varnostne zmogljivosti v državah članicah na zunanjih mejah Unije
  .

Obrazložitev

Program mora biti vključujoč in odprt za upravičence iz vseh držav članic, da se presežejo ozki geografski okviri. Za izvajanje obveznosti nadzora in obrambe zunanjih meja EU bi zadevne države članice morale imeti možnost za pametno specializacijo v okviru obrambne industrije.

Predlog spremembe 11

Člen 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Proračun | Proračun |
| Znesek za izvajanje programa za obdobje od leta 2019 do leta 2020 znaša 500 milijonov EUR v tekočih cenah. | Znesek za izvajanje programa za obdobje od leta 2019 do leta 2020 znaša 500 milijonov EUR v tekočih cenah
  , ki bi ga bilo treba črpati izključno iz nerazporejene razlike, in ne iz prerazporeditve proračunskih sredstev
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 3

Člen 3

Proračun

Proračun

Znesek za izvajanje programa za obdobje od leta 2019 do leta 2020 znaša 500 milijonov EUR v tekočih cenah.

Znesek za izvajanje programa za obdobje od leta 2019 do leta 2020 znaša 500 milijonov EUR v tekočih cenah
  , ki bi ga bilo treba črpati izključno iz nerazporejene razlike, in ne iz prerazporeditve proračunskih sredstev
  .

Obrazložitev

Ni mogoče, da bi se proračun za ta program, ki ob pripravi večletnega finančnega okvira ni bil predviden, črpal iz sredstev, ki so že dodeljena za sedanje programe EU.

Predlog spremembe 12

Člen 4(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošne določbe o financiranju | Splošne določbe o financiranju |
| 1.   Finančna pomoč Unije se lahko zagotovi z vrstami financiranja, predvidenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti z:








  (a) | nepovratnimi sredstvi, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošne določbe o financiranju

Splošne določbe o financiranju

1.   Finančna pomoč Unije se lahko zagotovi z vrstami financiranja, predvidenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti z:

(a)

nepovratnimi sredstvi,

| (b) | finančnimi instrumenti, |
| --- | --- |

(b)

finančnimi instrumenti,

| (c) | javnimi naročili. |
| --- | --- |

(c)

javnimi naročili.

1.   Finančna pomoč Unije se lahko zagotovi z vrstami financiranja iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti z nepovratnimi sredstvi
  in po potrebi tudi s
  finančnimi instrumenti
  in
  javnimi naročili.
  Finančno pomoč Unije je mogoče dodeliti za tehnično pomoč pri načrtovanju projektov malih in srednjih podjetij.

Predlog spremembe 13

Člen 7(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Upravičeni subjekti | Upravičeni subjekti |
| Upravičenci so podjetja s sedežem v Uniji, v katerih imajo države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in je ta pod njihovim dejanskim nadzorom v smislu člena 6(3) bodisi neposredno bodisi posredno prek enega ali več vmesnih podjetij. Poleg tega se med celotnim trajanjem ukrepa vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih udeleženci, vključno s podizvajalci in ostalimi tretjimi stranmi, uporabljajo pri ukrepih, ki se financirajo v okviru programa, ne nahajajo na ozemlju države, ki ni članica Unije. | Upravičenci
  , ki izpolnjujejo merila za čezmejno sodelovanje, in njihovi podizvajalci
  so podjetja s sedežem v Uniji, v katerih imajo države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in je ta pod njihovim dejanskim nadzorom v smislu člena 6(3) bodisi neposredno bodisi posredno prek enega ali več vmesnih podjetij. Poleg tega se med celotnim trajanjem ukrepa vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih udeleženci, vključno s podizvajalci in ostalimi tretjimi stranmi, uporabljajo pri ukrepih, ki se financirajo v okviru programa, ne nahajajo na ozemlju države, ki ni članica Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Upravičeni subjekti

Upravičeni subjekti

Upravičenci so podjetja s sedežem v Uniji, v katerih imajo države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in je ta pod njihovim dejanskim nadzorom v smislu člena 6(3) bodisi neposredno bodisi posredno prek enega ali več vmesnih podjetij. Poleg tega se med celotnim trajanjem ukrepa vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih udeleženci, vključno s podizvajalci in ostalimi tretjimi stranmi, uporabljajo pri ukrepih, ki se financirajo v okviru programa, ne nahajajo na ozemlju države, ki ni članica Unije.

Upravičenci
  , ki izpolnjujejo merila za čezmejno sodelovanje, in njihovi podizvajalci
  so podjetja s sedežem v Uniji, v katerih imajo države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in je ta pod njihovim dejanskim nadzorom v smislu člena 6(3) bodisi neposredno bodisi posredno prek enega ali več vmesnih podjetij. Poleg tega se med celotnim trajanjem ukrepa vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih udeleženci, vključno s podizvajalci in ostalimi tretjimi stranmi, uporabljajo pri ukrepih, ki se financirajo v okviru programa, ne nahajajo na ozemlju države, ki ni članica Unije.

Predlog spremembe 14

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Merila za dodelitev | Merila za dodelitev |
| Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru programa, se ocenijo na podlagi naslednjih kumulativnih meril: | Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru programa, se ocenijo na podlagi naslednjih kumulativnih meril: |
| (a) | odličnost; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Merila za dodelitev

Merila za dodelitev

Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru programa, se ocenijo na podlagi naslednjih kumulativnih meril:

Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru programa, se ocenijo na podlagi naslednjih kumulativnih meril:

(a)

odličnost;

| (a) | odličnost; |
| --- | --- |

(a)

odličnost;

| (b) | prispevek k inovacijam in tehnološkemu razvoju obrambne industrije in s tem spodbujanju avtonomnosti sektorja Unije na področju obrambnih tehnologij in |
| --- | --- |

(b)

prispevek k inovacijam in tehnološkemu razvoju obrambne industrije in s tem spodbujanju avtonomnosti sektorja Unije na področju obrambnih tehnologij in

| (b) | prispevek k inovacijam in tehnološkemu razvoju obrambne industrije in s tem spodbujanju avtonomnosti sektorja Unije na področju obrambnih tehnologij in |
| --- | --- |

(b)

prispevek k inovacijam in tehnološkemu razvoju obrambne industrije in s tem spodbujanju avtonomnosti sektorja Unije na področju obrambnih tehnologij in

| (c) | prispevek k varnostnim in obrambnim interesom Unije z okrepitvijo obrambnih tehnologij, ki prispevajo k izvajanju prednostnih nalog na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se države članice dogovorile znotraj Unije, in |
| --- | --- |

(c)

prispevek k varnostnim in obrambnim interesom Unije z okrepitvijo obrambnih tehnologij, ki prispevajo k izvajanju prednostnih nalog na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se države članice dogovorile znotraj Unije, in

| (c) | prispevek k varnostnim in obrambnim interesom Unije z okrepitvijo obrambnih tehnologij, ki prispevajo k izvajanju prednostnih nalog na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se države članice dogovorile znotraj Unije, in |
| --- | --- |

(c)

prispevek k varnostnim in obrambnim interesom Unije z okrepitvijo obrambnih tehnologij, ki prispevajo k izvajanju prednostnih nalog na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se države članice dogovorile znotraj Unije, in

| (d) | ekonomska izvedljivost upravičenega ukrepa, zlasti tako, da upravičenci dokažejo, da se njegovi preostali stroški krijejo z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic; ter |
| --- | --- |

(d)

ekonomska izvedljivost upravičenega ukrepa, zlasti tako, da upravičenci dokažejo, da se njegovi preostali stroški krijejo z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic; ter

| (d) | ekonomska izvedljivost upravičenega ukrepa, zlasti tako, da upravičenci dokažejo, da se njegovi preostali stroški krijejo z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic; ter |
| --- | --- |

(d)

ekonomska izvedljivost upravičenega ukrepa, zlasti tako, da upravičenci dokažejo, da se njegovi preostali stroški krijejo z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic; ter

| (e) | za ukrepe iz točk (b) do (e) člena 6(1), prispevek h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, tako da upravičenci dokažejo, da so se države članice zavezale, da bodo skupaj proizvajale in naročale končni proizvod ali tehnologijo na usklajen način, vključno s po potrebi skupnim javnim naročilom. |
| --- | --- |

(e)

za ukrepe iz točk (b) do (e) člena 6(1), prispevek h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, tako da upravičenci dokažejo, da so se države članice zavezale, da bodo skupaj proizvajale in naročale končni proizvod ali tehnologijo na usklajen način, vključno s po potrebi skupnim javnim naročilom.

| (e) | za ukrepe iz točk (b) do (e) člena 6(1), prispevek h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, tako da upravičenci dokažejo, da so se države članice zavezale, da bodo skupaj proizvajale in naročale končni proizvod ali tehnologijo na usklajen način, vključno s po potrebi skupnim javnim naročilom. |
| --- | --- |

(e)

za ukrepe iz točk (b) do (e) člena 6(1), prispevek h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, tako da upravičenci dokažejo, da so se države članice zavezale, da bodo skupaj proizvajale in naročale končni proizvod ali tehnologijo na usklajen način, vključno s po potrebi skupnim javnim naročilom.

Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru dela programa, ki si prizadeva za podpiranje malih in srednjih podjetij ter za izgradnjo obrambnih in varnostnih zmogljivosti regij na zunanjih mejah EU, se ocenijo na podlagi naslednjih meril:

| (a) | odličnost; |
| --- | --- |

(a)

odličnost;

| (b) | potencial za oblikovanje povezanega sistema podjetij na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

(b)

potencial za oblikovanje povezanega sistema podjetij na področju varnosti in obrambe;

| (c) | ekonomska izvedljivost, in sicer tako, da upravičenci dokažejo, da se njihovi preostali stroški krijejo z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic. |
| --- | --- |

(c)

ekonomska izvedljivost, in sicer tako, da upravičenci dokažejo, da se njihovi preostali stroški krijejo z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic.

Obrazložitev

—

Predlog spremembe 15

Člen 13(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Delovni program | Delovni program |
| 3.   Delovni program zagotovi, da se
  verodostojni delež
  skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij. | 3.   Delovni program zagotovi, da se
  vsaj 20 %
  skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Delovni program

Delovni program

3.   Delovni program zagotovi, da se
  verodostojni delež
  skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij.

3.   Delovni program zagotovi, da se
  vsaj 20 %
  skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij.

Obrazložitev

—

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvod

| 1. | ugotavlja, da svetovno varnost ogroža vse več nevarnosti (vojne, oboroženi konflikti, terorizem, nezakonito priseljevanje, korupcija, populizem). S konkretnimi varnostnimi težavami se soočajo vse države članice in vse regije. Evropski odbor regij podpira predlagani evropski program za razvoj obrambne industrije in njegove cilje, tj. krepitev konkurenčnosti in inovativnosti v obrambnem sektorju Unije, vključno s kibernetsko obrambo, boljše izkoriščanje rezultatov raziskav na področju obrambe, krepitev sodelovanja med podjetji pri razvijanju obrambnih proizvodov in tehnologij ter izkoriščanje dolgoročnih projektov sodelovanja med državami članicami. Pozdravlja tudi pobudo za ustanovitev evropskega obrambnega sklada, ki zajema evropski program za razvoj obrambne industrije in pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da varnost vsake države in EU kot celote temelji na dveh stebrih: gospodarskem potencialu ter enotni in složni družbi. Varnost vsake države članice je tako sinonim za varnost celotne EU. EU se mora odločneje zavzemati za svojo varnost in se močneje dokazati kot vplivni globalni akter, ki si prizadeva za mir; |
| --- | --- |

2.

Spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti

| 3. | priznava, da je člen 173 PDEU ustrezna pravna podlaga programa, saj zadeva konkurenčnost industrije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bo za izvajanje evropskega programa za razvoj obrambne industrije pristojna Evropska obrambna agencija, ki deluje kot regulativna agencija in je odgovorna le Svetu. Poleg tega je neobičajno, da regulativna agencija upravlja tako pomemben delež proračunskih sredstev. Zato OR poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi čim večjo preglednost delovanja evropskega programa za razvoj obrambne industrije in se zgleduje po delovanju izvajalskih agencij, odgovornih Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj izkoristi potencial vseh držav članic EU in naj podpore ne osredotoča na določena območja – pri tem prav tako ne gre zanemariti, da je regionalni razvoj pomemben tudi za notranjo varnost posameznih držav članic Evropske unije in je eden od njenih razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se pozornost nameni izgradnji varnostnih in obrambnih zmogljivosti regij na zunanjih mejah Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

Osredotočenost na dodano vrednost EU

| 7. | je prepričan, da EU lahko doseže mir, svobodo, enakost in stabilnost v tesnem sodelovanju z oblastmi držav članic, kjer je vprašanje evropske dodane vrednosti tema, ki se ji namenja izjemno veliko pozornosti. To bi moral biti tudi cilj akcijskega načrta evropskega obrambnega sklada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podpira pobudo Evropske komisije, da bo uporabila vsa svoja pooblastila, da bi okrepila obrambno zmogljivost držav članic Evropske unije in spodbujala sodelovanje med državami, s tem pa zagotovila poglobljeno povezovanje in zastavila jasne cilje, kako usmerjati spodbujanje načrtovanja nacionalnih obrambnih zmogljivosti ter razvoj konkurenčnih in povezanih dobavnih verig; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da je izgradnja konkurenčnih in povezanih dobavnih verig v EU odvisna od politične pripravljenosti držav članic, da se zavzamejo za ta cilj. Evropski obrambni sklad bi moral na področju obrambne opreme in tehnologij oblikovati in spodbujati skupne ukrepe držav članic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi si morali dejavno prizadevati za strateško avtonomnost Evropske unije in okrepiti njene obrambne zmogljivosti. Podpirati je treba konkurenčnost evropske obrambne industrije in zelo temeljito preverjati, ali vložniki dejansko prihajajo iz Evropske unije. Glavni izvajalec in podizvajalci morajo imeti sedež v Evropski uniji, podjetja pa morajo biti v vsaj polovični lasti držav članic ali fizičnih ali pravnih oseb EU in morajo biti pod dejanskim nadzorom evropskega kapitala. Vodenje in dejanski nadzor teh podjetij morata izvirati iz Evropske unije. Poleg tega mora Evropska komisija nadzorovati, da nad podjetjem, ki pripada konzorciju, nima dejanskega nadzora tretja država; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da evropski obrambni sklad ne nadomešča ukrepov držav članic, temveč jih dopolnjuje s čezmejnimi projekti, ki jih države članice same ne bi mogle financirati. Evropski obrambni sklad v sodelovanju z državami članicami in Natom ter drugimi mednarodnimi vlagatelji ponuja dopolnitev ukrepov držav članic in zagotavlja jasno evropsko dodano vrednost za evropsko obrambno politiko; |
| --- | --- |

11.

Vključevanje MSP v dobavne verige evropske obrambne industrije

| 12. | pozdravlja začetek življenjskega cikla evropskega razvojnega sklada za podpiranje raziskav in razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij, za kar sta v okviru evropskega obrambnega sklada predvidena dva sklopa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se odločno zavzema za to, da se pri preverjanju projektnih predlogov konzorcijev, ki jim pripada večje število MSP, dodelijo dodatne točke; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je pomemben pogoj za razvoj obeh sklopov evropskega obrambnega sklada učinkovit mehanizem za načrtovanje zmogljivosti, pri katerem se opredelijo prednostne naloge za raziskave in zmogljivosti in katerega cilj je tesno usklajevanje obeh sklopov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba uporabiti dodatna finančna sredstva EU za podpiranje obrambne industrije na njenem lastnem območju, in podpira opredelitev upravičencev, ki jo v svojem sporočilu uporablja Komisija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj dejavno sodelujejo pri izvajanju obeh sklopov sklada ter opredelijo svoje potrebe in prednostne naloge; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja načrte Komisije za učinkovito izkoriščanje tehnologij za civilno uporabo za vojaške namene; meni, da so naložbe v te tehnologije izvrstna priložnost za spodbuditev gospodarske rasti v EU in ustvarjanje novih visokokvalificiranih delovnih mest, saj je to področje stičišče več sektorjev: elektronike, letalstva, robotike, visokozmogljivega računalništva, vesolja, tekstilne industrije, gradbeništva, telekomunikacij, tehnike nadzora, energetike, navigacije itd.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so podjetja, ki delajo s temi inovativnimi tehnologijami, predvsem zagonska ter mala in srednja podjetja, ki lahko ob primerni podpori bistveno prispevajo k tehnološkemu napredku v sektorju obrambe. Kot pomembno in pozitivno gre obravnavati odločitev Komisije, da bo EU ciljno podpirala MSP v tem sektorju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k boljšemu usklajevanju med pristojnimi službami, da bi obveščali zainteresirane strani ter spodbujali nove proizvode in tehnologije z dvojno rabo. Ta izjemni potencial mora EU izkoristiti za spodbujanje rasti in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se strinja z mnenjem Evropske komisije glede lažjega sodelovanja MSP pri čezmejnih projektih, kar bi morali finančno spodbujati v okviru evropskega razvojnega sklada. Nedvomno je treba upoštevati, da bi morala vključitev MSP v dobavne verige evropske obrambne industrije pomeniti krepitev varnosti in obrambe EU ter njene konkurenčnosti in strateške avtonomnosti. Evropski obrambni sklad bi moral zagotavljati spodbude za uresničitev teh ciljev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da mora Komisija uporabiti vse razpoložljive instrumente, da bi omogočila enakopraven dostop do evropskega obrambnega sklada za mala in srednja podjetja iz vse Evropske unije. Napredka in inovacij ni mogoče meriti kratkoročno, saj morajo rezultati najprej doseči potrebno zrelost za uporabo. Uvedba smotrne in usklajene inovacijske politike, ki bi zajemala vse ravni, bi zagotovila spodbude za najbolj inovativna podjetja, da postanejo strateški vlagatelji v MSP; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj podpre naslednje ukrepe, s katerimi bi lahko okrepili sodelovanje MSP pri obrambnih projektih:






  — | med merili za financiranje projektov sodelovanja v tekočem večletnem finančnem okviru bi moral biti tudi pogoj, da morajo biti udeležena vsaj tri podjetja iz vsaj dveh držav članic. Pomembno je, da so predlagani projekti dejansko čezmejni in prispevajo k zmanjšanju razdrobljenosti trga obrambne opreme v EU. V merilih za dodelitev bi morale biti opredeljene dodatne zahteve za konzorcije, v katerih sodeluje več podjetij ali več držav članic, |
| --- | --- | --- |

22.

—

med merili za financiranje projektov sodelovanja v tekočem večletnem finančnem okviru bi moral biti tudi pogoj, da morajo biti udeležena vsaj tri podjetja iz vsaj dveh držav članic. Pomembno je, da so predlagani projekti dejansko čezmejni in prispevajo k zmanjšanju razdrobljenosti trga obrambne opreme v EU. V merilih za dodelitev bi morale biti opredeljene dodatne zahteve za konzorcije, v katerih sodeluje več podjetij ali več držav članic,

| — | konzorciji z večjim številom sodelujočih MSP bi morali imeti prednost pred primerljivimi projekti z manjšim številom MSP, |
| --- | --- |

—

konzorciji z večjim številom sodelujočih MSP bi morali imeti prednost pred primerljivimi projekti z manjšim številom MSP,

| — | poziva, naj v okviru možnosti vsaj eno tematsko področje raziskav in razvoja dokazuje povezanost z MSP, kot že velja za javne razpise glede predlogov raziskav, |
| --- | --- |

—

poziva, naj v okviru možnosti vsaj eno tematsko področje raziskav in razvoja dokazuje povezanost z MSP, kot že velja za javne razpise glede predlogov raziskav,

| — | poziva k oblikovanju stabilnega komunikacijskega sistema za usklajevanje skupnih ukrepov za obveščanje, ki jih sprejmejo ustrezne službe Komisije, pri čemer je ena glavnih prednosti tovrstnega sistema enotna informacijska točka za različne možnosti financiranja, vključno z vsemi ustreznimi programi EU za področje obrambe in za blago z dvojno rabo. Pomembno je, da se prek tega sistema za komuniciranje objavijo primeri dobre prakse, |
| --- | --- |

—

poziva k oblikovanju stabilnega komunikacijskega sistema za usklajevanje skupnih ukrepov za obveščanje, ki jih sprejmejo ustrezne službe Komisije, pri čemer je ena glavnih prednosti tovrstnega sistema enotna informacijska točka za različne možnosti financiranja, vključno z vsemi ustreznimi programi EU za področje obrambe in za blago z dvojno rabo. Pomembno je, da se prek tega sistema za komuniciranje objavijo primeri dobre prakse,

| — | pozdravlja sklep Evropske komisije, da se del sredstev evropskega obrambnega sklada nameni MSP, in sicer za projekte, ki spodbujajo čezmejno delovanje MSP; pozdravlja dejstvo, da podpora Unije znaša največ 20 % skupnih stroškov ukrepa; |
| --- | --- |

—

pozdravlja sklep Evropske komisije, da se del sredstev evropskega obrambnega sklada nameni MSP, in sicer za projekte, ki spodbujajo čezmejno delovanje MSP; pozdravlja dejstvo, da podpora Unije znaša največ 20 % skupnih stroškov ukrepa;

Financiranje

| 23. | opozarja, da je skupina EIB pomemben partner pri vlaganju v tehnologije z dvojno rabo, pri čemer imajo MSP pomembno vlogo na področju vojaške opreme oziroma tehnologije za civilno uporabo, kibernetske varnosti, cepiv, zaščite pred biološkimi grožnjami ter telekomunikacijske in informacijske infrastrukture; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da zaradi posebnosti obrambnega sektorja vse bančne storitve niso primerne za podpiranje MSP; pozdravlja proaktivni pristop EIB, da uporabi nekatere instrumente, kot so npr. posojila, jamstva in kapitalske naložbe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da ustanovitev evropskega obrambnega sklada ne sme služiti kot izgovor za zmanjšanje obsega kohezijskih sredstev in ne bi smela kakor koli vplivati na dodelitve sredstev kohezijske politike, ki mora ostati glavni instrument javnih naložb Evropske unije za tesnejše evropsko povezovanje prek socialne, ekonomske in teritorialne kohezije. |
| --- | --- |

25.

V Bruslju, 23. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

6

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

6

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

128. plenarno zasedanje OR, 22. 3. 2018–23. 3. 2018

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/54

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Spremenjeni program za podporo strukturnim reformam in novi proračunski instrumenti za euroobmočje

(2018/C 247/09)

| Glavna poročevalka: | Olga ZRIHEN (BE/PES), poslanka valonskega parlamenta |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Novi proračunski instrumenti za stabilno euroobmočje v okviru Unije
  COM(2017) 822 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/825 z namenom povečanja finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in prilagoditve njegovega splošnega cilja
  COM(2017) 825 final
  V vednost:
  Sporočilo Nadaljnji koraki za dokončanje ekonomske in monetarne unije: Načrt
  COM(2017) 821 final |

Glavna poročevalka:

Olga ZRIHEN (BE/PES), poslanka valonskega parlamenta

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Novi proračunski instrumenti za stabilno euroobmočje v okviru Unije

COM(2017) 822 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/825 z namenom povečanja finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in prilagoditve njegovega splošnega cilja

COM(2017) 825 final

V vednost:

Sporočilo Nadaljnji koraki za dokončanje ekonomske in monetarne unije: Načrt

COM(2017) 821 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/825 z namenom povečanja finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in prilagoditve njegovega splošnega cilja, COM(2017) 825 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) je bil vzpostavljen s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti, vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice
  , zajema pa lahko širok razpon področij politike
  . Razvoj odpornih gospodarstev, ki temeljijo na trdnih gospodarskih in socialnih strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo,
  prispeva
  h gospodarski in socialni koheziji.
  Izvajanje institucionalnih, upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti je ustrezno orodje za doseganje takega razvoja. | Program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) je bil vzpostavljen s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti,
  ki so pomembne za doseganje ciljev iz Pogodb EU in so neposredno povezane s pristojnostjo EU,
  vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice. Razvoj odpornih gospodarstev, ki temeljijo na trdnih gospodarskih in socialnih strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo,
  bi moral prispevati
  h gospodarski, socialni
  in teritorialni
  koheziji.
  Poistovetenje s strukturnimi reformami, pomembnimi za EU, na terenu, predvsem pri lokalnih in regionalnih oblasteh ter socialnih partnerjih, je bistven pogoj za uspešnost programa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) je bil vzpostavljen s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti, vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice
  , zajema pa lahko širok razpon področij politike
  . Razvoj odpornih gospodarstev, ki temeljijo na trdnih gospodarskih in socialnih strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo,
  prispeva
  h gospodarski in socialni koheziji.
  Izvajanje institucionalnih, upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti je ustrezno orodje za doseganje takega razvoja.

Program za podporo strukturnim reformam (v nadaljnjem besedilu: program) je bil vzpostavljen s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti,
  ki so pomembne za doseganje ciljev iz Pogodb EU in so neposredno povezane s pristojnostjo EU,
  vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice. Razvoj odpornih gospodarstev, ki temeljijo na trdnih gospodarskih in socialnih strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo,
  bi moral prispevati
  h gospodarski, socialni
  in teritorialni
  koheziji.
  Poistovetenje s strukturnimi reformami, pomembnimi za EU, na terenu, predvsem pri lokalnih in regionalnih oblasteh ter socialnih partnerjih, je bistven pogoj za uspešnost programa.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Krepitev gospodarske
  in
  socialne kohezije
  z okrepitvijo strukturnih reform
  je ključnega pomena za uspešno sodelovanje v ekonomski in monetarni uniji. To je zlasti pomembno za države članice, katerih valuta ni euro, pri njihovih pripravah na pridružitev euroobmočju. | Krepitev gospodarske, socialne
  in teritorialne
  kohezije
  s strukturnimi reformami, pomembnimi za EU,
  je ključnega pomena za uspešno sodelovanje
  in okrepljeno konvergenco
  v ekonomski in monetarni uniji. To je zlasti pomembno za države članice, katerih valuta ni euro, pri njihovih pripravah na pridružitev euroobmočju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Krepitev gospodarske
  in
  socialne kohezije
  z okrepitvijo strukturnih reform
  je ključnega pomena za uspešno sodelovanje v ekonomski in monetarni uniji. To je zlasti pomembno za države članice, katerih valuta ni euro, pri njihovih pripravah na pridružitev euroobmočju.

Krepitev gospodarske, socialne
  in teritorialne
  kohezije
  s strukturnimi reformami, pomembnimi za EU,
  je ključnega pomena za uspešno sodelovanje
  in okrepljeno konvergenco
  v ekonomski in monetarni uniji. To je zlasti pomembno za države članice, katerih valuta ni euro, pri njihovih pripravah na pridružitev euroobmočju.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Prav tako je treba navesti, da lahko ukrepi in dejavnosti iz programa podpirajo reforme, ki bi lahko državam članicam, ki želijo uvesti euro, pomagale pripraviti se na sodelovanje v euroobmočju. | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Prav tako je treba navesti, da lahko ukrepi in dejavnosti iz programa podpirajo reforme, ki bi lahko državam članicam, ki želijo uvesti euro, pomagale pripraviti se na sodelovanje v euroobmočju.

Obrazložitev

Odvečno besedilo glede na uvodno izjavo 3.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da bi se zadovoljilo naraščajoče povpraševanje držav članic po podpori in zaradi potrebe po podpiranju izvajanja strukturnih reform v državah članicah, katerih valuta ni euro, bi bilo treba finančna sredstva programa povečati na zadostno raven, ki Uniji omogoča zagotavljanje podpore, ki ustreza potrebam držav članic prosilk. | Da bi se zadovoljilo naraščajoče povpraševanje držav članic po podpori in zaradi potrebe po podpiranju izvajanja strukturnih reform
  , pomembnih za EU,
  v državah članicah, katerih valuta ni euro, bi bilo treba finančna sredstva programa
  z instrumentom prilagodljivosti iz člena 11 sedanjega večletnega finančnega okvira
  povečati na zadostno raven, ki Uniji omogoča zagotavljanje podpore, ki ustreza potrebam držav članic prosilk. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da bi se zadovoljilo naraščajoče povpraševanje držav članic po podpori in zaradi potrebe po podpiranju izvajanja strukturnih reform v državah članicah, katerih valuta ni euro, bi bilo treba finančna sredstva programa povečati na zadostno raven, ki Uniji omogoča zagotavljanje podpore, ki ustreza potrebam držav članic prosilk.

Da bi se zadovoljilo naraščajoče povpraševanje držav članic po podpori in zaradi potrebe po podpiranju izvajanja strukturnih reform
  , pomembnih za EU,
  v državah članicah, katerih valuta ni euro, bi bilo treba finančna sredstva programa
  z instrumentom prilagodljivosti iz člena 11 sedanjega večletnega finančnega okvira
  povečati na zadostno raven, ki Uniji omogoča zagotavljanje podpore, ki ustreza potrebam držav članic prosilk.

Predlog spremembe 5

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „Člen 4 | „Člen 4 |
| Splošni cilj | Splošni cilj |
| Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim strukturnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah z zagotavljanjem podpore
  nacionalnim
  organom za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest in naložbe, s čimer se pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije.“; | Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim strukturnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah
  , ki pomenijo evropsko dodano vrednost na področjih politike, za katera si pristojnost delijo Unija in države članice ter še niso vključena v program tehnične pomoči,
  z zagotavljanjem podpore
  javnim
  organom
  držav članic
  za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest in naložbe, s čimer se pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije.“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„Člen 4

„Člen 4

Splošni cilj

Splošni cilj

Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim strukturnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah z zagotavljanjem podpore
  nacionalnim
  organom za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest in naložbe, s čimer se pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije.“;

Splošni cilj programa je prispevati k institucionalnim in upravnim strukturnim reformam ter strukturnim reformam za ohranjanje rasti v državah članicah
  , ki pomenijo evropsko dodano vrednost na področjih politike, za katera si pristojnost delijo Unija in države članice ter še niso vključena v program tehnične pomoči,
  z zagotavljanjem podpore
  javnim
  organom
  držav članic
  za ukrepe, namenjene reformiranju in okrepitvi institucij, upravljanja, javne uprave ter gospodarskega in socialnega sektorja v odgovor na gospodarske in socialne izzive, da se okrepijo kohezija, konkurenčnost, produktivnost, trajnostna rast, ustvarjanje delovnih mest in naložbe, s čimer se pripravlja tudi na sodelovanje v euroobmočju, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno, učinkovito in pregledno uporabo skladov Unije.“;

Predlog spremembe 6

Novi člen 1(1)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Člen 5(2) |
| | Specifični cilji iz odstavka 1 se nanašajo na področja politike, ki so povezana s kohezijo, konkurenčnostjo, produktivnostjo, inovacijami, pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, delovnimi mesti in naložbami, zlasti na eno ali več od naslednjega: |
| | a) | upravljanje javnih financ in premoženja, proračunski postopek, upravljanje dolga in upravljanje prihodkov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 5(2)

Specifični cilji iz odstavka 1 se nanašajo na področja politike, ki so povezana s kohezijo, konkurenčnostjo, produktivnostjo, inovacijami, pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, delovnimi mesti in naložbami, zlasti na eno ali več od naslednjega:

a)

upravljanje javnih financ in premoženja, proračunski postopek, upravljanje dolga in upravljanje prihodkov;

| b) | institucionalna reforma ter

  učinkovito

  in storitveno usmerjeno

  delovanje javne uprave, po potrebi tudi s poenostavitvijo pravil, učinkovita pravna država, reforma pravosodnega sistema in krepitev boja proti goljufijam, korupciji in pranju denarja; |
| --- | --- |

b)

institucionalna reforma ter

  učinkovito

  in storitveno usmerjeno

  delovanje javne uprave, po potrebi tudi s poenostavitvijo pravil, učinkovita pravna država, reforma pravosodnega sistema in krepitev boja proti goljufijam, korupciji in pranju denarja;

| c) | poslovno okolje (tudi MSP), ponovna industrializacija, razvoj zasebnega sektorja, naložbe, javna udeležba v podjetjih

  , privatizacijski postopki

  , trgovina in neposredne tuje naložbe, konkurenca in javna naročila, trajnostni sektorski razvoj ter podpora za inovacije in digitalizacijo; |
| --- | --- |

c)

poslovno okolje (tudi MSP), ponovna industrializacija, razvoj zasebnega sektorja, naložbe, javna udeležba v podjetjih

  , privatizacijski postopki

  , trgovina in neposredne tuje naložbe, konkurenca in javna naročila, trajnostni sektorski razvoj ter podpora za inovacije in digitalizacijo;

| d) | izobraževanje in usposabljanje; politike trga dela, vključno s socialnim dialogom, za ustvarjanje delovnih mest; boj proti revščini; spodbujanje socialne vključenosti; socialna varnost in sistemi socialne varnosti; javno zdravje in sistemi zdravstvenega varstva; kakor tudi kohezija, politike na področju azila, migracij in meja; |
| --- | --- |

d)

izobraževanje in usposabljanje; politike trga dela, vključno s socialnim dialogom, za ustvarjanje delovnih mest; boj proti revščini; spodbujanje socialne vključenosti; socialna varnost in sistemi socialne varnosti; javno zdravje in sistemi zdravstvenega varstva; kakor tudi kohezija, politike na področju azila, migracij in meja;

| e) | politike za izvajanje podnebnih ukrepov, spodbujanje energetske učinkovitosti in diverzifikacijo oskrbe z energijo, kakor tudi politike za kmetijski sektor, ribištvo in trajnostni razvoj podeželja; |
| --- | --- |

e)

politike za izvajanje podnebnih ukrepov, spodbujanje energetske učinkovitosti in diverzifikacijo oskrbe z energijo, kakor tudi politike za kmetijski sektor, ribištvo in trajnostni razvoj podeželja;

| f) | politike finančnega sektorja, vključno s spodbujanjem finančne pismenosti, finančna stabilnost, dostop do financiranja in kreditiranje realnega gospodarstva; priprava, zagotavljanje in spremljanje kakovosti podatkov in statistik ter politike za boj proti davčnim utajam. |
| --- | --- |

f)

politike finančnega sektorja, vključno s spodbujanjem finančne pismenosti, finančna stabilnost, dostop do financiranja in kreditiranje realnega gospodarstva; priprava, zagotavljanje in spremljanje kakovosti podatkov in statistik ter politike za boj proti davčnim utajam.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Sprememba uredbe o programu za podporo strukturnim reformam 2018–2020

| 1. | se strinja z načelom, iz katerega izhaja program za podporo, katerega cilj je zagotavljati tehnično pomoč državam članicam pri strukturnih reformah, in sicer prostovoljno in na njihovo pobudo. Vendar OR meni, da bi moral biti obseg strukturnih reform, upravičenih do podpore EU, omejen na področja politike, ki so pomembna za doseganje ciljev iz Pogodb EU in so neposredno povezana s pristojnostjo EU. OR zavrača vsakršne predloge za financiranje neopredeljenih strukturnih reform v državah članicah, za katere ni bila predhodno pripravljena ocena evropske dodane vrednosti in ki se ne nanašajo neposredno na pristojnosti EU, določene v Pogodbah. Pri tem želi opozoriti na svojo resolucijo z dne 1. februarja 2018, v kateri zavrača predlog uredbe Evropske komisije z dne 6. decembra 2017 o spremembi Uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013 (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se strinja s Komisijo, da bi moral biti program za podporo namenjen predvsem izboljšanju upravne zmogljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni upravljanja v državah članicah prosilkah; poudarja pomen upravljanja na več ravneh in lokalnega pristopa pri opredelitvi in izvajanju reform; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva k pripravi enotnih smernic za vsa orodja, financirana s sredstvi EU in namenjena izboljšanju upravnih struktur, ki bi omogočile učinkovito usklajevanje z obstoječimi programi tehnične pomoči na ravni EU in držav članic upravičenk, kakor je zahtevalo tudi Evropsko računsko sodišče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da Komisija ni predložila kvantitativnih in kvalitativnih dokazil o primernosti programa. Poudarja, da bi lahko program za podporo strukturnim reformam, ki je program tehnične pomoči, po letu 2020 postal stalen le, če bodo njegovi rezultati v obdobju 2017–2020 pozitivno ocenjeni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da mora biti glede na delitev oblasti in pristojnosti v državah članicah ter priporočila za posamezne države, ki so pogosto naslovljena na lokalne in regionalne oblasti, ta program tem oblastem tudi dostopen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja predlog Komisije, naj se z instrumentom prilagodljivosti iz člena 11 sedanjega večletnega finančnega okvira povečajo proračunska sredstva za spremenjeni program za podporo strukturnim reformam; |
| --- | --- |

6.

Poistovetenje s strukturnimi reformami, pomembnimi za EU, in njihovo financiranje

| 7. | poudarja, da številne ovire, kot so nepoistovetenje z reformami, njihova politična in institucionalna zapletenost, morebitni negativni učinki na družbene skupine in ozemlja, pomanjkanje fiskalnega manevrskega prostora za kritje stroškov reform, slaba upravna in institucionalna zmogljivost ter neusklajenost med ravnmi upravljanja, v državah članicah onemogočajo ustrezno načrtovanje in izvajanje strukturnih reform, pomembnih za EU. Na splošno velja, da je na nacionalni ravni še vedno premalo poistovetenja z izvajanjem priporočil za posamezne države, kar je deloma posledica tega, da lokalne in regionalne oblasti v proces niso v celoti vključene kot partnerice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da imajo centri znanja, ki lokalnim in regionalnim oblastem ponujajo brezplačno tehnično pomoč pri tem, kako razlagati pravila EU in uporabljati njena sredstva, pomembno vlogo pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja pravil in črpanja sredstev. Poziva države članice, ki takšnih centrov nimajo, naj razmislijo o njihovi uvedbi, da bi tako omogočili učinkovito uporabo novega proračunskega instrumenta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so nekatera priporočila za posamezne države sicer pravno utemeljena z ustreznimi postopki v okviru Pakta za stabilnost in rast ter postopkom v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, vendar so druga bolj politične narave kot pa pravno zavezujoča; ugotavlja, da niti možne kazni v skladu s Paktom za stabilnost in rast ter postopkom v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji niti politična izpostavljenost ne zagotavljajo zadostnega izvajanja priporočil za posamezne države in večjega poistovetenja z reformami. Poziva k okrepitvi pristopa od spodaj navzgor, da bi z vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti prispevali k prevzemanju večje odgovornosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da ni mogoče zanikati pomena usklajevanja ekonomskih politik v EU, vendar je treba preveriti, ali imajo finančne spodbude in zaveze za nekatere reforme v državah članicah dejansko ustrezno pravno podlago v Pogodbi o delovanju Evropske unije; vprašljiv je tudi načrt, da bi se znatna finančna sredstva vezala in namenjala instrumentu, s katerim se zagotavlja pomoč popolnoma prostovoljno in ki temelji na nepreglednem sistemu izbire in potrjevanja zahtevkov, kar bi povzročilo številne težave v zvezi s tematskimi prednostnimi razvrstitvami, proračunskim načrtovanjem in ustreznim ozemeljskim ravnovesjem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poudarja, da se glede na sedanjo razdelitev pristojnosti številne strukturne reforme, pomembne za EU, nanašajo na področja deljene pristojnosti z nacionalno ali podnacionalno ravnjo upravljanja. Da ne bi prihajalo do kršitev načel subsidiarnosti in sorazmernosti, morajo države članice svoje regionalne in lokalne oblasti vključiti v oblikovanje in izvajanje strukturnih reform kot stalne partnerice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zato obžaluje predlog Komisije, da se o zavezah glede reform in finančnih spodbudah dvostransko dogovorijo Komisija in države članice ter jih izvajajo v okviru evropskega semestra, ne da pri tem uradno sodelovale nacionalne in regionalne ravni upravljanja v skladu z notranjo delitvijo pristojnosti v posameznih državah članicah. Obstaja resno tveganje, da bi predlagani pristop ogrozil delitev pristojnosti in kršil načeli subsidiarnosti ter lokalne in regionalne samouprave, kot sta opredeljeni v ustreznih listinah Sveta Evrope. Kot primer, v dokumentu Razmislek o poglobitvi EMU, ki ga je Komisija objavila maja 2017, so med drugimi omenjeni predlogi, da se doseže dogovor o zavezujočih standardih merjenja kakovosti javne porabe. Nadzor nad izvajanjem teh standardov bi bil prek obstoječih pregledov stanja vključen v evropski semester. Pogojevanje dostopa do sredstev EU z doseganjem določene ravni teh standardov bi pomenilo, da EU vsiljuje svoj pristop in politične usmeritve na področjih politike, kjer ima deljeno pristojnost z nižjimi ravnmi upravljanja, s čimer bi kršila načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nadalje obžaluje, da Komisija sama določa in upravlja merila za ocenjevanje doseganja zavez glede reform ter odobritev izplačil tranš, ne da bi bili v to vključeni organi držav članic; ugotavlja, da predlog ne vsebuje preglednih meril ocenjevanja in da teh meril ni mogoče določiti na podlagi priporočil za posamezne države, ki so na splošno opredeljena ter ne vsebujejo ciljev, mejnikov in določb glede sistematičnega nadzora; meni, da se na finančne spodbude EU ne bi smelo gledati kot na poskus, da se zaobide demokratični proces na evropski ali nacionalni ravni, ali kot na finančno izsiljevanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da Komisija ne ponuja podlage in usmeritve za to, kako naj bi bile predlagane finančne spodbude količinsko opredeljene, čeprav priznava, da se lahko količinske opredelitve kratkoročnih stroškov reform zelo razlikujejo glede na to, ali vključujejo samo upravne stroške (načrtovanje, izvajanje in krepitev zmogljivosti) ali pa tudi socialne stroške; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi morale zaveze glede reform temeljiti na realističnih ocenah izzivov, s katerimi se javni organi srečujejo v zvezi z institucionalnimi in upravnimi zmogljivostmi, ter bi morale vključevati ustrezne strategije za izboljšanje upravnih struktur. Obravnavati je treba neenake pogoje, ki obstajajo med državami članicami in regijami EU v zvezi z upravnimi strukturami, kar je pokazala tudi analiza, ki jo je OR pripravil glede priporočil za posamezne države s teritorialnega vidika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da tudi druge politike EU pomagajo spodbujati strukturne reforme. To velja za sklade ESI ob uporabi predhodnih pogojenosti, če se nanašajo na izvajanje zakonodaje EU, izboljšanje upravnih struktur in, prek tematske osredotočenosti, izvajanje reform, ki sodijo v okvir strategije Evropa 2020; zato poudarja, da je nujno treba zagotoviti politični okvir, ki bo nasledil strategijo Evropa 2020, da se zagotovi nepretrgana tematska osredotočenost v prihodnjem programskem obdobju. Poudarja, da mora ta novi okvir temeljiti na novi teritorialni viziji, s katero bo posodobljena perspektiva prostorskega razvoja iz leta 1999 (2); |
| --- | --- |

16.

| 17. | prav tako vztraja, da je za vsako prihodnjo povezavo med strukturnimi reformami, pomembnimi za EU, in kohezijsko politiko še toliko bolj pomembno, da se evropski semester demokratizira na evropski ravni in se dopolni s kodeksom ravnanja, ki bo določal standarde za sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, da bi se tako povečala učinkovitost in odgovornost v procesu (3); poudarja, da bi morala biti načela subsidiarnosti, sorazmernosti, partnerstva in upravljanja na več ravneh skupni temelj kohezijske politike in drugih politik EU v podporo strukturnim reformam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poziva, naj se nova proračunska orodja ekonomske in monetarne unije financirajo na način, ki ne bo prizadel zasebnih naložb in drugih shem javnega financiranja, kot je financiranje kohezijske politike EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da predlog finančnih spodbud za strukturne reforme, kot je predstavljen v sporočilu, ni zadostna podlaga za pripravo potrebnih zakonodajnih predlogov; obžaluje, da Komisija pred objavo sporočila ni izvedla ocene učinka ali se posvetovala z deležniki; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje, da predlog za pilotno fazo v letih 2018–2020 v zvezi z orodjem za izvajanje reform ter v zvezi s povezanimi spremembami uredbe o vzpostavitvi programa za podporo strukturnim reformam in uredbe o skupnih določbah ni skladen z napovedano objavo predloga za nov večletni finančni okvir maja 2018; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zato predlaga, da se pri oblikovanju instrumenta finančne podpore za spodbujanje strukturnih reform upoštevajo naslednja načela:






  — | proračunsko podporo, namenjeno strukturnim reformam za spodbujanje gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, v okviru pristojnosti kohezijske politike bi bilo treba podpreti s prihodnjimi programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ob spoštovanju načela subsidiarnosti, partnerstva in upravljanja na več ravneh, namesto da bi oblikovali ločeni program financiranja; |
| --- | --- | --- |

21.

—

proračunsko podporo, namenjeno strukturnim reformam za spodbujanje gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, v okviru pristojnosti kohezijske politike bi bilo treba podpreti s prihodnjimi programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ob spoštovanju načela subsidiarnosti, partnerstva in upravljanja na več ravneh, namesto da bi oblikovali ločeni program financiranja;

| — | za zagotavljanje učinkovite politike mora delež za kohezijsko politiko v naslednjem večletnem finančnem okviru ostati na isti ravni kot danes, izogniti pa se je treba uporabi sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za financiranje strukturnih reform; |
| --- | --- |

—

za zagotavljanje učinkovite politike mora delež za kohezijsko politiko v naslednjem večletnem finančnem okviru ostati na isti ravni kot danes, izogniti pa se je treba uporabi sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za financiranje strukturnih reform;

| — | sredstva EU za strukturne reforme, ki ne sodijo v okvir kohezijske politike, bi bilo treba podpreti z zagotavljanjem posojil namesto nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

—

sredstva EU za strukturne reforme, ki ne sodijo v okvir kohezijske politike, bi bilo treba podpreti z zagotavljanjem posojil namesto nepovratnih sredstev;

| — | način določanja in odločanja o strukturnih reformah je treba spremeniti tako, da se lokalne in regionalne oblasti vključijo v proces evropskega semestra. Tako bi mu dodali teritorialno razsežnost in olajšali tudi upoštevanje teritorialne raznolikosti v Evropi, zagotovili celovito sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v nacionalnih programih reform ter prispevali k spoštovanju načela delitve oblasti v EU; |
| --- | --- |

—

način določanja in odločanja o strukturnih reformah je treba spremeniti tako, da se lokalne in regionalne oblasti vključijo v proces evropskega semestra. Tako bi mu dodali teritorialno razsežnost in olajšali tudi upoštevanje teritorialne raznolikosti v Evropi, zagotovili celovito sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v nacionalnih programih reform ter prispevali k spoštovanju načela delitve oblasti v EU;

| — | vsak predlog financiranja EU za strukturne reforme mora vključevati predhodno oceno učinka in posvetovanje z deležniki ter mora vsebovati določbe za vmesni pregled. |
| --- | --- |

—

vsak predlog financiranja EU za strukturne reforme mora vključevati predhodno oceno učinka in posvetovanje z deležniki ter mora vsebovati določbe za vmesni pregled.

Proračunski instrumenti za države članice, ki se želijo pridružiti euroobmočju, in za bančno unijo

| 22. | ugotavlja, da so odporne ekonomske strukture in visoka stopnja trajnostne konvergence predpogoj za države članice, ki želijo uvesti euro; pozdravlja predlog za vzpostavitev konvergenčnega instrumenta v podporo državam članicam na tej poti; poziva Komisijo, naj pojasni posamezne vloge konvergenčnega instrumenta, programa za podporo strukturnim reformam, evropskih strukturnih in investicijskih skladov in Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponovno izraža podporo dokončanju bančne unije; ugotavlja, da se države članice še niso dogovorile o fiskalnem varovalnem mehanizmu, če bi se izkazalo, da enotni sklad za reševanje ne zadostuje; pozdravlja predlog Komisije za vzpostavitev kreditne linije ali jamstev v prihodnjem Evropskem denarnem skladu; |
| --- | --- |

23.

Stabilizacijska funkcija za zaščito naložb v primerih obsežnih asimetričnih pretresov

| 24. | ponovno izpostavlja, da bi bilo mogoče razlike v gospodarskih ciklih držav članic euroobmočja, ki temeljijo na strukturnih dejavnikih, izravnati z uvedbo instrumenta EU za obvladovanje asimetričnih pretresov; se strinja s Komisijo glede meril, ki jih mora izpolnjevati stabilizacijska funkcija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja svoje stališče, da se morebitna podpora, če naj bo uspešna, ne sme prekrivati z obstoječimi instrumenti, kot so evropski strukturni in investicijski skladi ter Evropski sklad za strateške naložbe, temveč jih mora dopolnjevati; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se strinja s Komisijo, da mora biti fiskalna zmogljivost dovolj obsežna, da bo lahko učinkovita; kljub temu ponovno izraža svoje nasprotovanje temu, da bi fiskalna zmogljivost euroobmočja postala proračunska postavka za to območje v proračunu EU, medtem ko bi zgornja meja lastnih sredstev ostala na sedanji ravni 1,23 % BND Evropske unije, da bi se izognili učinku izrivanja financiranja za evropske strukturne in investicijske sklade ter druge politike EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je stabilizacijska funkcija ohranjanja ravni javnih naložb v težkih obdobjih ob obsežnih asimetričnih pretresih izjemnega pomena za lokalne in regionalne oblasti; meni, da bi lahko bila predlagana evropska shema za zaščito naložb prvi korak v smeri tovrstne stabilizacijske funkcije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vztraja na pomenu stabilizacijske funkcije v kohezijski politiki, ki je skupaj z elementi prožnosti, kot sta povečanje stopenj sofinanciranja EU in prilagajanje predhodnega financiranja, igrala pomembno vlogo med finančno krizo, saj je varovala javne naložbe v regijah, ki so se soočale z asimetričnimi gospodarskimi pretresi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da naj bi predlagana evropska shema za zaščito naložb na začetku obsegala posojila, sorazmerno majhen del nepovratnih sredstev in mehanizem zavarovanja na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic; poudarja, da se lahko izkaže, da bodo države članice, ki imajo majhen fiskalni manevrski prostor, shemo lahko uporabljale le omejeno, saj bodo težko prišle do posojil v času krize; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj preuči oblikovanje stabilizacijske sheme, ki bi temeljila na nepovratnih sredstvih ali zavarovanju ter bi delovala kot sklad za težke čase; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja napovedane nacionalne naložbene platforme, v katerih bodo vlogo igrale lokalne in regionalne oblasti ter pri tem črpale iz svojih izkušenj z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi in Evropskim skladom za strateške naložbe. |
| --- | --- |

31.

V Bruslju, 22. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 826 final.

1

(2)  CdR 4285/2015.

2

(3)  CdR 5386/2016.

3

---

| 13.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 247/62 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 247/62

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Uredba o evropski državljanski pobudi

(2018/C 247/10)

| Poročevalec: | Luc Van den Brande (BE/EPP), član Urada za stike med Flandrijo in Evropo |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | COM(2017) 482 final
  SWD(2017) 294 final |

Poročevalec:

Luc Van den Brande (BE/EPP), član Urada za stike med Flandrijo in Evropo

Referenčna dokumenta:

COM(2017) 482 final

SWD(2017) 294 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Predmet urejanja | Predmet urejanja |
| Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“). | Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je
  v skladu s členom 288 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Predmet urejanja

Predmet urejanja

Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“).

Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je
  v skladu s členom 288 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“).

Obrazložitev

S sklicevanjem na člen 288 Pogodbe o delovanju EU se pojasni, da pravni akt ne pomeni zgolj zavezujočih uredb, direktiv in sklepov, ampak tudi nezavezujoča priporočila in mnenja.

Predlog spremembe 2

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Predmet urejanja | Predmet urejanja |
| Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“). | Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“). |
| | Izvajanje Pogodb pomeni tudi, da lahko Komisija v skladu s členom 48 Pogodbe o Evropski uniji predlaga spremembo Pogodb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Predmet urejanja

Predmet urejanja

Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“).

Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“).

Izvajanje Pogodb pomeni tudi, da lahko Komisija v skladu s členom 48 Pogodbe o Evropski uniji predlaga spremembo Pogodb.

Obrazložitev

V skladu s členom 48 Pogodbe o Evropski uniji lahko Komisija Svetu predlaga spremembo Pogodb. Glede na pristojnost Komisije, da predlaga spremembe Pogodb, je treba tudi državljanske pobude, ki si prizadevajo za tovrstne spremembe, obravnavati kot dopustne.

Predlog spremembe 3

Člen 4(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Informacije in pomoč Komisije ter držav članic | Informacije in pomoč Komisije ter držav članic |
| 4.   Ko Komisija prijavi pobudo v skladu s členom 6, zagotovi prevod vsebine pobude v vse uradne jezike Unije za objavo v registru in za uporabo pri zbiranju izjav o podpori v skladu s to uredbo
  . Skupina organizatorjev lahko poleg tega zagotovi prevod
  priloge v vse uradne jezike Unije za njeno objavo v registru ter
  tudi, odvisno od primera,
  osnutka pravnega akta iz Priloge II, predloženega v skladu s členom 6(2). | 4.   Ko Komisija prijavi pobudo v skladu s členom 6, zagotovi prevod vsebine pobude v vse uradne jezike Unije za objavo v registru in za uporabo pri zbiranju izjav o podpori v skladu s to uredbo
  , vključno s prevodom
  priloge v vse uradne jezike Unije za njeno objavo v registru ter
  po potrebi
  osnutka pravnega akta iz Priloge II, predloženega v skladu s členom 6(2). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Informacije in pomoč Komisije ter držav članic

Informacije in pomoč Komisije ter držav članic

4.   Ko Komisija prijavi pobudo v skladu s členom 6, zagotovi prevod vsebine pobude v vse uradne jezike Unije za objavo v registru in za uporabo pri zbiranju izjav o podpori v skladu s to uredbo
  . Skupina organizatorjev lahko poleg tega zagotovi prevod
  priloge v vse uradne jezike Unije za njeno objavo v registru ter
  tudi, odvisno od primera,
  osnutka pravnega akta iz Priloge II, predloženega v skladu s členom 6(2).

4.   Ko Komisija prijavi pobudo v skladu s členom 6, zagotovi prevod vsebine pobude v vse uradne jezike Unije za objavo v registru in za uporabo pri zbiranju izjav o podpori v skladu s to uredbo
  , vključno s prevodom
  priloge v vse uradne jezike Unije za njeno objavo v registru ter
  po potrebi
  osnutka pravnega akta iz Priloge II, predloženega v skladu s členom 6(2).

Obrazložitev

Smiselno je, da Evropska komisija po prijavi pobude zagotovi tudi prevode priloženih dokumentov, zlasti tudi osnutka pravnega akta, če je ta del pobude.

Predlog spremembe 4

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Prijava | Prijava |
| 1.   Izjave o podpori pobudi se lahko zbirajo šele, ko Komisija pobudo prijavi. | 1.   Izjave o podpori pobudi se lahko zbirajo šele, ko Komisija pobudo prijavi. |
| 2.   Skupina organizatorjev Komisiji prek registra predloži zahtevek za prijavo. | 2.   Skupina organizatorjev Komisiji prek registra predloži zahtevek za prijavo. |
| Ob predložitvi zahtevka skupina organizatorjev tudi: | Ob predložitvi zahtevka skupina organizatorjev tudi: |
| (a) | pošlje informacije iz Priloge II v enem od uradnih jezikov Unije; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Prijava

Prijava

1.   Izjave o podpori pobudi se lahko zbirajo šele, ko Komisija pobudo prijavi.

1.   Izjave o podpori pobudi se lahko zbirajo šele, ko Komisija pobudo prijavi.

2.   Skupina organizatorjev Komisiji prek registra predloži zahtevek za prijavo.

2.   Skupina organizatorjev Komisiji prek registra predloži zahtevek za prijavo.

Ob predložitvi zahtevka skupina organizatorjev tudi:

Ob predložitvi zahtevka skupina organizatorjev tudi:

(a)

pošlje informacije iz Priloge II v enem od uradnih jezikov Unije;

| (a) | pošlje informacije iz Priloge II v enem od uradnih jezikov Unije; |
| --- | --- |

(a)

pošlje informacije iz Priloge II v enem od uradnih jezikov Unije;

| (b) | navede sedem članov, ki se upoštevajo za namene člena 5(1) in (2), če jo sestavlja več kot sedem članov; |
| --- | --- |

(b)

navede sedem članov, ki se upoštevajo za namene člena 5(1) in (2), če jo sestavlja več kot sedem članov;

| (b) | navede sedem članov, ki se upoštevajo za namene člena 5(1) in (2), če jo sestavlja več kot sedem članov; |
| --- | --- |

(b)

navede sedem članov, ki se upoštevajo za namene člena 5(1) in (2), če jo sestavlja več kot sedem članov;

| (c) | odvisno od primera navede, da je bila ustanovljena pravna oseba v skladu s členom 5(7). |
| --- | --- |

(c)

odvisno od primera navede, da je bila ustanovljena pravna oseba v skladu s členom 5(7).

| (c) | odvisno od primera navede, da je bila ustanovljena pravna oseba v skladu s členom 5(7). |
| --- | --- |

(c)

odvisno od primera navede, da je bila ustanovljena pravna oseba v skladu s členom 5(7).

Komisija ne glede na odstavka 5 in 6 o zahtevku odloči v dveh mesecih od predložitve.

Komisija ne glede na odstavka 5 in 6 o zahtevku odloči v dveh mesecih od predložitve.

Komisija zahtevek za prijavo predloži neodvisnemu odboru, ki ga sestavlja sedem članov iz vrst pravnikov, predstavnikov akademskega sveta in evropske civilne družbe. Ti proučijo dopustnost zahtevka za prijavo. Skupino organizatorjev lahko povabijo k predstavitvi. Ta odbor Komisiji predloži utemeljen sklep, na podlagi katerega Komisija sprejme odločitev.

3.   Komisija pobudo prijavi, če:

[...]

3.   Komisija pobudo prijavi, če:

[...]

Obrazložitev

Posebej sporno vprašanje v novi uredbi je še vedno navzkrižje interesov in monopol Komisije v vseh fazah postopka. Zato se v skladu z mnenjem OR iz leta 2015 predlaga, da se sklep o prijavi zaupa neodvisnemu odboru, ki ga sestavljajo pravniki ter predstavniki akademskega sveta in evropske civilne družbe.

Predlog spremembe 5

Člen 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Obdobje zbiranja | Obdobje zbiranja |
| 1.   Vse izjave o podpori se ne glede na člen 11(6) zbirajo v obdobju, ki ni daljše od
  12
   mesecev od datuma, ki ga izbere skupina organizatorjev („obdobje zbiranja“). Ta datum ne sme biti poznejši kot tri mesece od prijave pobude v skladu s členom 6. | 1.   Vse izjave o podpori se ne glede na člen 11(6) zbirajo v obdobju, ki ni daljše od
  18
   mesecev od datuma, ki ga izbere skupina organizatorjev („obdobje zbiranja“). Ta datum ne sme biti poznejši kot tri mesece od prijave pobude v skladu s členom 6. |
| Skupina organizatorjev Komisijo obvesti o izbranem datumu najpozneje 10 delovnih dni pred tem datumom. | Skupina organizatorjev Komisijo obvesti o izbranem datumu najpozneje 10 delovnih dni pred tem datumom. |
| Če želi skupina organizatorjev zbiranje izjav o podpori zaključiti pred koncem
  12
   mesecev po začetku obdobja zbiranja, Komisijo obvesti o datumu zaključka obdobja zbiranja. | Če želi skupina organizatorjev zbiranje izjav o podpori zaključiti pred koncem
  18
   mesecev po začetku obdobja zbiranja, Komisijo obvesti o datumu zaključka obdobja zbiranja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obdobje zbiranja

Obdobje zbiranja

1.   Vse izjave o podpori se ne glede na člen 11(6) zbirajo v obdobju, ki ni daljše od
  12
   mesecev od datuma, ki ga izbere skupina organizatorjev („obdobje zbiranja“). Ta datum ne sme biti poznejši kot tri mesece od prijave pobude v skladu s členom 6.

1.   Vse izjave o podpori se ne glede na člen 11(6) zbirajo v obdobju, ki ni daljše od
  18
   mesecev od datuma, ki ga izbere skupina organizatorjev („obdobje zbiranja“). Ta datum ne sme biti poznejši kot tri mesece od prijave pobude v skladu s členom 6.

Skupina organizatorjev Komisijo obvesti o izbranem datumu najpozneje 10 delovnih dni pred tem datumom.

Skupina organizatorjev Komisijo obvesti o izbranem datumu najpozneje 10 delovnih dni pred tem datumom.

Če želi skupina organizatorjev zbiranje izjav o podpori zaključiti pred koncem
  12
   mesecev po začetku obdobja zbiranja, Komisijo obvesti o datumu zaključka obdobja zbiranja.

Če želi skupina organizatorjev zbiranje izjav o podpori zaključiti pred koncem
  18
   mesecev po začetku obdobja zbiranja, Komisijo obvesti o datumu zaključka obdobja zbiranja.

Obrazložitev

Zbiranje milijona podpisov je pravi podvig in zahteva veliko obveščanja in ozaveščanja državljanov. Skupina organizatorjev se mora zelo dobro organizirati, da bi dosegla ta končni cilj v enem letu. Treba je preprečiti, da bi zgolj velike nevladne organizacije z nadnacionalno strukturo lahko podale evropsko državljansko pobudo. Zato se predlaga podaljšanje obdobja za zbiranje podpisov na 18 mesecev. To ne bo tako močno odvračalo morebitnih pobudnikov.

Predlog spremembe 6

Člen 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Objava in javna predstavitev | Objava in javna predstavitev |
| 1.   [...] | 1.   [...] |
| 2.   Skupini organizatorjev se v treh mesecih po predložitvi pobude omogoči, da jo predstavi na javni predstavitvi. | 2.   Skupini organizatorjev se v treh mesecih po predložitvi pobude omogoči, da jo predstavi na javni predstavitvi. |
| Komisija in
  Evropski parlament
  soorganizirata
  javno predstavitev v Evropskem parlamentu. Predstavnikom drugih institucij in posvetovalnih organov Unije ter zainteresiranim stranem se omogoči, da sodelujejo pri predstavitvi. | Evropski parlament
  organizira
  javno predstavitev v Evropskem parlamentu. Predstavnikom drugih institucij in posvetovalnih organov Unije
  , nacionalnim parlamentom
  ter zainteresiranim stranem se omogoči, da sodelujejo pri predstavitvi. |
| Komisija in
  Evropski parlament
  zagotovita
  uravnoteženo zastopanost ustreznih
  javnih in zasebnih
  interesov. | Evropski parlament
  na predstavitvi zagotovi
  uravnoteženo zastopanost ustreznih interesov. |
| 3.   Komisija je na predstavitvi zastopana na ustrezni ravni. | 3.   Komisija je na predstavitvi zastopana na ustrezni ravni. |
| | 4
  .   
  Evropski parlament po predstavitvi sprejme priporočilo za Evropsko komisijo o odzivu na obravnavano evropsko državljansko pobudo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Objava in javna predstavitev

Objava in javna predstavitev

1.   [...]

1.   [...]

2.   Skupini organizatorjev se v treh mesecih po predložitvi pobude omogoči, da jo predstavi na javni predstavitvi.

2.   Skupini organizatorjev se v treh mesecih po predložitvi pobude omogoči, da jo predstavi na javni predstavitvi.

Komisija in
  Evropski parlament
  soorganizirata
  javno predstavitev v Evropskem parlamentu. Predstavnikom drugih institucij in posvetovalnih organov Unije ter zainteresiranim stranem se omogoči, da sodelujejo pri predstavitvi.

Evropski parlament
  organizira
  javno predstavitev v Evropskem parlamentu. Predstavnikom drugih institucij in posvetovalnih organov Unije
  , nacionalnim parlamentom
  ter zainteresiranim stranem se omogoči, da sodelujejo pri predstavitvi.

Komisija in
  Evropski parlament
  zagotovita
  uravnoteženo zastopanost ustreznih
  javnih in zasebnih
  interesov.

Evropski parlament
  na predstavitvi zagotovi
  uravnoteženo zastopanost ustreznih interesov.

3.   Komisija je na predstavitvi zastopana na ustrezni ravni.

3.   Komisija je na predstavitvi zastopana na ustrezni ravni.

4
  .   
  Evropski parlament po predstavitvi sprejme priporočilo za Evropsko komisijo o odzivu na obravnavano evropsko državljansko pobudo.

Obrazložitev

Evropski parlament je najboljši kraj, kjer skupina organizatorjev lahko pojasni svojo pobudo. Zato je povsem logično, da Evropski parlament v celoti prevzame organizacijo te javne predstavitve. Nobenega institucionalnega razloga ni za to, da bi morala Komisija sodelovati pri tej organizaciji. Poleg tega bi se s tem okrepilo zaupanje organizatorjev v preglednost in neodvisnost postopka. Z vključitvijo nacionalnih parlamentov v ta proces bi se morale povečati možnosti, da se razvije evropska razprava.

Pomembno je, da Evropski parlament po predstavitvi o pobudi zavzame lastno stališče.

Predlog spremembe 7

Za členom 15 se doda nov člen

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Komisija pobude, ki niso prejele potrdila iz člena 12(5), vendar so v obdobju zbiranja podpore zbrale 75 % potrebnih podpisov, v vednost predloži Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Evropskemu odboru regij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija pobude, ki niso prejele potrdila iz člena 12(5), vendar so v obdobju zbiranja podpore zbrale 75 % potrebnih podpisov, v vednost predloži Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Evropskemu odboru regij.

Obrazložitev

V preteklosti nekatere pobude niso prejele zadostne podpore, vendar so bile inovativne za evropsko politiko. Zato je škoda, da bi se politično sporočilo tovrstnih pobud izgubilo. Evropski parlament bi lahko zaradi družbenega in političnega pomena tovrstnih pobud sklenil pripraviti lastne pobude.

Predlog spremembe 8

Člen 24

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pregled | Pregled |
| Komisija redno izvaja preglede delovanja evropske državljanske pobude ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe najpozneje
  pet let
  po datumu začetka uporabe te uredbe in nato
  vsakih pet let
  . Poročila se objavijo. | Komisija redno izvaja preglede delovanja evropske državljanske pobude ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe najpozneje
  tri leta
  po datumu začetka uporabe te uredbe in nato
  vsake tri leta
  . Poročila se objavijo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pregled

Pregled

Komisija redno izvaja preglede delovanja evropske državljanske pobude ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe najpozneje
  pet let
  po datumu začetka uporabe te uredbe in nato
  vsakih pet let
  . Poročila se objavijo.

Komisija redno izvaja preglede delovanja evropske državljanske pobude ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe najpozneje
  tri leta
  po datumu začetka uporabe te uredbe in nato
  vsake tri leta
  . Poročila se objavijo.

Obrazložitev

Pomembno je, da se v rednih časovnih intervalih preverja dobro delovanje evropske državljanske pobude, in sicer ne le z vidika postopkov, ampak tudi z vidika političnega učinka in dejanske udeležbe državljanov v politiki. Pravočasen pregled je potreben, da se lahko sprejmejo korektivni ukrepi, zato je triletno obdobje primernejše. Če bo ta nova uredba neuspešna, bo to pomenilo konec za evropsko državljansko pobudo.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | Odbor regij je 13. oktobra 2015 sprejel mnenje o evropski državljanski pobudi (1). Mnenje je bilo pripravljeno na podlagi poročila Evropske komisije o uporabi Uredbe št. 211/2011. Zaradi velikega števila in vsebine povratnih informacij, prejetih med postopkom, je Odbor regij pozval k pregledu veljavne uredbe. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V središču evropskega projekta so evropski državljani. Evropsko participativno demokracijo je treba razumeti kot spodbujanje evropskih državljanov k sodelovanju v evropski politiki in oblikovanju prihodnosti Evrope. V skladu s Pogodbo (člen 10(3)) ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropska državljanska pobuda je pravica evropskih državljanov. Pripomore lahko k odpravi zaznanega demokratičnega deficita v EU in premostitvi vrzeli med državljani EU ter evropskimi institucijami in snovalci politik. Glede na še vedno trajajočo gospodarsko krizo in krizo zaupanja v EU je nujno, da se zagotovijo možnosti za odprt dialog med državljani EU in s tem prepreči njihovo dodatno razočaranje nad evropskim povezovanjem. Zlasti je pomembno, da se vzpostavi oziroma povrne zaupanje tistih mladih Evropejcev, ki morda ne verjamejo več v proces evropskega povezovanja. S tem ko se državljanom ponudi pravica do zakonodajne pobude v obliki evropske državljanske pobude kot transnacionalnega orodja, se ustvarja priložnost za sodelovanje v politični agendi EU in spodbuja vseevropska razprava o vprašanjih, ki evropskim državljanom zbujajo skrbi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V skladu s členom 11 Pogodbe o Evropski uniji so institucije Unije dolžne obveščati državljane in predstavniška združenja ter jim s tem dati možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije. V istem členu je določena tudi izrecna pristojnost Evropske komisije, da se posvetuje z udeleženimi stranmi, da se zagotovita usklajenost in preglednost delovanja Unije; Komisija bi morala v skladu z duhom Pogodb resno upoštevati temeljno zahtevo po odgovornosti kot pogoj za demokracijo in dobro upravljanje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Da bi zagotovili, da evropska državljanska pobuda lahko postane uspešen del demokratičnega tkiva EU, je ključno, da uspešne evropske državljanske pobude privedejo do pristnih političnih razprav in obsežnejšega nadaljnjega političnega ukrepanja v institucijah EU. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Evropska državljanska pobuda ne nadomešča pravice Evropske komisije do pobude, ki je privedla do napredka pri poglabljanju Unije in se mora nadaljevati. Evropska državljanska pobuda je dodaten način vzpostavljanja medsebojnega razumevanja med državljani in razpravam v EU daje nadnacionalno razsežnost, ki koristi institucionalnemu sistemu EU kot celoti, vključno s samo Evropsko komisijo; potencialno lahko evropska državljanska pobuda zato postane zelo dober primer „demokracije v akciji“. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Evropska državljanska pobuda evropskim državljanom daje možnost, da sodelujejo pri odločanju v EU in vplivajo na evropsko politično agendo. Vendar pa mora Komisija razviti dodatne pobude, s katerimi bo okrepila dialog z državljani in evropsko politiko približala državljanom. Evropsko državljansko pobudo bi bilo treba obravnavati kot enega od instrumentov za doseganje ciljev participativne demokracije, vendar se ne sme pričakovati, da bo ta pobuda samodejno zagotovila sodelovanje državljanov v postopku odločanja na evropski ravni. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Upoštevati je treba možnosti, ki jih ponuja Pogodba glede participativne demokracije, in zlasti vertikalen dialog s civilno družbo (2). Evropska komisija bi morala „odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo“ (člen 11(2) PEU) vzdrževati z načinom vodenja dialoga, v katerem bi se evropske institucije osredotočile na konkretne rezultate namesto na postopke. Evropska državljanska pobuda ni delovni instrument soodločanja: obravnavati jo je treba kot temeljni steber participativne demokracije, namenjen razpravi, sodelovanju in sooblikovanju, ter kot priložnost, da se Evropski komisiji predstavijo resni pomisleki, da se okrepita ozaveščenost in medsebojno razumevanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Evropska državljanska pobuda je odraz participativne demokracije, ki dopolnjuje pojem predstavniške demokracije; razširja sklop pravic, povezanih z državljanstvom Unije, in javno razpravo o evropski politiki; okrepiti bi morala občutek pripadnosti državljanov Uniji in istovetenje z njo. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Okrepiti bi bilo treba pravne in politične instrumente sodelovanja, da se vzpostavi nova struktura upravljanja na podlagi načela upravljanja na več ravneh. Upravljanje na več ravneh v glavnem poteka prek več kanalov in zato omogoča bolj „aktivno“ evropsko državljanstvo. Izziv je vzpostaviti sistem inovativnega zastopanja interesov, v katerem imajo ljudje občutek, da so njihove različne identitete enakopravno zastopane. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Evropski javni prostor za razpravo med državljani in z nosilci odločanja je pomemben za legitimnost in odgovornost EU. Pomanjkanje demokracije je mogoče odpraviti samo, če bo zaživela evropska javna sfera, ki vključuje demokratični proces. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Politična priporočila o participativni demokraciji na evropski ravni, ki jih je Odbor regij podal v mnenju 13. oktobra 2015, so še vedno v celoti aktualna. |
| --- | --- |

12.

Nova uredba o evropski državljanski pobudi

| 13. | Odbor regij je v mnenju leta 2015 zapisal, da evropska državljanska pobuda v aktualni obliki ne bo spodbudila participativne demokracije, ker postopek in različna pravila vsebujejo preveč upravnih in tehničnih omejitev, ovir in preprek, ki državljane odvračajo od udeležbe v procesu evropske demokracije. Poleg tega državljanska pobuda v sedanji obliki državljanom ne omogoča, da bi vplivali na evropsko politično agendo in politično odločanje. |
| --- | --- |

13.

| 14. | V skladu z že izraženimi stališči Evropskega parlamenta, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in evropskega varuha človekovih pravic Odbor regij meni, da je nova uredba pomemben korak v pravo smer za izboljšanje postopkov evropske državljanske pobude. |
| --- | --- |

14.

Postopkovne in upravne izboljšave v novi uredbi

| 15. | Odbor regij odobrava naslednje postopkovne in upravne izboljšave, ki jih v novi uredbi predlaga Komisija:






  — | Organizatorji pobude so posamezniki, ki odslej lahko ustanovijo pravno osebo, s čimer se lahko omeji kazenska odgovornost organizatorjev za goljufije in hudo malomarnost. |
| --- | --- | --- |

15.

—

Organizatorji pobude so posamezniki, ki odslej lahko ustanovijo pravno osebo, s čimer se lahko omeji kazenska odgovornost organizatorjev za goljufije in hudo malomarnost.

| — | Rok za zbiranje podpisov je še vedno 12 mesecev, vendar pa imajo organizatorji na voljo dodatne tri mesece po prijavi pobude, da sami določijo datum za začetek zbiranja podpisov. |
| --- | --- |

—

Rok za zbiranje podpisov je še vedno 12 mesecev, vendar pa imajo organizatorji na voljo dodatne tri mesece po prijavi pobude, da sami določijo datum za začetek zbiranja podpisov.

| — | Izjavo o podpori lahko podpiše vsak državljan, ki je star najmanj 16 let. |
| --- | --- |

—

Izjavo o podpori lahko podpiše vsak državljan, ki je star najmanj 16 let.

| — | Zahteve v zvezi z osebnimi podatki, ki jih je treba navesti pri podpisu izjave o podpori, so poenostavljene. Vsi državljani EU bodo lahko podprli pobudo na podlagi svojega državljanstva, ne glede na njihovo stalno prebivališče. Komisija predlaga dva vzorca obrazcev za izjavo o podpori. (Države članice sedaj uporabljajo 13 različnih obrazcev.) |
| --- | --- |

—

Zahteve v zvezi z osebnimi podatki, ki jih je treba navesti pri podpisu izjave o podpori, so poenostavljene. Vsi državljani EU bodo lahko podprli pobudo na podlagi svojega državljanstva, ne glede na njihovo stalno prebivališče. Komisija predlaga dva vzorca obrazcev za izjavo o podpori. (Države članice sedaj uporabljajo 13 različnih obrazcev.)

| — | Izboljšan je postopek prijave in predvidena možnost delne prijave pobud; tako se na podlagi dopustnosti pobuda ne zavrne v celoti, ampak Komisija lahko odobri prijavo le dopustnega dela. |
| --- | --- |

—

Izboljšan je postopek prijave in predvidena možnost delne prijave pobud; tako se na podlagi dopustnosti pobuda ne zavrne v celoti, ampak Komisija lahko odobri prijavo le dopustnega dela.

| — | Vzpostavljena bo spletna sodelovalna platforma za evropsko državljansko pobudo, ki bo organizatorjem zagotavljala forum za razpravo, svetovanje in podporo. |
| --- | --- |

—

Vzpostavljena bo spletna sodelovalna platforma za evropsko državljansko pobudo, ki bo organizatorjem zagotavljala forum za razpravo, svetovanje in podporo.

| — | Komisija bo vzpostavila in upravljala centralni sistem spletnega zbiranja, ki bo poenostavil zbiranje in katalogizacijo izjav o podpori ter njihovo preverjanje pri nacionalnih organih. Komisija ga bo razvila in trajno gostila, njegova uporaba pa bo brezplačna. |
| --- | --- |

—

Komisija bo vzpostavila in upravljala centralni sistem spletnega zbiranja, ki bo poenostavil zbiranje in katalogizacijo izjav o podpori ter njihovo preverjanje pri nacionalnih organih. Komisija ga bo razvila in trajno gostila, njegova uporaba pa bo brezplačna.

| — | Komisija bo po prijavi evropske državljanske pobude poskrbela za njen prevod v vse jezike EU ter o novi državljanski pobudi obvestila vse ostale institucije in organe EU. |
| --- | --- |

—

Komisija bo po prijavi evropske državljanske pobude poskrbela za njen prevod v vse jezike EU ter o novi državljanski pobudi obvestila vse ostale institucije in organe EU.

| — | Komisija bo (morebitnim) organizatorjem evropske državljanske pobude zagotovila podporo (državljane članice so pozvane, naj vzpostavijo eno ali več kontaktnih točk za evropsko državljansko pobudo). |
| --- | --- |

—

Komisija bo (morebitnim) organizatorjem evropske državljanske pobude zagotovila podporo (državljane članice so pozvane, naj vzpostavijo eno ali več kontaktnih točk za evropsko državljansko pobudo).

| — | Komisija bo poskrbela za dejavnosti ozaveščanja in komunikacijske dejavnosti v zvezi z evropsko državljansko pobudo. |
| --- | --- |

—

Komisija bo poskrbela za dejavnosti ozaveščanja in komunikacijske dejavnosti v zvezi z evropsko državljansko pobudo.

Še vedno ni političnega pristopa

| 16. | Kljub navedenim predlogom in ukrepom, ki jih vsebuje nova uredba za izboljšanje postopka evropske državljanske pobude in odpravo mnogih ovir, še vedno ostaja vtis, da je stališče Komisije premalo odprto in preveč previdno. To je zlasti razvidno v zvezi z bolj političnimi vidiki državljanske pobude:






  — | Participativna demokracija je zlasti pomembna za povrnitev ali okrepitev zaupanja v evropski projekt. Zato je treba evropsko državljansko pobudo obravnavati kot čezmejni instrument, ki državljanom omogoča udeležbo v evropskih demokratičnih procesih in jim daje glas v oblikovanju evropskih politik: evropski javni prostor za razpravo med državljani in snovalci politik. Nova uredba za to ne zagotavlja ustrezne podlage. |
| --- | --- | --- |

16.

—

Participativna demokracija je zlasti pomembna za povrnitev ali okrepitev zaupanja v evropski projekt. Zato je treba evropsko državljansko pobudo obravnavati kot čezmejni instrument, ki državljanom omogoča udeležbo v evropskih demokratičnih procesih in jim daje glas v oblikovanju evropskih politik: evropski javni prostor za razpravo med državljani in snovalci politik. Nova uredba za to ne zagotavlja ustrezne podlage.

| — | Sedanje navzkrižje interesov Komisije, ki mora biti hkrati ključni vir informacij in podporna struktura za evropske državljanske pobude, je glavni „naslovnik“ evropskih državljanskih pobud in tudi odloča o prijavi in dopustnosti pobud, resno škoduje učinkovitosti evropske državljanske pobude pri spodbujanju udeležbe in krepitvi zaupanja državljanov. |
| --- | --- |

—

Sedanje navzkrižje interesov Komisije, ki mora biti hkrati ključni vir informacij in podporna struktura za evropske državljanske pobude, je glavni „naslovnik“ evropskih državljanskih pobud in tudi odloča o prijavi in dopustnosti pobud, resno škoduje učinkovitosti evropske državljanske pobude pri spodbujanju udeležbe in krepitvi zaupanja državljanov.

| — | Nova uredba ne odpravlja navzkrižja interesov Komisije, ki nastopa kot (1) osrednji akter, ki zagotavlja informacije, in (2) podporna struktura za državljanske pobude, hkrati pa je (3) organ, kateremu morajo organizatorji poročati in pri kateremu se morajo prijaviti, (4) ki odloča o prijavi pobude in (5) mora ukrepati na podlagi uspešne državljanske pobude. Nerešeno nasprotje interesov tako še vedno negativno vpliva na učinkovitost in legitimnost evropske državljanske pobude. OR je v mnenju leta 2015 zato predlagal ustanovitev nepristranskega ad hoc odbora, v katerem bi sodelovali strokovnjaki, predstavniki akademskega sveta in pravniki, ki bi preverjali dopustnost kot neke vrste „svet modrecev“ ali „zagovornikov interesov evropskih državljanov“. |
| --- | --- |

—

Nova uredba ne odpravlja navzkrižja interesov Komisije, ki nastopa kot (1) osrednji akter, ki zagotavlja informacije, in (2) podporna struktura za državljanske pobude, hkrati pa je (3) organ, kateremu morajo organizatorji poročati in pri kateremu se morajo prijaviti, (4) ki odloča o prijavi pobude in (5) mora ukrepati na podlagi uspešne državljanske pobude. Nerešeno nasprotje interesov tako še vedno negativno vpliva na učinkovitost in legitimnost evropske državljanske pobude. OR je v mnenju leta 2015 zato predlagal ustanovitev nepristranskega ad hoc odbora, v katerem bi sodelovali strokovnjaki, predstavniki akademskega sveta in pravniki, ki bi preverjali dopustnost kot neke vrste „svet modrecev“ ali „zagovornikov interesov evropskih državljanov“.

| — | Komisija omejuje evropsko državljansko pobudo na zadeve, ki sodijo v njeno pristojnost in o katerih se lahko sprejme pravni akt Unije v okviru Pogodb. Komisija se pretirano oklepa tega pravnega pristopa in ne ustvarja dovolj jasnosti glede meril, ki jih je treba opredeliti. To lahko povzroči arbitrarne ocene in spodkoplje odprto in pregledno politično razpravo. |
| --- | --- |

—

Komisija omejuje evropsko državljansko pobudo na zadeve, ki sodijo v njeno pristojnost in o katerih se lahko sprejme pravni akt Unije v okviru Pogodb. Komisija se pretirano oklepa tega pravnega pristopa in ne ustvarja dovolj jasnosti glede meril, ki jih je treba opredeliti. To lahko povzroči arbitrarne ocene in spodkoplje odprto in pregledno politično razpravo.

| — | Komisija tudi ni predložila predloga, ki bi obravnaval željo po sprejemanju državljanskih pobud, ki predlagajo spremembe Pogodb EU. |
| --- | --- |

—

Komisija tudi ni predložila predloga, ki bi obravnaval željo po sprejemanju državljanskih pobud, ki predlagajo spremembe Pogodb EU.

| — | Pri merilih za upravičenost bi se bilo treba sklicevati na pravice in dolžnosti državljanov in načelo subsidiarnosti. |
| --- | --- |

—

Pri merilih za upravičenost bi se bilo treba sklicevati na pravice in dolžnosti državljanov in načelo subsidiarnosti.

| — | Nekatere državljanske pobude podpirajo pomembne teme, vendar niso uspele zbrati milijon podpisov ali izpolniti zahtevanih minimalnih pogojev v določenih državah. Po sedanjih postopkih se na te pobude nato kar pozabi. V primerih, ko se zbere znatno število podpisov, bi Komisija morala razviti ustrezne oblike odziva, da se ne izgubita morebitno politično sporočilo in s tem povezana mobilizacija. |
| --- | --- |

—

Nekatere državljanske pobude podpirajo pomembne teme, vendar niso uspele zbrati milijon podpisov ali izpolniti zahtevanih minimalnih pogojev v določenih državah. Po sedanjih postopkih se na te pobude nato kar pozabi. V primerih, ko se zbere znatno število podpisov, bi Komisija morala razviti ustrezne oblike odziva, da se ne izgubita morebitno politično sporočilo in s tem povezana mobilizacija.

| — | Komisija bi morala javnosti v svojem uradnem odgovoru na evropsko državljansko pobudo, za katero je bilo zbranih več kot milijon podpisov, natančno in pregledno pojasniti svoje politične odločitve. Zagotoviti je treba odločno nadaljnje politično ukrepanje. |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala javnosti v svojem uradnem odgovoru na evropsko državljansko pobudo, za katero je bilo zbranih več kot milijon podpisov, natančno in pregledno pojasniti svoje politične odločitve. Zagotoviti je treba odločno nadaljnje politično ukrepanje.

| — | Evropski parlament ima bistveno vlogo pri sprožanju politične razprave s splošno javnostjo, med drugim v okviru predvidenih javnih posvetovanj. Parlament mora poleg tega poskrbeti za nadaljnje politične dejavnosti v zvezi z uspešnimi državljanskimi pobudami in upoštevanje političnega sporočila evropskih državljanskih pobud, ki ne uspejo zbrati dovolj podpisov. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament ima bistveno vlogo pri sprožanju politične razprave s splošno javnostjo, med drugim v okviru predvidenih javnih posvetovanj. Parlament mora poleg tega poskrbeti za nadaljnje politične dejavnosti v zvezi z uspešnimi državljanskimi pobudami in upoštevanje političnega sporočila evropskih državljanskih pobud, ki ne uspejo zbrati dovolj podpisov.

| — | Resno bi morali razmisliti o možnostih za bolj strukturirano, dolgoročno nadaljnje ukrepanje po predstavitvi v Evropskem parlamentu, tako da se državljanom ponudi možnost, da proučijo ukrepe, sprejete v odziv na uspešno evropsko državljansko pobudo, in nadaljujejo razpravo o temi pobude. Razmisliti bi bilo treba o uradni drugi predstavitvi, ki bi jo organiziral Evropski parlament in bi se je udeležili tudi predlagatelji evropske državljanske pobude: sledila bi objavi odziva Evropske komisije na evropsko državljansko pobudo in odprla prostor za nadaljnjo razpravo med vsemi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

—

Resno bi morali razmisliti o možnostih za bolj strukturirano, dolgoročno nadaljnje ukrepanje po predstavitvi v Evropskem parlamentu, tako da se državljanom ponudi možnost, da proučijo ukrepe, sprejete v odziv na uspešno evropsko državljansko pobudo, in nadaljujejo razpravo o temi pobude. Razmisliti bi bilo treba o uradni drugi predstavitvi, ki bi jo organiziral Evropski parlament in bi se je udeležili tudi predlagatelji evropske državljanske pobude: sledila bi objavi odziva Evropske komisije na evropsko državljansko pobudo in odprla prostor za nadaljnjo razpravo med vsemi zainteresiranimi stranmi.

Povečanje splošne ozaveščenosti in seznanjenosti z evropsko državljansko pobudo

| 17. | Ozaveščenost javnosti o evropski državljanski pobudi je pomembna. Zato bi bilo treba organizirati oglaševalske in promocijske kampanje, da bi dosegli večjo prepoznavnost te pobude v medijih in med državljani. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Evropska državljanska pobuda bi bila lahko učinkovito orodje za demokratično udeležbo. Komisija in države članice bi si zato morale prizadevati za čim boljše ozaveščanje o pobudi, da bi čim več državljanov zanjo vedelo, ter spodbujanje k aktivnemu vključevanju vanjo. |
| --- | --- |

18.

Prispevek Odbora regij ter regionalnih in lokalnih oblasti

| 19. | Komisija bi morala tudi izvoljene lokalne in regionalne predstavnike spodbujati k temu, da prevzamejo vodilno vlogo v prizadevanjih za obveščanje državljanov o instrumentu evropske državljanske pobude, in jih pri tem podpirati. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Evropska državljanska pobuda je instrument, ki evropskim državljanom omogoča, da aktivno sodelujejo pri oblikovanju evropske politike. Evropski odbor regij priznava svojo vlogo in odgovornosti ter v zvezi s tem izpostavlja sklep predsedstva (3) o sodelovanju Odbora pri evropskih državljanskih pobudah. Ponavlja zavezo, da bo podprl evropske državljanske pobude, ki sodijo v politično pristojnost Odbora in veljajo za politično pomembne, na primer tako, da bo Evropski komisiji pomagal pri pregledovanju predlaganih evropskih državljanskih pobud z vidika njihovega pomena za lokalno oziroma regionalno raven in subsidiarnost, gostil dogodke, povezane z evropsko državljansko pobudo, podpiral dejavnosti decentraliziranega komuniciranja o evropski državljanski pobudi, po potrebi pripravil mnenja na lastno pobudo na temo evropske državljanske pobude, aktivno sodeloval v predstavitvah v Evropskem parlamentu in političnem spremljanju, podprl izvajanje uspešnih evropskih državljanskih pobud in po potrebi zakonodaje, ki je nastala kot odziv nanje. |
| --- | --- |

20.

V Bruslju, 23. marca 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  UL C 423, 17.12.2015, str. 1.

1

(2)  Reaching out to EU citizens, A new opportunity: „About us, with us, for us“, poročilo Luca Van den Brandeja, posebnega svetovalca predsednika Evropske komisije Jeana-Clauda Junckerja, oktober 2017.

2

Reaching out to EU citizens, A new opportunity: „About us, with us, for us“,

(3)  144. seja predsedstva Odbora regij, 10. april 2013, točka 8 – CDR 1335-2013_11_00_tra_nb-item 8.

3

---