# Europos Sąjungos C 331/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 331 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. rugsėjo 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 331

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. rugsėjo 18d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 M. SESIJA2017 m. birželio 12–15 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 68, 2018 2 22 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 M. SESIJA2017 m. birželio 12–15 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 68, 2018 2 22 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 68, 2018 2 22

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. birželio 13 d., antradienis |
| 2018/C 331/01 | 2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didesnio partnerių dalyvavimo ir matomumo užtikrinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumą (2016/2304(INI)) | 2 |
| 2018/C 331/02 | 2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Septintosios mokslinių tyrimų programos išlaidų efektyvumo (2015/2318(INI)) | 10 |
| 2018/C 331/03 | 2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bepilietybės Pietų ir Pietryčių Azijoje (2016/2220(INI)) | 17 |
| 2018/C 331/04 | 2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo (2016/2065(INI)) | 25 |
| 2018/C 331/05 | 2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl programos Horizontas 2020 įgyvendinimo vertinimo atsižvelgiant į jos tarpinį įvertinimą ir pasiūlymą dėl Devintosios bendrosios programos (2016/2147(INI)) | 30 |
| 2018/C 331/06 | 2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES sanglaudos politikos po 2020 m. pagrindinių elementų (2016/2326(INI)) | 41 |
| 2018/C 331/07 | 2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvų išteklių būklės ir Viduržemio jūros žuvininkystės sektoriaus socialinės ir ekonominės padėties (2016/2079(INI)) | 50 |
| | 2017 m. birželio 14 d., trečiadienis |
| 2018/C 331/08 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (2016/2061(INI)) | 60 |
| 2018/C 331/09 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2016/2311(INI)) | 71 |
| 2018/C 331/10 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2016/2314(INI)) | 80 |
| 2018/C 331/11 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (2016/2310(INI)) | 88 |
| 2018/C 331/12 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (2017/2703(RSP)) | 97 |
| 2018/C 331/13 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bangladešo tvarumo susitarimo įgyvendinimo dabartinės padėties (2017/2636(RSP)) | 100 |
| | 2017 m. birželio 15 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 331/14 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano žurnalisto Afgano Mukhtarlio atvejo (2017/2722(RSP)) | 105 |
| 2018/C 331/15 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Pakistano, ypač žmogaus teisių gynėjų padėties ir mirties bausmės (2017/2723(RSP)) | 109 |
| 2018/C 331/16 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Indonezijoje (2017/2724(RSP)) | 113 |
| 2018/C 331/17 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strateginių investicijų fondo įgyvendinimo (2016/2064(INI)) | 116 |
| 2018/C 331/18 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkės (2017/2003(INI)) | 125 |
| 2018/C 331/19 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interneto platformų ir bendrosios skaitmeninės rinkos (2016/2276(INI)) | 135 |
| 2018/C 331/20 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl humanitarinės padėties Jemene (2017/2727(RSP)) | 146 |
| 2018/C 331/21 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinių partijų ir politinių fondų finansavimo Europos lygmeniu (2017/2733(RSP)) | 150 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. birželio 13 d., antradienis

2018/C 331/01

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didesnio partnerių dalyvavimo ir matomumo užtikrinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumą (2016/2304(INI))

2

2018/C 331/02

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Septintosios mokslinių tyrimų programos išlaidų efektyvumo (2015/2318(INI))

10

2018/C 331/03

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bepilietybės Pietų ir Pietryčių Azijoje (2016/2220(INI))

17

2018/C 331/04

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo (2016/2065(INI))

25

2018/C 331/05

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl programos Horizontas 2020 įgyvendinimo vertinimo atsižvelgiant į jos tarpinį įvertinimą ir pasiūlymą dėl Devintosios bendrosios programos (2016/2147(INI))

30

2018/C 331/06

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES sanglaudos politikos po 2020 m. pagrindinių elementų (2016/2326(INI))

41

2018/C 331/07

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvų išteklių būklės ir Viduržemio jūros žuvininkystės sektoriaus socialinės ir ekonominės padėties (2016/2079(INI))

50

2017 m. birželio 14 d., trečiadienis

2018/C 331/08

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (2016/2061(INI))

60

2018/C 331/09

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2016/2311(INI))

71

2018/C 331/10

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2016/2314(INI))

80

2018/C 331/11

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (2016/2310(INI))

88

2018/C 331/12

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (2017/2703(RSP))

97

2018/C 331/13

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bangladešo tvarumo susitarimo įgyvendinimo dabartinės padėties (2017/2636(RSP))

100

2017 m. birželio 15 d., ketvirtadienis

2018/C 331/14

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano žurnalisto Afgano Mukhtarlio atvejo (2017/2722(RSP))

105

2018/C 331/15

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Pakistano, ypač žmogaus teisių gynėjų padėties ir mirties bausmės (2017/2723(RSP))

109

2018/C 331/16

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Indonezijoje (2017/2724(RSP))

113

2018/C 331/17

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strateginių investicijų fondo įgyvendinimo (2016/2064(INI))

116

2018/C 331/18

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkės (2017/2003(INI))

125

2018/C 331/19

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interneto platformų ir bendrosios skaitmeninės rinkos (2016/2276(INI))

135

2018/C 331/20

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl humanitarinės padėties Jemene (2017/2727(RSP))

146

2018/C 331/21

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinių partijų ir politinių fondų finansavimo Europos lygmeniu (2017/2733(RSP))

150

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. birželio 14 d., trečiadienis |
| 2018/C 331/22 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Rolando Pakso imunitetą (2016/2070(IMM)) | 151 |
| 2018/C 331/23 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Mylène Troszczynski imunitetą (2017/2019(IMM)) | 153 |
| 2018/C 331/24 | 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jeano-Marie Le Peno (Jean-Marie Le Pen) imunitetą (2017/2020(IMM)) | 155 |
| | 2017 m. birželio 15 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 331/25 | 2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2017/2021(IMM)) | 157 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. birželio 14 d., trečiadienis

2018/C 331/22

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Rolando Pakso imunitetą (2016/2070(IMM))

151

2018/C 331/23

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Mylène Troszczynski imunitetą (2017/2019(IMM))

153

2018/C 331/24

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jeano-Marie Le Peno (Jean-Marie Le Pen) imunitetą (2017/2020(IMM))

155

2017 m. birželio 15 d., ketvirtadienis

2018/C 331/25

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2017/2021(IMM))

157

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2017 m. birželio 13 d., antradienis |
| 2018/C 331/26 | P8_TA(2017)0249Sąjungos dalyvavimas Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA) ***I2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA) (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/... dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) | 159 |
| 2018/C 331/27 | P8_TA(2017)0250Specialios priemonės, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą ***I2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento irTarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl specialių priemonių, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl specialių priemonių, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą | 162 |
| 2018/C 331/28 | P8_TA(2017)0251Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimas ***I2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo pagrindai ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES | 163 |
| 2018/C 331/29 | P8_TA(2017)0252Europos kultūros sostinės 2020–2033 m. ***I2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m. (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m. | 165 |
| | 2017 m. birželio 14 d., trečiadienis |
| 2018/C 331/30 | 2017 m. birželio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, kuriant atsparią energetikos sąjungą ir siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 166 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. birželio 13 d., antradienis

2018/C 331/26

P8_TA(2017)0249Sąjungos dalyvavimas Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA) ***I2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA) (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/... dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA)

159

2018/C 331/27

P8_TA(2017)0250Specialios priemonės, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą ***I2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento irTarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl specialių priemonių, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl specialių priemonių, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą

162

2018/C 331/28

P8_TA(2017)0251Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimas ***I2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo pagrindai ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES

163

2018/C 331/29

P8_TA(2017)0252Europos kultūros sostinės 2020–2033 m. ***I2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m. (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m.

165

2017 m. birželio 14 d., trečiadienis

2018/C 331/30

2017 m. birželio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, kuriant atsparią energetikos sąjungą ir siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

166

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

18.9.2018

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2017–2018 M. SESIJA

2017 m. birželio 12–15 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 68, 2018 2 22
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. birželio 13 d., antradienis

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/2

---

P8_TA(2017)0245

Partnerių dalyvavimo ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiklos rezultatų matomumo didinimas

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didesnio partnerių dalyvavimo ir matomumo užtikrinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumą (2016/2304(INI))

(2018/C 331/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174, 175 ir 177 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174, 175 ir 177 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. Tarybos išvadas dėl komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Pagal Bendrųjų nuostatų reglamento 16 straipsnio 3 dalį pateiktos ataskaitos vertinimas“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. Tarybos išvadas dėl komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Pagal Bendrųjų nuostatų reglamento 16 straipsnio 3 dalį pateiktos ataskaitos vertinimas“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją „Vėlavimas įgyvendinant ESI fondų veiksmų programas. Poveikis sanglaudos politikai ir tolesni veiksmai“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją „Vėlavimas įgyvendinant ESI fondų veiksmų programas. Poveikis sanglaudos politikai ir tolesni veiksmai“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl naujų teritorinio vystymosi priemonių 2014–2020 m. sanglaudos politikoje: integruota teritorinė investicija (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl naujų teritorinio vystymosi priemonių 2014–2020 m. sanglaudos politikoje: integruota teritorinė investicija (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP) (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl sanglaudos politikos ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų rezultatų ir naujų elementų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl sanglaudos politikos ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų rezultatų ir naujų elementų (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Užtikrinant sanglaudos politikos matomumą: informacijos ir komunikacijos taisyklės 2014–2020 m.“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Užtikrinant sanglaudos politikos matomumą: informacijos ir komunikacijos taisyklės 2014–2020 m.“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjį Komisijos užsakymu Eurobarometro atliktą greitąją apklausą Nr. 423 „Kiek piliečiai žino apie ES regioninę politiką ir kaip ją vertina“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjį Komisijos užsakymu Eurobarometro atliktą greitąją apklausą Nr. 423 „Kiek piliečiai žino apie ES regioninę politiką ir kaip ją vertina“ (9),

| — | atsižvelgdamas į už regioninę ir miestų politiką atsakingo Komisijos nario Johanneso Hahno prašymu Luco van den Brandės 2014 m. spalio mėn. parengtą ataskaitą „Daugiapakopis valdymas ir partnerystė“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į už regioninę ir miestų politiką atsakingo Komisijos nario Johanneso Hahno prašymu Luco van den Brandės 2014 m. spalio mėn. parengtą ataskaitą „Daugiapakopis valdymas ir partnerystė“ (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos Regionų komiteto 2016 m. komunikacijos planą „Regionų ir miestų ryšiai stiprina Europą“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Regionų komiteto 2016 m. komunikacijos planą „Regionų ir miestų ryšiai stiprina Europą“ (11),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. Komisijos užsakymu atliktą tyrimą „Partnerystės principo ir daugialypio valdymo įgyvendinimas 2014–2020 m. ESI fonduose“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. Komisijos užsakymu atliktą tyrimą „Partnerystės principo ir daugialypio valdymo įgyvendinimas 2014–2020 m. ESI fonduose“ (12),

| — | atsižvelgdamas į programos „Interreg Europe“ sekretoriato pranešimą „Projekto komunikacijos strategijos kūrimas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į programos „Interreg Europe“ sekretoriato pranešimą „Projekto komunikacijos strategijos kūrimas“ (13),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos ekonomikos plėtros ministerijos užsakymu parengtą ataskaitą „Kokios naudos gauna 15 ES valstybių Višegrado ketverto šalyse įgyvendinant sanglaudos politiką?“ (ataskaita parengta paskelbus naudos, kurios 15 ES valstybių narių gavo Višegrado ketverto šalyse pradėjus taikyti sanglaudos politiką, ex post vertinimą ir prognozes) (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos ekonomikos plėtros ministerijos užsakymu parengtą ataskaitą „Kokios naudos gauna 15 ES valstybių Višegrado ketverto šalyse įgyvendinant sanglaudos politiką?“ (ataskaita parengta paskelbus naudos, kurios 15 ES valstybių narių gavo Višegrado ketverto šalyse pradėjus taikyti sanglaudos politiką, ex post vertinimą ir prognozes) (14),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovos su skurdu asociacijų tinklo (angl. European Anti-Poverty Network, EAPN) vadovą „Išklausyti piliečius: suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo stiprinimas dėl veiksmingo sprendimų priėmimo. Gairės ES ir nacionalinio lygmens sprendimus priimantiems asmenims“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovos su skurdu asociacijų tinklo (angl. European Anti-Poverty Network, EAPN) vadovą „Išklausyti piliečius: suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo stiprinimas dėl veiksmingo sprendimų priėmimo. Gairės ES ir nacionalinio lygmens sprendimus priimantiems asmenims“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) 2014 m. lapkričio mėn. tyrimą „Žinių apie Europą skleidimas savo piliečiams: dabartinė padėtis ir perspektyvos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) 2014 m. lapkričio mėn. tyrimą „Žinių apie Europą skleidimas savo piliečiams: dabartinė padėtis ir perspektyvos“,

| — | atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) 2016 m. balandžio mėn. informacinį pranešimą „Tyrimas Regioninės plėtros komitetui: DFP laikotarpio vidurio peržiūra ir sanglaudos politika“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) 2016 m. balandžio mėn. informacinį pranešimą „Tyrimas Regioninės plėtros komitetui: DFP laikotarpio vidurio peržiūra ir sanglaudos politika“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 19 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ERPF ir Sanglaudos fondo 2007–2013 m. laikotarpio ex post vertinimas“ (SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 19 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ERPF ir Sanglaudos fondo 2007–2013 m. laikotarpio ex post vertinimas“ (SWD(2016)0318),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A8-0201/2017),

| A. | kadangi sanglaudos politika reikšmingai prisidėta prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo bei skirtumų tarp ES regionų mažinimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi sanglaudos politika reikšmingai prisidėta prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo bei skirtumų tarp ES regionų mažinimo;

| B. | kadangi, kaip parodė ne viena ataskaita ir nepriklausomas vertinimas, ES pagal sanglaudos politiką skirtos lėšos turi teigiamą poveikį ekonomikai ir piliečių gyvenimui, bet ne visada pakankamai gerai pranešama apie rezultatus ir informuotumas apie teigiamą sanglaudos politikos finansavimo poveikį vis dar palyginti nedidelis; kadangi ES sanglaudos politikos pridėtinė vertė viršija jų įrodytą teigiamą ekonominį, socialinį ir teritorinį poveikį, nes ji taip pat rodo valstybių narių ir regionų įsipareigojimą stiprinti Europos integraciją; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip parodė ne viena ataskaita ir nepriklausomas vertinimas, ES pagal sanglaudos politiką skirtos lėšos turi teigiamą poveikį ekonomikai ir piliečių gyvenimui, bet ne visada pakankamai gerai pranešama apie rezultatus ir informuotumas apie teigiamą sanglaudos politikos finansavimo poveikį vis dar palyginti nedidelis; kadangi ES sanglaudos politikos pridėtinė vertė viršija jų įrodytą teigiamą ekonominį, socialinį ir teritorinį poveikį, nes ji taip pat rodo valstybių narių ir regionų įsipareigojimą stiprinti Europos integraciją;

| C. | kadangi labai svarbus galutinių vartotojų ir pilietinės visuomenės informuotumas apie ES finansuojamas vietos programas, nesvarbu, koks finansavimo lygis konkrečiame regione; |
| --- | --- |

C.

kadangi labai svarbus galutinių vartotojų ir pilietinės visuomenės informuotumas apie ES finansuojamas vietos programas, nesvarbu, koks finansavimo lygis konkrečiame regione;

| D. | kadangi partnerystės principu ir daugiapakopio valdymo modeliu, kurie grindžiami didesniu valdžios institucijų, ekonominių ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės veiksmų koordinavimu, galima efektyviai prisidėti prie to, kad būtų geriau informuojama apie ES politikos tikslus ir rezultatus; |
| --- | --- |

D.

kadangi partnerystės principu ir daugiapakopio valdymo modeliu, kurie grindžiami didesniu valdžios institucijų, ekonominių ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės veiksmų koordinavimu, galima efektyviai prisidėti prie to, kad būtų geriau informuojama apie ES politikos tikslus ir rezultatus;

| E. | kadangi norint užtikrinti viešosios politikos atskaitomybę ir teisėtumą labai svarbus nuolatinis dialogas su pilietine visuomene ir jos dalyvavimas, nes tai suteikia bendros atsakomybės ir sprendimų priėmimo proceso skaidrumo pojūtį; |
| --- | --- |

E.

kadangi norint užtikrinti viešosios politikos atskaitomybę ir teisėtumą labai svarbus nuolatinis dialogas su pilietine visuomene ir jos dalyvavimas, nes tai suteikia bendros atsakomybės ir sprendimų priėmimo proceso skaidrumo pojūtį;

| F. | kadangi didinant ESI fondų matomumą galima prisidėti prie supratimo apie sanglaudos politikos veiksmingumą gerinimo ir susigrąžinti piliečių pasitikėjimą ir domėjimąsi Europos projektu; |
| --- | --- |

F.

kadangi didinant ESI fondų matomumą galima prisidėti prie supratimo apie sanglaudos politikos veiksmingumą gerinimo ir susigrąžinti piliečių pasitikėjimą ir domėjimąsi Europos projektu;

| G. | kadangi siekiant padidinti visuomenės dalyvavimą įgyvendinimo procese, itin svarbu, kad būtų nuosekliai teikiama informacija ne tik veiklos pabaigoje, kai informuojama apie konkrečius ESI fondų rezultatus, bet ir veiklos pradžioje siekiant, kad projektų rengėjai sužinotų apie finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

G.

kadangi siekiant padidinti visuomenės dalyvavimą įgyvendinimo procese, itin svarbu, kad būtų nuosekliai teikiama informacija ne tik veiklos pabaigoje, kai informuojama apie konkrečius ESI fondų rezultatus, bet ir veiklos pradžioje siekiant, kad projektų rengėjai sužinotų apie finansavimo galimybes;

| H. | kadangi reikėtų daugiau ir geresnių informacijos teikimo ir informavimo kanalų įvairinimo metodų; |
| --- | --- |

H.

kadangi reikėtų daugiau ir geresnių informacijos teikimo ir informavimo kanalų įvairinimo metodų;

Bendrieji aspektai

| 1. | pabrėžia, kad sanglaudos politika, įgyvendinama pasitelkiant penkis ESI fondus, yra viena pagrindinių viešųjų augimo priemonių, kuria užtikrinamos investicijos į visus ES regionus ir padedama mažinti skirtumus, skatinamas konkurencingumas ir pažangus, tvarus ir integracinis augimas, taip pat padedama gerinti ES piliečių gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | susirūpinęs pažymi, kad visuomenės informuotumas ir supratimas apie ES regioninės politikos veiksmingumą bėgant metams sumažėjo; pateikia nuorodą į 2015 m. rugsėjo mėn. „Eurobarometro“ apklausą Nr. 423, kurios rezultatai rodo, kad vos daugiau nei trečdalis (34 proc.) europiečių teigia girdėję apie ES bendrai finansuojamus projektus, kuriais prisidedama prie gyvenimo kokybės jų gyvenamojoje vietoje gerinimo; pažymi, kad didžioji dalis kaip svarbias politikos sritis minėjo švietimo, sveikatos, socialinės infrastruktūros ir aplinkos politiką; mano, kad ne tik ESI fondų lėšomis finansuojamų projektų kiekybė, bet visų pirma jų kokybė ir pridėtinė vertė, kurią rodo apčiuopiami rezultatai, yra išankstinė teigiamo informavimo apie ESI fondus sąlyga; todėl pabrėžia, kad, siekiant išvengti neveiksmingo lėšų naudojimo, kuris gali padaryti neigiamą reklamą sanglaudos politikai, vertinant, atrenkant, įgyvendinant ir užbaigiant projektus didžiausias dėmesys turi būti kreipiamas į tai, ar buvo pasiekti numatyti rezultatai; atkreipia dėmesį į tai, kad informavimo priemonės turi būti parenkamos ypatingą dėmesį skiriant jų turiniui ir taikymo sričiai, ir dar kartą pabrėžia, kad geriausia reklama padaroma tada, kai parodoma įgyvendinamų projektų svarba ir naudingumas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad, siekiant sukurti veiksmingas Europos komunikacijos strategijas, skirtas įgyvendinant sanglaudos politiką vykdomų investicijų matomumui užtikrinti, šių investicijų matomumo užtikrinimas turėtų išlikti bendra Komisijos ir valstybių narių atsakomybė; atsižvelgdamas į tai, pažymi valdymo institucijų ir kompetentingų vietos ir regioninės valdžios institucijų, kaip institucinio informavimo užtikrintojų ir paramos gavėjų, vaidmenį, nes, vietoje teikdamos informaciją bei priartindamos Europą prie piliečių, jos yra veiksmingiausia ryšių su piliečiais sąsaja; be to, primena, kad šios valdžios institucijos geriausiai išmano vietos ir regionų padėtį bei poreikius ir kad norint padidinti matomumą reikia dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti informavimą ir skaidrumą visuomenės lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad siekiant politikai suteikti daugiau matomumo reikia vykdyti dvilypį informavimo ir bendravimo su partneriais procesą; be to, pabrėžia, kad susiduriant su sudėtingais iššūkiais ir siekiant užtikrinti teisėtumą bei pasiūlyti veiksmingas ilgalaikes išeitis, valdžios institucijos, atsižvelgdamos į partnerystės principą, turi įtraukti atitinkamus suinteresuotuosius subjektus į visus derybų dėl partnerystės susitarimo ir veiklos programų bei jų įgyvendinimo etapus; be to, pabrėžia, kad reikia sustiprinti valdžios institucijų institucinius gebėjimus ir partnerių, ir dar kartą pabrėžia, kad Europos socialinis fondas (ESF) galėtų atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, jog nustatyta, kad valstybių narių padaryta pažanga racionalizuojant administracines procedūras platesnio regioninių ir vietos partnerių, įskaitant ekonominius ir socialinius partnerius bei pilietinei visuomenei atstovaujančius organus, įtraukimo ir dalyvavimo požiūriais yra nevienoda; primena socialinio dialogo svarbą šiuo požiūriu; |
| --- | --- |

5.

Iššūkiai, į kuriuos reikia reaguoti

| 6. | susirūpinęs nurodo, kad stiprėja euroskepticizmas ir prieš Europos Sąjungą nukreipta populistinė propaganda, iškraipanti informaciją apie Sąjungos politikos priemones, ir ragina Komisiją ir Tarybą išnagrinėti pagrindines to priežastis ir spręsti šią problemą; todėl pabrėžia, kad reikia skubiai parengti veiksmingesnes komunikacijos strategijas, užtikrinant piliečiams suprantamą kalbą ir siekiant sumažinti atotrūkį tarp ES ir jos piliečių, įskaitant bedarbius ir asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, naudojantis įvairiomis žiniasklaidos platformomis vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, kuriomis būtų galima užtikrinti, jog piliečiams būtų tiksliai ir nuosekliai pranešama apie Europos projekto pridėtinę vertę jų gyvenimo kokybės ir gerovės požiūriu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Europos Komisiją ir Tarybą išnagrinėti priemonių, kurios taikomos pagal dabartinę sistemą ir kurios bus taikomos po 2020 m. sanglaudos politikos reformos ir kuriomis siekiama sustiprinti ryšį su Europos semestru bei įgyvendinti struktūrines reformas vykdant ESI fondų lėšomis finansuojamas programas, poveikį ES politikos suvokimui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad teisinėje sistemoje yra apribojimų tinkamam sanglaudos politikos matomumui užtikrinti; pabrėžia, kad dėl tokių apribojimų įvairūs suinteresuotieji subjektai informavimą apie apčiuopiamus rezultatus ne visada laiko prioritetu; mano, kad rekomenduojama informavimo apie apčiuopiamus rezultatus veikla turėtų būti nuolat atnaujinama; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad techninė ESI fondų pagalba neapima atskiro komunikacijai skirto finansinio paketo nei Sąjungos, nei valstybių narių lygmeniu; tačiau pabrėžia valdymo institucijų ir paramos gavėjų atsakomybę reguliariai stebėti, ar laikomasi Bendrųjų nuostatų reglamento 115 straipsnyje ir XII priede nustatytų reikalavimų, susijusių su informavimo ir komunikacijos veikla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp poreikio supaprastinti taisykles, kuriomis reglamentuojamas sanglaudos politikos įgyvendinimas, bei poreikio ir toliau laikytis patikimo ir skaidraus finansų valdymo ir kovoti su sukčiavimu, kartu tinkamai informuojant apie tai visuomenę; atsižvelgdamas į tai, primena, kad, siekiant neduoti pagrindo visuomenės nepasitikėjimui valdymo institucijoms ir vietos valdžios institucijoms, reikia aiškiai atskirti pažeidimus nuo sukčiavimo; be to, primygtinai pabrėžia būtinybę supaprastinti ir sumažinti paramos gavėjams administracinę naštą, nedarant poveikio būtinoms kontrolės priemonėms ir auditams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad itin svarbu skatinti atsakomybę už vykdomą politiką ir vietos, ir regioniniu lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai siekiama rezultatų ir veiksmingai apie juos informuojama; palankiai vertina tai, kad, kaip patvirtinta neseniai paskelbtame Komisijos tyrime, partnerystės principu prisidedama prie Europos viešosios politikos priemonių įgyvendinimo; vis dėlto pažymi, kad kai kuriais atvejais sutelkti partnerius tebėra gana sunku, nes formaliai partnerystės principas yra įgyvendinamas, tačiau jis nesudaro sąlygų realiai dalyvauti valdymo procese; primena, kad reikia dėti daugiau pastangų ir investuoti daugiau išteklių į partnerių įtraukimą, taip pat keitimąsi patirtimi naudojantis partnerių dialogo platformomis, siekiant dar ir to, kad jie taptų ES finansavimo galimybių ir sėkmės daugikliais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | taip pat primena, kad pagal sanglaudos politiką vykdomos investicijos yra ilgalaikio ir strateginio pobūdžio, o tai reiškia, kad kartais rezultatai juntami ne iš karto, o tokia padėtis sanglaudos politikos priemonių matomumui, ypač lyginant su kitomis Sąjungos priemonėmis, pvz., Europos strateginių investicijų fondu (ESIF); dėl to primygtinai ragina, kad informavimo veikla, kai tinkama, būtų tęsiama dar ketverius metus po projekto užbaigimo; pabrėžia, kad tam tikrų investicijų (ypač investicijų į žmogiškąjį kapitalą) rezultatai yra mažiau matomi ir juos sunkiau kiekybiškai įvertinti nei „fizinių“ investicijų rezultatus, ir ragina atlikti išsamesnį ir diferencijuotą ilgalaikio sanglaudos politikos poveikio piliečių gyvenimui vertinimą; be to, mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti ex post vertinimui ir informavimui apie ESI fondų įnašą į Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją, nes tai ilgalaikė Europos vystymosi strategija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi svarbų žiniasklaidos priemonių vaidmenį informuojant piliečius apie įvairias ES politikos kryptis ir ES reikalus apskritai; tačiau apgailestauja, kad žiniasklaida pagal ES sanglaudos politiką vykdomoms investicijoms skiria palyginti nedaug dėmesio; pažymi, kad reikia parengti žiniasklaidai skirtas informavimo kampanijas ir komunikacijos strategijas, kurios būtų pritaikytos prie dabartinių informacinių iššūkių ir kurias vykdant informacija būtų teikiama prieinamai ir patraukliai; pabrėžia būtinybę pasinaudoti didėjančia socialinės žiniasklaidos įtaka, skaitmeninės pažangos teikiamais privalumais ir skirtingais esamais žiniasklaidos kanalais ir geriau juos išnaudoti propaguojant ESI fondų teikiamas galimybes ir jais naudojantis pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

12.

Informavimo ir partnerių dalyvavimo gerinimas 2014–2020 m. laikotarpio antrojoje pusėje

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares ES lygmeniu geriau koordinuoti ir padaryti prieinamesnes šiuo metu taikomas informavimo priemones, siekiant spręsti ES darbotvarkei poveikį turinčius klausimus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu teikti gaires, kuriose būtų išdėstyti būdai ir metodai, kaip veiksmingai informuoti apie apčiuopiamus sanglaudos politikos rezultatus kasdieniam ES piliečių gyvenimui; ragina valdymo institucijas ir paramos gavėjus aktyviai ir sistemingai teikti informaciją apie politikos rezultatus, naudą ir ilgalaikį poveikį, atsižvelgiant į skirtingus projektų įgyvendinimo etapus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tradicinėmis ir naujoviškomis žiniasklaidos priemonėmis pateikiamos informacijos kiekį ir kokybę, vien tik Komisijos logotipo projektų aprašų lentelėse nebepakanka; ragina Komisiją sukurti veiksmingesnes atpažinimo priemones; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina šiuo metu vykdomą konkrečią informavimo veiklą, kaip antai kampanija „Europa mano regione“, Komisijos internetinė programa „ES biudžetas rezultatams“, bendradarbiavimą su asociacija „CIRCOM Regional“ (16) ir neseniai įsteigto Europos solidarumo korpuso teikiamas galimybes; be to, pabrėžia tinklo „Europe Direct“ informacijos centrų atliekamą vaidmenį teikiant decentralizuotą informaciją, siekiant padidinti informuotumą apie sanglaudos politikos poveikį ir vietos, ir regioniniu lygmeniu; be to, pažymi, kad reikia sutelkti pastangas, siekiant paskatinti studentus ir žurnalistus padėti skleisti informaciją ir užtikrinti, kad informavimo kampanijos būtų vykdomos laikantis geografinės pusiausvyros; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad būtina pakoreguoti Bendrųjų nuostatų reglamente nustatytą informavimo tvarką; ragina Komisiją apsvarstyti atskiro komunikacijai, kaip techninės pagalbos daliai, skirto finansinio paketo sukūrimo pridėtinę vertę ir, jei reikia, sanglaudos politikos projektams taikyti daugiau privalomų viešumo ir informavimo reikalavimų; ragina Komisiją 2017 m. pateikti aiškias gaires, kaip dabartiniu finansavimo laikotarpiu techninę pagalbą būtų galima panaudoti komunikacijai, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą vietos ir regioninėms valdžios institucijoms ir kitiems paramos gavėjams; be to, dar kartą pabrėžia, kad įprasti komunikacijos ir reklamos standartai tinka struktūrinių ir technologinių investicijų atveju, tačiau nėra tokie veiksmingi sunkiau apčiuopiamų investicijų į žmogiškąjį kapitalą atveju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad ES sanglaudos politikos prioritetų hierarchijoje komunikacijai būtina suteikti didesnę svarbą, visų pirma tarp valdymo personalo narių, kurie nėra tiesiogiai atsakingi už komunikaciją, taip pat reikia įtraukti komunikaciją į įprastą ESI fondų procedūrą; prašo daugiau profesionalumo komunikacijos srityje, ypač orientuojantis į vietos lygmenį ir vengiant ES žargono; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina Komisijos atliktą 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos politikos programų ex post vertinimą, kuris yra puikus informavimo apie pasiektus rezultatus ir padarytą poveikį šaltinis; atkreipia dėmesį į Višegrado ketverto šalių iniciatyvą dėl sanglaudos politikos 15 ES valstybių narių sukuriamų šalutinių veiksnių (17) ir ragina Komisiją parengti išsamesnio nešališko tyrimo, vykdytino visų 28 ES valstybių narių lygmeniu, projektą; toliau primygtinai ragina Komisiją diferencijuoti savo komunikacijos strategijas, taikomas paramą teikiančioms ir paramą gaunančioms valstybėms narėms, ir pabrėžti, kuo konkrečiai sanglaudos politika naudinga realiajai ekonomikai, kaip skatinamas verslumas ir novatoriškumas, kuriamos naujos darbo vietos visuose ES regionuose ir gerinama visuomeninė ir ekonominė infrastruktūra – tiek dėl tiesioginių investicijų, tiek dėl tiesioginio ir netiesioginio eksporto (šalutinių veiksnių); |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valdymo institucijas nustatyti būdus, kuriais informaciją būtų galima teikti lengviau ir standartiškiau, skatinti keitimąsi žiniomis ir gerąja patirtimi komunikacijos strategijų srityje, kad būtų galima geriau pasinaudoti esama patirtimi, ir padidinti finansavimo galimybių skaidrumą ir matomumą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad šiuo programavimo laikotarpiu pradėta naudoti sanglaudos atrankos elektroninė programa („e-sanglauda“), kuria siekiama supaprastinti ir racionalizuoti ESI fondų įgyvendinimą; pažymi, kad „e-sanglauda“ galima veiksmingai prisidėti didinant galimybes pasiekti informaciją, vykdant programos vystymo stebėseną ir kuriant naudingus suinteresuotųjų subjektų ryšius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad reikia stiprinti komunikaciją pasitelkiant naujus žiniasklaidos kanalus, o tam reikės skaitmeninėms ir socialinės žiniasklaidos platformoms skirtos strategijos, kurios laikantis piliečiai būtų informuojami ir jiems būtų suteikiama galimybė išsakyti savo poreikius, siekiant įvairiomis priemonėmis, pvz., interaktyviais internetiniais būdais, pasiekti galutinius vartotojus, sukurti lengviau prieinamą mobiliesiems įrenginiams pritaikytą turinį ir programas, taip pat užtikrinti, kad prireikus informacija būtų pateikiama įvairiomis kalbomis ir pritaikyta skirtingo amžiaus grupėms; prašo, kad valdymo institucijos teiktų atitinkamiems generaliniams direktoratams naujausią informaciją apie finansinius duomenis bei pasiekimus ir investicijas siekiant, kad ESI fondų atvirųjų duomenų platformoje būtų pateikiami lengvai įskaitomi duomenys ir grafikai, kas būtų naudinga žurnalistams; ragina, remiantis apdovanojimo „RegioStars“ pavyzdžiu, pradėti taikyti regionines iniciatyvas, pagal kurias būtų apdovanojami geriausi projektai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | be to, siūlo gerinti dabar vykdomos informavimo veiklos stebėseną ir vertinimą bei įkurti regionines informavimo darbo grupes, apimančias įvairių lygmenų subjektus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad Europos partnerystės elgesio kodekso svarbą ir partnerystės principo vaidmenį didinant bendrą įsipareigojimą vykdyti sanglaudos politiką ir bendrą atsakomybę už ją; ragina vykdant atvirą dialogą stiprinti ryšius tarp valdžios institucijų, galimų paramos gavėjų, privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės bei piliečių ir įgyvendinant projektą pagal poreikį keisti partnerystės dalyvius, taip siekiant užtikrinti, kad kiekvienu proceso etapu bendruomenės interesams atstovautų tinkami partneriai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teigiamai vertina įgyvendinant ES miestų darbotvarkę pasiūlytą novatorišką daugiapakopio bendradarbiavimo modelį, į kurį įtraukiami įvairūs suinteresuotieji subjektai ir, kai įmanoma, rekomenduoja šį modelį atkartoti įgyvendinant sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad reikia stiprinti tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo komunikacinį aspektą, taip pat ir įgyvendinamų makroekonominių strategijų lygmeniu, kad jos ES piliečiams taptų matomesnės, skleidžiant gerąją patirtį ir žinias apie sėkmingas investicijas bei investavimo galimybes; |
| --- | --- |

25.

Informavimo apie sanglaudos politiką skatinimas po 2020 m.

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti sanglaudos politikos finansavimo patrauklumą toliau paprastinant priemones bei siekiant išvengti perteklinio reglamentavimo ir apsvarstyti galimybę supaprastinti teisės aktus ir gaires, o prireikus –sumažinti jų skaičių, atsižvelgiant į neseniai pateiktą Aukšto lygio grupės supaprastinimo ESI fondų paramos gavėjams stebėsenos klausimais rekomendaciją; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atsižvelgdamas į tai, kaip ES sanglaudos politika prisidedama prie teigiamo Europos integracijos projekto vertinimo, ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į projektų paraiškų formas įtraukti privalomą komunikacijai skirtą laukelį, atsižvelgiant į padidėjusį naudojimąsi technine pagalba naudojantis komunikacijai skirtu paketu programos lygmeniu, taip pat prižiūrėti, kad nedaugėtų apribojimų ir užtikrinti reikalingą lankstumą; be to, ragina valdymo ir vietos bei regionines institucijas pagerinti savo informavimo apie galutinius projektų rezultatus kokybę; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad būtina skatinti Sąjungos ir piliečių dialogą, iš naujo apmąstyti informavimo kanalus bei strategijas ir, atsižvelgiant į socialinių tinklų ir naujų skaitmeninių technologijų teikiamas galimybes, apsvarstyti galimybę pranešimus pritaikyti prie vietos ir regioninio konteksto; be to, pabrėžia galimą pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų vaidmenį padedant skleisti informaciją; vis dėlto pabrėžia, kad švietimo turinys yra toks pat svarbus kaip žiniasklaidos strategijos ir reklama pasitelkiant skirtingas platformas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad informavimo ir matomumo atžvilgiu būtinas tolesnis politikos po 2020 m. paprastinimas, be kita ko, pasidalijamojo valdymo ir audito sistemų srityje, siekiant rasti tinkamą pusiausvyrą tarp į rezultatus orientuotos politikos, tinkamo patikrų skaičiaus ir procedūrų paprastinimo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina programavimo laikotarpiu po 2020 m. dar labiau sustiprinti partnerystės principą; yra įsitikinęs, kad aktyvus suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinei visuomenei atstovaujančias organizacijas, įtraukimas į derybų dėl partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo procesą galėtų padėti sustiprinti atsakomybę už politikos įgyvendinimą ir politikos įgyvendinimo skaidrumą, be to, galėtų prisidėti prie geresnio politikos įgyvendinimo ES biudžeto požiūriu; todėl ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę įgyvendinti esamus dalyvavimu grindžiamo valdymo modelius, suburti visus atitinkamus visuomeninius partnerius, o suinteresuotuosius subjektus įtraukti į dalyvavimu grindžiamo biudžeto sudarymo procesus, siekiant nustatyti išteklius bendram nacionaliniam, regioniniam ir vietos finansavimui, kai tai tinkama, siekiant padidinti tarpusavio pasitikėjimą ir piliečių dalyvavimą priimant sprendimus dėl viešųjų išlaidų; be to, ragina atlikti paramos gavėjų ir skirtingų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo rezultatų vertinimus, kad būtų surinkti atitinkami duomenys, kurie galėtų padėti pagerinti aktyvų dalyvavimą ir būsimų veiksmų matomumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | be to, pabrėžia, kad būtina skatinti miesto ir kaimo bendradarbiavimą, siekiant sukurti teritorines miestų ir kaimo vietovių partnerystes, tam visapusiškai pasitelkiant galimą ES fondų ir rėmimosi miesto vietovių patirtimi bei didesniais lėšų valdymo pajėgumais sinergiją; |
| --- | --- |

31.

| 32. | taip pat primygtinai ragina Komisiją savo informavimo veiksmų plane daugiausiai dėmesio skirti skirtingų generalinių direktoratų, ministerijų ir įvairių lygmenų informuotojų bendradarbiavimo stiprinimui bei tam, kad būtų atliekama tikslinės auditorijos apžvalga, kad būtų rengiami konkrečioms tikslinėms grupėms pritaikyti suprantami pranešimai, o piliečiai būtų tiesiogiai pasiekiami vietos lygmeniu ir geriau informuojami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | šiomis aplinkybėmis pažymi kultūros pokyčių svarbą, nes už informavimą atsakingi visi susiję dalyviai, o paramos gavėjai patys tampa pagrindiniais informuotojais; |
| --- | --- |

33.

| 34. | be to, prašo Komisijos ir valstybių narių sustiprinti jau esamų komunikacijos ir informavimo tinklų vaidmenį ir poziciją ir naudoti interaktyvią sanglaudos politikos įgyvendinimui skirtą ES e. komunikacijos platformą, kurioje būtų kaupiami visi su ESI fondų projektais susiję duomenys, kuri sudarytų sąlygas galutiniams vartotojams pateikti atsiliepimus apie įgyvendinimo procesą bei pasiektus rezultatus ir kurioje nebūtų apsiribojama glaustu projekto ir patirtų išlaidų aprašymu; mano, kad tokia platforma taip pat sudarytų palankesnes sąlygas įvertinti informavimo apie sanglaudos politiką veiksmingumą; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir valstybių narių nacionaliniams ir regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 74, 2014 3 14, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0053.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0055.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0211.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0419.

(7)  http://www.consilium.europa.eu/press-releases-pdf/2016/11/47244650399_lt.pdf.

(8)  http://ec.europa.eu/regional_policy/lt/information/publications/brochures/2014/ensuring-the-visibility-of-cohesion-policy-information-and-communication-rules-2014-2020.

(9)  http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/67400.

(10)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/informing/dialog/2014/5_vandenbrande_report.pdf.

(11)  http://cor.europa.eu/en/about/Documents/CoR-communication-plan-2016.pdf.

(12)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/policy/how/studies_integration/impl_partner_report_en.pdf.

(13)  http://www.interregeurope.eu/fileadmin/user_upload/events/Rotterdam/pdf/Designing_communication_strategy.pdf.

(14)  https://www.strukturalni-fondy.cz/getmedia/fdc8a04e-590d-47ac-9213-760d4ac76f75/V4_EU15_manazerske-shrnuti.pdf?ext=.pdf.

(15)  http://www.eapn.eu/images/stories/docs/EAPN-position-papers-and-reports/2014-eapn-handbook-Give-a-voice-to-citizens-Guidelines-for-Stakeholder-Engagement.pdf.

(16)  Profesinė Europos regioninių visuomeninių televizijų asociacija.

(17)  Lenkijos ekonomikos plėtros ministerijos užsakymu parengta ataskaita „Kokios naudos gauna 15 ES valstybių narių Višegrado ketverto šalyse įgyvendinant sanglaudos politiką?“ (ataskaita parengta paskelbus naudos, kurios 15 ES valstybių narių gavo Višegrado ketverto šalyse pradėjus taikyti sanglaudos politiką, ex post vertinimą ir prognozes).

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/10

---

P8_TA(2017)0246

Mokslinių tyrimų 7-osios bendrosios programos išlaidų efektyvumas

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Septintosios mokslinių tyrimų programos išlaidų efektyvumo (2015/2318(INI))

(2018/C 331/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) XIX antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) XIX antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (1),

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (3) (toliau – Finansinis reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (3) (toliau – Finansinis reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2014 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą su institucijų atsakymais (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2014 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą su institucijų atsakymais (4),

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 2/2013 „Ar Komisija užtikrino efektyvų Mokslinių tyrimų septintosios bendrosios programos įgyvendinimą?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 2/2013 „Ar Komisija užtikrino efektyvų Mokslinių tyrimų septintosios bendrosios programos įgyvendinimą?“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų Mokslo ir technologijų komiteto ataskaitą „Išstojimas iš ES: pasekmės ir galimybės mokslo ir mokslinių tyrimų srityse“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų Mokslo ir technologijų komiteto ataskaitą „Išstojimas iš ES: pasekmės ir galimybės mokslo ir mokslinių tyrimų srityse“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. sprendimą dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. sprendimą dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0194/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0194/2017),

| A. | kadangi 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa (DFP) užbaigta įgyvendinti, tačiau ir toliau įgyvendinama Mokslinių tyrimų ir inovacijų septintoji bendroji programa (BP 7); |
| --- | --- |

A.

kadangi 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa (DFP) užbaigta įgyvendinti, tačiau ir toliau įgyvendinama Mokslinių tyrimų ir inovacijų septintoji bendroji programa (BP 7);

| B. | kadangi 2014–2020 m. DFP laikotarpiu mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai priskiriami programos „Horizontas 2020“ reglamento taikymo sričiai; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2014–2020 m. DFP laikotarpiu mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai priskiriami programos „Horizontas 2020“ reglamento taikymo sričiai;

| C. | kadangi, turimomis žiniomis, nėra numatyta išsami BP 7 išlaidų efektyvumo analizė; |
| --- | --- |

C.

kadangi, turimomis žiniomis, nėra numatyta išsami BP 7 išlaidų efektyvumo analizė;

| D. | kadangi, idealiu atveju, išsamus BP 7 įvertinimas turėjo būti atliktas iki įsigaliojant programai „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

D.

kadangi, idealiu atveju, išsamus BP 7 įvertinimas turėjo būti atliktas iki įsigaliojant programai „Horizontas 2020“;

| E. | kadangi programos klaidų lygiu ir ex post vertinimu neužtikrinama išsami informacija apie išlaidų efektyvumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi programos klaidų lygiu ir ex post vertinimu neužtikrinama išsami informacija apie išlaidų efektyvumą;

Septintoji bendroji programa (BP 7)

| 1. | pabrėžia, kad Septintajai bendrajai programai balsavimu patvirtinta 55 mlrd. EUR biudžeto suma, sudaranti apytikriai 3 proc. visų išlaidų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) Europoje arba 25 proc. konkurencinio finansavimo lėšų; per septynerius BP 7 trukmės metus pateikta daugiau kaip 139 000 mokslinių tyrimų pasiūlymų, iš jų atrinkta ir finansuota 25 000 kokybiškiausių projektų; iš programoje BP 7 dalyvaujančių 29 000 organizacijų pagrindiniai lėšų gavėjai buvo, inter alia, universitetai (jiems teko 44 proc. pagal BP 7 skirto finansavimo), mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijos (27 proc.), didelės privačios įmonės (11 proc.) ir MVĮ (13 proc.), o viešasis sektorius (3 proc.) ir pilietinės visuomenės organizacijos (2 proc.) sudarė žymiai mažesnę dalį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žino, kad pagal BP 7 finansuojami visų ES valstybių narių, asocijuotųjų šalių ir šalių kandidačių, kaip antai Šveicarijos, Izraelio, Norvegijos, Islandijos, Lichtenšteino, Turkijos, Kroatijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Serbijos, Albanijos, Juodkalnijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Farerų Salų ir Moldovos, taip pat tarptautinio bendradarbiavimo šalių partnerių paramos gavėjai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nurodo, kad BP 7 ex post vertinime, kurį atliko aukšto lygio ekspertų grupė (7), teigiama, kad BP 7 buvo sėkminga; ši aukšto lygio grupė visų pirma pabrėžė, kad Septintoji bendroji programa:






  — | skatino mokslinę kompetenciją individualiu ir instituciniu lygmenimis, |
| --- | --- | --- |

3.

—

skatino mokslinę kompetenciją individualiu ir instituciniu lygmenimis,

| — | skatino novatoriškus mokslinius tyrimus pagal naują BP 7 specialiąją programą „Idėjos“ (Europos mokslinių tyrimų taryba), |
| --- | --- |

—

skatino novatoriškus mokslinius tyrimus pagal naują BP 7 specialiąją programą „Idėjos“ (Europos mokslinių tyrimų taryba),

| — | strategiškai įtraukė pramonę ir MVĮ, |
| --- | --- |

—

strategiškai įtraukė pramonę ir MVĮ,

| — | stiprino naują bendradarbiavimo būdą ir atvirų inovacijų programą, |
| --- | --- |

—

stiprino naują bendradarbiavimo būdą ir atvirų inovacijų programą,

| — | stiprino Europos mokslinių tyrimų erdvę paskatindama bendradarbiavimo kultūrą ir sukurdama visapusiškus tinklus, tinkamus teminiams klausimams spręsti, |
| --- | --- |

—

stiprino Europos mokslinių tyrimų erdvę paskatindama bendradarbiavimo kultūrą ir sukurdama visapusiškus tinklus, tinkamus teminiams klausimams spręsti,

| — | sprendė tam tikrus socialinius uždavinius naudojantis moksliniais tyrimais, technologine plėtra ir inovacijomis (BP 7 specialioji programa „Bendradarbiavimas“), |
| --- | --- |

—

sprendė tam tikrus socialinius uždavinius naudojantis moksliniais tyrimais, technologine plėtra ir inovacijomis (BP 7 specialioji programa „Bendradarbiavimas“),

| — | skatino suderinti nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir politiką, |
| --- | --- |

—

skatino suderinti nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir politiką,

| — | skatino mokslo darbuotojų judumą visoje Europoje, nes BP 7 specialioji programa „Žmonės“ sudarė būtinas atviros mokslo darbuotojų darbo rinkos sąlygas, |
| --- | --- |

—

skatino mokslo darbuotojų judumą visoje Europoje, nes BP 7 specialioji programa „Žmonės“ sudarė būtinas atviros mokslo darbuotojų darbo rinkos sąlygas,

| — | skatino investicijas į Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras, |
| --- | --- |

—

skatino investicijas į Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras,

| — | pasiekė kritinę mokslinių tyrimų masę Europos mastu ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

—

pasiekė kritinę mokslinių tyrimų masę Europos mastu ir visame pasaulyje;

| 4. | pažymi, kad per viešųjų suinteresuotųjų subjektų konsultacijas atliekant BP 7 vertinimą, surengtas 2015 m. vasario–gegužės mėn., atkreiptas dėmesys į šiuos trūkumus:






  — | didelę administracinę naštą ir sudėtingas teisines ir finansines taisykles, |
| --- | --- | --- |

4.

—

didelę administracinę naštą ir sudėtingas teisines ir finansines taisykles,

| — | didelį paraiškų perteklių, |
| --- | --- |

—

didelį paraiškų perteklių,

| — | nepakankamą dėmesį socialiniam poveikiui, |
| --- | --- |

—

nepakankamą dėmesį socialiniam poveikiui,

| — | pernelyg siaurą temų ir kvietimų teikti pasiūlymus spektrą, |
| --- | --- |

—

pernelyg siaurą temų ir kvietimų teikti pasiūlymus spektrą,

| — | nepakankamą dėmesį pramonės įmonių dalyvavimui, |
| --- | --- |

—

nepakankamą dėmesį pramonės įmonių dalyvavimui,

| — | aukštą ribą, taikomą naujiems dalyviams, mažą sėkmingų pasiūlymų ir pareiškėjų lygio vidurkį, atitinkamai 19 proc. ir 22 proc., |
| --- | --- |

—

aukštą ribą, taikomą naujiems dalyviams, mažą sėkmingų pasiūlymų ir pareiškėjų lygio vidurkį, atitinkamai 19 proc. ir 22 proc.,

| — | prastą komunikaciją; |
| --- | --- |

—

prastą komunikaciją;

| 5. | yra susirūpinęs, kad BP 7, kaip teigia Komisijos narys, nebus visiškai įgyvendinta ir įvertinta iki 2020 m. ir dėl to gali būti vėluojama įgyvendinti tolesnes programas; primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau, bet ne vėliau kaip iki tol, kol ji pristatys mokslinių tyrimų programą, įgyvendinamą po programos „Horizontas 2020“, paskelbti vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

5.

Europos Audito Rūmų išvados

| 6. | susirūpinęs pabrėžia, jog Audito Rūmai mano, kad mokslinių tyrimų ir kitos vidaus politikos priežiūros ir kontrolės sistemos buvo tik iš dalies veiksmingos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją pateikti išsamią informaciją atsakingam komitetui apie 10 operacijų, kuriose rasta 77 proc. 2015 m. padarytų klaidų, ir nurodyti, kokių taisomųjų veiksmų imtasi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | susirūpinęs pažymi, kad, tvirtinant pastarųjų finansinių metų biudžeto įvykdymą, klaidų lygis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje visada buvo didesnis kaip 5 proc.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad 2015 m. iš 150 operacijų, kurių auditą atliko Audito Rūmai, 72 (48 proc.) aptikta klaidų; remdamasis 38 klaidomis, kurias Audito Rūmai įvertino kiekybiškai, jie apskaičiavo, kad klaidų lygis siekė 4,4 proc.; be to, 16 kiekybiškai įvertinamų klaidų atveju Komisija, nacionalinės institucijos ar nepriklausomi auditoriai turėjo pakankamai informacijos, kad prieš patvirtinant išlaidas galėtų užkirsti kelią klaidoms ar jas aptikti ir ištaisyti; jei visa ši informacija būtų buvusi panaudota klaidoms taisyti, apskaičiuotas šio skyriaus klaidų lygis būtų buvęs 0,6 proc. mažesnis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja, kad 10 iš 38 operacijų, kuriose rasta kiekybiškai įvertinamų klaidų, klaidos, apie kurias pranešė Audito Rūmai, viršijo 20 proc. išnagrinėtų punktų; šie 10 atvejų (devyni iš Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos ir vienas iš 2007–2013 m. konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos) 2015 m. sudarė 77 proc. bendro apskaičiuoto klaidų lygio išlaidų kategorijoje „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad dauguma kiekybiškai įvertinamų klaidų (33 iš 38), kurias nustatė Audito Rūmai, yra susijusios su paramos gavėjų deklaruotų netinkamų personalo ir netiesioginių išlaidų kompensavimu ir kad beveik visos Audito Rūmų nustatytos klaidos išlaidų ataskaitose atsirado dėl to, kad paramos gavėjai netinkamai suprato sudėtingas tinkamumo taisykles arba neteisingai apskaičiavo savo tinkamas finansuoti išlaidas, todėl galima daryti išvadą, kad būtina supaprastinti šias taisykles; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad Komisija apskaičiavo likutinį klaidų lygį (programos pabaigoje ir po koregavimo), kuris 2014 m. sudarė 3 proc. (2015 m. – 2,88 proc.); |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena savo poziciją vykdant Komisijos 2012 m. ir 2014 m. biudžetų įvykdymo patvirtinimą: „tebėra įsitikinęs, kad Komisija privalo toliau siekti priimtinos programų patrauklumo dalyviams ir atskaitomybės ir finansų kontrolės teisinės būtinybės pusiausvyros; atsižvelgdamas į tai primena, kad 2012 m. generalinis direktorius pareiškime nurodė, jog procedūra, kurią taikant siekiama, kad bet kokiomis aplinkybėmis likutinis klaidų lygis būtų 2 proc., nėra perspektyvi“; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad svarbiausios klaidų priežastys buvo netinkamai apskaičiuotos išlaidos darbuotojams ir netinkamos finansuoti tiesioginės ir netiesioginės išlaidos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 2/2013 išvadas, kuriose Audito Rūmai padaro išvadą, jog Komisijos procesais siekiama užtikrinti, kad lėšos būtų investuojamos į aukštos kokybės mokslinius tyrimus; vis dėlto, mažiau dėmesio buvo skiriama efektyvumui;






  — | esamos informacinių technologijų (IT) priemonės nesudaro galimybių veiksmingai įgyvendinti projektus, o aštuoniose Komisijos tarnybose daugiau nei 2 500 darbuotojų įdarbinti tam, kad įgyvendintų BP 7, ir iš jų 1 500 (60 proc.) tiesiogiai pavesta valdyti specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ įgyvendinimą, |
| --- | --- | --- |

15.

—

esamos informacinių technologijų (IT) priemonės nesudaro galimybių veiksmingai įgyvendinti projektus, o aštuoniose Komisijos tarnybose daugiau nei 2 500 darbuotojų įdarbinti tam, kad įgyvendintų BP 7, ir iš jų 1 500 (60 proc.) tiesiogiai pavesta valdyti specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ įgyvendinimą,

| — | reikėtų dar labiau sutrumpinti laiką iki dotacijos suteikimo, taip pat |
| --- | --- |

—

reikėtų dar labiau sutrumpinti laiką iki dotacijos suteikimo, taip pat

| — | pagal BP 7 finansinės kontrolės modelį nepakankamai atsižvelgiama į klaidų riziką; |
| --- | --- |

—

pagal BP 7 finansinės kontrolės modelį nepakankamai atsižvelgiama į klaidų riziką;

| 16. | atkreipia dėmesį į Komisijos atsakymus atsižvelgiant į Audito Rūmų išvadas, kuriuose pažymima, jog vis dėlto buvo skirta 4 324 dotacijos beveik 20 000 dalyvių, kad laikas iki dotacijos suteikimo jau buvo sutrumpintas ir kad kontrolės struktūra sukurta tokiu būdu, kad labiausiai pasitikima ex post kontrole; |
| --- | --- |

16.

BP 7 išlaidų efektyvumas

| 17. | pabrėžia, kad išlaidų efektyvumas turėtų būti matuojamas ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo (patikimo finansų valdymo) (8) siekiant politikos tikslų aspektais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimas išdalintas įvairiems generaliniams direktoratams, vykdomosioms agentūroms, bendrosioms įmonėms, 185 straipsnyje numatytoms įstaigoms, Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos inovacijų ir technologijų institutui (EIT); |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas (GD) 2015 m. suteikė leidimus mokėjimams, sudarantiems 3,8 mlrd. EUR, iš kurių už 67,4 proc. mokėjimų atlikimą buvo tiesiogiai atsakingas minėtas GD, už 12,6 proc. – bendrosios įmonės, 10,7 proc. – EIB ir Europos investicijų fondas (EIF) ir už 2,4 proc. – vykdomosios agentūros; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad, anot Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD 2015 m. veiklos ataskaitos, Europos Sąjunga suteikė BP 7 programai 44,56 mlrd. EUR, iš kurių 58 proc. teko: Vokietijai (16 proc.), Jungtinei Karalystei (16 proc.), Prancūzijai (11 proc.), Italijai (8 proc.) ir Ispanijai (7 proc.); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD sukūrė kontrolės sistemą, kuria siekiama sumažinti būdingą riziką įvairiais tiesioginio ir netiesioginio dotacijų valdymo proceso etapais; be to, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD įdiegė finansinių priemonių, kurias įgyvendina EIB ir EIF, priežiūros strategiją; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 2007–2013 m. BP 7 Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD iki 2015 m. pabaigos įvykdė ir užbaigė 3 035 dotacijų sutartis iš 4 950 ir 1 915 projektų, o 1,6 mlrd. EUR vis dar turėjo būti išmokėta; 2015 m. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD atliko 826 galutinius mokėjimus; ragina GD ateinančiais finansiniais metais gerinti šiuos statistinius duomenis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ypač atkreipia dėmesį į tai, kad tokie rodikliai, kaip laikas iki dotacijos suteikimo, laikas iki informavimo ir laikas iki išmokėjimo, rodė teigiamą tendenciją ir buvo laikomi patenkinamais (93–100 proc. atitiktis); |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad per BP 7 programavimo laikotarpį Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD atliko 1 550 auditų, apimančių 1 404 gavėjus ir 58,7 proc. biudžeto; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, jog Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD mano, kad siekiant prižiūrėti ir koordinuoti veiklą, susijusią su vykdomosiomis agentūromis, įdarbintų darbuotojų darbo laikas atitiko 9,4 visą darbo laiką dirbančių asmenų ekvivalentą; tai sudaro 1,26 mln. EUR arba 1,35 proc. visų administracinių išlaidų; be to, 2015 m. Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA) ir Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga (ERCEA) įvykdė 1,94 mlrd. EUR veiklos biudžetą, o Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga (EASME) ir Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga (INEA) įvykdė 480,5 mln. EUR mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD išlaidos bendrųjų įmonių veiklos priežiūrai sudarė 1,67 mln. EUR arba 0,35 proc. nuo 479,9 mln. EUR, išmokėtų bendrosioms įmonėms; be to, pažymi, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD išlaidos 185 straipsnyje numatytų įstaigų veiklos priežiūrai sudarė 0,7 mln. EUR arba 0,78 proc. mokėjimų 185 straipsnyje numatytoms įstaigoms sumos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad bendrosios įmonės ir 185 straipsnyje numatytos įstaigos yra atsakingos už savo pačių auditą, kurio rezultatus privalo pranešti Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD; |
| --- | --- |

27.

| 28. | susirūpinęs pažymi, kad, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD apskaičiavimais, bendras aptiktų klaidų lygis sudaro 4,35 proc.; kartu šis GD manė, kad likutinis klaidų lygis (programos pabaigoje ir po koregavimo) sudarė 2,88 proc.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad iki 2016 m. pabaigos susigrąžintina suma sudarė 68 mln. EUR, iš kurių 49,7 mln. EUR buvo veiksmingai susigrąžinta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tačiau pastebi, kad BP 7 taisyklės buvo nepakankamai suderinamos su įprasta verslo praktika, kad kontrolės sistemai buvo būtina didesnė pusiausvyra tarp rizikos ir kontrolės, kad reikėjo labiau padėti gavėjams suprasti sudėtingą sistemą ir kad kompensavimo metodai turėjo būti veiksmingesni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | yra susirūpinęs dėl to, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD metinėje veiklos ataskaitoje nurodoma, kad iki 2015 m. pabaigos 1 915 BP 7 projektų, kurių vertė 1,63 mlrd. EUR, vis dar nebuvo baigti, o dėl to galėtų vėluoti programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga yra suinteresuota siekti sukurti sąveikas tarp mokslinių tyrimų bei inovacijų sektoriaus ir struktūrinių fondų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad Komisija turėtų užtikrinti, kad BP 7 ir nacionalinis mokslinių tyrimų finansavimas būtų suderinamas su ES valstybės pagalbos taisyklėmis siekiant išvengti neatitikimų ir finansavimo dubliavimosi; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į konkrečius nacionalinius požymius; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kokios svarbios yra finansinės priemonės mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje; atsižvelgdamas į mokslinių tyrimų konkurencingumą, pabrėžia, kad finansinių priemonių naudojimu aukštesnio technologinės parengties lygio projektams galima užtikrinti pakankamą viešojo sektoriaus investicijų grąžą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad pagal „rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (2007–2013 m.) teikiamos paskolos ir mišrus arba tarpinio pobūdžio finansavimas, siekiant sudaryti geresnes sąlygas gauti rizikos finansavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams; pažymi, kad 961 mln. EUR vertės Sąjungos įnašu į 2007–2015 m. RPFP buvo paremta veikla, kurios vertė siekė daugiau kaip 10,22 mlrd. EUR iš siektinų 11,31 mlrd. EUR“; pažymi, kad pagal rizikos pasidalijimo priemonę (RPP), skirtą MVĮ, skirtas finansavimas sudaro per 2,3 mlrd. EUR ir iš šios sumos Sąjungos įnašas sudarė 270 mln. EUR (9); mano, kad šie skaičiai pabrėžia didelį įmonių ir kitų gavėjų interesą rizikos finansavimo srityje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pastebi, kad būtina tikslingiau naudoti finansines BP 7 priemones siekiant užtikrinti, kad būtų remiami nauji dalyviai, turintys ribotas galimybes gauti finansavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad neįtrauktos tam tikros išorės auditoriaus ir (arba) Komisijos vidaus audito tarnybos rekomenduotos priemonės, konkrečiai, dvi priemonės, susijusios su kontrolės sistemomis, skirtomis išorės įstaigų priežiūrai, ir trys priemonės, skirtos dalyvių garantijų fondui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo, kad valstybėse narėse būtų geriau informuojama apie rezultatus ir geriau organizuojamos programai skirtos informavimo kampanijos; |
| --- | --- |

37.

Ateities perspektyvos pagal programą „Horizontas 2020“

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad iki 2015 m. pabaigos pagal programą „Horizontas 2020“ paskelbti 198 kvietimai teikti paraiškas, kurių paraiškų pateikimo galutinis terminas buvo iki tos datos; reaguojant į šiuos kvietimus iš viso gauti 78 268 pasiūlymai, iš kurių 10 658 įtraukti į pagrindinį arba rezervo sąrašą; tai reiškia, kad sėkmės koeficientas siekė apie 14 proc., atsižvelgiant tik į tinkamus finansuoti pasiūlymus; tuo pačiu laikotarpiu su gavėjais pasirašytos 8 832 dotacijų sutartys, iš kurių 528 pasirašė Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta, kad, palyginti su BP 6, pagal BP 7 išlaidos sumažėjo 551 mln. EUR suma ir kad Komisija siekė dar labiau nei BP 7 atveju supaprastinti programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimą; pabrėžia, kad visoms politikos sritims, įskaitant struktūrinius fondus, ypač naudingas supaprastinimas, siekiant išlaikyti vienodą elgesį su visais Europos finansinės paramos gavėjais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į tai, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD siekia toliau sumažinti pridėtines išlaidas, pavesdamas sutarčių valdymą vykdomosioms agentūroms ir kitoms įstaigoms; todėl pabrėžia, kad pagal programą „Horizontas 2020“ 55 proc. biudžeto valdys vykdomosios agentūros; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad dėl didelio politinių veikėjų skaičiaus, įskaitant Komisijos generalinius direktoratus, vykdomąsias agentūras, bendrąsias įmones ir 185 straipsnyje numatytas įstaigas, reikalingas ženklaus masto koordinavimas, kurio veiksmingumas yra itin svarbus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į Europos inovacijų ir technologijų instituto bei Komisijos ir Audito Rūmų nuomonių skirtumą, susijusį su mokėjimų teisėtumu; mano, kad šis ginčas negali būti sprendžiamas darant žalą gavėjams, kurie veikė sąžiningai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina tai, kad pagal programą „Horizontas 2020“:






  — | programos struktūra yra mažiau sudėtinga ir užtikrinamas skirtingų dalių sąveikumas, |
| --- | --- | --- |

43.

—

programos struktūra yra mažiau sudėtinga ir užtikrinamas skirtingų dalių sąveikumas,

| — | dabar taikomas vienas taisyklių rinkinys, |
| --- | --- |

—

dabar taikomas vienas taisyklių rinkinys,

| — | dabar vienam projektui taikoma viena finansavimo norma, |
| --- | --- |

—

dabar vienam projektui taikoma viena finansavimo norma,

| — | netiesioginės išlaidos padengiamos taikant fiksuotąją normą (25 proc.), |
| --- | --- |

—

netiesioginės išlaidos padengiamos taikant fiksuotąją normą (25 proc.),

| — | tikrinamas tik projekto koordinatorių finansinis perspektyvumas, |
| --- | --- |

—

tikrinamas tik projekto koordinatorių finansinis perspektyvumas,

| — | pradėtas taikyti labiau išmatuojamais veiklos rezultatais grindžiamas požiūris, |
| --- | --- |

—

pradėtas taikyti labiau išmatuojamais veiklos rezultatais grindžiamas požiūris,

| — | mokslinių tyrimų ir inovacijų sričiai taikoma viena audito strategija, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų ir inovacijų sričiai taikoma viena audito strategija,

| — | dėl dotacijų ir ekspertų valdymo sukurtas vienas bendras dalyvių portalas, |
| --- | --- |

—

dėl dotacijų ir ekspertų valdymo sukurtas vienas bendras dalyvių portalas,

| — | dotacijos, ekspertų sutartys ir archyvavimas valdomi elektroniniu būdu; |
| --- | --- |

—

dotacijos, ekspertų sutartys ir archyvavimas valdomi elektroniniu būdu;

| 44. | palankiai vertina tai, kad sukurtas bendras paramos centras, kuris padės visiems septyniems Komisijos generaliniams direktoratams, keturioms vykdomosioms agentūroms ir šešioms bendrosioms įmonėms veiksmingai ir suderintai koordinuoti ir įgyvendinti šią programą; nuo 2014 m. sausio 1 d. bendras paramos centras teikia bendrąsias paslaugas teisinės pagalbos, ex post audito, IT sistemų ir operacijų, verslo procesų, programos informacijos ir duomenų srityse visiems mokslinių tyrimų GD, vykdomosioms agentūroms ir bendrosioms įmonėms, įgyvendinančioms programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

44.

| 45. | siūlo padidinti nacionalinių informacijos centrų vaidmenį siekiant užkrinti kokybišką techninę pagalbą vietoje; metinis rezultatų vertinimas, mokymai ir efektyviai veikiančių nacionalinių informacijos centrų apdovanojimas padės užtikrinti, kad programa „Horizontas 2020“ būtų įgyvendinama sėkmingiau; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina tai, kad programos „Horizontas 2020“ lėšų dalis, skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms, padidėjo nuo 19,4 proc. 2014 m. iki 23,4 proc. 2015 m. ir rekomenduoja aktyviai skatinti šią tendenciją; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad nepriimtina tai, jog Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD neatsižvelgė į Parlamento prašymą, kad Komisijos generaliniai direktoratai savo metinėse veiklos ataskaitose turėtų skelbti visas savo konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prašo Komisiją imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad tokį patį darbą tame pačiame projekte atliekantys tyrėjai gautų vienodą užmokestį, ir pateikti įmonių, kurių akcijomis prekiaujama vertybinių popierių biržoje, ir (arba) įmonių, kurių metinėje finansinėje ataskaitoje nurodoma, kad gautas pelnas, ir kurios gauna finansavimą pagal programą „Horizontas 2020“, sąrašą, kuriame įmonės būtų išvardytos pagal valstybę, kurioje veikia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripažįsta, kad nauji elementai, įtraukti į programą „Horizontas 2020“, taip pat atspindi Audito Rūmų pastabas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad yra rengiama Devintoji mokslinių tyrimų bendroji programa; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad apibrėžiant programą būtų vadovaujamasi geriausia programos „Horizontas 2020“ praktika; siūlo skirti didesnį finansavimą inovacijoms, nes tai ekonomiškai veiksminga verslo sektoriui ir skirtingų paprogramių biudžetai derinami lanksčiau, siekiant, kad nė vienam projektui, kuris buvo įvertintas kaip „labai geras“, nepritrūktų finansavimo; |
| --- | --- |

50.

Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos poveikis BP 7

| 51. | su pagarba atkreipia dėmesį į Jungtinės Karalystės piliečių 2016 m. birželio 23 d. balsavimą, kuriame jie išreiškė politinę valią išstoti iš Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų darbą vertinant šio balsavimo poveikį mokslo ir mokslinių tyrimų sričiai (10), taip pat siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį Europos konkurencingumui; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad Jungtinėje Karalystėje įsikūrusios organizacijos 2014 m. gavo 1,27 mlrd. EUR pagal dotacijų finansavimo reikalavimus ir tai sudarė 15 proc. visos sumos, o 2015 m. pagal tokius reikalavimus gavo 1,18 mlrd. EUR ir tai sudarė 15,9 proc. visos sumos – didžiausia ES finansavimo dalis, kurią kokia nors valstybė narė gavo tais metais (11); |
| --- | --- |

53.

Išvados

| 54. | daro išvadą, kad Komisija apskritai išlaidų požiūriu efektyviai valdė BP 7; pažymi, kad programa taip pat padidino savo efektyvumą, nepaisant vėlavimo ir pakartotinio klaidų lygio įgyvendinant programą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina tai, kad buvo atsižvelgta į Audito Rūmų pastabas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją užtikrinti, kad naujovės, pradėtos taikyti pagal programą „Horizontas 2020“, kaip antai fiksuotosios normos netiesioginėms išlaidoms, vieno bendro audito strategija, vienas bendras dalyvių portalas ir kt., būtų panašiai taikomos ir kitose politikos srityse, pvz., struktūriniams fondams; pabrėžia, kad su visais dotacijų gavėjais turi būti elgiamasi sąžiningai ir vienodai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina valstybes nares dėti dar daugiau pastangų siekiant tikslo investuoti 3 proc. BVP į mokslinius tyrimus; mano, kad tai turėtų paskatinti kompetenciją ir inovacijas; todėl ragina Komisiją išnagrinėti galimybę pateikti pasiūlymą dėl Mokslo pakto vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis, remiantis esama Merų pakto dinamika; |
| --- | --- |

57.

| 58. | yra susirūpinęs dėl to, kad REA ir ERCEA savo vertinimo ataskaitose pažymėjo, kad galima labiau patobulinti Komisijos ir vykdomųjų įstaigų komunikaciją ir grįžtamosios informacijos ciklus; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Audito Rūmams ir Komisijai. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 104.

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(4)  OL C 373, 2015 11 10, p. 1.

(5)  http://www.parliament.uk/business/committees/committees-a-z/commons-select/science-and-technology-committee/inquiries/parliament-2015/leaving-the-eu-inquiry-16-17/publications/.

(6)  OL L 246, 2016 9 14, p. 25.

(7)  Įsipareigojimas ir suderinamumas, ES Septintosios bendrosios programos ex post vertinimas, 2015 m. lapkričio mėn. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fp7_final_evaluation_expert_group_report.pdf

(8)

(9)  COM(2016) 0675, p. 18 ir 19.

(10)  Žr. 2016 m. lapkričio 16 d. JK Bendruomenių Rūmų Mokslo ir technologijos komiteto pranesimą.

(11)  Programos „Horizontas 2020“ stebėjimo ataskaita, 2015 m., p. 21 ir toliau.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/17

---

P8_TA(2017)0247

Bepilietybė Pietų ir Pietryčių Azijoje

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bepilietybės Pietų ir Pietryčių Azijoje (2016/2220(INI))

(2018/C 331/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių, įskaitant teisės į pilietybę, priemones, pvz., JT Chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Vaiko teisių konvenciją, Konvenciją dėl rasinės diskriminacijos panaikinimo, 1954 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės statuso, 1961 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir jos fakultatyvinį protokolą, Neįgaliųjų teisių konvenciją, Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių, įskaitant teisės į pilietybę, priemones, pvz., JT Chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Vaiko teisių konvenciją, Konvenciją dėl rasinės diskriminacijos panaikinimo, 1954 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės statuso, 1961 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir jos fakultatyvinį protokolą, Neįgaliųjų teisių konvenciją, Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į kitas JT priemones dėl bepilietybės ir teisės į pilietybę, pavyzdžiui, į JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) Vykdomojo komiteto išvadą Nr. 106 dėl asmenų be pilietybės nustatymo, bepilietybės prevencijos, asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ir jų apsaugos (1), kuri patvirtinta 2006 m. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. A/RES/61/137, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kitas JT priemones dėl bepilietybės ir teisės į pilietybę, pavyzdžiui, į JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) Vykdomojo komiteto išvadą Nr. 106 dėl asmenų be pilietybės nustatymo, bepilietybės prevencijos, asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ir jų apsaugos (1), kuri patvirtinta 2006 m. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. A/RES/61/137,

| — | atsižvelgdamas į UNHCR bepilietybės panaikinimo iki 2024 m. kampaniją (2) ir Pasaulinę kampaniją dėl vienodų pilietybės teisių, kurią remia UNHCR, JT Moterys ir kitos organizacijos, ir kurią patvirtino JT Žmogaus teisių taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNHCR bepilietybės panaikinimo iki 2024 m. kampaniją (2) ir Pasaulinę kampaniją dėl vienodų pilietybės teisių, kurią remia UNHCR, JT Moterys ir kitos organizacijos, ir kurią patvirtino JT Žmogaus teisių taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 15 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir savavališko pilietybės atėmimo (A/HRC/RES/32/5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 15 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir savavališko pilietybės atėmimo (A/HRC/RES/32/5),

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 25 d. Pasaulinėje žmogaus teisių konferencijoje priimtą Vienos deklaraciją ir veiksmų programą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 25 d. Pasaulinėje žmogaus teisių konferencijoje priimtą Vienos deklaraciją ir veiksmų programą (3),

| — | atsižvelgdamas į Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendrąją rekomendaciją Nr. 32 dėl pabėgėlių statuso, prieglobsčio, pilietybės ir moterų bepilietybės su lytimi susijusių aspektų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendrąją rekomendaciją Nr. 32 dėl pabėgėlių statuso, prieglobsčio, pilietybės ir moterų bepilietybės su lytimi susijusių aspektų (4),

| — | atsižvelgdamas į Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) žmogaus teisių deklaraciją (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) žmogaus teisių deklaraciją (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalį, kurioje teigiama, kad „palaikydama santykius su platesniu pasauliu“, ES turi prisidėti prie „skurdo panaikinimo ir žmogaus, ypač vaiko, teisių apsaugos, taip pat prie griežto tarptautinės teisės, įskaitant Jungtinių Tautų Chartijos principus, laikymosi ir jos plėtojimo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalį, kurioje teigiama, kad „palaikydama santykius su platesniu pasauliu“, ES turi prisidėti prie „skurdo panaikinimo ir žmogaus, ypač vaiko, teisių apsaugos, taip pat prie griežto tarptautinės teisės, įskaitant Jungtinių Tautų Chartijos principus, laikymosi ir jos plėtojimo“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos išvadas dėl 2015–2019 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos išvadas dėl 2015–2019 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadas dėl bepilietybės reiškinio (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvadas dėl bepilietybės reiškinio (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Mianmaro / Birmos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Mianmaro / Birmos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir migracijos trečiosiose šalyse (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir migracijos trečiosiose šalyse (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Mianmaro, ypač dėl rohinjų padėties (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Mianmaro, ypač dėl rohinjų padėties (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2013 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2013 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (12),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio mėn. Išorės politikos generalinio direktorato tyrimą „Bepilietybės poveikio žmogaus teisėms mažinimas ES išorės politikoje“ (angl. „Adressing the Human Rights impact of statelessness in the EU's external action“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio mėn. Išorės politikos generalinio direktorato tyrimą „Bepilietybės poveikio žmogaus teisėms mažinimas ES išorės politikoje“ (angl. „Adressing the Human Rights impact of statelessness in the EU's external action“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0182/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0182/2017),

| A. | kadangi Pietų ir Pietryčių Azijos regioną sudaro šios šalys: Afganistanas, Bangladešas, Butanas, Brunėjus, Kambodža, Indija, Indonezija, Laosas, Malaizija, Maldyvai, Mianmaras, Nepalas, Pakistanas, Filipinai, Singapūras, Šri Lanka, Tailandas, Rytų Timoras ir Vietnamas ir jos visos yra arba Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN), arba Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijos (SAARC) narės arba turi stebėtojo statusą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Pietų ir Pietryčių Azijos regioną sudaro šios šalys: Afganistanas, Bangladešas, Butanas, Brunėjus, Kambodža, Indija, Indonezija, Laosas, Malaizija, Maldyvai, Mianmaras, Nepalas, Pakistanas, Filipinai, Singapūras, Šri Lanka, Tailandas, Rytų Timoras ir Vietnamas ir jos visos yra arba Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN), arba Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijos (SAARC) narės arba turi stebėtojo statusą;

| B. | kadangi Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje patvirtinama, kad visi žmonės gimsta lygūs savo orumu ir teisėmis; kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 15 straipsnyje ir kitose tarptautinėse žmogaus teisės priemonėse įtvirtinta teisė į pilietybę ir tai, kad niekam negali būti savavališkai atimta jo pilietybė; kadangi vis dėlto tarptautinėmis teisinėmis priemonėmis dar reikia pasiekti pagrindinį jų tikslą – užtikrinti kiekvieno asmens teisę į pilietybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje patvirtinama, kad visi žmonės gimsta lygūs savo orumu ir teisėmis; kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 15 straipsnyje ir kitose tarptautinėse žmogaus teisės priemonėse įtvirtinta teisė į pilietybę ir tai, kad niekam negali būti savavališkai atimta jo pilietybė; kadangi vis dėlto tarptautinėmis teisinėmis priemonėmis dar reikia pasiekti pagrindinį jų tikslą – užtikrinti kiekvieno asmens teisę į pilietybę;

| C. | kadangi visos žmogaus teisės yra visuotinės, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios; kadangi žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės yra prigimtinės visų žmonių teisės ir jų apsauga ir rėmimas yra svarbiausia valdžios sektoriaus pareiga; |
| --- | --- |

C.

kadangi visos žmogaus teisės yra visuotinės, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios; kadangi žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės yra prigimtinės visų žmonių teisės ir jų apsauga ir rėmimas yra svarbiausia valdžios sektoriaus pareiga;

| D. | kadangi Vaiko teisių konvencijoje, kurią ratifikavo visos Pietų ir Pietryčių Azijos šalys, nurodoma, kad vaikas turi būti užregistruotas iškart po gimimo ir turi teisę gauti pilietybę; kadangi yra apskaičiuota, kad pusė pasaulyje esančių asmenų be pilietybės yra vaikai ir dauguma jų neturi pilietybės nuo gimimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi Vaiko teisių konvencijoje, kurią ratifikavo visos Pietų ir Pietryčių Azijos šalys, nurodoma, kad vaikas turi būti užregistruotas iškart po gimimo ir turi teisę gauti pilietybę; kadangi yra apskaičiuota, kad pusė pasaulyje esančių asmenų be pilietybės yra vaikai ir dauguma jų neturi pilietybės nuo gimimo;

| E. | kadangi ASEAN žmogaus teisių deklaracijoje tvirtinama, kad kiekvienas asmuo turi teisę į pilietybę, kaip numatyta teisės aktuose, ir iš jokio asmens negali būti savavališkai atimta jo pilietybė arba neleista naudotis teise pakeisti tą pilietybę; |
| --- | --- |

E.

kadangi ASEAN žmogaus teisių deklaracijoje tvirtinama, kad kiekvienas asmuo turi teisę į pilietybę, kaip numatyta teisės aktuose, ir iš jokio asmens negali būti savavališkai atimta jo pilietybė arba neleista naudotis teise pakeisti tą pilietybę;

| F. | kadangi asmuo be pilietybės 1954 m. Konvencijoje dėl asmenų be pilietybės statuso apibrėžiamas kaip asmuo, „kurio jokia valstybė pagal savo galiojančius įstatymus nelaiko piliečiu“; kadangi bepilietybės priežastys gali būti įvairios, be kita ko, įskaitant: valstybių teisių perėmimą ir likvidavimą, kai kuriais atvejais įvykius, susijusius su priverstiniu pabėgimu, migraciją ir prekybą žmonėmis, taip pat: pilietybės įstatymų pokyčius ir spragas, pilietybės galiojimo pabaigą dėl gyvenimo ilgą laiką ne savo šalyje, savavališką pilietybės atėmimą, diskriminaciją dėl lyties, rasės, etninės kilmės ar kitu pagrindu, administracines ir biurokratines kliūtis, taip pat ir gaunant ar registruojant gimimo liudijimus; kadangi dauguma arba net visos šios priežastys gali būti susijusios su bepilietybės atvejais Pietų ir Pietryčių Azijoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi asmuo be pilietybės 1954 m. Konvencijoje dėl asmenų be pilietybės statuso apibrėžiamas kaip asmuo, „kurio jokia valstybė pagal savo galiojančius įstatymus nelaiko piliečiu“; kadangi bepilietybės priežastys gali būti įvairios, be kita ko, įskaitant: valstybių teisių perėmimą ir likvidavimą, kai kuriais atvejais įvykius, susijusius su priverstiniu pabėgimu, migraciją ir prekybą žmonėmis, taip pat: pilietybės įstatymų pokyčius ir spragas, pilietybės galiojimo pabaigą dėl gyvenimo ilgą laiką ne savo šalyje, savavališką pilietybės atėmimą, diskriminaciją dėl lyties, rasės, etninės kilmės ar kitu pagrindu, administracines ir biurokratines kliūtis, taip pat ir gaunant ar registruojant gimimo liudijimus; kadangi dauguma arba net visos šios priežastys gali būti susijusios su bepilietybės atvejais Pietų ir Pietryčių Azijoje;

| G. | kadangi svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad asmenų be pilietybės ir pabėgėlių klausimai yra visiškai skirtingi dalykai; kadangi dauguma asmenų be pilietybės niekada nėra palikę savo gimtųjų vietų arba niekada nėra kirtę valstybės sienos; |
| --- | --- |

G.

kadangi svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad asmenų be pilietybės ir pabėgėlių klausimai yra visiškai skirtingi dalykai; kadangi dauguma asmenų be pilietybės niekada nėra palikę savo gimtųjų vietų arba niekada nėra kirtę valstybės sienos;

| H. | kadangi bepilietybė yra daugialypė problema ir lemia daugelį žmogaus teisių pažeidimų, kurie, be kita ko, apima problemas, susijusias su gimimo liudijimais ir kitais civilinės būklės dokumentais, taip pat kitas problemas, susijusias su nuosavybės teisėmis, neįtraukimu į vaikų sveikatos priežiūros programas ir valstybinę mokyklų sistemą, verslo nuosavybe, politiniu atstovavimu ir dalyvavimu balsuojant, galimybėmis gauti socialinę apsaugą ir viešąsias paslaugas; kadangi bepilietybė gali skatinti prekybą žmonėmis, savavališką sulaikymą, judėjimo laisvės pažeidimą, vaikų išnaudojimą ir smurtą prieš vaikus bei moterų diskriminaciją; |
| --- | --- |

H.

kadangi bepilietybė yra daugialypė problema ir lemia daugelį žmogaus teisių pažeidimų, kurie, be kita ko, apima problemas, susijusias su gimimo liudijimais ir kitais civilinės būklės dokumentais, taip pat kitas problemas, susijusias su nuosavybės teisėmis, neįtraukimu į vaikų sveikatos priežiūros programas ir valstybinę mokyklų sistemą, verslo nuosavybe, politiniu atstovavimu ir dalyvavimu balsuojant, galimybėmis gauti socialinę apsaugą ir viešąsias paslaugas; kadangi bepilietybė gali skatinti prekybą žmonėmis, savavališką sulaikymą, judėjimo laisvės pažeidimą, vaikų išnaudojimą ir smurtą prieš vaikus bei moterų diskriminaciją;

| I. | kadangi bepilietybės problemai ir toliau skiriama mažai tarptautinio dėmesio, nors ji turi labai didelį nerimą keliančių pasaulinių ir regioninių padarinių žmogaus teisėms, ir ji toliau vertinama kaip vidinis valstybių reikalas; kadangi asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimas ir galiausiai bepilietybės panaikinimas turėtų tapti prioritetiniu žmogaus teisių srities klausimu tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

I.

kadangi bepilietybės problemai ir toliau skiriama mažai tarptautinio dėmesio, nors ji turi labai didelį nerimą keliančių pasaulinių ir regioninių padarinių žmogaus teisėms, ir ji toliau vertinama kaip vidinis valstybių reikalas; kadangi asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimas ir galiausiai bepilietybės panaikinimas turėtų tapti prioritetiniu žmogaus teisių srities klausimu tarptautiniu lygmeniu;

| J. | kadangi teisinė lytinė diskriminacija, pavyzdžiui, įgyjant pilietybę arba perduodant ją vaikui ar sutuoktiniui, vis dar gaji Pietų ir Pietryčių Azijos šalyse, pvz., Nepale, Malaizijoje ir Brunėjuje; |
| --- | --- |

J.

kadangi teisinė lytinė diskriminacija, pavyzdžiui, įgyjant pilietybę arba perduodant ją vaikui ar sutuoktiniui, vis dar gaji Pietų ir Pietryčių Azijos šalyse, pvz., Nepale, Malaizijoje ir Brunėjuje;

| K. | kadangi, UNHCR vertinimu, visame regione nėra užregistruoti 135 milijonai jaunesnių nei penkerių metų vaikų gimimai ir esama pavojaus, kad šie vaikai taps asmenimis be pilietybės; |
| --- | --- |

K.

kadangi, UNHCR vertinimu, visame regione nėra užregistruoti 135 milijonai jaunesnių nei penkerių metų vaikų gimimai ir esama pavojaus, kad šie vaikai taps asmenimis be pilietybės;

| L. | kadangi panaikinus bepilietybę taip pat būtų sustiprinta demokratija, nes buvę asmenys be pilietybės dalyvautų valstybės gyvenime ir galėtų prisidėti prie demokratinio proceso; |
| --- | --- |

L.

kadangi panaikinus bepilietybę taip pat būtų sustiprinta demokratija, nes buvę asmenys be pilietybės dalyvautų valstybės gyvenime ir galėtų prisidėti prie demokratinio proceso;

| M. | kadangi sudėtinga bepilietybės problema vis dar yra itin mažareikšmis tarptautinės teisės ir politikos subjektas, nors tai nėra antraeilis klausimas; |
| --- | --- |

M.

kadangi sudėtinga bepilietybės problema vis dar yra itin mažareikšmis tarptautinės teisės ir politikos subjektas, nors tai nėra antraeilis klausimas;

| N. | kadangi bepilietybė žlugdo neturinčių pilietybės gyventojų vystymosi perspektyvas ir kenkia veiksmingam Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui; |
| --- | --- |

N.

kadangi bepilietybė žlugdo neturinčių pilietybės gyventojų vystymosi perspektyvas ir kenkia veiksmingam Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui;

| O. | kadangi UNHCR 2014–2024 m. pasauliniame bepilietybės panaikinimo veiksmų plane siekiama padėti vyriausybėms sprendžiant pagrindines esamas bepilietybės problemas, išvengti naujų bepilietybės atvejų atsiradimo ir geriau nustatyti gyventojų be pilietybės grupes ir jas apsaugoti; kadangi šio veiksmų plano 10 veiksme taip pat pažymimas poreikis gerinti kiekybinius ir kokybinius duomenis apie bepilietybę; kadangi ES yra įsipareigojusi aktyviai remti šį veiksmų planą; |
| --- | --- |

O.

kadangi UNHCR 2014–2024 m. pasauliniame bepilietybės panaikinimo veiksmų plane siekiama padėti vyriausybėms sprendžiant pagrindines esamas bepilietybės problemas, išvengti naujų bepilietybės atvejų atsiradimo ir geriau nustatyti gyventojų be pilietybės grupes ir jas apsaugoti; kadangi šio veiksmų plano 10 veiksme taip pat pažymimas poreikis gerinti kiekybinius ir kokybinius duomenis apie bepilietybę; kadangi ES yra įsipareigojusi aktyviai remti šį veiksmų planą;

| P. | kadangi Tarybos išvadose dėl 2015–2019 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje patvirtinta, kad santykiuose su prioritetinėmis šalimis svarbu spręsti bepilietybės klausimą ir daugiausia dėmesio skirti prevencinėms priemonėms, užkertančioms kelią asmenų be pilietybės atsiradimui dėl konfliktų, priverstinio gyventojų perkėlimo ar valstybių iširimo; |
| --- | --- |

P.

kadangi Tarybos išvadose dėl 2015–2019 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje patvirtinta, kad santykiuose su prioritetinėmis šalimis svarbu spręsti bepilietybės klausimą ir daugiausia dėmesio skirti prevencinėms priemonėms, užkertančioms kelią asmenų be pilietybės atsiradimui dėl konfliktų, priverstinio gyventojų perkėlimo ar valstybių iširimo;

| Q. | kadangi 2016 m. rugsėjo 20 d. ES metinėje ataskaitoje „Žmogaus teisės ir demokratija pasaulyje – su konkrečiomis šalimis ir regionais susiję klausimai“ patvirtinamas ES tikslas didinti žmogaus teisių aspektų ES užsienio politikoje nuoseklumą, veiksmingumą ir matomumą ir tikslas stiprinti ES vaidmenį JT ir regioninių žmogaus teisių gynimo mechanizmų kontekste, kad būtų skatinamas regionų savarankiškumas ir propaguojamas žmogaus teisių visuotinumas, taip pat konkrečiai nurodoma, kad tai apima pirmojo politinio dialogo žmogaus teisių klausimais su Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) žmogaus teisių gynimo mechanizmais pradžią; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2016 m. rugsėjo 20 d. ES metinėje ataskaitoje „Žmogaus teisės ir demokratija pasaulyje – su konkrečiomis šalimis ir regionais susiję klausimai“ patvirtinamas ES tikslas didinti žmogaus teisių aspektų ES užsienio politikoje nuoseklumą, veiksmingumą ir matomumą ir tikslas stiprinti ES vaidmenį JT ir regioninių žmogaus teisių gynimo mechanizmų kontekste, kad būtų skatinamas regionų savarankiškumas ir propaguojamas žmogaus teisių visuotinumas, taip pat konkrečiai nurodoma, kad tai apima pirmojo politinio dialogo žmogaus teisių klausimais su Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) žmogaus teisių gynimo mechanizmais pradžią;

| R. | kadangi ES pasiryžo žmogaus teisėms skirti centrinę vietą santykių su trečiosiomis šalimis srityje; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES pasiryžo žmogaus teisėms skirti centrinę vietą santykių su trečiosiomis šalimis srityje;

| S. | kadangi bepilietybė skatina gyventojų judėjimą, emigraciją, prekybą žmonėmis ir tai destabilizuoja visus subregionus; |
| --- | --- |

S.

kadangi bepilietybė skatina gyventojų judėjimą, emigraciją, prekybą žmonėmis ir tai destabilizuoja visus subregionus;

| T. | kadangi daugelis iš 10 mln. visame pasaulyje gyvenančių asmenų be pilietybės gyvena Pietų ir Pietryčių Azijoje, o Mianmaro rohinjai yra vienintelė pasaulyje didžiausia asmenų be pilietybės grupė, kurią sudaro daugiau kaip 1 milijonas asmenų, patenkančių į UNHCR bepilietybės įgaliojimus, tačiau didelės asmenų be pilietybės bendruomenės taip pat gyvena Tailande, Malaizijoje, Brunėjuje, Vietname, Filipinuose ir kitur; kadangi pilietybės neturintys tibetiečiai gyvena tokiose šalyse kaip Indija ir Nepalas; kadangi daliai šių grupių taikomas UNHCR bepilietybės įgaliojimas, bet ne visoms; kadangi visame pasaulyje yra per maža statistinė aprėptis ir gaunama per mažai duomenų apie pilietybės neturinčius asmenis, nes ne visos šalys kaupia statistinius duomenis šiuo klausimu; kadangi Pietų ir Pietryčių Azijoje yra ir užvilkintų, ir neišspręstų bylų, taip pat bylų, kuriose pasiekta pažangos; |
| --- | --- |

T.

kadangi daugelis iš 10 mln. visame pasaulyje gyvenančių asmenų be pilietybės gyvena Pietų ir Pietryčių Azijoje, o Mianmaro rohinjai yra vienintelė pasaulyje didžiausia asmenų be pilietybės grupė, kurią sudaro daugiau kaip 1 milijonas asmenų, patenkančių į UNHCR bepilietybės įgaliojimus, tačiau didelės asmenų be pilietybės bendruomenės taip pat gyvena Tailande, Malaizijoje, Brunėjuje, Vietname, Filipinuose ir kitur; kadangi pilietybės neturintys tibetiečiai gyvena tokiose šalyse kaip Indija ir Nepalas; kadangi daliai šių grupių taikomas UNHCR bepilietybės įgaliojimas, bet ne visoms; kadangi visame pasaulyje yra per maža statistinė aprėptis ir gaunama per mažai duomenų apie pilietybės neturinčius asmenis, nes ne visos šalys kaupia statistinius duomenis šiuo klausimu; kadangi Pietų ir Pietryčių Azijoje yra ir užvilkintų, ir neišspręstų bylų, taip pat bylų, kuriose pasiekta pažangos;

| U. | kadangi pastaraisiais metais Pietų ir Pietryčių Azijoje padaryta pažanga atlikus pilietybės įstatymų pakeitimus, kuriais įtraukiamos tinkamos nuostatos siekiant užkirsti kelią bepilietybei ir sudaryti sąlygas asmenims be pilietybės gauti pilietybę; kadangi būtina stiprinti šias pastangas ir priimtų įstatymų reikia laikytis ir praktiškai; |
| --- | --- |

U.

kadangi pastaraisiais metais Pietų ir Pietryčių Azijoje padaryta pažanga atlikus pilietybės įstatymų pakeitimus, kuriais įtraukiamos tinkamos nuostatos siekiant užkirsti kelią bepilietybei ir sudaryti sąlygas asmenims be pilietybės gauti pilietybę; kadangi būtina stiprinti šias pastangas ir priimtų įstatymų reikia laikytis ir praktiškai;

| V. | kadangi rohinjai yra viena iš pasaulyje labiausiai persekiojamų mažumų, kurios atstovai sudaro vieną didžiausių asmenų be pilietybės grupę pasaulyje, ir nuo tada, kai 1982 m. įsigaliojo Birmos pilietybės įstatymas, jie oficialiai yra be pilietybės; kadangi Mianmaro valdžia ir kaimyninės šalys rohinjų nepageidauja, nors kai kurios kaimyninės šalys yra priėmusios didelį skaičių pabėgėlių; kadangi Rachinų valstijoje tebesitęsia konfliktai; kadangi tūkstančiai pabėgėlių, kuriems beviltiškai ieškant humanitarinės pagalbos pavyko kirtus sieną atvykti į Bangladešą, pažeidžiant tarptautinę teisę yra verčiami grįžti atgal; kadangi rohinjai bėga nuo kolektyvinės bausmės politikos Rachinų valstijoje, kur saugumo pajėgos nesirinkdamos rengia atsakomąsias atakas, kaip pranešama, šaudo kaimo gyventojus iš ginkluotų sraigtasparnių, degina namus, vykdo savavališkus sulaikymus ir prievartauja moteris ir mergaites; kadangi iki šiol reakcija į rohinjų žmogaus teisių ir humanitarinės krizės padėties blogėjimą šalyje ir tarptautiniu mastu iš esmės buvo nepakankama ir dar neišbandyta daugybė priemonių šiai problemai spręsti; |
| --- | --- |

V.

kadangi rohinjai yra viena iš pasaulyje labiausiai persekiojamų mažumų, kurios atstovai sudaro vieną didžiausių asmenų be pilietybės grupę pasaulyje, ir nuo tada, kai 1982 m. įsigaliojo Birmos pilietybės įstatymas, jie oficialiai yra be pilietybės; kadangi Mianmaro valdžia ir kaimyninės šalys rohinjų nepageidauja, nors kai kurios kaimyninės šalys yra priėmusios didelį skaičių pabėgėlių; kadangi Rachinų valstijoje tebesitęsia konfliktai; kadangi tūkstančiai pabėgėlių, kuriems beviltiškai ieškant humanitarinės pagalbos pavyko kirtus sieną atvykti į Bangladešą, pažeidžiant tarptautinę teisę yra verčiami grįžti atgal; kadangi rohinjai bėga nuo kolektyvinės bausmės politikos Rachinų valstijoje, kur saugumo pajėgos nesirinkdamos rengia atsakomąsias atakas, kaip pranešama, šaudo kaimo gyventojus iš ginkluotų sraigtasparnių, degina namus, vykdo savavališkus sulaikymus ir prievartauja moteris ir mergaites; kadangi iki šiol reakcija į rohinjų žmogaus teisių ir humanitarinės krizės padėties blogėjimą šalyje ir tarptautiniu mastu iš esmės buvo nepakankama ir dar neišbandyta daugybė priemonių šiai problemai spręsti;

| W. | kadangi po Bangladešo nepriklausomybės karo, kai Pakistanas atsisakė vadinamųjų biharių repatrijavimo, šimtai tūkstančiai jų nebuvo laikomi Bangladešo piliečiais; kadangi vis dėlto nuo 2003 m. daugeliu teismo sprendimų buvo patvirtinta, kad bihariai yra Bangladešo piliečiai; kadangi daug biharių vis dar nėra visiškai integruoti į Bangladešo visuomenę ir vystymosi programas ir dauguma dar neturi galimybės visapusiškai naudotis savo iš naujo patvirtintomis teisėmis; |
| --- | --- |

W.

kadangi po Bangladešo nepriklausomybės karo, kai Pakistanas atsisakė vadinamųjų biharių repatrijavimo, šimtai tūkstančiai jų nebuvo laikomi Bangladešo piliečiais; kadangi vis dėlto nuo 2003 m. daugeliu teismo sprendimų buvo patvirtinta, kad bihariai yra Bangladešo piliečiai; kadangi daug biharių vis dar nėra visiškai integruoti į Bangladešo visuomenę ir vystymosi programas ir dauguma dar neturi galimybės visapusiškai naudotis savo iš naujo patvirtintomis teisėmis;

| X. | kadangi Pietų ir Pietryčių Azijoje yra daug kitų asmenų be pilietybės grupių; kadangi vis dėlto pastaraisiais metais įvyko daug teigiamų pokyčių, pvz., Indonezijoje, kuri savo pilietybės suteikimo procedūroje panaikino diskriminaciją dėl lyties ir 2006 m. savo pilietybės įstatymą pertvarkė taip, kad migrantai iš Indonezijos, kurie užsienyje praleidžia daugiau kaip penkerius metus, dabar daugiau nebepraranda savo pilietybės, jei toks pilietybės praradimas lemia bepilietybę; Kambodžoje, kur gimimų registravimas tapo nemokamas per pirmas 30 dienų po gimimo; Vietname, kuris 2008 m. palengvino visų asmenų be pilietybės, Vietname gyvenančių daugiau kaip 20 metų, natūralizaciją ir Tailande, kuriame, pertvarkius pilietybės ir civilinės registracijos įstatymus, nuo 2011 m. 23 000 asmenų be pilietybės buvo suteikta pilietybė; |
| --- | --- |

X.

kadangi Pietų ir Pietryčių Azijoje yra daug kitų asmenų be pilietybės grupių; kadangi vis dėlto pastaraisiais metais įvyko daug teigiamų pokyčių, pvz., Indonezijoje, kuri savo pilietybės suteikimo procedūroje panaikino diskriminaciją dėl lyties ir 2006 m. savo pilietybės įstatymą pertvarkė taip, kad migrantai iš Indonezijos, kurie užsienyje praleidžia daugiau kaip penkerius metus, dabar daugiau nebepraranda savo pilietybės, jei toks pilietybės praradimas lemia bepilietybę; Kambodžoje, kur gimimų registravimas tapo nemokamas per pirmas 30 dienų po gimimo; Vietname, kuris 2008 m. palengvino visų asmenų be pilietybės, Vietname gyvenančių daugiau kaip 20 metų, natūralizaciją ir Tailande, kuriame, pertvarkius pilietybės ir civilinės registracijos įstatymus, nuo 2011 m. 23 000 asmenų be pilietybės buvo suteikta pilietybė;

| Y. | kadangi nepaprastai svarbu, kad visų šio regiono šalių vyriausybės ir atitinkamos valdžios institucijos visapusiškai laikytųsi negrąžinimo principo ir apsaugotų pabėgėlius pagal prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus ir tarptautinius žmogaus teisių standartus; |
| --- | --- |

Y.

kadangi nepaprastai svarbu, kad visų šio regiono šalių vyriausybės ir atitinkamos valdžios institucijos visapusiškai laikytųsi negrąžinimo principo ir apsaugotų pabėgėlius pagal prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus ir tarptautinius žmogaus teisių standartus;

| Z. | kadangi asmenų be pilietybės grupės turėtų turėti galimybę pasinaudoti humanitarinės pagalbos programomis, per kurias teikiama sveikatos priežiūra, švietimas apie maisto produktus ir pagalba mitybos klausimais; |
| --- | --- |

Z.

kadangi asmenų be pilietybės grupės turėtų turėti galimybę pasinaudoti humanitarinės pagalbos programomis, per kurias teikiama sveikatos priežiūra, švietimas apie maisto produktus ir pagalba mitybos klausimais;

| 1. | yra susirūpinęs dėl milijonų bepilietybės atvejų pasaulyje, visų pirma Pietų ir Pietryčių Azijoje, ir reiškia savo solidarumą su asmenimis be pilietybės; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl rohinjų mažumos padėties Mianmare; yra sukrėstas pranešimų apie masinius žmogaus teisių pažeidimus ir nesibaigiančias rohinjų represijas bei diskriminaciją ir jų nepripažinimą Mianmaro visuomenės dalimi, nes tai panašu į koordinuotą etninio valymo kampaniją; pabrėžia, kad daug rohinjų kartų gyveno Mianmaro teritorijoje ir jie turi visas teises į praeityje turėtą Mianmaro pilietybę ir į visas su tuo susijusias teises ir pareigas; primygtinai ragina Mianmaro vyriausybę ir valdžios institucijas atkurti Mianmaro pilietybę rohinjų mažumai; taip pat primygtinai ragina į Rachinų valstiją nedelsiant įsileisti humanitarines organizacijas, tarptautinius stebėtojus, NVO ir žurnalistus; mano, kad turės būti surengti nepriklausomi tyrimai, kad žmogaus teisių pažeidimus įvykdę asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; be to, mano, kad reikia imtis neatidėliotinų priemonių siekiant užkirsti kelią tolesniems diskriminavimo, priešiškumo ir smurto prieš mažumas veiksmams arba tokių veiksmų skatinimui; tikisi, kad Nobelio taikos premijos ir Sacharovo premijos laureatė Aung San Suu Kyi pasinaudos įvairiomis savo pozicijomis Mianmaro vyriausybėje tam, kad būtų greičiau rastas šio klausimo sprendimas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl to, kad tam tikrais atvejais bepilietybės statusas panaudojamas tam tikroms bendruomenėms marginalizuoti ir jų teisėms atimti; mano, kad mažumų teisinė, politinė ir socialinė įtrauktis yra pagrindinis perėjimo prie demokratijos elementas ir kad išsprendus bepilietybės problemą pagerėtų socialinė sanglauda ir politinis stabilumas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad bepilietybė gali lemti dideles humanitarines krizes, ir pakartoja, kad asmenys be pilietybės turėtų turėti galimybę pasinaudoti humanitarinėmis programomis; pabrėžia tai, kad bepilietybė dažnai reiškia, kad nėra galimybių gauti išsilavinimo, sveikatos priežiūros paslaugų, darbo, nėra judėjimo laisvės ir saugumo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra susirūpinęs dėl to, kad nėra duomenų apie asmenis be pilietybės Pietų ir Pietryčių Azijoje ir turima labai mažai duomenų arba jų nėra apie bepilietybę, pavyzdžiui, Butane, Indijoje, Nepale ir Rytų Timore; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad, pavyzdžiui, nors esama bendrų skaičių, nėra neapibendrintų duomenų apie moteris, vaikus ir kitas pažeidžiamas asmenų grupes; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šio informacijos trūkumo yra sudėtingiau parengti tikslinius veiksmus, taip pat ir vykdant UNHCR bepilietybės panaikinimo iki 2024 m. kampaniją; primygtinai ragina Pietų ir Pietryčių Azijos šalis pateikti patikimus ir viešus neapibendrintus duomenis apie bepilietybę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad esama ir tokių teigiamų pavyzdžių kaip 2016 m. gegužės mėn. Filipinų iniciatyva atsižvelgti į duomenų apie pilietybės neturinčių vaikų kiekį ir apie jų padėtį regione poreikį; ragina ES pasisiūlyti bendradarbiauti ir padėti išsamiai įvertinti bepilietybės padėtį ir nustatyti projektus bepilietybei šiame regione panaikinti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad Brunėjaus, Malaizijos ir Nepalo valstybėse taikomi dėl lyties diskriminuojamieji teisės aktai; pabrėžia būtinybę peržiūrėti su pilietybės teisės aktais susijusias nuostatas, visų pirma Vaiko teisių konvencijoje ir Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina teigiamus pokyčius šiame regione ir Filipinų, Vietnamo ir Tailando pastangas ir ragina šio regiono šalis bendradarbiauti ir dalytis gerais pavyzdžiais ir pastangomis, kad visame regione neliktų asmenų be pilietybės; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena pilietybės neturėjusių asmenų padėtį regione ir žmogaus teisių dalyvavimo principą; remia dėl bepilietybės nukentėjusių bendruomenių ir buvusių asmenų be pilietybės įtraukimą į vystymosi projektus ir planavimą; ragina vyriausybes ir vystymosi projektų vykdytojus spręsti pilietybės neturėjusių asmenų diskriminacijos problemą, vadovaujantis Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 4 straipsnio 1 dalimi, kurioje siekiama paspartinti de facto lygybę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nors pripažįsta valstybių suverenumą tokiais klausimais kaip pilietybė, primygtinai ragina šalis, kuriose yra gyventojų be pilietybės, imtis konkrečių veiksmų siekiant išspręsti šį bepilietybės klausimą laikantis tarptautinėse konvencijose, kurias visas jos yra ratifikavusios, visų pirma Vaiko teisių konvencijoje, įtvirtintų principų; atkreipia dėmesį į daugelį teigiamų pokyčių šiame regione; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę įsipareigoti laikytis aiškaus veiksmų plano, pagal kurį būtų visiškai įgyvendintas 1997 m. Čitagongo kalvų ruožo taikos susitarimas ir taip būtų galima reabilituoti perkeltuosius jumų tautų asmenis (angl. Jumma people), kurie šiuo metu gyvena Indijoje ir neturi pilietybės; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina valstybes įgyvendinti apsaugos priemonę, kuri įtvirtinta ir 1961 m. Konvencijoje dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo, kad valstybėje gimusiam asmeniui taip pat būtų suteikta tos valstybės pilietybė, jei kitu atveju šis asmuo liktų be pilietybės; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia ypatingą dėmesį į bepilietybės ir socialinio ir ekonominio pažeidžiamumo sąsajas; primygtinai ragina besivystančių šalių vyriausybes, siekiant užkirsti kelią pilietybės atsisakymui, praradimui ar atėmimui diskriminaciniais pagrindais, priimti nešališkus pilietybės įstatymus ir įgyvendinti prieinamas, nebrangias ir nediskriminacines pilietybės suteikimą patvirtinančių dokumentų išdavimo procedūras; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Tarybos išvadose dėl 2015–2019 m. ES veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje prisiimtą įsipareigojimą palaikant santykius su prioritetinėmis šalimis spręsti bepilietybės klausimą ir, be to, pritaria Tarybos įsipareigojimui stiprinti savo santykius su ASEAN; rekomenduoja, kad pastangos būtų skiriamos ne tik dėl konfliktų, priverstinio gyventojų perkėlimo ir valstybių iširimo atsiradusiems gyventojams be pilietybės, bet ir kitiems susijusiems aspektams, pvz., bepilietybei dėl diskriminacijos ir dėl nevykdomos gimimų ir civilinės registracijos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena 2015–2019 m. ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje pažadėtą veiksmą dėl bendros Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) sistemos sukūrimo klausimams dėl bepilietybės trečiosiose šalyse kelti; pabrėžia, kad oficialios sistemos sukūrimas ir sklaida būtų naudinga Europos Sąjungai remiant UNHCR tikslą iki 2024 m. panaikinti bepilietybę pasaulyje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES remti pasaulinių sprendimų bepilietybei panaikinti rengimą kartu su konkrečiomis regioninėmis ir vietos strategijomis, nes universalaus metodo nepakaks bepilietybės problemai veiksmingai išspręsti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad ES turėtų stipriau pabrėžti didelį bepilietybės poveikį pasaulinėms problemoms, pvz., skurdo panaikinimui, Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimui, vaiko teisių rėmimui ir būtinybei spręsti neteisėtos migracijos ir prekybos žmonėmis klausimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad priimtas darnaus vystymosi tikslas Nr. 16.9, pagal kurį numatoma, kad visiems asmenims turėtų būti suteikta teisinė tapatybė ir gimimo registravimas; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad bepilietybė nėra aiškiai paminėta Darbotvarkėje iki 2030 m. nei kaip diskriminavimo pagrindas, nei kaip skurdo mažinimo tikslas; ragina ES ir jos valstybes nares apsvarstyti galimybę bepilietybės rodiklius įtraukti į savo stebėsenos ir ataskaitų teikimo įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus mechanizmus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia veiksmingos komunikacijos strategijos bepilietybės klausimais svarbą siekiant padidinti informuotumą šiuo klausimu; ragina ES daugiau ir geriau informuoti apie bepilietybę bendradarbiaujant su UNHCR ir per savo delegacijas susijusiose trečiosiose šalyse ir skirti daug dėmesio dėl bepilietybės kylantiems žmogaus teisių pažeidimams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina ES parengti visapusišką strategiją dėl bepilietybės, pagrįstą dviem priemonių rinkiniais; mano, kad pirmasis rinkinys turėtų būti skirtas skubiems atvejams, o antrajame turėtų būti apibrėžtos ilgalaikės priemonės bepilietybei panaikinti; mano, kad strategijoje pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas ribotam prioritetų skaičiui ir kad skubiais atvejais ES turėtų imtis vadovaujamo vaidmens, kad padidintų informuotumą apie bepilietybę tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad ES visapusišką strategiją dėl bepilietybės turėtų būti įmanoma pritaikyti konkretiems atvejams, su kuriais susiduria pilietybės neturintys asmenys; pabrėžia, kad norint nustatyti tinkamas priemones, reikia atskirti bepilietybę dėl administracinių gebėjimų stokos ir bepilietybę dėl diskriminacinės valstybės politikos tam tikrų bendruomenių ar mažumų atžvilgiu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rekomenduoja, kad valstybės narės pirmenybę skirtų paramai teigiamiems pokyčiams sprendžiant bepilietybės klausimą Pietų ir Pietryčių Azijoje, ir siūlo naują visapusišką politinį požiūrį, kuris apimtų:






  — | valstybių raginimą prisijungti prie konvencijų bepilietybės klausimais pabrėžiant jų naudą dvišaliams ryšiams parlamentų, ministerijų ir kitais lygmenimis; |
| --- | --- | --- |

22.

—

valstybių raginimą prisijungti prie konvencijų bepilietybės klausimais pabrėžiant jų naudą dvišaliams ryšiams parlamentų, ministerijų ir kitais lygmenimis;

| — | ASEAN sektorinių organizacijų ir SAARC rėmimą padedant atitinkamoms jų valstybėms narėms, kad būtų toliau įgyvendinama teisė į pilietybę ir naikinama bepilietybė; |
| --- | --- |

—

ASEAN sektorinių organizacijų ir SAARC rėmimą padedant atitinkamoms jų valstybėms narėms, kad būtų toliau įgyvendinama teisė į pilietybę ir naikinama bepilietybė;

| — | konvencijų bepilietybės klausimu vertės pabrėžimą daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

—

konvencijų bepilietybės klausimu vertės pabrėžimą daugiašaliuose forumuose;

| — | darbą su valstybėmis siekiant propaguoti privalumus, kuriuos teikia nacionalinių tarpsektorinių, neapibendrintų ir patikrinamų duomenų apie asmenis be pilietybės ir nenustatytos pilietybės asmenis rinkimas, nes asmenų be pilietybės identifikavimas yra pirmasis žingsnis atitinkamoms valstybėms, kad būtų galima imtis būtinų veiksmų bepilietybei panaikinti; surinkti duomenys bus naudojami registravimo, dokumentavimo, viešųjų paslaugų teikimo, teisės ir tvarkos palaikymo ir vystymosi planavimo tikslais; |
| --- | --- |

—

darbą su valstybėmis siekiant propaguoti privalumus, kuriuos teikia nacionalinių tarpsektorinių, neapibendrintų ir patikrinamų duomenų apie asmenis be pilietybės ir nenustatytos pilietybės asmenis rinkimas, nes asmenų be pilietybės identifikavimas yra pirmasis žingsnis atitinkamoms valstybėms, kad būtų galima imtis būtinų veiksmų bepilietybei panaikinti; surinkti duomenys bus naudojami registravimo, dokumentavimo, viešųjų paslaugų teikimo, teisės ir tvarkos palaikymo ir vystymosi planavimo tikslais;

| — | nuolatinį pabrėžimą, kad gimimo registravimas turi būti nemokamas, lengvai prieinamas ir vykdomas nediskriminuojant; |
| --- | --- |

—

nuolatinį pabrėžimą, kad gimimo registravimas turi būti nemokamas, lengvai prieinamas ir vykdomas nediskriminuojant;

| — | nuolatinį pabrėžimą, kad nacionalinė atpažinties duomenų administravimo tvarka turi apimti ir suteikti tapatybės dokumentus visiems teritorijoje esantiems asmenims, kuriems gali kilti bepilietybės rizika arba kurie gali neturėti pilietybės, įskaitant sunkiai pasiekiamas ir marginalizuotas grupes; |
| --- | --- |

—

nuolatinį pabrėžimą, kad nacionalinė atpažinties duomenų administravimo tvarka turi apimti ir suteikti tapatybės dokumentus visiems teritorijoje esantiems asmenims, kuriems gali kilti bepilietybės rizika arba kurie gali neturėti pilietybės, įskaitant sunkiai pasiekiamas ir marginalizuotas grupes;

| — | Pietų ir Pietryčių Azijos šalių rėmimą, siekiant kiekvienam asmeniui, įskaitant pilietybės neturinčius vaikus, užtikrinti galimybę gauti išsilavinimą, nes pilietybės neturintiems vaikams kyla daug kliūčių siekiant gauti vienodas išsilavinimo galimybes; |
| --- | --- |

—

Pietų ir Pietryčių Azijos šalių rėmimą, siekiant kiekvienam asmeniui, įskaitant pilietybės neturinčius vaikus, užtikrinti galimybę gauti išsilavinimą, nes pilietybės neturintiems vaikams kyla daug kliūčių siekiant gauti vienodas išsilavinimo galimybes;

| — | svarbaus novatoriškų technologijų vaidmens skatinimą naudojant skaitmenines gimimų registravimo programas, kad būtų pagerinta registracija ir įrašų archyvavimas; |
| --- | --- |

—

svarbaus novatoriškų technologijų vaidmens skatinimą naudojant skaitmenines gimimų registravimo programas, kad būtų pagerinta registracija ir įrašų archyvavimas;

| — | problemos dėl nacionalinių teisės aktų turinio ir taikymo ir dėl šališko teisės į pilietybę atėmimo arba nesuteikimo etniniu pagrindu sprendimą, nes tai yra pagrindinė bepilietybės šiame regione priežastis; |
| --- | --- |

—

problemos dėl nacionalinių teisės aktų turinio ir taikymo ir dėl šališko teisės į pilietybę atėmimo arba nesuteikimo etniniu pagrindu sprendimą, nes tai yra pagrindinė bepilietybės šiame regione priežastis;

| — | šio regiono valstybių raginimą atsižvelgti į moterų poreikius ir spręsti problemas, susijusias su seksualiniu smurtu ir smurtu dėl lyties, taikant žmogaus teisėmis ir bendruomene pagrįstus metodus, visų pirma prekybos žmonėmis aukoms; |
| --- | --- |

—

šio regiono valstybių raginimą atsižvelgti į moterų poreikius ir spręsti problemas, susijusias su seksualiniu smurtu ir smurtu dėl lyties, taikant žmogaus teisėmis ir bendruomene pagrįstus metodus, visų pirma prekybos žmonėmis aukoms;

| — | pilietybės įstatymų ir diskriminacijos dėl lyties klausimo sprendimą, nes kai kuriose šalyse sudaromos sudėtingos sąlygos arba visiškai neįmanoma motinoms perduoti pilietybę savo vaikams; |
| --- | --- |

—

pilietybės įstatymų ir diskriminacijos dėl lyties klausimo sprendimą, nes kai kuriose šalyse sudaromos sudėtingos sąlygos arba visiškai neįmanoma motinoms perduoti pilietybę savo vaikams;

| — | užtikrinimą, kad visi ES finansuojami vystymosi ir humanitarinės pagalbos projektai būtų rengiami taip, kad į juos prireikus visada būtų įtraukiamas bepilietybės klausimo sprendimas; |
| --- | --- |

—

užtikrinimą, kad visi ES finansuojami vystymosi ir humanitarinės pagalbos projektai būtų rengiami taip, kad į juos prireikus visada būtų įtraukiamas bepilietybės klausimo sprendimas;

| — | atitinkamų ES institucijų ir veikėjų gebėjimo suprasti, vertinti bepilietybės problemas, planuoti jų sprendimą ir apie jas pranešti stiprinimą, reguliaraus ataskaitų teikimo apie ES laimėjimus kovojant su bepilietybe nustatymą, įskaitant skyriaus apie bepilietybę įtraukimą į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje; |
| --- | --- |

—

atitinkamų ES institucijų ir veikėjų gebėjimo suprasti, vertinti bepilietybės problemas, planuoti jų sprendimą ir apie jas pranešti stiprinimą, reguliaraus ataskaitų teikimo apie ES laimėjimus kovojant su bepilietybe nustatymą, įskaitant skyriaus apie bepilietybę įtraukimą į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje;

| — | užtikrinimą, kad bepilietybė, tautybė ir pilietybė būtų tinkamai įtraukiamos į šalių žmogaus teisių ir demokratijos strategijas ir jos būtų grindžiamos principu, pagal kurį visi, neišskiriant lyties, rasės, spalvos, odos, tikėjimo, religijos, tautybės, pilietybės ar priklausymo etninei mažumai, turi teisę į pilietybę; bepilietybės klausimo kėlimą kiekvienoje politinėje ir žmogaus teisių diskusijoje su susijusiomis šalimis; |
| --- | --- |

—

užtikrinimą, kad bepilietybė, tautybė ir pilietybė būtų tinkamai įtraukiamos į šalių žmogaus teisių ir demokratijos strategijas ir jos būtų grindžiamos principu, pagal kurį visi, neišskiriant lyties, rasės, spalvos, odos, tikėjimo, religijos, tautybės, pilietybės ar priklausymo etninei mažumai, turi teisę į pilietybę; bepilietybės klausimo kėlimą kiekvienoje politinėje ir žmogaus teisių diskusijoje su susijusiomis šalimis;

| — | ES žmogaus teisių gairių dėl bepilietybės parengimą siekiant pateikti konkrečius išmatuojamus tikslus, susijusius su ES pastangomis visame pasaulyje panaikinti bepilietybę; |
| --- | --- |

—

ES žmogaus teisių gairių dėl bepilietybės parengimą siekiant pateikti konkrečius išmatuojamus tikslus, susijusius su ES pastangomis visame pasaulyje panaikinti bepilietybę;

| — | dialogo dėl bepilietybės Pietų ir Pietryčių Azijoje su atitinkamomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis bei su kaimyninėmis Pietų ir Pietryčių Azijos šalimis ir kitomis aktyviomis šio regiono valstybėmis stiprinimą; |
| --- | --- |

—

dialogo dėl bepilietybės Pietų ir Pietryčių Azijoje su atitinkamomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis bei su kaimyninėmis Pietų ir Pietryčių Azijos šalimis ir kitomis aktyviomis šio regiono valstybėmis stiprinimą;

| — | užtikrinimą, kad rinkimų stebėjimo misijų dalyviai žinotų apie bepilietybės problemas, kai tai reikalinga; |
| --- | --- |

—

užtikrinimą, kad rinkimų stebėjimo misijų dalyviai žinotų apie bepilietybės problemas, kai tai reikalinga;

| — | būtinybės įgalinti regionines žmogaus teisių organizacijas pabrėžimą, kad jos galėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį identifikuojant ir pašalinant bepilietybės atvejus; |
| --- | --- |

—

būtinybės įgalinti regionines žmogaus teisių organizacijas pabrėžimą, kad jos galėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį identifikuojant ir pašalinant bepilietybės atvejus;

| — | vystomojo bendradarbiavimo priemonės, Europos plėtros fondo ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės biudžetuose tinkamų lėšų numatymą NVO ir kitoms organizacijoms, kurios dirba asmenų be pilietybės bendruomenių labui; pilietinės visuomenės organizacijų ir asmenų be pilietybės bendruomenių partnerystės rėmimą, siekiant įgalinti jas kovoti už savo teises; |
| --- | --- |

—

vystomojo bendradarbiavimo priemonės, Europos plėtros fondo ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės biudžetuose tinkamų lėšų numatymą NVO ir kitoms organizacijoms, kurios dirba asmenų be pilietybės bendruomenių labui; pilietinės visuomenės organizacijų ir asmenų be pilietybės bendruomenių partnerystės rėmimą, siekiant įgalinti jas kovoti už savo teises;

| — | šalių koordinavimo skatinimą siekiant spręsti bepilietybės klausimą, ypač kai tai turi tarpvalstybinių pasekmių, ir keitimosi geriausia patirtimi įtraukimą įgyvendinant tarptautinius kovos su bepilietybe standartus; |
| --- | --- |

—

šalių koordinavimo skatinimą siekiant spręsti bepilietybės klausimą, ypač kai tai turi tarpvalstybinių pasekmių, ir keitimosi geriausia patirtimi įtraukimą įgyvendinant tarptautinius kovos su bepilietybe standartus;

| — | tolesnių veiksmų, kaip antai informuotumo didinimo ir techninės paramos viešosioms administracijoms kaip gebėjimų stiprinimo priemonės, taip pat ir vietos lygmeniu, užtikrinimą, kai reikia praktiškai įgyvendinti teigiamus pokyčius, kaip antai Tailande, Filipinuose, Vietname ir Bangladeše, kur bihariams buvo atkurta pilietybė ir jų teisė balsuoti; |
| --- | --- |

—

tolesnių veiksmų, kaip antai informuotumo didinimo ir techninės paramos viešosioms administracijoms kaip gebėjimų stiprinimo priemonės, taip pat ir vietos lygmeniu, užtikrinimą, kai reikia praktiškai įgyvendinti teigiamus pokyčius, kaip antai Tailande, Filipinuose, Vietname ir Bangladeše, kur bihariams buvo atkurta pilietybė ir jų teisė balsuoti;

| 23. | ragina Brunėjaus Darusalamo, Malaizijos ir Nepalo vyriausybes kovoti su jų nacionaliniuose teisės aktuose esančiomis diskriminacijos dėl lyties nuostatomis ir propaguoti vaikų teisę į pilietybę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į bepilietybės ir priverstinio gyventojų perkėlimo sąsają, ypač konfliktiniuose regionuose; primena tai, kad mažiausiai 1,5 milijono pasaulyje gyvenančių asmenų be pilietybės yra pabėgėliai ar buvę pabėgėliai, įskaitant daug jaunų moterų ir mergaičių; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad su bepilietybe pasaulyje susiję duomenys yra labai netikslūs ir ne visada užregistruoti ir kad turimi duomenys grindžiami skirtingomis apibrėžtimis; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę patvirtinti vienodą apibrėžtį ir spręsti klausimus, susijusius su duomenų rinkimo spragomis, siekiant nustatyti bepilietybės mastą besivystančiose šalyse, visų pirma padedant vietos valdžios institucijoms parengti atitinkamus asmenų be pilietybės kiekybinio nustatymo, identifikavimo ir registravimo metodus, ir stiprinti jų statistinius gebėjimus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją pradėti rengti gerosios patirties mainus tarp valstybių narių, skatina aktyviai koordinuoti nacionalines ryšių bepilietybės klausimais palaikymo institucijas ir palankiai vertina kampaniją #IBelong; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad labai svarbi 1954 m. Konvencija dėl asmenų be pilietybės statuso ir 1961 m. Konvencija dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo, pagal kurias reikalaujama nustatyti teisines asmenų be pilietybės identifikavimo ir apsaugos bei bepilietybės prevencijos sistemas ir kurios gali būti svarbus pradinis žingsnis valstybėse narėse, kurios nori daryti pažangą sprendžiant bepilietybės problemą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina ES paramą asmenims be pilietybės Pietų ir Pietryčių Azijoje pasitelkiant įvairias priemones ir ragina Sąjungą toliau stengtis, kad bepilietybės poveikio vystymuisi, taikai ir stabilumui klausimas būtų sprendžiamas kaip neatsiejama vystomojo bendradarbiavimo programų ir apskritai išorės veiksmų dalis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  http://www.unhcr.org/excom/exconc/453497302/conclusion-identification-prevention-reduction-statelessness-protection.html

(2)  http://www.unhcr.org/protection/statelessness/54621bf49/global-action-plan-end-statelessness-2014-2024.html

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/vienna.pdf

(4)  http://www.refworld.org/docid/54620fb54.html

(5)  http://www.asean.org/wp-content/uploads/images/ASEAN_RTK_2014/6_AHRD_Booklet.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/council_conclusions_on_the_action_plan_on_human_rights_and_democracy_2015_-_2019.pdf

(7)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/12/04-council-adopts-conclusions-on-statelessness/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/20-fac-conclusions-myanmar-burma/

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0404.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0316.

(12)  OL C 316, 2016 8 30, p. 141.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/25

---

P8_TA(2017)0248

Tarpvalstybinis įmonių jungimasis ir skaidymas

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo (2016/2065(INI))

(2018/C 331/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49, 54 ir 153 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49, 54 ir 153 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 17 d. Tarybos šeštąją direktyvą 82/891/EEB, pagrįstą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl akcinių bendrovių skaidymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 17 d. Tarybos šeštąją direktyvą 82/891/EEB, pagrįstą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl akcinių bendrovių skaidymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto (3),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvą 2001/86/EB, papildančią Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvą 2001/86/EB, papildančią Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (4),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje (5),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrovių teisės ir įmonių valdymo veiksmų planas. Šiuolaikinė teisinė sistema didesniam akcininkų aktyvumui ir įmonių tvarumui užtikrinti“ (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrovių teisės ir įmonių valdymo veiksmų planas. Šiuolaikinė teisinė sistema didesniam akcininkų aktyvumui ir įmonių tvarumui užtikrinti“ (COM(2012)0740),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl Europos bendrovių teisės ateities (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl Europos bendrovių teisės ateities (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonės registruotosios buveinės perkėlimo į kitą šalį (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonės registruotosios buveinės perkėlimo į kitą šalį (7),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Teisingos, konkurencingos ir stabilios pelno mokesčio sistemos kūrimas Europos Sąjungoje“ (COM(2016)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Teisingos, konkurencingos ir stabilios pelno mokesčio sistemos kūrimas Europos Sąjungoje“ (COM(2016)0682),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimus dėl įsisteigimo laisvės, pirmiausia į sprendimus bylose SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd / Commissioners of Inland Revenue (9)
  , CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG / Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam / Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV / Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd / Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15) bei The Queen / H. M. Treasury ir Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail ir General Trust plc. (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimus dėl įsisteigimo laisvės, pirmiausia į sprendimus bylose SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd / Commissioners of Inland Revenue (9)
  , CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG / Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam / Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV / Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd / Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15) bei The Queen / H. M. Treasury ir Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail ir General Trust plc. (16),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. spalio mėn. atsakomąjį pareiškimą, kuriame pateikiama atsakymų į klausimus, pateiktus per viešąsias konsultacijas dėl tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo, vykusias tarp 2014 m. rugsėjo 8 d. ir 2015 m. vasario 2 d., santrauka (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. spalio mėn. atsakomąjį pareiškimą, kuriame pateikiama atsakymų į klausimus, pateiktus per viešąsias konsultacijas dėl tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo, vykusias tarp 2014 m. rugsėjo 8 d. ir 2015 m. vasario 2 d., santrauka (17),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento C teminio skyriaus (Piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2016 m. birželio mėn. tyrimą Cross-border mergers and divisions, transfers of seat: is there a need to legislate? („Ar būtina priimti teisės aktus, susijusius su buveinės perkėlimu tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo atvejais?“) (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento C teminio skyriaus (Piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2016 m. birželio mėn. tyrimą Cross-border mergers and divisions, transfers of seat: is there a need to legislate? („Ar būtina priimti teisės aktus, susijusius su buveinės perkėlimu tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo atvejais?“) (18),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2015 m. gruodžio mėn. tyrimą Ex-post analysis of the EU framework in the area of Cross-border mergers and divisions („ES tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo sistemos ex post analizė“) (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2015 m. gruodžio mėn. tyrimą Ex-post analysis of the EU framework in the area of Cross-border mergers and divisions („ES tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo sistemos ex post analizė“) (19),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos komunikatą „2017 m. Komisijos darbo programa. Sauganti, galių teikianti ir ginanti Europa“ (COM(2016)0710), ypač į jos II skyriaus 4 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos komunikatą „2017 m. Komisijos darbo programa. Sauganti, galių teikianti ir ginanti Europa“ (COM(2016)0710), ypač į jos II skyriaus 4 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą bei 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą bei 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0190/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0190/2017),

| A. | kadangi išsamios bendrovių teisės reformos poveikis Europos konkurencingumui yra didelis, o norint visapusiškai įgyvendinti direktyvą dėl tarpvalstybinio susijungimo susiduriama su kliūtimis; |
| --- | --- |

A.

kadangi išsamios bendrovių teisės reformos poveikis Europos konkurencingumui yra didelis, o norint visapusiškai įgyvendinti direktyvą dėl tarpvalstybinio susijungimo susiduriama su kliūtimis;

| B. | kadangi iki šiol neparengtas Europos Sąjungos teisės aktas dėl tarpvalstybinio įmonių skaidymo; kadangi, esant dabartinei padėčiai, susijusios įmonės susiduria su akivaizdžiais procedūriniais, administraciniais ir finansiniais sunkumais bei piktnaudžiavimo ir dempingo rizika; |
| --- | --- |

B.

kadangi iki šiol neparengtas Europos Sąjungos teisės aktas dėl tarpvalstybinio įmonių skaidymo; kadangi, esant dabartinei padėčiai, susijusios įmonės susiduria su akivaizdžiais procedūriniais, administraciniais ir finansiniais sunkumais bei piktnaudžiavimo ir dempingo rizika;

| C. | kadangi Parlamentas nuolat ryžtingai ragino parengti ES teisės aktą dėl tarpvalstybinio įmonių registruotos ar tikrosios buveinės perkėlimo; kadangi dauguma suinteresuotųjų šalių plačiai remia Parlamento raginimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas nuolat ryžtingai ragino parengti ES teisės aktą dėl tarpvalstybinio įmonių registruotos ar tikrosios buveinės perkėlimo; kadangi dauguma suinteresuotųjų šalių plačiai remia Parlamento raginimus;

| D. | kadangi, siekiant gerinti įmonių judumą ES viduje, svarbu, kad būtų taikoma bendra teisinė įmonių jungimosi, skaidymo ir perkėlimo sistema; |
| --- | --- |

D.

kadangi, siekiant gerinti įmonių judumą ES viduje, svarbu, kad būtų taikoma bendra teisinė įmonių jungimosi, skaidymo ir perkėlimo sistema;

| E. | kadangi ne visos valstybės narės, kuriose buvo vykdomos tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo arba registruotos ar tikrosios buveinės perkėlimo operacijos, yra parengusios taisykles, pagal kurias darbuotojams būtų užtikrinamos teisės į konsultacijas, informavimą ir dalyvavimą priimant sprendimus; |
| --- | --- |

E.

kadangi ne visos valstybės narės, kuriose buvo vykdomos tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo arba registruotos ar tikrosios buveinės perkėlimo operacijos, yra parengusios taisykles, pagal kurias darbuotojams būtų užtikrinamos teisės į konsultacijas, informavimą ir dalyvavimą priimant sprendimus;

| F. | kadangi perkeliant registruotą buveinę neturėtų būti apeinami Europos Sąjungos ir kilmės valstybių narių teisėje nustatyti teisiniai, socialiniai ir mokestiniai reikalavimai, priešingai, turėtų būti siekiama sukurti vienodą teisinę sistemą, pagal kurią būtų užtikrinamas maksimalus procedūrų skaidrumas ir paprastumas bei kovojama su mokestiniu sukčiavimu; |
| --- | --- |

F.

kadangi perkeliant registruotą buveinę neturėtų būti apeinami Europos Sąjungos ir kilmės valstybių narių teisėje nustatyti teisiniai, socialiniai ir mokestiniai reikalavimai, priešingai, turėtų būti siekiama sukurti vienodą teisinę sistemą, pagal kurią būtų užtikrinamas maksimalus procedūrų skaidrumas ir paprastumas bei kovojama su mokestiniu sukčiavimu;

| G. | kadangi atitinkamame ES acquis darbuotojams užtikrinamos įvairiausios teisės, susijusios su informavimu, konsultavimusi ir dalyvavimu; kadangi Direktyvoje 2009/38/EB (20) ir Direktyvoje 2005/56/EB užtikrinamas tarpvalstybinių darbuotojų dalyvavimas ir nustatomas anksčiau turėtų teisių principas; kadangi manoma, kad buveinės perkėlimo atveju šios darbuotojų teisės taip pat turėtų būti apsaugotos; |
| --- | --- |

G.

kadangi atitinkamame ES acquis darbuotojams užtikrinamos įvairiausios teisės, susijusios su informavimu, konsultavimusi ir dalyvavimu; kadangi Direktyvoje 2009/38/EB (20) ir Direktyvoje 2005/56/EB užtikrinamas tarpvalstybinių darbuotojų dalyvavimas ir nustatomas anksčiau turėtų teisių principas; kadangi manoma, kad buveinės perkėlimo atveju šios darbuotojų teisės taip pat turėtų būti apsaugotos;

| H. | kadangi visos naujos iniciatyvos Europos bendrovių teisės srityje turėtų būti pagrįstos išsamiu esamų formų bendrovių teisės vertinimu ir analize, svarbiais ESTT sprendimais dėl tarpvalstybinio bendrovių judumo bei poveikio vertinimais, kurie atspindėtų visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant akcininkus, kreditorius, investuotojus ir darbuotojus, interesus, užtikrinant subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi; |
| --- | --- |

H.

kadangi visos naujos iniciatyvos Europos bendrovių teisės srityje turėtų būti pagrįstos išsamiu esamų formų bendrovių teisės vertinimu ir analize, svarbiais ESTT sprendimais dėl tarpvalstybinio bendrovių judumo bei poveikio vertinimais, kurie atspindėtų visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant akcininkus, kreditorius, investuotojus ir darbuotojus, interesus, užtikrinant subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi;

Horizontalieji klausimai

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu sukurti sistemą, pagal kurią būtų visapusiškai reglamentuojamas įmonių judumas Europos lygmeniu, siekiant supaprastinti procedūras ir reikalavimus, taikytinus perkėlimo, skaidymo ir susijungimo atvejais, ir užkirsti kelią piktnaudžiavimui bei fiktyviam perkėlimui socialinio ar mokesčių dempingo tikslais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją skirti dėmesio viešųjų konsultacijų dėl galimos Direktyvos 2005/56/EB peržiūros ir galimybės taikyti teisinę sistemą tarpvalstybiniam įmonių skaidymui reglamentuoti, vykusių tarp 2014 m. rugsėjo 8 d. ir 2015 m. vasario 2 d., rezultatams; primena, kad, kaip matyti iš konsultacijų rezultatų, pasiektas tam tikras konsensusas dėl prioritetų, susijusių su tarpvalstybinio įmonių susijungimo ir skaidymo teisės aktais, siekiant stiprinti vidaus rinką ir darbuotojų teises; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad į būsimuosius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl įmonių judumo turėtų būti įtrauktos maksimalaus suderinimo nuostatos, pirmiausia kalbant apie procedūrinius standartus ir su įmonių valdymu susijusių – ypač smulkesnių – veikėjų teises, ir pagal jį numatytas taikymo išplėtimas įtraukiant visus subjektus, kurie, remiantis SESV 54 straipsniu, apibrėžiami kaip įmonė, o tada imtasi kitų sektoriaus taisyklių, pvz., susijusių su darbuotojų teisėmis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | laikosi nuomonės, jog taikant naująsias įmonių susijungimo, skaidymo ir buveinių perkėlimo taisykles turėtų būti skatinamas įmonių judumas Sąjungoje, atsižvelgiant į jų verslo poreikius, susijusius su restruktūrizacija, kad būtų geriau pasinaudojama vidaus rinkos galimybėmis ir įmonėms būtų lengviau savo nuožiūra organizuoti savo veiklą, deramai užtikrinant darbuotojų atstovavimo teises; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu šalinti kliūtis, su kuriomis susiduriama dėl įstatymų kolizijos, siekiant nustatyti taikytiną nacionalinę teisę; mano, kad darbo teisių apsaugos klausimas galėtų būti sprendžiamas įvairiais ES teisės aktais, pirmiausia pasiūlymu dėl direktyvos dėl minimalių standartų užtikrinimo darbuotojams, taip pat dėl darbuotojų dalyvavimo įgyvendinant įvairių formų ES bendrovių teisę ir pagal ES teisę sukurtų stebėtojų tarybų veikloje; |
| --- | --- |

4.

Tarpvalstybinis įmonių susijungimas

| 5. | atkreipia ypatingą dėmesį į pozityvų Direktyvos 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas, poveikį: tai, kad ji padėjo supaprastinti tarpvalstybinį ribotos atsakomybės bendrovių jungimąsi Europos Sąjungoje, rodo oficialūs duomenys, patvirtinantys, jog pastaraisiais metais gerokai išaugo tarpvalstybinio įmonių susijungimo atvejų, be to, buvo apribotos su tuo susijusios išlaidos ir administracinės procedūros; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad Direktyvą 2005/56/EB būtina peržiūrėti, siekiant gerinti jos įgyvendinimą ir atsižvelgti į pastarojo meto pokyčius, susijusius tiek su ESTT praktika dėl įsisteigimo laisvės, tiek su ES bendrovių teise; mano, kad į būsimą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto Direktyvai 2005/56/EB iš dalies pakeisti turėtų būti įtrauktos naujos įmonių skaidymo taisyklės ir gairės dėl tolesnės teisėkūros įmonių judumo srityje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją atsižvelgti į 2015 m. spalio mėn. konsultacijos rezultatus, kurie aiškiai rodo, kad būtinas maksimalus susijungimų poveikį įvairioms verslo suinteresuotosioms šalims reglamentuojančių kriterijų suderinimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad pažangesnių taisyklių, susijusių su įvairiais įmonių valdymo subjektais ir kategorijomis, parengimas yra prioritetinis uždavinys ir kad panašios taisyklės turėtų būti rengiamos būsimų bendrų tarpvalstybinio įmonių skaidymo ir registruotos ar tikrosios buveinės perkėlimo modelių atžvilgiu; mano, kad nepaprastai svarbu supaprastinti tarpvalstybinio jungimosi procedūras aiškiau apibrėžiant teisinės dokumentacijos standartus – pradedant akcininkų informavimo ir susijungimo dokumentų rinkimo klausimais – bei naująją skaitmeninimo praktiką, tačiau turi būti išsaugoti pagrindiniai Direktyvoje 2005/56/EB nustatyti procedūriniai standartai ir reikalavimai (įskaitant pažymėjimų išdavimą prieš jungimąsi ir teisėtumo kontrolę remiantis jos 10 ir 11 straipsniais) bei išsaugoti su viešuoju interesu susiję elementai, pvz., teisinis tikrumas ir verslo duomenų registrų patikimumas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tikisi, jog nuostatos dėl darbuotojų teisių bus suformuluotos taip, kad atitinkamos įmonės Tarpvalstybinių susijungimų direktyva negalėtų naudotis tik savo registruotai ar tikrajai buveinei perkelti mokestinio, socialinio ar teisinio piktnaudžiavimo tikslais; pabrėžia, kad svarbu vengti dviprasmybių taikant nacionalines nuobaudas už teisės aktų dėl darbuotojų teisių nesilaikymą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad svarbu tobulinti tam tikrus esminius aspektus:






  — | turto ir įsipareigojimų valdymo principus, |
| --- | --- | --- |

10.

—

turto ir įsipareigojimų valdymo principus,

| — | turto vertinimo metodą, |
| --- | --- |

—

turto vertinimo metodą,

| — | kreditorių apsaugos taisykles, |
| --- | --- |

—

kreditorių apsaugos taisykles,

| — | kreditorių apsaugos laikotarpio pradžios datą ir trukmę, laikantis atsakomybės priskyrimo visuotiniam susirinkimui principo, |
| --- | --- |

—

kreditorių apsaugos laikotarpio pradžios datą ir trukmę, laikantis atsakomybės priskyrimo visuotiniam susirinkimui principo,

| — | bendrovių informacijos skelbimą naudojantis valstybių narių tarpusavyje sujungtais ir standartizuotais registrais, |
| --- | --- |

—

bendrovių informacijos skelbimą naudojantis valstybių narių tarpusavyje sujungtais ir standartizuotais registrais,

| — | smulkiųjų akcininkų teises, |
| --- | --- |

—

smulkiųjų akcininkų teises,

| — | minimalių standartų, susijusių su darbuotojų informavimu, konsultacijomis su jais ir jų dalyvavimu priimant sprendimus, nustatymą, |
| --- | --- |

—

minimalių standartų, susijusių su darbuotojų informavimu, konsultacijomis su jais ir jų dalyvavimu priimant sprendimus, nustatymą,

| — | tam tikras konkrečias procedūrinių reikalavimų taikymo išimtis; |
| --- | --- |

—

tam tikras konkrečias procedūrinių reikalavimų taikymo išimtis;

| 11. | mano, kad labai svarbu apsaugoti tam tikras smulkiųjų akcininkų teises, pvz., teisę atlikti su susijungimu susijusį tyrimą, teisę gauti kompensaciją akcininkui, kuris atsisako savo akcijų dalies priešindamasis susijungimui, ir teisę užginčyti valiutos keitimo kurso tinkamumą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pritaria galimybei nustatyti pagreitintas tarpvalstybines procedūras visų akcininkų konsensuso, darbuotojų nebuvimo arba bet kokio nereikšmingo poveikio kreditoriams atveju; |
| --- | --- |

12.

Tarpvalstybinis įmonių skaidymas

| 13. | primena, kad Direktyva 82/891/EEB reglamentuojamas tik įmonių skaidymas konkrečios valstybės narės viduje; pažymi, jog per Komisijos 2015 m. konsultaciją pažymėta, kad konkretūs įmonių skaidymo, apimančio keletą valstybių narių, atvejai reti, tačiau duomenys apie skaidymą valstybių narių viduje rodo, kad esama realios būtinybės parengti specialią ES tarpvalstybinio įmonių skaidymo sistemą; pabrėžia, kad naująja direktyva neturėtų būti naudojamasi kaip formalia priemone įmonei skaidyti, siekiant ieškoti palankesnio teisinio reglamentavimo ir išvengti pagal nacionalinę teisę numatytų teisinių prievolių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją atsižvelgti į svarų poveikį ekonomikai, kurį darytų teisės aktas dėl tarpvalstybinio įmonių skaidymo reglamentavimo, pvz., būtų supaprastinta organizacinė struktūra, užtikrinti geresni gebėjimai prisitaikyti ir naujos galimybės vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į ilgai trunkančias sudėtingas procedūras, kurias šiuo metu reikalaujama taikyti tarpvalstybinio įmonių skaidymo atveju ir kurios paprastai įgyvendinamos dviem etapais: iš pradžių įmonė skaidoma valstybės viduje, o tada vyksta tarpvalstybinis susijungimas; mano, kad, ES lygmeniu nustačius suderintus tarpvalstybinio įmonių skaidymo standartus, operacijos taptų paprastesnės, sumažintos procedūrų išlaidos ir sutrumpėtų jų trukmė; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu šalinti su įstatymų kolizija susijusias kliūtis, siekiant nustatyti taikytiną nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad kai kuriose valstybėse narėse ad hoc nacionalinės teisės aktai dėl tarpvalstybinio įmonių skaidymo tvarkos negalioja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad būsimoji teisėkūros iniciatyva dėl tarpvalstybinio įmonių skaidymo turėtų būti grindžiama principais ir reikalavimais, nustatytais atsižvelgiant į Tarpvalstybinio įmonių susijungimo direktyvą:






  — | procedūriniais ir supaprastinimo klausimais, įskaitant visus pagrindinius šiuo metu taikomus įmonių skaidymo metodus (padalijimą (angl. split-up), atskyrimą (angl. spin-off), perėmimą (angl. hive-down)), |
| --- | --- | --- |

18.

—

procedūriniais ir supaprastinimo klausimais, įskaitant visus pagrindinius šiuo metu taikomus įmonių skaidymo metodus (padalijimą (angl. split-up), atskyrimą (angl. spin-off), perėmimą (angl. hive-down)),

| — | kreditorių ir smulkiųjų akcininkų teisėmis vadovaujantis apsaugos ir veiksmingumo principais, |
| --- | --- |

—

kreditorių ir smulkiųjų akcininkų teisėmis vadovaujantis apsaugos ir veiksmingumo principais,

| — | darbuotojų dalyvavimo ir atstovavimo bei jų apsaugos standartų laikymusi, siekiant stiprinti darbuotojų apsaugą, ypač nuo socialinio dempingo, |
| --- | --- |

—

darbuotojų dalyvavimo ir atstovavimo bei jų apsaugos standartų laikymusi, siekiant stiprinti darbuotojų apsaugą, ypač nuo socialinio dempingo,

| — | apskaitos klausimais, |
| --- | --- |

—

apskaitos klausimais,

| — | turtu ir įsipareigojimais, |
| --- | --- |

—

turtu ir įsipareigojimais,

| — | taisyklių ir procedūrų, pvz., su akcijomis susijusių teisių, reikalavimų, susijusių su registracija ir ryšiais tarp verslo duomenų registrų, sandorio pabaigos data, minimaliu skaidymo sąlygų turiniu, daugumos taisyklėmis ir organu, įgaliotu stebėti sandorio tesėtumą ir tvarkingumą, derinimu; |
| --- | --- |

—

taisyklių ir procedūrų, pvz., su akcijomis susijusių teisių, reikalavimų, susijusių su registracija ir ryšiais tarp verslo duomenų registrų, sandorio pabaigos data, minimaliu skaidymo sąlygų turiniu, daugumos taisyklėmis ir organu, įgaliotu stebėti sandorio tesėtumą ir tvarkingumą, derinimu;

o

o o

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OL L 378, 1982 12 31, p. 47.

(2)  OL L 310, 2005 11 25, p. 1.

(3)  OL L 294, 2001 11 10, p. 1.

(4)  OL L 294, 2001 11 10, p. 22.

(5)  OL L 80, 2002 3 23, p. 29.

(6)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 78.

(7)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 5.

(8)  2005 m. gruodžio 13 d. Sprendimas SEVIC Systems AG, C-411/03, ECLI:EU:C:2005:762.

(9)  2006 m. rugsėjo 12 d. Sprendimas Cadbury Schweppes Overseas Ltd / Commissioners of Inland Revenue, C-196/04, ECLI:EU:C:2006:544.

(10)  2008 m. gruodžio 16 d. Sprendimas CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt., C-210/06, ECLI:EU:C:2008:723.

(11)  2012 m. liepos 12 d. Sprendimas VALE Építési kft., C-378/10, ECLI:EU:C:2012:440.

(12)  2016 m. balandžio 7 d. Sprendimas KA Finanz AG / Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group, C-483/14, ECLI:EU:C:2016:205.

(13)  2003 m. rugsėjo 30 d. Sprendimas Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam / Inspire Art Ltd., C-167/01, ECLI:EU:C:2003:512.

(14)  2002 m. lapkričio 5 d. Sprendimas Überseering BV / Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC), C-208/00, ECLI:EU:C:2002:632.

(15)  1999 m. kovo 9 d. Sprendimas Centros Ltd / Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, C-212/97, ECLI:EU:C:1999:126.

(16)  1988 m. rugsėjo 27 d. Sprendimas The Queen / H. M. Treasury ir Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail ir General Trust plc., C81/87, ECLI:EU:C:1988:456.

(17)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2014/cross-border-mergers-divisions/docs/summary-of-responses_en.pdf.

(18)  PE 556.960. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/556960/IPOL_STU(2016)556960_EN.pdf.

(19)  PE 593.796.

(20)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (OL L 122, 2009 5 16, p. 28).

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/30

---

P8_TA(2017)0253

Programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo vertinimas

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo vertinimo atsižvelgiant į jos tarpinį įvertinimą ir pasiūlymą dėl Devintosios bendrosios programos (2016/2147(INI))

(2018/C 331/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1314/2013 dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1314/2013 dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimą 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimą 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1292/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1292/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1312/2013/ES dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1312/2013/ES dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentus (ES) Nr. 557/2014, 558/2014, 559/2014, 560/2014 ir 561/2014 (7) ir 2014 m. birželio 16 d. Tarybos reglamentus (ES) Nr. 642/2014 (8) ir 721/2014 (9) dėl programos „Horizontas 2020“ lėšomis finansuojamų bendrų įmonių įsteigimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentus (ES) Nr. 557/2014, 558/2014, 559/2014, 560/2014 ir 561/2014 (7) ir 2014 m. birželio 16 d. Tarybos reglamentus (ES) Nr. 642/2014 (8) ir 721/2014 (9) dėl programos „Horizontas 2020“ lėšomis finansuojamų bendrų įmonių įsteigimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus Nr. 553/2014/ES, 554/2014/ES, 555/2014/ES ir 556/2014/ES (10), kuriais pagal 185 straipsnį sudaromos viešojo sektoriaus subjektų partnerystės, finansuojamos programos „Horizontas 2020“ lėšomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus Nr. 553/2014/ES, 554/2014/ES, 555/2014/ES ir 556/2014/ES (10), kuriais pagal 185 straipsnį sudaromos viešojo sektoriaus subjektų partnerystės, finansuojamos programos „Horizontas 2020“ lėšomis,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 3 d. paskelbtus aukšto lygio darbo grupės dokumentus dėl kuo didesnio ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų poveikio užtikrinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 3 d. paskelbtus aukšto lygio darbo grupės dokumentus dėl kuo didesnio ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų poveikio užtikrinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pateiktas 2014 ir 2015 m. programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo stebėjimo ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pateiktas 2014 ir 2015 m. programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo stebėjimo ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos mokslinių tyrimų erdvė: laikas ją įgyvendinti ir stebėti pažangą“ (COM(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos mokslinių tyrimų erdvė: laikas ją įgyvendinti ir stebėti pažangą“ (COM(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos gynybos veiksmų planas“ (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos gynybos veiksmų planas“ (COM(2016)0950),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje strategijos įgyvendinimas“ (COM(2016)0657), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje strategijos įgyvendinimas“ (COM(2016)0657),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (COM(2016)0178) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (COM(2016)0178) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0106),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atsakymas į aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitą dėl Septintosios bendrosios programos ex post vertinimo“ (COM(2016)0005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atsakymas į aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitą dėl Septintosios bendrosios programos ex post vertinimo“ (COM(2016)0005),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „2014 m. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos Europos Sąjungoje metinė ataskaita“ (COM(2015)0401), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „2014 m. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos Europos Sąjungoje metinė ataskaita“ (COM(2015)0401),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. ir 2015 m. Europos Komisijos ataskaitas „Socialinių ir humanitarinių mokslų integraciją į programą „Horizontas 2020“: dalyviai, biudžetas ir drausmė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. ir 2015 m. Europos Komisijos ataskaitas „Socialinių ir humanitarinių mokslų integraciją į programą „Horizontas 2020“: dalyviai, biudžetas ir drausmė“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Geresnis reglamentavimas skatinant inovacijomis grindžiamas investicijas ES lygmeniu“ (SWD(2015)0298), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Geresnis reglamentavimas skatinant inovacijomis grindžiamas investicijas ES lygmeniu“ (SWD(2015)0298),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos mokslinių tyrimų erdvė. 2014 m. pažangos ataskaita“ (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos mokslinių tyrimų erdvė. 2014 m. pažangos ataskaita“ (COM(2014)0575),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Moksliniai tyrimai ir inovacijos – atsinaujinusio augimo varomosios jėgos“ (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Moksliniai tyrimai ir inovacijos – atsinaujinusio augimo varomosios jėgos“ (COM(2014)0339),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Antroji Europos Sąjungos branduolinės energetikos švietimo ir mokymo padėties ataskaita“ (SWD(2014)0299), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Antroji Europos Sąjungos branduolinės energetikos švietimo ir mokymo padėties ataskaita“ (SWD(2014)0299),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ABT pavyzdinės iniciatyvos. Naujoviškas partneryste grindžiamas požiūris siekiant spręsti didžiuosius mokslinius iššūkius ir skatinti inovacijas Europoje“ (SWD(2014)0283), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ABT pavyzdinės iniciatyvos. Naujoviškas partneryste grindžiamas požiūris siekiant spręsti didžiuosius mokslinius iššūkius ir skatinti inovacijas Europoje“ (SWD(2014)0283),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Antrasis tarpinis jungtinių technologijų iniciatyvų bendrosios įmonės „Švarus dangus“, Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės ir Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės vertinimas“ COM(2014)0252), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Antrasis tarpinis jungtinių technologijų iniciatyvų bendrosios įmonės „Švarus dangus“, Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės ir Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės vertinimas“ COM(2014)0252),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Jungtinių technologijų iniciatyvų ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių vaidmuo ir poveikis įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ siekiant tvarių pramonės permainų“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Jungtinių technologijų iniciatyvų ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių vaidmuo ir poveikis įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ siekiant tvarių pramonės permainų“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos debesijos iniciatyvos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos debesijos iniciatyvos (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybei skirtų ES lėšų (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybei skirtų ES lėšų (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Sąveikos skatinant inovacijas: Europos struktūriniai ir investicijų fondai, programa „Horizontas 2020“ ir kiti Europos inovacijų fondai ir ES programos“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Sąveikos skatinant inovacijas: Europos struktūriniai ir investicijų fondai, programa „Horizontas 2020“ ir kiti Europos inovacijų fondai ir ES programos“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų, skirtų pažangiosios specializacijos (RIS3) iniciatyvai (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų, skirtų pažangiosios specializacijos (RIS3) iniciatyvai (16),

| — | atsižvelgdamas į darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0209/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0209/2017),

| A. | kadangi „Horizontas 2020“ yra didžiausia ES centralizuotai valdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų programa ir didžiausia pasaulyje viešai finansuojama mokslinių tyrimų ir inovacijų programa; |
| --- | --- |

A.

kadangi „Horizontas 2020“ yra didžiausia ES centralizuotai valdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų programa ir didžiausia pasaulyje viešai finansuojama mokslinių tyrimų ir inovacijų programa;

| B. | kadangi per derybas dėl programos „Horizontas 2020“ ir dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) Parlamentas ragino skirti 100 mlrd. eurų, o ne pradžioje sutartus 77 mlrd.; kadangi, jeigu norima, kad vykdant programą „Horizontas 2020“ būtų visapusiškai panaudotas kompetencijos potencialas ir tinkamai sprendžiamos socialinės problemos, kurias šiuo metu patiria Europos visuomenė, biudžetas yra labai nedidelis; |
| --- | --- |

B.

kadangi per derybas dėl programos „Horizontas 2020“ ir dabartinės daugiametės finansinės programos (DFP) Parlamentas ragino skirti 100 mlrd. eurų, o ne pradžioje sutartus 77 mlrd.; kadangi, jeigu norima, kad vykdant programą „Horizontas 2020“ būtų visapusiškai panaudotas kompetencijos potencialas ir tinkamai sprendžiamos socialinės problemos, kurias šiuo metu patiria Europos visuomenė, biudžetas yra labai nedidelis;

| C. | kadangi aukšto lygio darbo grupės ataskaita dėl kuo didesnio ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų poveikio užtikrinimo ir 2017 m. trečiajam ketvirčiui numatytas tarpinis vertinimas padės Devintosios bendrosios programos, pasiūlymas dėl kurios bus paskelbtas per pirmą 2018 m. pusmetį, struktūros ir turinio pagrindą; |
| --- | --- |

C.

kadangi aukšto lygio darbo grupės ataskaita dėl kuo didesnio ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų poveikio užtikrinimo ir 2017 m. trečiajam ketvirčiui numatytas tarpinis vertinimas padės Devintosios bendrosios programos, pasiūlymas dėl kurios bus paskelbtas per pirmą 2018 m. pusmetį, struktūros ir turinio pagrindą;

| D. | kadangi rengiant programą „Horizontas 2020“ ekonomikos ir finansų krizė buvo lemiamas veiksnys; kadangi nauji iššūkiai, naujos politinė, socialinės ir ekonominės paradigmos bei besitęsiančios visuotinės tendencijos tikriausiai formuos kitą bendrąją programą (BP); |
| --- | --- |

D.

kadangi rengiant programą „Horizontas 2020“ ekonomikos ir finansų krizė buvo lemiamas veiksnys; kadangi nauji iššūkiai, naujos politinė, socialinės ir ekonominės paradigmos bei besitęsiančios visuotinės tendencijos tikriausiai formuos kitą bendrąją programą (BP);

| E. | kadangi bendroji programa turi būti grindžiama Europos vertybėmis, mokslo nepriklausomybe, atvirumu, įvairove, aukštais europietiškais etikos standartais, socialine sanglauda ir vienodomis galimybėmis piliečiams naudotis programos teikiamais sprendimais ir atsakymais; |
| --- | --- |

E.

kadangi bendroji programa turi būti grindžiama Europos vertybėmis, mokslo nepriklausomybe, atvirumu, įvairove, aukštais europietiškais etikos standartais, socialine sanglauda ir vienodomis galimybėmis piliečiams naudotis programos teikiamais sprendimais ir atsakymais;

| F. | kadangi investicijos į MTTP yra labai svarbios Europos ekonominiam ir socialiniam vystymuisi bei pasauliniam konkurencingumui; kadangi aukštos kokybės mokslo svarba skatinant inovacijas ir ilgalaikius konkurencinius pranašumus turi atsispindėti 9-osios bendrosios programos finansavime; |
| --- | --- |

F.

kadangi investicijos į MTTP yra labai svarbios Europos ekonominiam ir socialiniam vystymuisi bei pasauliniam konkurencingumui; kadangi aukštos kokybės mokslo svarba skatinant inovacijas ir ilgalaikius konkurencinius pranašumus turi atsispindėti 9-osios bendrosios programos finansavime;

Programos „Horizontas 2020“ struktūra, filosofija ir įgyvendinimas

| 1. | mano, kad, praėjus daugiau kaip trejiems metams nuo programos „Horizontas 2020“ pradžios, atėjo laikas Parlamentui parengti savo poziciją dėl tarpinio programos vertinimo ir būsimos Devintosios bendrosios programos vizijos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad programos „Horizontas 2020“ tikslas – padėti kurti žiniomis ir inovacijomis grindžiamą visuomenę ir ekonomiką, stiprinti mokslinę ir technologinę bazę ir galiausiai Europos konkurencingumą pritraukiant papildomą nacionalinį viešojo ir privačiojo sektorių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) finansavimą ir padėti iki 2020 m. pasiekti tikslą 3 proc. BVP skirti MTTP; apgailestauja, kad ES 2015 m. investavo tik 2,03 proc. BVP, o konkretūs skaičiai įvairiose šalyse įvairuoja nuo 0,46 iki 3,26 proc. (17), ir pagrindiniai pasauliniai konkurentai lenkia ES MTTP skiriamų išlaidų atžvilgiu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE) tiesiogiai susiduria su konkurencija veiksmingiausiai pasaulyje mokslinius tyrimus atliekančiuose regionuose ir kad dėl to EMTE stiprinimas yra bendra Europos pareiga; ragina atitinkamas valstybes nares atitinkamai prisidėti siekiant nustatyto tikslo investuoti 3 proc. BVP į MTTP; pažymi, kad bendrai padidinus šį skaičių iki 3 proc. moksliniams tyrimams ir inovacijoms Europoje būtų papildomai skiriama daugiau kaip 100 mlrd. EUR per metus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad 7-osios bendrosios programos vertinimo ir programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo stebėjimo rezultatai rodo, kad ES bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos yra labai sėkmingos ir suteikia aiškią pridėtinę vertę ES (18); pripažįsta, kad vis dar yra galimybių patobulinti bendrąją programą ir programas ateityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad tokios sėkmės priežastys yra tarpdisciplininės ir bendradarbiavimo sąlygos bei kompetencijos ir poveikio reikalavimai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | supranta, kad bendrąja programa ketinama skatinti pramonės sektoriaus dalyvavimą, siekiant padidinti pramonės išlaidas MTTP (19); pažymi, kad pramonės dalyvavimas, įskaitant MVĮ, yra gerokai didesnis negu 7-ojoje bendrojoje programoje; tačiau primena, kad vidutiniškai pramonės dalis MTTP finansuojant išlaidas ženkliai nepadidėjo, kaip buvo sutarta Barselonoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime (20); prašo Komisiją įvertinti pramonės vykdomų priemonių, tokių kaip jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI) (21), finansavimo Europos pridėtinę vertę ir svarbą visuomenei bei įvertinti visų jungtinių iniciatyvų darną, atvirumą ir skaidrumą (22); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad programos biudžetą, valdymą ir įgyvendinimą vykdo 20 skirtingų ES institucijų; kelia klausimą, ar tai nenulemia pernelyg didelių koordinavimo pastangų, administracinio sudėtingumo ir dubliavimosi; ragina Komisiją dėti pastangas siekiant supaprastinti šią veiklą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad 2 ir 3 ramsčių nuostatose ypatingai daug dėmesio skiriama aukštesniems technologinės parengties lygiams, o tai galėtų trukdyti ateityje įsisavinti radikalias inovacijas, kurios vis dar plėtojamos mokslinių tyrimų projektuose, turinčiuose žemesnius technologinės parengties lygius; prašo kruopščiai subalansuoti technologinės parengties lygius siekiant stiprinti visą vertės kūrimo grandinę; mano, kad technologinės parengties lygių koncepcija gali neapimti netechnologinių inovacijų, kylančių iš fundamentinių ar taikomųjų mokslinių tyrimų, visų pirma socialinių ir humanitarinių mokslų srityse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją pasiūlyti subalansuotą mažų, vidutinių ir didelių projektų derinį; pažymi, kad pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomų projektų vidutinis biudžetas padidėjo ir kad didesniems projektams reikia daugiau išteklių rengiant paraišką ir vykdant projekto valdymą, taigi ji palankesnė dalyvių, kurie turi daugiau patirties bendrųjų programų projektuose, atžvilgiu ir sukuria kliūčių naujiems dalyviams, o finansavimas sutelkiamas riboto institucijų skaičiaus rankose; |
| --- | --- |

9.

Biudžetas

| 10. | pabrėžia, kad dabartinis nerimą keliantis žemas sėkmės rodiklis, kuris yra mažiau nei 14 proc. (23), yra neigiama tendencija, palyginti su 7-ąja bendrąja programa; pabrėžia, kad dėl paraiškų pertekliaus negali būti paremta daugybė labai kokybiškų projektų, ir apgailestauja, kad ši problema dar paaštrėjo sumažinus Europos strateginių investicijų fondui skiriamas lėšas; ragina Komisiją vengti tolesnių programos „Horizontas 2020“ biudžeto mažinimų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į biudžetinius sunkumus, kuriuos patiria Sąjungos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos; apgailestauja dėl neigiamo poveikio šios programos įgyvendinimui per dabartinės DFP pirmuosius metus, kurį lėmė ES biudžeto mokėjimų krizė; be kita ko, atkreipia dėmesį į dirbtinį vėlavimą, susijusį su 1 mlrd. EUR vertės kvietimais teikti paraiškas 2014 m., ir ženkliai sumažintą išankstinio naujų programų finansavimo lygį; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad, pagal DFP reglamento 15 straipsnį, 2014–2015 m. programos „Horizontas 2020“ ištekliai buvo sutelkti laikotarpio pradžioje; pabrėžia, kad šie sutelkti asignavimai buvo iki galo išnaudoti, taip įrodant gerus šios programos rezultatus ir jos pajėgumą išnaudoti dar daugiau lėšų; pabrėžia, kad dėl šio asignavimų telkimo laikotarpio pradžioje bendras programų finansinis paketas nekinta, todėl antrajai DFP laikotarpio pusei lieka atitinkamai mažiau asignavimų; ragina abi biudžeto valdymo institucijas bei Komisiją ateinančiais metais užtikrinti tinkamą mokėjimų asignavimų lygį ir dėti visas pastangas, kad būtų išvengta naujos mokėjimų krizės paskutiniais dabartinės DFP metais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad programa „Horizontas 2020“ privalo būti pirmiausia grindžiama dotacijomis ir visų pirma skirta pagrindiniams ir bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams finansuoti; pabrėžia, kad moksliniai tyrimai gali būti labai rizikingos investicijos investuotojams ir kad mokslinių tyrimų finansavimas skiriant subsidijas yra būtinas; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad viešosios įstaigos bet kuriuo atveju negali gauti paskolos pagal teisės nuostatas; apgailestauja dėl to, kad kai kuriais atvejais pastebima tendencija pereiti nuo subsidijų prie naudojimosi paskolomis; pripažįsta, kad finansines priemones turėtų būti galima gauti aukštų technologinės parengties lygių inovacijoms, priartėjusioms prie rinkos veiklos, kaip InnovFin finansinių priemonių dalį, o ne pagal bendrąją programą (pvz., pagal EIB ir EIF schemas); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad kelios valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų nacionalinių investicijų į MTTP srityje; pabrėžia, kad turi būti pasiektas 3 proc. BVP tikslas, ir tikisi, kad šį procentą kiek įmanoma greičiau bus galima padidinti iki ES didžiausių pasaulinių konkurentų lygio; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti nacionalines strategijas tam tikslui pasiekti, taip pat ragina skirti struktūrinių fondų dalį MTTP veiklai ir programoms, ypač investicijoms į pajėgumų didinimą, mokslinių tyrimų infrastruktūrą ir atlyginimus, taip pat pasiūlymų pagal bendrąją programą rengimo ir projektų valdymo veiklos rėmimui; |
| --- | --- |

13.

Vertinimas

| 14. | patvirtina, kad kompetencijos kriterijus turėtų ir toliau būti pagrindinis visų trijų BP ramsčių kriterijus, tačiau atkreipia dėmesį į „poveikio“ ir „įgyvendinimo kokybės ir veiksmingumo“ kriterijus, kurie gali būti naudingi nustatant projekto pridėtinę vertę ES; todėl prašo Komisiją apsvarstyti būdus, kaip vertinant kriterijus „poveikis“ ir „įgyvendinimo kokybė ir veiksmingumas“ atsižvelgti į šiuos veiksnius: nepakankamai atstovaujamų ES regionų dalyvavimo trūkumas, nepakankamai atstovaujamų mokslo sričių, pvz., socialinių ir humanitarinių mokslų, įtraukimas ir mokslinių tyrimų infrastruktūros, finansuotos iš Europos struktūriniai ir investicijų fondų (ESIF) lėšų, naudojimas, nes tai atrodo svarbūs veiksniai, užtikrinantys sėkmingą Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvės (EMTE) įgyvendinimą ir bendrųjų programų sąveiką su ESI fondais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina vertintojus užtikrinti geresnį ir skaidresnį vertinimą bei jo kokybę; pabrėžia, kad būtina pagerinti atsiliepimus, teikiamus dalyviams per visą atrankos procesą, ir primygtinai reikalauja atsižvelgti į atmestų paraiškų teikėjų skundus, kad apibendrintos vertinimo ataskaitos neišsamios ir trūksta aiškumo, ką reikėtų padaryti kitaip, kad paraiška būtų patenkinta; taigi ragina Komisiją skelbiant konkursą kartu paskelbti ir išsamius projektų vertinimo kriterijus, pateikti dalyviams išsamesnes ir informatyvesnes apibendrintas vertinimo ataskaitas, o kvietimus teikti paraiškas taip sukonkretinti, kad būtų išvengta neproporcingai didelio paraiškų skaičiaus, nes tai kenkia mokslininkų motyvacijai ir programos reputacijai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją pateikti platesnę poveikio apibrėžtį, kuri apimtų tiek ekonominius, tiek ir socialinius padarinius; pabrėžia, kad fundamentinių mokslinių tyrimų projektų poveikio vertinimas turėtų išlikti lankstus; ragina Komisiją palaikyti tinkamą principais „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“ grindžiamų kvietimų teikti paraiškas proporciją ir išnagrinėti, kokia vertinimo procedūra (vieno ar dviejų etapų) būtų naudingesnė siekiant išvengti pernelyg didelio paraiškų skaičiaus ir vykdyti kokybiškus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją įvertinti, ar atsižvelgiant į tvarumą būtų prasminga labiau susitelkti į tam tikras temas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją užtikrinti, kad dalyvių portalas būtų patogesnis naudoti, ir skirti daugiau išteklių nacionaliniams informacijos centrams, kad visų pirma labai mažoms ir mažoms įmonėms būtų užtikrinta veiksminga pagalba projektų pasiūlymų teikimo ir vertinimo etape; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad Europos mokslinių tyrimų taryba turėtų dalyvauti daugiau bendradarbiavimo projektų visoje Europoje ir ypač atsižvelgti į mažo pajėgumo regionus ir institucijas, siekiant skleisti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką ir praktinę patirtį visoje ES; |
| --- | --- |

19.

Kompleksiniai klausimai

| 20. | pažymi, kad suinteresuotieji subjektai plačiai pritaria programos „Horizontas 2020“ struktūrai ir ypač į visuomenės iššūkius orientuotam požiūriui; ragina Komisiją toliau plėtoti į visuomenės iššūkius orientuotą požiūrį ir pabrėžia universitetų, tyrimų organizacijų, pramonės (ypač MVĮ) ir kitų subjektų bendrai atliekamų mokslinių tyrimų svarbą; prašo Komisijos apsvarstyti galimybę remiantis dabartinėmis ekonominėmis, socialinėmis ir politinėmis aplinkybėmis ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Parlamentu įvertinti visuomenės iššūkių tinkamumą ir atskiriems visuomenės iššūkiams skiriamą biudžetą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta Komisijos pastangas supaprastinti administravimą ir sumažinti laiką tarp kvietimo teikti paraiškas paskelbimo ir subsidijų skyrimo; ragina Komisiją tęsti savo pastangas siekiant sumažinti biurokratiją ir supaprastinti administravimą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pradėti taikyti vienkartinės išmokos mokėjimus, siekiant supaprastinti administravimą ir auditą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją įvertinti, ar pradėjus taikyti programai „Horizontas 2020“ naują supaprastintą finansavimo modelį įsitraukė daugiau pramonės atstovų, kaip buvo tikėtasi; šiuo atžvilgiu ragina patikrinti finansavimo modelio veiksmingumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją patikrinti, ar vietoj nuostatose dėl dalyvavimo programoje nustatytos sistemos naudojant nacionalines arba specialias atsiskaitymo sistemas apskaitos procedūra būtų žymiai paprastesnė ir taip sumažėtų klaidų lygis kalbant apie ES lėšomis finansuojamų projektų auditą; šiuo atžvilgiu ragina artimiau bendradarbiauti su Europos Audito rūmais ir pradėti taikyti „vieno langelio audito“ sistemą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad fondų sąveika nepaprastai svarbi siekiant didesnio investicijų veiksmingumo; pabrėžia, kad pažangiosios specializacijos strategijos (RIS3) – tai svarbi priemonė siekiant pagreitinti sąveiką nustatant nacionalines ir regionines investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas sistemas, todėl jos pačios savaime turėtų būti skatinamos ir stiprinamos; apgailestauja dėl to, kad yra didelių kliūčių siekiant užtikrinti, kad sąveika visapusiškai veiktų (24); todėl siekia taisyklių ir procedūrų suderinimo MTTP ir inovacijų projektams pagal ESIF ir bendrąją programą ir pažymi, kad veiksmingas pažangumo ženklo sistemos naudojimas bus įmanomas tik tuomet, jei bus laikomasi pirmiau nurodytų sąlygų; ragina Komisiją skirti ESIF lėšų RIS3 sąveikai su programa „Horizontas 2020“; ragina Komisiją persvarstyti valstybės pagalbos taisykles ir sudaryti sąlygas tam, kad struktūrinių fondų projektus MTTP srityje būtų galima pagrįsti pagal bendrosios programos darbo tvarkos taisykles, kartu užtikrinant jų skaidrumą; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą papildomumo principo taikymą praktikoje, t. y. ES fondų įnašai neturėtų pakeisti nacionalinių ar lygiaverčių valstybių narių išlaidų regionuose, kuriuose jis taikomas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad norint sėkmingai įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvę, reikia visapusiškai išnaudoti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų teikiamas galimybes visose valstybėse narėse; atkreipia dėmesį į dalyvavimo programoje „Horizontas 2020“ skirtumus, šis klausimas turi būti sprendžiamas ir ES, ir nacionaliniu lygmeniu, įskaitant ESIF fondus; ragina Komisiją ir valstybes nares pritaikyti esamas priemones ar patvirtinti naujas priemones siekiant panaikinti šį skirtumą, pavyzdžiui, parengiant mokslo darbuotojams skirtas tinklų kūrimo priemones; palankiai vertina pažangos skleidimo ir dalyvių skaičiaus didinimo politiką; ragina Komisiją įvertinti, ar taikant tris dalyvių skaičiaus didinimo priemones buvo pasiekti jų konkretūs tikslai: parengti deramą biudžetą ir suderintą priemonių rinkinį, kuriuo būtų atsiliepiama į esamus ES skirtumus mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti aiškias taisykles, kurios padėtų visapusiškai įgyvendinti pažangumo ženklo sistemą ir ištirti finansavimo sąveiką; prašo Komisijos sukurti mechanizmus, kuriais būtų galima Bendros strateginės programos fondų lėšomis finansuojamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą integruoti į bendrosios programos projektus; ragina persvarstyti rodiklį, taikomą siekiant apibrėžti nepakankamai atstovaujamas šalis ir regionus, ir bendrosios programos gyvendinimo laikotarpiu reguliariai tikrinti tų šalių ir regionų sąrašą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad pagal Komisijos metines ataskaitas dėl programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo 2014 m. ir 2015 m., 15 ES valstybių narių buvo skirta iš viso 88,6 proc. lėšų, tuo tarpu bendras ES finansavimas 13 ES valstybių narių buvo 4,5 proc., t. y. net mažiau negu asociacijos šalims skirtas finansavimas, kuris siekė 6,4 proc.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina pastangas užtikrinti geresnį ryšį tarp Europos mokslinių tyrimų erdvės ir Europos aukštojo mokslo erdvės, siekiant palengvinti būdus, taikomus naujos kartos mokslininkams apmokyti; pripažįsta, kad svarbu įtraukti gamtos mokslus, technologijas, inžineriją ir matematiką, mokslinius tyrimus ir verslumo įgūdžius į valstybių narių švietimo sistemas nuo ankstyvojo etapo, kad jaunimas būtų paskatintas plėtoti šiuos gebėjimus, nes MTTP turėtų būti traktuojami kaip struktūrinis, o ne ciklinis ar laikinas veiksnys; ragina valstybes nares ir Komisiją didinti jaunų mokslo darbuotojų užimtumo stabilumą ir patrauklumą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad svarbus glaudesnis pramonės ir universitetų bei mokslo institutų bendradarbiavimas, siekiant paskatinti struktūrų, skirtų ryšių su gamybos sistemomis stiprinimui, kūrimą universitetuose ir mokslo centruose; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad pasaulinis bendradarbiavimas yra svarbi priemonė, padedanti stiprinti Europos mokslinius tyrimus; patvirtina, kad tarptautinio dalyvavimo lygis krito nuo 5 proc. pagal 7-ąją bendrąją programą iki 2,8 proc. pagal programą „Horizontas 2020“; primena, kad įgyvendinant bendrąją programą turėtų būti prisidedama siekiant užtikrinti, kad Europa ir toliau būtų pagrindinė pasaulinė veikėja, tuo pačiu metu pabrėžiama mokslo diplomatijos svarba; ragina Komisiją persvarstyti tarptautinio bendradarbiavimo sąlygas bendrojoje programoje ir nustatyti konkrečias, neatidėliotinas priemones ir ilgalaikę strateginę viziją ir struktūrą, kuriomis būtų remiamas šis tikslas; šiuo atžvilgiu teigiamai vertina tokias iniciatyvas kaip Jungtinė Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS) ir Partnerystė mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad reikia stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą vykdant 9-ąją bendrąją programą ir skleisti mokslo diplomatiją; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad socialinių ir humanitarinių mokslų integravimas reiškia socialinių ir humanitarinių mokslų tyrimus įgyvendinant tarpdisciplininius projektus, o ne ex post technologinių projektų papildymą, ir kad opiausiems klausimams, su kuriais susiduria ES, spręsti reikalingi metodologiniai tyrimai, kuriuos įgyvendinant daugiau dėmesio koncepciniu požiūriu būtų skiriama socialiniams ir humanitariniams mokslams; pažymi, kad dabartinėje bendroje programoje socialiniams ir humanitariniams mokslams atstovaujama nepakankamai; ragina Komisiją didinti galimybes socialinių ir humanitarinių mokslų tyrėjams dalyvauti tarpdisciplininiuose BP projektuose programoje “ ir numatyti pakankamai lėšų socialinių ir humanitarinių mokslų temoms; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad programoje „Horizontas 2020“ buvo siekiama mokslinių tyrimų ir inovacijų pusiausvyros, ir ragina taikyti panašų požiūrį kitoje bendrojoje programoje; teigiamai vertina Europos inovacijų tarybos sukūrimą (25), tačiau primygtinai tvirtina, kad ji neturėtų lemti to, kad moksliniai tyrimai būtų atskirti nuo inovacijų arba būtų toliau skaidomas finansavimas; pabrėžia, kad pagal programą „Horizontas 2020“ dėmesys nesutelkiamas į vadinamąjį mirties slėnį, kuris yra pagrindinė kliūtis siekiant paversti prototipus masine gamyba; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją paaiškinti, kokios yra Europos inovacijų tarybos (angl. EIC) užduotys, priemonės ir veikimas, ir pabrėžia, kad reikia įvertinti bandomojo EIC projekto rezultatus; ragina Komisiją pasiūlyti subalansuotą EIC paketui skirtų priemonių derinį; pabrėžia, kad Europos inovacijų taryba jokiu būdu negali pakeisti antrojo ramsčio ir jis ir toliau turėtų būti vystomas dėmesį sutelkiant į bendrai vykdomus mokslinius tyrimus, o ne tapti individualios paramos priemone; pabrėžia, kad reikia išsaugoti ir sustiprinti MVĮ priemonę ir projektą „Spartus inovacijų diegimas“; ragina Komisiją parengti mechanizmus, kuriais būtų galima geriau integruoti MVĮ į tarpdisciplininius BP 9 projektus siekiant atskleisti visas jų galimybes; ragina Komisiją žinių ir inovacijos bendriją (ŽIB) palikti dabartinėje Europos inovacijos ir technologijos instituto struktūroje, pabrėždamas skaidrumo ir plataus masto suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo svarbą, taip pat ištirti, kaip Europos inovacijų ir technologijos institutas (EIT) ir Žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) galėtų sąveikauti su Europos inovacijų taryba; prašo Komisijos bendradarbiaujant su Europos inovacijų taryba sukurti teisinę sistemą rizikos kapitalo investicijoms, siekiant paskatinti rizikos kapitalo investicijas Europoje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina iniciatyvas, kurias įgyvendinant suburiamos privačiojo ir viešojo sektoriaus įmonės, kad būtų paskatinti moksliniai tyrimai ir inovacijos; pabrėžia, kad reikia užtikrinti didesnį ES vadovaujamąjį vaidmenį pirmenybę skiriant viešojo mokslinių tyrimų sektoriaus poreikiams ir pakankamam skaidrumui, atsekamumui ir teisingai programos „Horizontas 2020“ investicijų grąžai visuomenei galutinių produktų įperkamumo, prieinamumo ir tinkamumo atžvilgiu, ir ypač tokiose opiose srityse, kaip pvz., sveikatos apsauga, siekti apsaugoti viešąjį interesą ir nešališką socialinį poveikį; ragina Komisiją toliau tirti pagrindinių projektų, finansuojamų bendrosios programos viešosiomis dotacijomis, ilgalaikio panaudojimo mechanizmus, pagal kuriuos būtų derinama sąžininga grąža visuomenei ir pramonės paskatos dalyvauti šiuose projektuose; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teigiamai vertina tai, kad dabar programos „Horizontas 2020“ bendruoju principu yra atvira prieiga; atkreipia dėmesį į tai, kad, daugelyje leidinių, susijusių su „Horizontas 2020“ projektais iki 2016 m. (26), matyti, jog reikia nustatyti naują politiką dėl keitimosi duomenimis ir žiniomis vykdymo siekiant, kad kuo daugiau mokslinių tyrimų rezultatų ir mokslinių duomenų būtų prieinami; ragina Komisiją įvertinti, ar lankstumo kriterijai gali tapti kliūtimi šiam tikslui pasiekti, ir kaupti žinias bei didinti plėtrą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teigiamai vertina atvirųjų mokslinių tyrimų duomenų bandomojo projekto finansavimą, nes tai pirmasis žingsnis kuriant atvirojo mokslo debesiją; pripažįsta e. infrastruktūros ir itin spartaus skaičiavimo aktualumą ir galimybes, viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų subjektų bei pilietinės visuomenės dalyvavimo poreikį ir piliečių mokslo svarbą siekiant užtikrinti, kad visuomenė atliktų aktyvesnį vaidmenį apibrėžiant ir suvokiant problemas bei bendrai ieškant spendimų; ragina Komisiją ir viešųjų ir privačiųjų mokslinių tyrimų bendruomenę tirti naujus modelius, pagal kuriuos integruojami privačios debesijos ir tinklo ištekliai ir viešoji e. infrastruktūra, ir pradėti įgyvendinti piliečių darbotvarkes mokslo ir inovacijų srityje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina Komisijos neseniai pradėtą taikyti inovacijų centrų koncepciją, nes šiais centrais įmonėms, visų pirma MVĮ, padedama gerinti verslo modelius ir gamybos procesus ir taip toliau stiprinama Europos inovacijų erdvė; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina nacionalinius informacijos centrus aktyviau dalyvauti skatinant projektus, kuriems suteiktas pažangumo ženklas, ir padėti ieškoti kitų minėtų projektų nacionalinių ar tarptautinių viešojo arba privačiojo finansavimo išteklių, ir dėl to stiprinti šios srities bendradarbiavimą nacionalinių informacijos centrų tinkle; |
| --- | --- |

38.

9-osios bendrosios programos rekomendacijos

| 39. | mano, kad ES turi galimybę tapti pasaulyje pirmaujančiu pasauliniu mokslinių tyrimų ir mokslo centru; be to, mano, kad šiuo tikslu siekiant paskatinti augimą, darbo vietų kūrimą ir inovacijų diegimą, 9-oji bendroji programa turi tapti svarbiausiu Europos prioritetu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teigiamai vertina programos „Horizontas 2020“ sėkmę ir 1:11 sverto koeficientą; ragina Komisiją pasiūlyti padidinti 9-osios bendrosios programos biudžetą iki 120 mlrd. EUR; mano, kad ir padidinus biudžetą bus reikalinga sistema, integruojanti inovacijas, ir dėl to ragina Komisiją aiškiai apibrėžti inovacijas ir įvairius jų tipus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad ES susiduria su daugybe didelių ir dinamiškų problemų, ir ragina Komisiją kartu su Europos Parlamentu 3 ramstyje numatyti subalansuotą ir lankstų priemonių, kuriomis būtų reaguojama į dinamiško pobūdžio kylančias problemas, rinkinį; pabrėžia, kad reikia numatyti pakankamą biudžetą konkretiems 3 ramsčio uždaviniams spręsti, taip pat reguliariai peržiūrėti šių uždavinių tinkamumą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją 9-ojoje bendrojoje programoje išlaikyti tinkamą fundamentalių mokslinių tyrimų ir inovacijų pusiausvyrą; pažymi, kad būtina stiprinti bendradarbiavimu grindžiamus mokslinius tyrimus; pabrėžia, kad svarbu, kad MVĮ aktyviau įsitrauktų į bendradarbiavimu grindžiamus projektus ir inovacijas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | skatina Komisiją didinti kitų Europos fondų, skirtų moksliniams tyrimams ir inovacijoms, ir 9-osios bendrosios programos sąveiką ir šiems fondams sukurti suderintas priemones ir taikyti vienodas taisykles tieki Europos, tiek ir nacionaliniu lygmeniu ir dėl to glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis; ragina Komisiją ir būsimoje bendrojoje programoje didelį dėmesį skirti svarbiam standartizavimo inovacijų srityje vaidmeniui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad 9-ąja bendrąja programa turėtų būti išspręsta galima paraiškų pertekliaus ir mažo sėkmės procento problema, su kuria buvo susidurta programoje „Horizontas 2020“; siūlo apsvarstyti galimybę pakartotinai nustatyti dviejų etapų vertinimo procedūrą su vienodu pirmuoju etapu ir patikslintu antruoju etapu, skirtu atrinktiems pretendentams; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų parengtos pakankami išsamios trumpos vertinimo ataskaitos su nuorodomis, kaip pasiūlymą būtų galima pagerinti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad Europos pridėtinė vertė turi išlikti neginčijamas bendrosios mokslinių tyrimų programos pagrindas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją kitoje DFP atskirti gynybos mokslinius tyrimus nuo civilinių mokslinių tyrimų, sukuriant dvi atskiras programos su dviem atskirais biudžetais, kurios nedarytų poveikio 9-osios bendrosios programos civilinių mokininių tyrimų biudžeto užmojams; todėl ragina Komisiją pateikti Parlamentui galimus būsimų gynybos srities mokslinių tyrimų programų finansavimo būdus, vadovaujantis Sutartis, su numatytu biudžetu, naujais ištekliais ir konkrečiomis taisyklėmis; pabrėžia parlamentinės priežiūros svarbą šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad ateities ir besiformuojančių technologijų programa turi didelių ateities galimybių ir yra gera priemonė skleisti inovatyvias idėjas ir praktines žinias nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą ir ES klimato tikslus, reikia pirmenybę teikti klimato kaitos mokslinių tyrimų ir klimato duomenų rinkimo infrastruktūros finansavimui – ypač dėl to, kad Jungtinės Valstijos svarsto galimybę gerokai sumažinti JAV mokslinių aplinkos tyrimų institucijoms skiriamą biudžetą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad 9-oji bendroji programa, skirta moksliniams tyrimams ir investicijoms, turėtų stiprinti visuomenės pažangą ir ES konkurencingumą, skatindama augimą ir darbo vietų kūrimą, naujų žinių ir inovacijų pritaikymą siekiant išspręsti svarbiausias problemas, su kuriomis susiduria Europa, taip pat toliau siekti pažangos, plėtojant tvarią Europos mokslinių tyrimų erdvę; šiuo klausimui teigiamai vertina dabartinę bendrosios programos ramsčių struktūrą ir ragina Komisiją šią struktūrą išlaikyti siekiant tęstinumo ir nuspėjamumo; todėl prašo Komisijos toliau siekti programos nuoseklumo, supaprastinimo, skaidrumo ir aiškumo, taip pat tobulinti vertinimo procesą, mažinti susiskaldymą ir dubliavimą bei vengti nereikalingos administracinės naštos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pripažįsta, kad administracinės užduotys ir moksliniai tyrimai didele dalimi kompensuoja vienas kitą; dėl to pabrėžia, kad svarbu išlaikyti kuo mažesnes prievoles teikti ataskaitas, kad būtų išvengta biurokratizmo, trukdančio inovacijoms, ir užtikrinti veiksmingą 9-osios bendrosios programos finansavimą ir kartu išsaugoti mokslinių tyrimų nepriklausomumą; šiuo tikslu ragina Komisiją intensyvinti savo supaprastinimo pastangas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad Komisija vis dažniau kalba apie rezultatais grindžiamą paramą; ragina Komisiją pateikti tikslesnę rezultatų apibrėžtį; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti bendrosios programos ir kitų fondų tarpusavio sąveiką ir pašalinti mokslinių tyrimų trūkumus, su kuriais susiduria kai kurių valstybių narių konvergencijos regionai, taikant papildomumo principą; apgailestauja dėl to, kad struktūrinių ir investicijų fondų finansiniai asignavimai gali lemti nacionalinių MTTP išlaidų mažėjimą regionuose, kuriems jie skiriami, tačiau primygtinai tvirtina, kad minėti asignavimai turėtų tik papildyti nacionalines viešąsias išlaidas; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ateityje viešasis mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas būtų laikomas investicijomis, o ne išlaidomis; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad struktūrinių fondų investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas veiksmingos gali būti tik tuomet, jei valstybėse narėse buvo tinkamai atliktas parengiamasis darbas; todėl ragina, kad turėtų būti glaudžiau susietos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos dėl struktūrinių reformų ir investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad reikia sukurti naujus aukštesnės kompetencijos centrus ir regionus ir tai, kad svarbu toliau plėtoti Europos mokslinių tyrimų erdvę; pabrėžia, kad siekiant šio tikslo, turėtų būti daugiau sąsajų tarp bendrosios programos, ESIF ir ESI fondų; ragina nustatyti politiką, pagal kurią būtų pašalintos tokios kliūtys, kaip mažesnis darbo užmokestis, kuris mokamas rytinėse ir pietinėse šalyse, kad būtų išvengta protų nutekėjimo; ragina teikti pirmenybę projekto kompetencijai, o ne vadinamųjų pirmaujančių elitinių institucijų kompetencijai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad būtina įtraukti aktyvesnių paskatų siekiant naudoti ESI fondų lėšas investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kai tai numatoma pagal konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas arba kai nustatoma trūkumų; pažymi, kad ESI fondų lėšos, skiriamos investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas, 2014–2020 m. laikotarpiu sieks 65 mlrd. EUR; todėl siūlo, kad sukurtas ESI fondų veiklos lėšų rezervas valstybėse narėse būtų naudojamas siekiant didelę įplaukų iš struktūrinių fondų dalį investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | teigiamai vertina pažangumo ženklo, kaip ESI fondų ir programos „Horizontas 2020“ sinergijos sričiai taikytino kokybės ženklo, principą ir potencialą, tačiau pažymi, kad dėl valstybėse narėse skiriamo nepakankamo finansavimo jis nepakankamai taikomas praktikoje; mano, kad projektai, pateikti prašant skirti jiems finansavimą pagal programą „Horizontas 2020“ ir atitikę griežtus atrankos ir lėšų skyrimo kriterijus, tačiau negavę finansavimo dėl biudžeto suvaržymų, turėtų būti finansuojami ESI fondų lėšomis, jei esama tokiam tikslui skirtų lėšų; pažymi, kad panašus mechanizmas turėtų būti nustatytas taip pat ir bendradarbiavimu grindžiamiems mokslinių tyrimų projektams; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją 9-ojoje bendrojoje programoje suteikti daugiau paramos jauniems mokslininkams, pvz., numatyti tinklų kūrimo priemones visos Europos mastu ir sustiprinti pradedančiųjų mokslo darbuotojų, turinčių mažiau nei dvejų metų patirtį po mokslų daktaro diplomo, finansavimo schemą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį, kad programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ yra mokslininkų gerai žinoma finansavimo forma, skatinanti mokslininkų judumą ir jaunų mokslininkų tobulėjimą; atkreipia dėmesį, kad dėl tęstinumo rekomenduojama 9-ojoje bendrojoje programoje toliau finansuoti programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; |
| --- | --- |

58.

| 59. | taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau skatinti privačias investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, tačiau jos turėtų būti tik papildomu šaltiniu, o ne pakeistų viešojo sektoriaus investicijų; primena, kad du trečdalius iš MTTP skiriamų 3 proc. BVP turėtų teikti privatus sektorius (27); palankiai vertina pramonės indelį ir atsižvelgdamas į apskritai nedidelius viešosioms moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtoms išlaidoms skiriamus išteklius, ragina privatųjį sektorių daugiau dalyvauti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų bei atviros prieigos ir atvirojo mokslo srityje; ragina Komisiją nustatyti didelių pramonės subjektų dalyvavimo lygį (ar tai būtų paskolų, dotacijų ar dalyvavimo savo lėšomis formos), priklausomai nuo projekto Europos pridėtinės vertės ir jo galimybių skatinti MVĮ, taip pat atsižvelgiant į kiekvieno sektoriaus ypatumus ir poreikius; prašo Komisijos stebėti įnašus natūra, siekiant įsitikinti, kad šios investicijos yra tikros ir naujos investicijos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją padidinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo 9-osios bendrosios programos projektuose taisyklių skaidrumą ir aiškumą, remiantis atlikus vertinimą gautais rezultatais ir pateiktomis rekomendacijomis; prašo Komisijos patikrinti ir įvertinti esamas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms skirtas priemones; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad, nepaisant MVĮ priemonės, toliau turi būti remiamas pramonės sektoriaus dalyvavimas, nes pramonės sektorius turi būtinų žinių daugelyje sričių ir teikia svarbų finansinį įnašą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | apgailestauja dėl prieštaringų rezultatų programos „Horizontas 2020“ lyčių lygybės aspekto požiūriu, nes vienintelis pasiektas tikslas – moterų patariamosiose grupėse skaičius, o moterų skaičius projekto vertinimo grupėse ir tarp projekto koordinatorių, taip pat lyties aspektas mokslinių tyrimų ir inovacijų turinio požiūriu ir toliau neatitinka tikslinio lygio; pabrėžia, kaip svarbu 9-ojoje bendrojoje programoje pagerinti dalyvavimą ir lyčių aspekto integravimą ir pasiekti tikslinius lygius, nustatytus, programos „Horizontas 2020“ reglamente, ir ragina Komisiją atlikti tyrimą, kuriame būtų aptartos kliūtys ar sunkumai, dėl kurių moterys nėra pakankamai atstovaujamos šioje programoje; ragina valstybes nares, vadovaujantis Europos mokslinių tyrimų erdvės tikslais, sukurti lyčių požiūriu palankią teisinę ir politinę aplinką ir suteikti paskatų pokyčiams; palankiai vertina Komisijos parengtas programos „Horizontas 2020“ lyčių lygybės gaires (28); primena, kad pagal šias gaires, lyčių pusiausvyra yra vienas iš vertinimo kriterijų, pagal kuriuos pirmenybė skiriama paraiškoms, surinkusioms tą patį balų skaičių, ir viršijusioms nustatytą ribą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pažymi, kad kitoje bendrojoje programoje turės būti atsižvelgta į JK išstojimą iš ES ir jo reikšmę; pažymi, kad moksliniams tyrimams ir inovacijoms naudingos yra stabilios ilgalaikės sistemos ir JK pirmauja mokslo srityje; išreiškia pageidavimą, kad mokslinių tyrimų srityje JK ir ES toliau bendradarbiautų ir vystytų tinklus mokslinių tyrimų srityje ir vadovaujantis tam tikromis sąlygomis nedelsiant rasti stabilų ir priimtiną sprendimą, kuriuo būtų siekiama užtikrinti, kad ES neprarastų mokslinių tyrimų rezultatų, gautų pagal programą „Horizontas 2020“ ir 9-ąją bendrąją programą; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 104.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 948.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 81.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 965.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 174.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 892.

(7)  OL L 169, 2014 6 7, p. 54-178.

(8)  OL L 177, 2014 6 17, p. 9.

(9)  OL L 192, 2014 7 1, p. 1.

(10)  OL L 169, 2014 6 7, p. 1-53.

(11)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/hlg_issue_papers.pdf.

(12)  OL C 34, 2017 2 2, p. 24.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0052.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0075.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0311.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0320.

(17)  2017 m. vasario mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) tyrimas „Horizontas 2020“ – ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa. Europos teisės akto įgyvendinimo vertinimas“.

(18)  Gauta daugiau kaip 130 000 pasiūlymų, pasirašyta 9 000 dotacijų sutarčių, dalyvavo 50 000 dalyvių ir skirtas 15,9 mlrd. eurų ES finansavimas.

(19)  Du trečdalius iš MTTP skiriamų 3 proc. BVP turėtų teikti pramonė. Žr. Eurostato pateikiamas privačias MTTP išlaidas: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsc00031&plugin=1

(20)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/pdf/download_en/barcelona_european_council.pdf

(21)  Iš viso septynioms jungtinėms technologijų iniciatyvoms skiriama daugiau kaip 7 mlrd. EUR programos „Horizontas 2020“ lėšų, t. y. apie 10 proc. viso programos „Horizontas 2020“ biudžeto ir daugiau kaip 13 proc. dabartinių numatytų programos „Horizontas 2020“ kvietimams lėšų (septyneriems metams – apie 8 mlrd. EUR per metus).

(22)  Žr. 2015 m. gegužės 29 d. Tarybos išvadas.

(23)  2017 m. vasario mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) tyrimas „Horizontas 2020“ – ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa. Europos teisės akto įgyvendinimo vertinimas“.

(24)  Didelė mokslinių tyrimų infrastruktūra atitinka ERPF taikymo sritį ir tikslus, tačiau nacionaliniu lygmeniu skiriamos ERPF lėšos negali būti naudojamos jai bendrai finansuoti; statybos išlaidos, susijusios su naujomis mokslinių tyrimų infrastruktūromis, pagal ERPF yra tinkamos finansuoti, tačiau veiklos ir darbuotojų išlaidos – netinkamos.

(25)  Komisijos komunikatas „Europos ateities lyderiai: pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva“ (COM(2016)0733).

(26)  „OpenAIRE“ ataskaita: pagal programą „Horizontas 2020“ iš viso 2 017 projektų (19 proc.) buvo baigti, o 8 667 – dar vykdomi. „OpenAIRE“ atskaitoje nustatyta, kad 6 133 leidinių yra susiję su 1 375 programos „Horizontas 2020“ projektais;

(27)  Žr. 2015 m. gegužės 29 d. Tarybos išvadas.

(28)  Žr. programos „Horizontas 2020“ lyčių lygybės gaires programoje „Horizontas 2020“ http://eige.europa.eu/sites/default/files/h2020-hi-guide-gender_en.pdf

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/41

---

P8_TA(2017)0254

ES sanglaudos politikos po 2020 m. pagrindiniai elementai

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES sanglaudos politikos po 2020 m. pagrindinių elementų (2016/2326(INI))

(2018/C 331/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ypač į jos 3 straipsnį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 4, 162, 174–178 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ypač į jos 3 straipsnį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 4, 162, 174–178 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1300/2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1300/2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (7),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (COM(2016)0603),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (COM(2015)0639),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. Tarybos išvadas dėl komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas: pranešimo vertinimas pagal BNR 16 straipsnio 3 dalį (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. Tarybos išvadas dėl komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas: pranešimo vertinimas pagal BNR 16 straipsnio 3 dalį (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „Europos teritorinis bendradarbiavimas. Geriausia patirtis ir naujoviškos priemonės“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „Europos teritorinis bendradarbiavimas. Geriausia patirtis ir naujoviškos priemonės“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl spartesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl spartesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Dunojaus regiono strategijos (12), savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje (13), savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (14), savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES Alpių regiono strategijos (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Dunojaus regiono strategijos (12), savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje (13), savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (14), savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES Alpių regiono strategijos (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Sąveikos skatinant inovacijas: Europos struktūriniai ir investicijų fondai, programa „Horizontas 2020“ ir kiti Europos inovacijų fondai ir ES programos“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Sąveikos skatinant inovacijas: Europos struktūriniai ir investicijų fondai, programa „Horizontas 2020“ ir kiti Europos inovacijų fondai ir ES programos“ (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 10 d. rezoliuciją „Naujos teritorinio vystymosi priemonės 2014–2020m. sanglaudos politikoje: integruota teritorinė investicija (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 10 d. rezoliuciją „Naujos teritorinio vystymosi priemonės 2014–2020m. sanglaudos politikoje: integruota teritorinė investicija (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP)“ (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Sąjungoje skatinimas“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Sąjungoje skatinimas“ (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl įvairių sričių ES politikos miestų dimensijos (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl įvairių sričių ES politikos miestų dimensijos (20),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus ir Parlamento rezoliucijas dėl atokiausių regionų, ypač į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ (21) ir į 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl atokiausių regionų galimybių gerinimo kuriant ES struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų sąveiką (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus ir Parlamento rezoliucijas dėl atokiausių regionų, ypač į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ (21) ir į 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl atokiausių regionų galimybių gerinimo kuriant ES struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų sąveiką (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ peržiūros (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ peržiūros (23),

| — | atsižvelgdamas į aukšto lygio darbo grupės, stebinčios supaprastinimo procesą ESI fondų paramos gavėjų atžvilgiu, išvadas ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukšto lygio darbo grupės, stebinčios supaprastinimo procesą ESI fondų paramos gavėjų atžvilgiu, išvadas ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2016 m. Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 31 „Panaudoti kas penktą ES biudžeto eurą klimato politikai: vykdomas ambicingas darbas, tačiau yra rimta rizika, kad tikslai nebus pasiekti“, kurios priimtos 2017 m. kovo 21 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2016 m. Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 31 „Panaudoti kas penktą ES biudžeto eurą klimato politikai: vykdomas ambicingas darbas, tačiau yra rimta rizika, kad tikslai nebus pasiekti“, kurios priimtos 2017 m. kovo 21 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą (24) dėl SESV 349 straipsnio aiškinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą (24) dėl SESV 349 straipsnio aiškinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2016: „ES biudžeto įgyvendinimas finansinėmis priemonėmis: ko reikėtų pasimokyti iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2016: „ES biudžeto įgyvendinimas finansinėmis priemonėmis: ko reikėtų pasimokyti iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 22 d. Komisijos ataskaitą „Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir Europos strateginių investicijų fondo papildomumas. Koordinavimo, sąveikos ir papildomumo užtikrinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 22 d. Komisijos ataskaitą „Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir Europos strateginių investicijų fondo papildomumas. Koordinavimo, sąveikos ir papildomumo užtikrinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0202/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0202/2017),

| A. | kadangi ES sanglaudos politika grindžiama ES sutartimi ir SESV, o ES solidarumas – vienas pagrindinių Sąjungos principų – reiškiamas siekiant savo Sutartimi grindžiamo tikslo sumažti skirtumus tarp regionų ir skatinti visų ES regionų ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sanglaudos politika grindžiama ES sutartimi ir SESV, o ES solidarumas – vienas pagrindinių Sąjungos principų – reiškiamas siekiant savo Sutartimi grindžiamo tikslo sumažti skirtumus tarp regionų ir skatinti visų ES regionų ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| B. | kadangi nuo 2008 m. ES kaip „konvergencijos priemonės“ veikimas stringa, dėl to itin padidėjo esami skirtumai tarp valstybių narių ir jų viduje, o ES išryškėjo didėjanti socialinė ir ekonominė nelygybė; primena, kad ES lygmens sanglaudos politika yra labai veiksminga, ypač skatinant įvairių formų teritorinį bendradarbiavimą, ir todėl savo ekonominiu, socialiniu ir teritoriniu aspektu išlieka skubiai reikalinga politika, kuri suderina specialius teritorijos poreikius su ES prioritetais ir vietoje visiems piliečiams pateikia apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2008 m. ES kaip „konvergencijos priemonės“ veikimas stringa, dėl to itin padidėjo esami skirtumai tarp valstybių narių ir jų viduje, o ES išryškėjo didėjanti socialinė ir ekonominė nelygybė; primena, kad ES lygmens sanglaudos politika yra labai veiksminga, ypač skatinant įvairių formų teritorinį bendradarbiavimą, ir todėl savo ekonominiu, socialiniu ir teritoriniu aspektu išlieka skubiai reikalinga politika, kuri suderina specialius teritorijos poreikius su ES prioritetais ir vietoje visiems piliečiams pateikia apčiuopiamų rezultatų;

| C. | kadangi sanglaudos politika tebėra pagrindinė, itin sėkminga ir vertinama ES masto investicijų ir plėtros politika, skirta darbo vietoms tvariai kurti ir pažangiam, tvariam ir įtraukiam augimui ir konkurencingumui po 2020 m. kurti, ypač atsižvelgiant į daugelyje valstybių narių stipriai sumažėjusias viešas ir privačias investicijas bei globalizacijos padarinius; primena, kad sanglaudos politika atliko itin svarbų vaidmenį ir davė reikšmingą atsaką makroekonominiams apribojimams; |
| --- | --- |

C.

kadangi sanglaudos politika tebėra pagrindinė, itin sėkminga ir vertinama ES masto investicijų ir plėtros politika, skirta darbo vietoms tvariai kurti ir pažangiam, tvariam ir įtraukiam augimui ir konkurencingumui po 2020 m. kurti, ypač atsižvelgiant į daugelyje valstybių narių stipriai sumažėjusias viešas ir privačias investicijas bei globalizacijos padarinius; primena, kad sanglaudos politika atliko itin svarbų vaidmenį ir davė reikšmingą atsaką makroekonominiams apribojimams;

| D. | kadangi pastaroji 2013 m. sanglaudos politikos reforma buvo visapusiška ir įgyvendinta iš esmės, politikos dėmesį nukreipiant, pirma, į rezultatais grindžiamą požiūrį, paramos teikimą pagal temas, veiksmingumą ir naudingumą ir, antra, į principus, įskaitant partnerystę, daugiapakopį valdymą, pažangią specializaciją ir vieta grindžiamus požiūrius; |
| --- | --- |

D.

kadangi pastaroji 2013 m. sanglaudos politikos reforma buvo visapusiška ir įgyvendinta iš esmės, politikos dėmesį nukreipiant, pirma, į rezultatais grindžiamą požiūrį, paramos teikimą pagal temas, veiksmingumą ir naudingumą ir, antra, į principus, įskaitant partnerystę, daugiapakopį valdymą, pažangią specializaciją ir vieta grindžiamus požiūrius;

| E. | kadangi atnaujinta sanglaudos politika lėmė laipsnišką dėmesio nukreipimą nuo su pagrindine infrastruktūra susijusių projektų į žinių ekonomikos ir inovacijų skatinimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi atnaujinta sanglaudos politika lėmė laipsnišką dėmesio nukreipimą nuo su pagrindine infrastruktūra susijusių projektų į žinių ekonomikos ir inovacijų skatinimą;

| F. | kadangi šie principai turėtų būti išsaugoti ir sutvirtinti po 2020 m., siekiant užtikrinti politikos įgyvendinimo tęstinumą, matomumą, teisinį tikrumą, prieinamumą ir skaidrumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi šie principai turėtų būti išsaugoti ir sutvirtinti po 2020 m., siekiant užtikrinti politikos įgyvendinimo tęstinumą, matomumą, teisinį tikrumą, prieinamumą ir skaidrumą;

| G. | kadangi siekiant, kad sanglaudos politika būtų sėkmingai įgyvendinama po 2020 m., svarbu sumažinti pagal šią politiką paramą gaunančių subjektų ir valdymo institucijų administracinę naštą, surasti tinkamą pusiausvyrą tarp politikos orientavimosi į rezultatus ir patikrinimų bei kontrolės lygio siekiant padidinti proporcingumą, įgyvendinant programas nustatyti diferenciaciją ir supaprastinti taisykles ir procedūras, nes jos šiuo metu dažnai laikomos pernelyg sudėtingomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi siekiant, kad sanglaudos politika būtų sėkmingai įgyvendinama po 2020 m., svarbu sumažinti pagal šią politiką paramą gaunančių subjektų ir valdymo institucijų administracinę naštą, surasti tinkamą pusiausvyrą tarp politikos orientavimosi į rezultatus ir patikrinimų bei kontrolės lygio siekiant padidinti proporcingumą, įgyvendinant programas nustatyti diferenciaciją ir supaprastinti taisykles ir procedūras, nes jos šiuo metu dažnai laikomos pernelyg sudėtingomis;

| H. | kadangi šie elementai kartu su integruotu politikos požiūriu ir partnerystės principu iliustruoja pridėtinę sanglaudos politikos vertę; |
| --- | --- |

H.

kadangi šie elementai kartu su integruotu politikos požiūriu ir partnerystės principu iliustruoja pridėtinę sanglaudos politikos vertę;

| I. | kadangi ES sanglaudos politika neturi susilpnėti dėl ES ir nacionalinių biudžetų apribojimų ir dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES padarinių; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir JK derybininkus apsvarstyti JK tolesnio dalyvavimo Europos teritorinio bendradarbiavimo programose pranašumus ir trūkumus; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES sanglaudos politika neturi susilpnėti dėl ES ir nacionalinių biudžetų apribojimų ir dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES padarinių; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir JK derybininkus apsvarstyti JK tolesnio dalyvavimo Europos teritorinio bendradarbiavimo programose pranašumus ir trūkumus;

| J. | kadangi įgyvendinant sanglaudos politiką ir taip atremiama labai daug iššūkių, susijusių su Sutartyse numatytais šios politikos tikslais, tad negali būti tikimasi, kad pagal ją bus išspręstos visos naujos problemas, su kuriomis ES susidurs po 2020 m. disponuodama tokiu pat arba netgi mažesniu biudžetu, nors rezultatas gali būti geresnis, jeigu valstybėms narėms, regionams ir miestams būtų suteiktas didesnis lankstumas remti naujus politinius iššūkius; |
| --- | --- |

J.

kadangi įgyvendinant sanglaudos politiką ir taip atremiama labai daug iššūkių, susijusių su Sutartyse numatytais šios politikos tikslais, tad negali būti tikimasi, kad pagal ją bus išspręstos visos naujos problemas, su kuriomis ES susidurs po 2020 m. disponuodama tokiu pat arba netgi mažesniu biudžetu, nors rezultatas gali būti geresnis, jeigu valstybėms narėms, regionams ir miestams būtų suteiktas didesnis lankstumas remti naujus politinius iššūkius;

ES sanglaudos politikos pridėtinė vertė

| 1. | tvirtai nepritaria jokiam scenarijui, kokia ES 27 bus 2025 m., kuris įtrauktas į Baltąją knygą dėl Europos ateities, nes tai sumažintų ES pastangas, susijusias su sanglaudos politika; priešingai, ragina Komisiją pateikti visapusišką pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tvirtos ir veiksmingos sanglaudos politikos po 2020 m.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad augimas ir regioninė, ekonominė bei socialinė konvergencija neįmanomi neužtikrinus gero valdymo, bendradarbiavimo ir visų suinteresuotųjų subjektų tarpusavio pasitikėjimo bei veiksmingo nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens partnerių dalyvavimo, kaip apibrėžta pagal partnerystės principą (Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 5 straipsnis); pakartoja, kad pagal ES sanglaudos politikos pasidalijamojo valdymo tvarką ES disponuoja išskirtine priemone, skirta tiesiogiai spręsti susirūpinimą piliečiams keliančius klausimus, susijusius su vidaus ir išorės iššūkiais; mano, kad pasidalijamasis valdymas, pagrįstas partnerystės principu, daugiapakopis valdymas ir skirtingų administracinių lygmenų ir sektorių suderinimas yra labai vertingas užtikrinant didesnę atsakomybę už politikos įgyvendinimą tarp visų suinteresuotųjų subjektų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į sanglaudos politikos skatinamąjį poveikį ir pamokas administracijoms, paramos gavėjams ir suinteresuotiesiems subjektams; atkreipia ypatingą dėmesį į sanglaudos politikos kaip pažangios, tvarios ir įtraukios politikos horizontalųjį ir kompleksinį požiūrį, nes ji sudaro nacionalinių ir subnacionalinių veikėjų sutelkimo ir koordinavimo bei tiesioginio jų dalyvavimo bendrai siekiant ES prioritetų įgyvendinant bendrai finansuojamus projektus programą; atsižvelgdamas į tai ragina užtikrinti optimalų Komisijos GD, atsakingų už sanglaudos politiką, ir kitų GD koordinavimą ir bendradarbiavimą, taip pat jų bendradarbiavimą su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl vėlyvo keleto veiksmų programų priėmimo ir vėlyvo valdymo institucijų skyrimo tam tikrose valstybėse narėse per dabartinį programavimo laikotarpį; teigiamai vertina pastebėtus pirmuosius greitesnio veiksmų programų įgyvendinimo ženklus 2016 m.; primygtinai ragina Komisiją toliau tęsti Geresnio įgyvendinimo darbo grupės darbą siekiant remti įgyvendinimą ir nustatyti vėlavimo įgyvendinti priežastis bei pasiūlyti praktinius būdus ir priemones, kad kito programavimo laikotarpio pradžioje būtų išvengta tokių problemų; tvirtai skatina visus susijusius veikėjus toliau gerinti ir spartinti įgyvendinimą netrikdant darbo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į finansinio planavimo ir įgyvendinimo sistemos trūkumus, kurie lėmė neapmokėtų sąskaitų kaupimąsi ir precedento neturintį susikaupusį šių sąskaitų kiekį, kuris perkeltas iš ankstesnės daugiametės finansinės programos (DFP) į dabartinę; ragina Komisiją parengti struktūrinį sprendimą, kaip išspręsti tokias problemas iki dabartinės DFP pabaigos ir užkirsti kelią šių problemų perkėlimui į kitos DFP laikotarpį; pabrėžia, kad mokėjimų asignavimų lygis turi atitikti praeities įsipareigojimus, ypač artėjant prie laikotarpio pabaigos, kai iš valstybių narių gaunamų mokėjimo prašymų lygis linkęs ženkliai augti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad kai kuriose valstybėse narėse partnerystės principas lėmė glaudesnį regioninių ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, tačiau padėtis gali būti dar labiau gerinama, siekiant užtikrinti, kad visos suinteresuotosios šalys, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, būtų įtrauktos realiai ir anksti, siekiant užtikrinti didesnę atskaitomybę ir matomumą įgyvendinant sanglaudos politiką nedidinant administracinės naštos ar nesukeliant vėlavimo; pabrėžia, kad laikantis daugiapakopio valdymo požiūrio suinteresuotieji subjektai turėtų būti toliau įtraukti į procesą; mano, kad partnerystės principas ir elgesio kodeksas ateityje turėtų būti toliau stiprinami, pvz., nustatant aiškius būtinuosius dalyvavimo partnerystėje reikalavimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad, nors įgyvendinant sanglaudos politiką pastarosios ekonominės ir finansų krizės ir griežto taupymo priemonių poveikis ES buvo sušvelnintas, regioniniai skirtumai ir skirtumai konkurencingumo ir socialinės nelygybės srityse tebėra dideli; ragina imtis ryžtingesnių veiksmų, siekiant mažinti šiuos skirtumus ir užkirsti kelią naujiems skirtumams visų rūšių regionuose, išsaugant ir sustiprinant paramą regionams, kad visi regionai jaustųsi atsakingi už šią politiką ir būtų siekiama ES tikslų visoje Sąjungoje; atsižvelgdamas į tai, mano, kad daugiau dėmesio reikia skirti tam, kad Europos regionai būtų atsparesni staigiems sukrėtimams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad dėl visų formų teritorinio bendradarbiavimo, įskaitant makroregionines strategijas, kurių galimybės dar turi būti visapusiškai išnaudotos, regionų ir piliečių politinio bendradarbiavimo ir koordinavimo samprata įsigali visoje ES; atkreipia dėmesį į sanglaudos politikos vertę atremiant iššūkius, būdingus saloms, tarpvalstybiniams regionams ir labiausiai į šiaurę nutolusiems retai gyvenamiems regionams, kaip numatyta ES sutarties 174 straipsnyje, SESV 249 ir 255 straipsniuose apibrėžtiems atokiausiems regionams, kuriems taikomas specialus statusas ir kurių specialios priemonės ir finansavimas turėtų būti išsaugotas ir po 2020 m., ir periferiniams regionams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad Europos teritorinis bendradarbiavimas yra vienas iš svarbių 2014–2020 m. sanglaudos politikos tikslų, kuris teikia papildomos vertės ES tikslams, skatina solidarumą tarp ES regionų ir ES solidarumą su jos kaimynėmis bei sudaro sąlygas keistis patirtimi ir perduoti gerąją patirtį, pvz., naudojantis standartizuotais dokumentais; primygtinai tvirtina, kad reikia toliau siekti tarpvalstybinio, tarptautinio ir regionų bendradarbiavimo, kuriuo iš dalies siekiama stiprinti teritorinę sanglaudą, laikantis SESV 174 straipsnio; mano, kad tai turėtų likti svarbi priemonė ir po 2020 m.; vis dėlto pabrėžia, kad dabartinis Europos teritorinio bendradarbiavimo biudžetas neatitinka didelių iššūkių, kurie kyla INTERREG programoms, ir juo veiksmingai neremiamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas; todėl ragina kitu programavimo laikotarpiu gerokai padidinti Europos teritorinio bendradarbiavimo biudžetą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia dabartinės INTERREG Europos bendradarbiavimo programos svarbą Europos valdžios institucijoms, kad būtų supaprastintas keitimasis patirtimi ir perduodama geroji patirtis; siūlo padidinti finansavimo galimybes kitoje INTERREG Europos programoje po 2020 m., kad būtų sudarytos galimybės investicijoms į fizinius bandomuosius projektus ir parodomuosius projektus, taip pat atsižvelgti į suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą visoje Europoje; |
| --- | --- |

10.

Sanglaudos politikos struktūra po 2020 m. Tęstinumas ir sritys, kuriose galima tobulėti

| 11. | pabrėžia, kad dabartinė regionų klasifikacija, nustatytos reformos, pvz., paramos teikimas pagal temas ir veiklos pagrindas, parodė sanglaudos politikos vertę; prašo Komisijos pateikti didesnio lankstumo idėjų įgyvendinant visą ES biudžetą; mano, kad rezervo sukūrimas yra įdomi galimybė šiomis aplinkybėmis siekiant reaguoti į didelius nenumatytus įvykius programavimo laikotarpiu ir sudaryti sąlygas veiksmų programų kūrimui iš naujo siekiant pritaikyti Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų investicijas prie besikeičiančių kiekvieno regiono poreikių ir spręsti problemas, susijusias su globalizacijos padariniais regioniniu ir vietos lygmenimis, tačiau nedarant neigiamo poveikio sanglaudos politikos investicijoms ar nedarant poveikio strateginiam orientavimui, ilgalaikiams tikslams ir daugiamečių programų, skirtų regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, planavimo užtikrintumui ir stabilumui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta ex ante sąlygų vertę, ypač pažangiosios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijoms (angl. RIS3): taip toliau remiamas strateginis ESI fondų programavimas ir skatinamas didesnis orientavimas į rezultatus; pažymi, kad ex ante sąlygos leidžia ESI fondų lėšomis veiksmingai nedarant poveikio Sutartyje numatytiems sanglaudos politikos tikslams paremti Europos tikslus po 2020 m.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | griežtai nesutinka su tuo, kad būtų keliamos makroekonominės sąlygos, ir pabrėžia, kad sanglaudos politikos ir ekonominio valdymo procesų Europos semestre ryšys turi būti suderintas, abipusis ir nebaudžiamojo pobūdžio visų suinteresuotųjų subjektų atžvilgiu; pritaria tam, kad būtų toliau pripažįstamas teritorinis aspektas, nes tai būtų naudinga Europos semestrui, t. y. turėtų būti išlaikant pusiausvyrą atsižvelgiama į ekonominį valdymą ir sanglaudos politikos tikslus, susijusius su ekonomine, socialine ir teritorine sanglauda, taip pat tvarų augimą darbo vietų kūrimą ir aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad remiantis tuo, jog sanglaudos politikos lėšomis siekiama skatinti investicijas, augimą ir užimtumą visoje ES, Komisija 7-oje sanglaudos ataskaitoje ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybių narių vyriausybėmis turėtų išnagrinėti, kaip spręsti šių vyriausybių biudžeto deficitui šių investicijų daromos įtakos klausimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad administracinių ir institucinių pajėgumų, susijusių su veiksmų programų rengimu, įgyvendinimu ir vertinimu, taip pat kokybiškesniu profesiniu rengimu, didinimas, taigi ir nacionalinių ir regioninių agentūrų stiprinimas siekiant remti investicijas, valstybėse narėse ir regionuose nepaprastai svarbus norint, kad sanglaudos politika būtų įgyvendinama laiku ir sėkmingai, o konvergencijai būtų taikomi aukštesni standartai; tuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į TAIEX regioninę tarpusavio iniciatyvą, kuria gerinami administraciniai ir instituciniai pajėgumai ir pasiekiami geresni ES investicijų rezultatai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad būtina paprastinti bendrą sanglaudos politikos valdymo sistemą visais valdžios lygmenimis, palengvinant veiksmų programų rengimą, valdymą ir vertinimą, kad ji taptų prieinamesnė, lankstesnė ir veiksmingesnė; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu kovoti su perteklinio reglamentavimo reiškiniu valstybėse narėse; prašo Komisijos numatyti daugiau galimybių e. sanglaudai ir specialių rūšių išlaidoms, pvz., standartiniams vieneto įkainiams ir vienodo dydžio sumoms pagal BNR, ir sukurti skaitmeninę platformą ar vieno langelio sistemą, pagal kurią būtų teikiama informacija paraiškų teikėjams ir paramos gavėjams; pritaria išvadoms ir rekomendacijoms, kurias šiai dienai yra priėmusi aukšto lygio darbo grupė, stebinti supaprastinimo procesą ESI fondų paramos gavėjų atžvilgiu, ir ragina valstybes nares įgyvendinti šias rekomendacijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prašo Komisijos apsvarstyti sprendimus remiantis proporcingumo ir diferenciacijos principais įgyvendinant programas, atsižvelgiant į riziką, objektyvius kriterijus ir teigiamas paskatas programoms, jų mastą ir administracinius pajėgumus, ypač kai tai susiję su įvairių lygmenų auditu, kurį atliekant didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas kovai su pažeidimais, būtent sukčiavimu ir korupcija, ir patikrinimų skaičiumi, labiau suderinti sanglaudos, konkurencijos ir kitas Sąjungos politikos sritis, pirmiausia valstybės pagalbos taisykles, kurios taikomos ESI fondams, tačiau netaikomos ESIF ar programai „Horizontas 2020“, taip pat apsvarstant galimybę parengti vieną taisyklių rinkinį visiems ESI fondams, kad finansavimas būtų veiksmingesnis, atsižvelgiant į kiekvieno fondo ypatybes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją kartu su nacionalinėmis ir regioninėmis programų valdymo institucijomis, siekiant realaus supaprastinimo, parengti įgyvendinamą supaprastinto sąnaudų skaičiavimo tvarkos taikymo išplėtimo planą ir įtraukti į jį ERPF, taip pat atsižvelgiant į pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos biudžetui taikomos finansinės taisyklės (vadinamasis omnibusas), nuostatas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad subsidijos turėtų likti sanglaudos politikos finansavimo pagrindu; tačiau atkreipia dėmesį į augantį finansinių priemonių vaidmenį; pažymi, kad paskolos, kapitalas ar garantijos gali atlikti papildomą vaidmenį, tačiau jie turi būti naudojami atsargiai, remiantis atitinkamu ex ante vertinimu, ir subsidijos turėtų būti papildomos tik kai matoma, kad tokios finansinės priemonės turi pridėtinę vertę ir galėtų padaryti sverto poveikį pritraukdamos papildomos finansinės paramos, atsižvelgiant į skirtumus tarp regionų, taip pat praktikos ir patirties įvairovę; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, jog svarbu, kad su naujoviškomis finansinėmis priemonėmis susijusi Komisijos, EIB ir valstybių narių pagalba vietos ir regioninėms valdžios institucijoms būtų teikiama naudojantis tokiomis platformomis, kaip „fi-compass“, arba teikiant paskatas naudos gavėjams; primena, kad šios priemonės netinkamos visų rūšių intervencijoms pagal sanglaudos politiką; mano, kad visi regionai savanoriškai turėtų galėti nuspręsti dėl finansinių priemonių įgyvendinimo pagal savo poreikius; vis dėlto, išreiškia prieštaravimą dėl visų privalomų kiekybinių tikslų finansinių priemonių taikymo srityje ir pabrėžia, kad didinant finansinių priemonių naudojimą neturėtų apskritai mažėti ES biudžetas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją užtikrinti geresnę ESI fondų ir kitų Sąjungos fondų bei programų, įskaitant ESIF, sinergiją ir komunikaciją, taip pat komunikaciją apie šiuos fondus ir programas, ir sudaryti galimybes paprasčiau vykdyti įvairių fondų operacijas; pabrėžia, kad ESIF neturėtų kelti grėsmės strateginiam sanglaudos politikos programavimo nuoseklumui, teritoriniam sutelkimui ir ilgalaikei perspektyvai, neturėtų pakeisti arba išstumti subsidijų ir siekti pakeisti ar sumažinti ESIF biudžetą; primygtinai reikalauja jo ištekliams taikyti realų papildomumą; ragina nustatyti aiškias ESIF ir sanglaudos politikos ribas nustatant galimybes juos derinti ir palengvinti jų taikymą jų nemaišant, nes taip finansavimo struktūra taps patrauklesne, siekiant gerai panaudoti nedidelius ES išteklius; mano, kad reikia suderinti įvairių fondų operacijoms taikomas taisykles ir parengti aiškią komunikacijos apie esamas finansavimo galimybes strategiją; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją paramos gavėjams parengti priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti papildomą rodiklių rinkinį, kuris papildytų BVP rodiklį, kuris tebėra pagrindinis teisėtas patikimas būdas ESI fondų lėšoms teisingai paskirstyti; mano, kad šiame kontekste reikėtų įvertinti ir apsvarstyti socialinės pažangos rodiklį arba demografinį rodiklį siekiant pateikti išsamų regioninės plėtros vaizdą; mano, kad tokie rodikliai galėtų padėti geriau reaguoti į besiformuojančią naujų rūšių nelygybę tarp ES regionų; be to, pabrėžia rezultatų rodiklių svarbą užtikrinant, kad politika būtų labiau orientuota į rezultatus ir laimėjimus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją apsvarstyti priemones, kuriomis siekiama išspręsti nacionalinio sanglaudos politikos projektų finansavimo klausimą, atsižvelgiant į vietos ir regioninės valdžios institucijų patiriamą problemą labai centralizuotose valstybėse narėse, kurios neturi pakankamų fiskalinių ir finansinių pajėgumų ir kurios susiduria su dideliais sunkumais bendrai finansuodamos projektus ir netgi rengdamos projektų dokumentus, nes trūksta prieinamų finansinių išteklių, kurie skatina mažesnį sanglaudos politikos naudojimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę naudoti NUTS III lygį kaip regionų klasifikaciją tam tikrų atrinktų prioritetų sanglaudos politikoje; |
| --- | --- |

24.

Svarbiausios atnaujintos sanglaudos politikos sritys po 2020 m.

| 25. | pabrėžia Europos socialinio fondo (ESF), Jaunimo garantijų iniciatyvos ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos svarbą, ypač kovojant su ilgalaikiu ir jaunimo nedarbu Sąjungoje, kuris yra pasiekęs iki šiol neregėtą lygį, pirmiausia mažiau išsivysčiusiuose regionuose, atokiausiuose regionuose ir nuo krizės labiausiai nukentėjusiuose regionuose; atkreipia dėmesį į itin svarbų vaidmenį, kurį kuriant darbo vietas atlieka MVĮ, užtikrinančios 80 proc. darbo vietų Sąjungoje, be to, jos svarbios skatinant inovatyvius sektorius, pvz., skaitmeninę ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad įgyvendinant sanglaudos politiką po 2020 m. turėtų būti toliau rūpinamasi pažeidžiamais ir marginalizuotais asmenimis, spręsti didėjančių skirtumų klausimą ir kurti solidarumą; taip pat atkreipia dėmesį į teigiamą investicijų į šveitimą, mokymą ir kultūrą poveikį socialinės pridėtinės vertės ir užimtumo požiūriu; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad reikia išsaugoti socialinę įtrauktį, įskaitant ESF išlaidas, kurias toje srityje papildytų ERPF investicijos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | siūlo geriau naudoti ESI fondų lėšas siekiant spręsti demografinių pokyčių ir jų regioninių bei vietos padarinių problemą; mano, kad regionuose, kurie susiduria su tokiais iššūkiais kaip gyventojų skaičiaus mažėjimas, ESI fondų lėšos turėtų būti optimaliai skirtos darbo vietų kūrimui ir augimui užtikrinti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad vis didesnę svarbą įgyja Teritorinė darbotvarkė ir sėkmingos kaimo ir miesto partnerystės, taip pat atkreipia dėmesį į pavyzdinį pažangiųjų miestų, kaip inovatyvių sprendimų atremiant regioninius ir vietos iššūkius mikrokosmų ir katalizatorių, vaidmenį; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teigiamai vertina Amsterdamo paktą ir didesnį miestų ir miesto teritorijų vaidmens formuojant Europos politiką pripažinimą ir ragina veiksmingai įgyvendinti bendradarbiavimu grindžiamą darbo metodą, kuris numatytas pagal pakto partnerystes; tikisi, kad rezultatai bus įtraukti į būsimą ES politiką po 2020 m.; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į didesnį sanglaudos politikos miestų aspektą kaip konkrečias nuostatas dėl tvarios miestų plėtros ir miestų novatoriškų veiksmų; mano, kad ateityje jį reikėtų toliau vystyti ir stiprinti finansiškai po 2020 m. ir kad turėtų būti stiprinamas kompetencijų subdelegavimas žemesniems valdžios lygmenims; ragina Komisiją gerinti įvairių priemonių, kuriomis siekiama didinti tiesioginę paramą vietos vyriausybei pagal sanglaudos politiką, koordinavimą ir teikti finansavimą bei numatyti tikslines teritorinio vystymosi priemones; atkreipia dėmesį į būsimą tokių naujų teritorinio vystymosi priemonių kaip bendruomenės inicijuotos vietos plėtros ir integruotos teritorinės investicijos vaidmenį; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pritaria įsipareigojimams, kuriuos ES yra prisiėmusi pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos; atsižvelgdamas į tai primena visų ES institucijų patvirtintą tikslą panaudoti mažiausiai 20 proc. ES biudžeto lėšų su kova su klimato kaita susijusiems veiksmams ir pabrėžia, kad ESI fondai atlieka svarbų vaidmenį šioje srityje ir turėtų būti kuo veiksmingiau naudojami klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, taip pat žaliosios ekonomikos ir atsinaujinančiosios energijos tikslais; mano, kad reikia gerinti su klimato politika susijusių išlaidų stebėsenos ir sekimo sistemą; atkreipia dėmesį į su tuo susijusias Europos teritorinio bendradarbiavimo galimybes ir miestų bei regionų vaidmenį įgyvendinant miestų darbotvarkę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad RIS3 stiprinamos regioninės inovacijų ekosistemos; pabrėžia, kad moksliniai tyrimai, inovacijos ir technologinė plėtra turėtų toliau atlikti svarbų vaidmenį, kad ES išliktų konkurencinga pasauliniu lygmeniu; mano, kad pažangiosios specializacijos modelis turėtų tapti vienu pagrindinių sanglaudos politikos požiūrių įgyvendinant sanglaudos politiką po 2020 m., skatinant įvairių regionų, miesto ir kaimo vietovių bendradarbiavimą, remiant ES regionų ekonominę plėtrą ir kuriant tarptautinių RIS3 ir pasaulinio lygio branduolių sinergiją; primena apie vykdomą bandomąjį projektą „Kompetencijos laiptai“ („Stairway to Excellence“, „S2E“), pagal kurį toliau remiami regionai plėtojant ir išnaudojant ESI fondų, programos „Horizontas 2020“ ir kitų ES finansavimo programų sąveiką; todėl mano, kad reikia imtis papildomų veiksmų, kad būtų kuo labiau padidintos sinergijos siekiant toliau po 2020 m. stiprinti pažangiąją specializaciją ir inovacijas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad siekiant kovoti su euroskepticizmu labai svarbu didinti sanglaudos politikos matomumą, nes jis gali padėti susigrąžinti piliečių pasitikėjimą; atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant didinti ESI fondų matomumą, daugiau dėmesio reikia skirti jų programų turiniui ir rezultatams taikant principus „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, sudarant sąlygas dalyvauti suinteresuotosioms šalims ir paramos gavėjams, kurie gali padėti veiksmingai skleisti sanglaudos politikos rezultatus; be to, ragina Komisiją, valstybes nares, regionus ir miestus veiksmingiau bendrauti aptariant išmatuojamus sanglaudos politikos rezultatus, kurie kasdieniam ES piliečių gyvenimui atneša papildomos naudos; primygtinai ragina toliau vykdyti komunikacijos veiklą panaudojant techninės pagalbos daliai skirtą biudžetą tol, kol baigiama vykdyti projektą, kai jo rezultatai tampa aiškiai matomi; |
| --- | --- |

33.

Perspektyva

| 34. | ragina prioritetą ES darbotvarkėje teikti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir solidarumo skatinimui visoje ES bei ES fondų nukreipimui siekiant augimo, darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo; taip pat ragina toliau kovoti su regionų skirtumais, skurdu ir socialine atskirtimi bei diskriminacija; mano, kad be Sutartyse įtvirtintų tikslų sanglaudos politika turėtų toliau būti priemonė, kuria būtų siekiama ES politinių tikslų ir prisidedama prie didesnio informuotumo apie jos įgyvendinimą, ir išlikti visiems regionams prieinama Sąjungos pagrindine investicijų politika; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pakartoja, jog dabar pats metas rengtis ES sanglaudos politikai po 2020 m., kad ji būtų tikrai veiksmingai pradėta įgyvendinti pačioje naujojo programavimo laikotarpio pradžioje; taigi ragina Komisiją laiku pradėti rengti naują teisės aktų sistemą, t. y. iš karto pateikus ir į oficialias kalbas išvertus Komisijos pasiūlymą dėl sekančio DFP; taip pat ragina laiku priimti visus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl būsimos sanglaudos politikos ir priimti valdymo ir kontrolės gaires prieš pradedant naują programavimo laikotarpį, netaikant įsigaliojimo atgaline data; pabrėžia, kad vėlesnis veiksmų programų įgyvendinimas daro poveikį sanglaudos politikos veiksmingumui; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad dabartinės sanglaudos politikos teisės aktų sistemos esmė turėtų išlikti ir po 2020 m., įgyvendinant patobulintą, sustiprintą, lengvai prieinamą ir į rezultatus orientuotą politiką, apie kurios pridėtinę vertę būtų išsamiau informuojami piliečiai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą 2016/0282(COD) pabrėžia, kad migrantų ir pabėgėlių, kuriems taikoma tarptautinė apsauga, priėmimas bei jų socialinė ir ekonominė integracija reikalauja vadovautis nuosekliu transnacionaliniu požiūriu ir kad šis klausimas taip pat turėtų būti sprendžiamas vadovaujantis esama ir būsima ES sanglaudos politika; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į taisyklių stabilumo svarbą; ragina Komisiją rengiant sanglaudos politikos įgyvendinimo nuostatas pagal kitą DFP taikyti kuo mažiau pakeitimų; yra įsitikinęs, kad po 2020 m. sanglaudos politikai skirta ES biudžeto dalis išliktų pakankama, jei nepadidinta, atsižvelgiant į sudėtingus vidaus ir išorės uždavinius, kuriuos reikės spręsti įgyvendinant politiką ir jos tikslus; mano, kad šios politikos negalima silpninti jokiomis aplinkybėmis, įskaitant Jungtinės Karalystės išstojimą iš ES, ir visame ES biudžete jai tenkanti dalis neturėtų būti mažinama naudojant šiai politikai skirtas lėšas naujų uždavinių išlaidoms apmokėti; taip pat atkreipia dėmesį į daugiametės sanglaudos politikos pobūdį ir ragina išlaikyti jos septynerių metų programavimo laikotarpį arba nustatyti „penkerių + penkerių“ metų programavimo laikotarpį su privaloma laikotarpio vidurio peržiūra; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina greitai skirti veiklos rezervo lėšas; pažymi, kad laikotarpis nuo veiklos rezultatų iki rezervo lėšų panaudojimo yra per ilgas, todėl sumažėja rezervo efektyvumas; primygtinai ragina Komisiją leisti valstybėms narėms įgyvendinti veiklos lėšų rezervo naudojimą, kai tik bus užbaigta peržiūra; |
| --- | --- |

39.

| 40. | todėl nurodo, kad skaitmeninė darbotvarkė, įskaitant būtinos infrastruktūros teikimą ir pažangius technologinius sprendimus, turi būti vienas iš sanglaudos politikos prioritetų, visų pirma per kitą finansavimo laikotarpį; pažymi, kad kartu su plėtra telekomunikacijų sektoriuje bet kuriuo atveju turi būti vykdomos atitinkamos mokymo priemonės, kurios taip pat turėtų būti remiamos pagal sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, taip pat valstybėms narėms ir jų parlamentams bei Regionų komitetui. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 303.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 281.

(7)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(8)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0053.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0321.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0217.

(12)  OL C 305 E, 2010 11 11, p. 14.

(13)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 1.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0383.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0336.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0311.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0211.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0419.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0308.

(20)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0307.

(21)  OL C 258 E, 2013 9 7, p. 1.

(22)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0133.

(23)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0384.

(24)  ECLI:EU:C:2015:813.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/50

---

P8_TA(2017)0255

Žuvų išteklių būklė ir Viduržemio jūros žuvininkystės sektoriaus socialinė ir ekonominė padėtis

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žuvų išteklių būklės ir Viduržemio jūros žuvininkystės sektoriaus socialinės ir ekonominės padėties (2016/2079(INI))

(2018/C 331/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1) ((BŽP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1) ((BŽP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (4) (NNN reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantį reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (4) (NNN reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į įpusėjusį Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) strategijos (2017–2020 m.), kuria siekiama tausios žuvininkystės Viduržemio ir Juodojoje jūrose, įgyvendinimo laikotarpį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įpusėjusį Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) strategijos (2017–2020 m.), kuria siekiama tausios žuvininkystės Viduržemio ir Juodojoje jūrose, įgyvendinimo laikotarpį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas 2012 m. gegužės 21 d. (su 2013 m. gegužės 8 d. pakeitimais) Europos Sąjungos žemės ūkio kooperatyvų konfederacijos (COGECA), Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) ir Nacionalinių žvejybos įmonių organizacijų Europos Sąjungos asociacijos (EUROPÊCHE) susitarimas dėl 2007 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo žvejybos sektoriuje įgyvendinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas 2012 m. gegužės 21 d. (su 2013 m. gegužės 8 d. pakeitimais) Europos Sąjungos žemės ūkio kooperatyvų konfederacijos (COGECA), Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) ir Nacionalinių žvejybos įmonių organizacijų Europos Sąjungos asociacijos (EUROPÊCHE) susitarimas dėl 2007 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo žvejybos sektoriuje įgyvendinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Visuotinio susirinkimo metu priimtą JT rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Visuotinio susirinkimo metu priimtą JT rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į regioninę konferenciją dėl tvarios smulkiosios žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūroje ateities kūrimo, vykusią 2016 m. kovo 7–9 d. Alžyre, Alžyre, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į regioninę konferenciją dėl tvarios smulkiosios žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūroje ateities kūrimo, vykusią 2016 m. kovo 7–9 d. Alžyre, Alžyre,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0179/2017),

| A. | kadangi Viduržemio jūra, kurioje yra 17 000 jūrinių gyvūnų rūšių, yra viena pagrindinių pasaulio biologinės įvairovės vietų; kadangi dėl šios priežasties priimant sprendimus dėl jos valdymo reikia atsižvelgti į daugiarūšiškumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Viduržemio jūra, kurioje yra 17 000 jūrinių gyvūnų rūšių, yra viena pagrindinių pasaulio biologinės įvairovės vietų; kadangi dėl šios priežasties priimant sprendimus dėl jos valdymo reikia atsižvelgti į daugiarūšiškumą;

| B. | kadangi Komisija savo komunikate „Konsultacijos dėl 2017 m. žvejybos galimybių pagal bendrą žuvininkystės politiką“ (COM(2016)0396) teigia, kad žvejyba Viduržemio jūroje vis dar viršija nustatytas normas ir būtina imtis priemonių šiai padėčiai pakeisti; kadangi minėtame dokumente Komisija išreiškia susirūpinimą dėl to, kad daugelio vertinamų rūšių sužvejojamas kiekis gerokai viršija nustatytą didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (angl. MSY); |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija savo komunikate „Konsultacijos dėl 2017 m. žvejybos galimybių pagal bendrą žuvininkystės politiką“ (COM(2016)0396) teigia, kad žvejyba Viduržemio jūroje vis dar viršija nustatytas normas ir būtina imtis priemonių šiai padėčiai pakeisti; kadangi minėtame dokumente Komisija išreiškia susirūpinimą dėl to, kad daugelio vertinamų rūšių sužvejojamas kiekis gerokai viršija nustatytą didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (angl. MSY);

| C. | kadangi ne vėliau kaip iki 2020 m. Viduržemio jūroje reikia įveikti didelį iššūkį, kad būtų pasiektas tikslas nuosekliai atkurti ir išsaugoti visų rūšių žuvų išteklių lygį, kuris būtų didesnis už biomasės lygį, kuriuo įmanoma užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį; kadangi norint įveikti šį iššūkį būtinas ES nepriklausančių šalių dalyvavimas ir įsipareigojimas; kadangi bendras žvejybos lygis Viduržemio jūros baseine maždaug 2–3 kartus viršija nustatytą MSY grindžiamą žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį (angl. FMSY); kadangi, nepaisant didelių pastangų, kurios buvo dedamos tiek visoje ES, tiek už jos ribų, siekiant užtikrinti, kad žuvininkystės sektoriaus teisės aktai būtų įgyvendinami ir jų būtų laikomasi, daugiau kaip 93 proc. vertinamų rūšių išteklių Viduržemio jūroje vis dar pereikvojami; |
| --- | --- |

C.

kadangi ne vėliau kaip iki 2020 m. Viduržemio jūroje reikia įveikti didelį iššūkį, kad būtų pasiektas tikslas nuosekliai atkurti ir išsaugoti visų rūšių žuvų išteklių lygį, kuris būtų didesnis už biomasės lygį, kuriuo įmanoma užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį; kadangi norint įveikti šį iššūkį būtinas ES nepriklausančių šalių dalyvavimas ir įsipareigojimas; kadangi bendras žvejybos lygis Viduržemio jūros baseine maždaug 2–3 kartus viršija nustatytą MSY grindžiamą žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį (angl. FMSY); kadangi, nepaisant didelių pastangų, kurios buvo dedamos tiek visoje ES, tiek už jos ribų, siekiant užtikrinti, kad žuvininkystės sektoriaus teisės aktai būtų įgyvendinami ir jų būtų laikomasi, daugiau kaip 93 proc. vertinamų rūšių išteklių Viduržemio jūroje vis dar pereikvojami;

| D. | kadangi šiame regione žuvininkystė socialiniu ir ekonominiu požiūriu labai svarbi pakrantės gyventojams; kadangi šiame sektoriuje dirba šimtai tūkstančių žmonių, įskaitant antrinio perdirbimo sektorių, ir jame itin daug moterų, kurių užimtumas ypač priklauso nuo žuvininkystės; kadangi Viduržemio jūra svariai prisideda prie aprūpinimo maistu, visų pirma regiono pažeidžiamiausių gyventojų; kadangi žuvininkystė teikia galimybę papildyti pajamas ir maisto atsargas ir prisidėti prie stabilumo regione; |
| --- | --- |

D.

kadangi šiame regione žuvininkystė socialiniu ir ekonominiu požiūriu labai svarbi pakrantės gyventojams; kadangi šiame sektoriuje dirba šimtai tūkstančių žmonių, įskaitant antrinio perdirbimo sektorių, ir jame itin daug moterų, kurių užimtumas ypač priklauso nuo žuvininkystės; kadangi Viduržemio jūra svariai prisideda prie aprūpinimo maistu, visų pirma regiono pažeidžiamiausių gyventojų; kadangi žuvininkystė teikia galimybę papildyti pajamas ir maisto atsargas ir prisidėti prie stabilumo regione;

| E. | kadangi Viduržemio jūrą tuo pačiu metu veikia įvairūs veiksniai, kaip antai jūrų transporto keliama tarša, kurie, kartu su žvejyba, daro poveikį žuvų išteklių sveikatai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Viduržemio jūrą tuo pačiu metu veikia įvairūs veiksniai, kaip antai jūrų transporto keliama tarša, kurie, kartu su žvejyba, daro poveikį žuvų išteklių sveikatai;

| F. | kadangi Viduržemio jūros baseine smulkiajai žvejybai tenka 80 proc. žvejybos laivyno ir 60 proc. sektoriaus darbo vietų; kadangi apgailestautina, kad Europos lygmeniu nėra visuotinai suderintos smulkiosios žvejybos apibrėžties, nors tai ir sunki užduotis, atsižvelgiant į jūrų ekosistemos ir žuvininkystės sektoriaus ypatumų ir savybių įvairovę; kadangi „Smulkioji priekrantės žvejyba“ oficialiai apibrėžiama tik Europos žuvininkystės fondo reikmėms (Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006) kaip „žvejyba, vykdoma žvejybos laivais, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų žvejybos įrankių“ (pvz., tralų); kadangi smulkiosios priekrantės žvejybos apibrėžtyje derėtų atsižvelgti į įvairius nacionalinius ir regionų ypatumus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Viduržemio jūros baseine smulkiajai žvejybai tenka 80 proc. žvejybos laivyno ir 60 proc. sektoriaus darbo vietų; kadangi apgailestautina, kad Europos lygmeniu nėra visuotinai suderintos smulkiosios žvejybos apibrėžties, nors tai ir sunki užduotis, atsižvelgiant į jūrų ekosistemos ir žuvininkystės sektoriaus ypatumų ir savybių įvairovę; kadangi „Smulkioji priekrantės žvejyba“ oficialiai apibrėžiama tik Europos žuvininkystės fondo reikmėms (Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006) kaip „žvejyba, vykdoma žvejybos laivais, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų žvejybos įrankių“ (pvz., tralų); kadangi smulkiosios priekrantės žvejybos apibrėžtyje derėtų atsižvelgti į įvairius nacionalinius ir regionų ypatumus;

| G. | kadangi per aukšto lygio susitikimą dėl Viduržemio jūros rūšių būklės, vykusį 2016 m. vasario mėn. Katanijoje, susitarta, kad būtina skubiai keisti šias neigiamas tendencijas, ir buvo pripažintas didelis iššūkis atkurti ir išsaugoti žuvų išteklių lygį, kuris būtų didesnis už biomasės lygį, kuriuo įmanoma užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, laikantis BŽP įsipareigojimo ne vėliau kaip iki 2020 m. pasiekti visoms rūšims nustatytą didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį; |
| --- | --- |

G.

kadangi per aukšto lygio susitikimą dėl Viduržemio jūros rūšių būklės, vykusį 2016 m. vasario mėn. Katanijoje, susitarta, kad būtina skubiai keisti šias neigiamas tendencijas, ir buvo pripažintas didelis iššūkis atkurti ir išsaugoti žuvų išteklių lygį, kuris būtų didesnis už biomasės lygį, kuriuo įmanoma užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, laikantis BŽP įsipareigojimo ne vėliau kaip iki 2020 m. pasiekti visoms rūšims nustatytą didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį;

| H. | kadangi, be peržvejojimo, Viduržemio jūrai būdinga daugybė problemų, kurių daugumą lemia tankiai apgyvendintos pakrantės (pernelyg didelis maisto medžiagų kiekis, teršalai, buveinių ir pakrančių keitimas), taip pat jūrų transportas ir išteklių pereikvojimas, įskaitant naftos ir dujų išgavimą; be to, kadangi Viduržemio jūra labai pažeidžiama klimato kaitos požiūriu ir tai kartu su intensyviu laivų eismu sudaro sąlygas naujų invazinių rūšių atsiradimui ir įsitvirtinimui; |
| --- | --- |

H.

kadangi, be peržvejojimo, Viduržemio jūrai būdinga daugybė problemų, kurių daugumą lemia tankiai apgyvendintos pakrantės (pernelyg didelis maisto medžiagų kiekis, teršalai, buveinių ir pakrančių keitimas), taip pat jūrų transportas ir išteklių pereikvojimas, įskaitant naftos ir dujų išgavimą; be to, kadangi Viduržemio jūra labai pažeidžiama klimato kaitos požiūriu ir tai kartu su intensyviu laivų eismu sudaro sąlygas naujų invazinių rūšių atsiradimui ir įsitvirtinimui;

| I. | kadangi negalėjimas naudoti tam tikrų įrankių ir būdų, kurie yra priimtinesni ir daro mažesnį poveikį nykstančių išteklių būklei, daro didelį poveikį jau atskirtų pakrančių ir salų bendruomenių gyvybingumui, trukdo vystymuisi ir didina gyventojų skaičiaus mažėjimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi negalėjimas naudoti tam tikrų įrankių ir būdų, kurie yra priimtinesni ir daro mažesnį poveikį nykstančių išteklių būklei, daro didelį poveikį jau atskirtų pakrančių ir salų bendruomenių gyvybingumui, trukdo vystymuisi ir didina gyventojų skaičiaus mažėjimą;

| J. | kadangi visų Viduržemio jūros regiono valstybių narių pakrantės bendruomenės labai priklauso nuo žvejybos, ypač nuo smulkiosios žvejybos, todėl nepakankamas žuvų išteklių tvarumas joms gali kelti grėsmę; |
| --- | --- |

J.

kadangi visų Viduržemio jūros regiono valstybių narių pakrantės bendruomenės labai priklauso nuo žvejybos, ypač nuo smulkiosios žvejybos, todėl nepakankamas žuvų išteklių tvarumas joms gali kelti grėsmę;

| K. | kadangi ES yra daug pakrantės bendruomenių, kurios labai priklauso nuo tradicinės, nepramoninės ir smulkiosios žvejybos veiklos Viduržemio jūros baseine; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES yra daug pakrantės bendruomenių, kurios labai priklauso nuo tradicinės, nepramoninės ir smulkiosios žvejybos veiklos Viduržemio jūros baseine;

| L. | kadangi daugelyje Viduržemio jūros regionų mėgėjų žvejyba turi socialinę ir ekonominę vertę, taip pat tiek tiesioginį, tiek netiesioginį poveikį užimtumui; |
| --- | --- |

L.

kadangi daugelyje Viduržemio jūros regionų mėgėjų žvejyba turi socialinę ir ekonominę vertę, taip pat tiek tiesioginį, tiek netiesioginį poveikį užimtumui;

| M. | kadangi būtina atsižvelgti į mėgėjų žvejybos vaidmenį rūpinantis Viduržemio jūros regiono išteklių būkle; |
| --- | --- |

M.

kadangi būtina atsižvelgti į mėgėjų žvejybos vaidmenį rūpinantis Viduržemio jūros regiono išteklių būkle;

| 1. | pabrėžia, kad svarbu skubiai ir visapusiškai taikyti nustatytus BŽP tikslus ir veiksmus, taip pat laiku, skubiai ir veiksmingai įgyvendinti joje numatytus daugiamečius valdymo planus, laikantis regionalizavimu ir daugiarūšiškumu pagrįsto požiūrio; ypač pabrėžia, kad būtina pasiekti geros aplinkos būklės tikslą, nustatytą Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje 2008/56/EB, atsižvelgiant į tai, kad sprendimai dėl žuvininkystės valdymo priemonių turėtų būti priimami vykdant bendrą žuvininkystės politiką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad vykdant BŽP Viduržemio jūrai reikia ir toliau taikyti kitokį požiūrį negu likusiems jūrų baseinams, nes didelė dalis Viduržemio jūros vandenų yra tarptautiniai, ir juose lemiamą vaidmenį rūpinantis išteklių būkle atlieka trečiosios šalys; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad reikia skubiai imtis bendrų veiksmų, paremtų bendradarbiavimu įvairiais lygmenimis: tarptautiniu, Europos, nacionaliniu ir regioniniu; mano, kad visos suinteresuotosios šalys, įskaitant profesionalius žvejus ir žvejus mėgėjus, žuvininkystės pramonę, tradicinę ir nepramoninę smulkiąją žvejybą, mokslininkus, regionines organizacijas, saugomų jūrų rajonų valdytojus, profesines sąjungas ir NVO, turi dalyvauti įtraukiame procese, vykdomame taikant principą „iš apačios į viršų“; šiomis aplinkybėmis pabrėžia strateginį Viduržemio jūros patariamosios tarybos vaidmenį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad neužtikrinant pakrančių bendruomenių, kurioms reikia pranešti apie išeikvotų išteklių ir rūšių keliamą pavojų jų ekonomikos ir socialinei ateičiai, informuotumo, visapusiškos paramos joms ir jų dalyvavimo, nebus išnaudotas visas valdymo priemonių ir reglamentavimo potencialas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nurodo, kad kol kas nėra bendrai ir tiksliai apibrėžta, kas yra smulkioji ir nepramoninė žvejyba; pabrėžia, kad norint imtis tolesnių politinių veiksmų būtina kuo skubiau ES lygmeniu nustatyti tokias apibrėžtis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teigia, kad formuojant žvejybos politiką turėtų būti sudarytos sąlygos į sprendimų priėmimo procesus įtraukti ir integruoti žvejus ir jų asociacijas bei gamintojų organizacijas, profesines sąjungas, pakrantės veiksmų grupes ir vietos bendruomenes, laikantis BŽP regionavimo principo ir įtraukiant rytinėse ir pietinėse Viduržemio jūros baseino pakrantėse esančias trečiąsias šalis; pabrėžia, kad tik sudarius teisingas, lygias ir vienodas sąlygas visoms susijusioms šalims ir žvejybos veiklos Viduržemio jūroje vykdytojams bus galima pasiekti, kad žuvų ištekliai būtų sveiki, o žvejyba tausi ir pelninga, ir taip išlaikyti dabartinį užimtumo lygį, o idealiu atveju – sukurti daugiau darbo vietų žvejybos sektoriuje; pabrėžia, koks svarbus yra stiprių ir nepriklausomų socialinių partnerių žvejybos sektoriuje, taip pat oficialiai įteisinto socialinio dialogo ir darbuotojų dalyvavimo įmonės reikaluose vaidmuo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad pagal BŽP teikiamos paskatos, įskaitant žvejybos galimybes, rinktis atrankiąją žvejybą ir būdus, kurie daro nedidelį poveikį jūrų ekosistemai ir žuvininkystės ištekliams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę, kad valstybės narės taikytų skaidrius ir nešališkus kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus (BŽP reglamento 17 straipsnis); primygtinai ragina dėti pastangas einant šia kryptimi, kad smulkiosios (nepramoninės ir tradicinės) žvejybos laivams būtų teikiama daugiau paskatų ir būtų užtikrintos lengvatinės galimybės žvejoti pakrantės zonose, jei jie žvejoja selektyviai ir nedaro didesnio poveikio aplinkai; pabrėžia, kad svarbu konsultuotis su suinteresuotomis pakrančių bendruomenėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad nepakankamai ištirtas mėgėjų žvejybos poveikis žuvų ištekliams ir jos socialinis ir ekonominis potencialas Viduržemio jūroje; mano, kad ateityje turi būti renkami duomenys apie žvejų mėgėjų skaičių, jų sugaunamą kiekį ir pakrantės bendruomenėse kuriamą vertę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad mėgėjų žvejyba vykdant turistinę veiklą vietos bendruomenėms suteikia daug pajamų ir daro mažą poveikį aplinkai, todėl ją reikėtų skatinti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad būtina apibrėžti priekrantės žvejybą, smulkiąją priekrantės ir tradicinę žvejybą, atsižvelgiant į socialinius ir ekonominius ypatumus ir laikantis regioninio požiūrio; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad vykdant priekrantės žvejybą daugiausia naudojami tradiciniai įrankiai ir būdai, kurie dėl savo ypatumų apibrėžia pakrančių regionų tapatybę ir gyvenimo būdą, ir todėl nepaprastai svarbu išsaugoti jų naudojimą ir apsaugoti juos kaip kultūros, istorinio ir tradicijų paveldo dalį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad regionavimo srityje ir, atsižvelgiant į visų žvejybos rūšių ypatumus, reikėtų leisti tam tikras pagrįstas išimtis, susijusias su tam tikrų žvejybos įrankių ir būdų naudojimu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad, remiantis Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimo, valdymo ir naudojimo srityje reikia laikytis atsargumo principo, pagal kurį būtų atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius argumentus, kad būtų užtikrinta tausi žvejyba, kuri padėtų apsaugoti ir išsaugoti jūros aplinką apskritai; pažymi, kad mokslinės informacijos trūkumas neturi būti dingstis atidėti ar sužlugdyti išsaugojimo ir valdymo veiksmų; mano, kad itin svarbu skubiai gauti trūkstamų konkrečių mokslinių duomenų ir žinių apie išteklių būklę; pabrėžia, kad reikia tartis su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir įtraukti jas į šį procesą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad siekiant apsaugoti ir išsaugoti Viduržemio jūros baseino žuvininkystės ir aplinkos išteklius, žuvininkystės valdymo politika turi būti veiksminga ir ją turi papildyti ryžtinga, plataus masto ir skubi politika bei priemonės, skirtos kovai su (neigiamą) poveikį šiems ištekliams darančiais veiksniais: klimato kaita (atšilimu, rūgštėjimu, lietaus kiekiu), tarša (chemine, organine, makroskopine ir mikroskopine), nekontroliuojamu dujų ir naftos ieškojimu bei gavyba, jūrų transportu, invazinėmis rūšimis, natūralių buveinių, ypač pakrančių, naikinimu ar keitimu; todėl mano, kad svarbu geriau suprasti šių veiksnių poveikį žuvų ištekliams; ragina šiuo požiūriu stiprinti dabartinius Europos pajėgumus stebėti ir prižiūrėti Viduržemio jūrą, pvz., tinklą „EMODnet“ ir programą „Kopernikus“ bei jos jūrų komponentą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad žuvų ir jūros išteklių apsauga ir išsaugojimas Viduržemio jūros baseine negali būti grindžiami vien žvejybos sektoriaus priemonėmis ir turi aprėpti kitus veiklos sektorius, darančius poveikį jūros aplinkai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | laikosi nuomonės, kad reikia labiau stengtis gilinti žinias apie jūrų aplinką, ypač komerciniais tikslais naudojamas rūšis, ir remiantis šiomis žiniomis planuoti tausų jų naudojimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ypač pabrėžia, kad Viduržemio jūros šiame baseine, net ir ES valstybėse, plačiai paplitęs neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos (NNN) reiškinys; mano, kad jokie veiksmai, kuriais siekiama išsaugoti išteklius, tačiau taip pat, ir visų pirma, ekonomikas, kurių pagrindą sudaro smulkioji žvejyba, negali būti veiksmingi, jei nebus griežtai ir ryžtingai kovojama su NNN žvejyba; laikosi nuomonės, kad, siekdama įveikti NNN, ES taip pat turėtų užsitikrinti prie Viduržemio jūros esančių ES nepriklausančių šalių paramą; be to, mano, kad visame Viduržemio jūros baseine turi būti atitinkamai suderintos tikrinimo procedūros, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu tikrinimo ir sankcijų taikymo procedūros stipriai skiriasi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad pakrantės bendruomenės daro didelį poveikį priemonių, skirtų NNN žvejybos prevencijai, nustatymui ir identifikavimui, efektyvumui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad pirmenybę reikia teikti aktyvesnei kontrolei sausumoje, visoje platinimo grandinėje (turguose ir maitinimo įstaigose) ir jūroje, ypač vietovėse, kuriose žvejybos veikla laikinai nutraukta ar uždrausta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | laikosi nuomonės, kad, siekiant išvengti socialinės nelygybės, žvejybos galimybės turėtų būti suteikiamos vadovaujantis objektyviais ir skaidriais kriterijais, įskaitant aplinkosauginius, socialinius ir ekonominius, deramai atsižvelgiant į nedidelio poveikio metodus; mano, kad žvejybos galimybės turėtų būti sąžiningai paskirstytos įvairiuose žvejybos segmentuose, įskaitant tradicinę ir smulkiąją žvejybą; be to, mano, kad laivams turėtų teikiamos paskatos naudoti selektyvesnius žvejybos įrankius ir būdus, darančius mažesnį poveikį jūros aplinkai, kaip nustatyta BŽP reglamento 17 straipsnyje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad išteklių išeikvojimo Viduržemio jūroje problemą reikia spręsti komercinei ir mėgėjų žvejybai taikant žuvininkystės valdymo ir išsaugojimo priemones, apimančias visų pirma erdvės ir laiko apribojimus, taip pat didžiausią žuvų kiekį, leidžiamą sužvejoti per dieną arba savaitę, ir prireikus kvotas; mano, kad bendrų išteklių srityje tai užtikrintų vienodas sąlygas su trečiosiomis šalimis; laikosi nuomonės, kad sprendimą dėl šių priemonių reikėtų priimti glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamu sektoriumi, siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina tai, kad padidėjo Europos žuvininkystės kontrolės agentūros atliekamų inspekcijų skaičius, ir pabrėžia, kad reikia didinti pastangas kovojant su dviem svarbiausiomis problemomis, susijusiomis su reikalavimų laikymusi 2016 m.: neteisingu dokumentų deklaravimu (laivo žurnalais, iškrovimo ir perkėlimo deklaracijomis, pardavimo pažymomis ir kt.) ir draudžiamų ar reikalavimų neatitinkančių žvejybos įrankių naudojimu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad atsakomybė, susijusi su vykdant reformuotą BŽP nustatytu įpareigojimu iškrauti laimikį, jokiu būdu neturi tekti žvejams; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina išnagrinėti, kokius padarinius tai, kad žuvys nebebus išmetamos į jūrą, sukels jūrų organizmams ir kitoms rūšims, pvz., kirams, – jie neteks maisto; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad saugomų jūrų teritorijų Viduržemio jūroje sistema apima nepakankamą ploto dalį ir labai skiriasi apimami plotai skirtinguose baseinuose; pažymi, kad apskritai visur trūksta ekonominių išteklių; mano, kad itin svarbu pripažinti ir padidinti vaidmenį, kurį saugomos jūrų teritorijos jau atlieka kaip pažangių mokslinių tyrimų, konkrečių veiksmų įgyvendinimo ir bendradarbiavimo su žvejais bei jų dalyvavimu grindžiamo valdymo laboratorijos ir, atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas ir išsaugojimo tikslus, optimizuoti jų naudojimą; mano, kad šiuo požiūriu svarbu užtikrinti, kad šiai sistemai skiriamas finansavimas būtų tolydžio didinamas; mano, kad itin svarbu glaudžiau bendradarbiauti su Bendrąja Viduržemio jūros žvejybos komisija (BVJŽK) ir ES nepriklausančiomis šalimis, siekiant nustatyti teritorijas, kurioms turi būti taikomos apsaugos priemonės, ir įdiegti veiksmingą stebėsenos ir kontrolės sistemą, kad būtų galima patikrinti šių teritorijų veiksmingumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad, laikantis JT darnaus vystymosi tikslo Nr. 14.5, svarbu užtikrinti, kad saugomos jūrų teritorijos iki 2020 m. apimtų bent 10 proc. Viduržemio jūros ploto; ragina BVJŽK 2018 m. metinėje sesijoje susitarti dėl pažangos kalendoriaus ir nustatyti kvalifikuotus tikslus, kad būtų galima pasiekti šį tikslą; pabrėžia, kad esami saugomi jūrų rajonai dažnai valdomi netinkamai; todėl mano, kad, be veiksmingos stebėsenos bei kontrolės sistemos sukūrimo, būtina sukurti ir taikyti ekosistema grindžiamas valdymo priemones, kad būtų galima patikrinti apsaugos priemonių veiksmingumą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | visų pirma pabrėžia, kad reikia apsaugoti bendradarbiavimą pažeidžiamų teritorijų, kurios yra svarbios ekonomiškai naudingiausių rūšių neršto vietos (pvz., Jabukos įduba Adrijos jūroje), valdymo srityje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad Viduržemio jūrai būdinga biologiškai unikali populiacija, kuria naudojasi įvairių šalių laivai, ir kad dėl to būtinas glaudus visų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir priemonių, kuriomis reglamentuojama žvejyba, suderinimas visais lygmenimis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kuriomis būtų išspręsta į jūrą išmestų šiukšlių ir plastiko, kurie labai kenkia aplinkai, ekologijai, ekonomikai ir sveikatai, problema; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad labai svarbu valdymo planuose nustatyti įvairiapusišką ir moduliuojamą politikos metodą bei taikyti įvairius kriterijus, paremtus rūšių biologinėmis savybėmis ir techninėmis žvejybos būdų savybėmis; be to, mano, kad į kiekvieną daugiametį planą turėtų būti įtrauktas tinkamas erdvės (vietos, kuriose draudžiama žvejoti, kurios yra kaitaliojamos, visiškai ar iš dalies uždaromos, atsižvelgiant į žvejybos sistemas) ir laiko (laikotarpis, kurio metu žvejyba draudžiama) planavimas, taip pat techninių priemonių, kuriomis siekiama didžiausio įrankių selektyvumo, skatinimas; pabrėžia, kad turi būti numatytos atitinkamos finansinės kompensacijos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimus, susijusius su daugiamečiu Viduržemio jūros valdymo planu; pabrėžia, kad svarbu regionuoti BŽP valdant žvejybą Viduržemio jūros baseine; prašo įtraukti Viduržemio jūros patariamąją tarybą (MEDAC) į visą daugiamečio valdymo plano ir regioninių priemonių kūrimo bei įgyvendinimo procesą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad biologinio atsikūrimo laikotarpiais žvejams turi būti užtikrinamos tinkamos pajamos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslo žiniomis, Viduržemio jūros regiono lygmeniu, atsižvelgiant į lytinę brandą, turėtų būti nustatytas mažiausias leidžiamas visų tikslinių rūšių žuvų dydis, taikomas komercinei ir mėgėjų žvejybai; pažymi, kad reikia užtikrinti, kad šio mažiausio dydžio būtų griežčiau paisoma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad būtina skatinti imtis veiksmų, kurie būtų suderinti su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros regiono šalimis, stiprinant politinį ir techninį įvairių šalių bendradarbiavimą per šiame regione veikiančias tarptautines įstaigas; palankiai vertina neseniai pradėtą įgyvendinti Komisijos programą „MedFish4Ever“ – raginimą imtis veiksmų, kad būtų sustabdytas žuvų išteklių Viduržemio jūroje išeikvojimas; pabrėžia, kad įgyvendinant šią programą reikia daryti viską, kas įmanoma, siekiant Viduržemio jūros regiono šalyse skatinti tausią žvejybą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad būtina remti ir sudaryti susitarimą dėl draudimo žvejoti tam tikrose vietose ir tam tikru laikus, visus metus laikinai apribojant žvejybą tam tikrų rūšių žuvų veisimosi vietose; pažymi, kad žvejybos pastangų paskirstymas pagal sezonus ir specializacija duos labai gerų rezultatų ir turi būti planuojami susitarus su žvejų bendruomenėmis bei moksliniais patarėjais; |
| --- | --- |

35.

Priemonės trečiųjų šalių atžvilgiu

| 36. | ragina Komisiją, pasitelkiant BVJŽK, skatinti veiksmus siekiant gerinti bendrai su trečiosiomis šalimis naudojamų žuvų išteklių būklę, kartu pasinaudojant ir jau įtvirtintu laivynams atstovaujančių įstaigų ir žvejybos pramonės sektoriuje veikiančioms įmonėms atstovaujančių įstaigų bendradarbiavimu su atitinkamomis suinteresuotų trečiųjų šalių institucijomis ar įstaigomis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad nesant bendros reguliavimo sistemos, kuri būtų taikoma Viduržemio jūroje veiklą vykdantiems ES ir ES nepriklausančių šalių laivams, sukuriama nesąžininga žvejų konkurencija ir kartu sukeliamas pavojus ilgalaikiam bendrai su trečiosiomis šalimis gaudomų žuvų išteklių tvarumui; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti ir reikia skatinti reikalavimų laikymąsi ir vienodas sąlygas vykdant žvejybos kontrolę su trečiosiomis valstybėmis ir regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis ir stiprinti horizontalųjį jūrų teritorijų ir žuvų išteklių, kurie nepriklauso nacionalinei jurisdikcijai, valdymo koordinavimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją padėti ES nepriklausančioms Viduržemio jūros šalims užtikrinti tausią žvejybą, remiant smulkiąją ir priekrantės žvejybą, dalijantis geriausia patirtimi ir palaikant atvirą ryšių kanalą, ir pradėti reikiamą skirtingų susijusių nacionalinių administracijų dialogą, kad būtų teikiama derama parama BVJŽK vidutinės trukmės strategijos (2017–2020 m.) įgyvendinimui ir būtų pakeista ši nerimą kelianti tendencija, susijusi su Viduržemio jūros išteklių būkle; ragina Komisiją organizuoti veiksmingą keitimąsi informacija su trečiosiomis Viduržemio jūros regiono valstybėmis dėl trečiųjų šalių laivynų veiklos Viduržemio jūroje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina vadovaujant BVJŽK parengti regioninį planą, siekiant užtikrinti, kad visiems Viduržemio jūros regione žvejojantiems laivams būtų taikomos vienodos sąlygos ir kad būtų užtikrinta tinkama žuvininkystės išteklių ir visų Viduržemio jūros pakrantės šalių laivynų pajėgumų pusiausvyra; be to, ragina įsteigti regioninį centrą, atsakingą už laivų stebėjimo sistemą (LSS) ir bendras tikrinimo operacijas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rekomenduoja Komisijai nutraukti importą iš trečiųjų valstybių, kurios nesiima reikiamų priemonių NNN žvejybai išvengti, nuo jos atgrasyti ir jai panaikinti, kurių jos privalo imtis pagal tarptautinės teisės nuostatas kaip vėliavos, uosto, pakrantės ar pardavimo valstybės; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares ir Komisiją teikti visą reikiamą paramą ir bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, kad būtų geriau kovojama su NNN žvejyba visoje Viduržemio jūroje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primygtinai ragina pakrančių valstybes bendradarbiauti, kad būtų nustatyti ribojamos žvejybos rajonai ir saugomos jūros teritorijos, taip pat ir tarptautiniuose vandenyse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad būtina nustatyti pagrindines mėgėjų žvejybos valdymo taisykles visame Viduržemio jūros regione; |
| --- | --- |

44.

Socialiniai ir ekonominiai aspektai

| 45. | pabrėžia, kad 250 000 asmenų tiesiogiai įdarbinti laivuose ir kad nuo žuvininkystės pramonės priklausančių žmonių skaičius tampa proporcingai didesnis, jei įskaitome šeimas, kurios išsilaiko iš regioninės žvejybos ir kurios dirba antrinės pramonės srityse, pvz., laivų perdirbimo ir priežiūros bei turizmo, įskaitant su mėgėjų žvejyba susijusį turizmą; pažymi, kad 60 proc. su žuvininkyste susijusių darbo vietų yra besivystančiose šalyse, esančiose Viduržemio jūros pietinėje ir rytinėje pakrantėse, o tai rodo, kokią reikšmę smulkioji (nepramoninė ir tradicinė) ir mėgėjų žvejyba turi šių regionų tvariam vystymuisi, ypač pažeidžiamiausioms pakrančių bendruomenėms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad itin svarbu gerinti žvejų darbo sąlygas, pradedant nuo deramo atlygio ir sąžiningos konkurencijos, ypač atsižvelgiant į didelį nelaimingų atsitikimų skaičių ir aukštą profesinių ligų rizikos lygį šioje pramonės srityje; siūlo valstybėms narėms, tinkamai atsižvelgiant į savo įstatymus ir praktiką, nustatyti pajamų rėmimo priemones; galiausiai rekomenduoja valstybėms narėms įsteigti stabilių pajamų kompensavimo fondą, kuris apimtų žvejybos draudimo laikotarpius, kurie gali būti nustatyti esant netinkamoms oro sąlygoms, dėl kurio žvejoti tampa neįmanoma, žvejybos draudimo laikotarpius, skiriamus biologiniam atsikūrimui, siekiant apsaugoti naudojamų išteklių gyvenimo ciklą, ar nustatomus įvykus ekologinėms katastrofoms arba užsitęsusios aplinkos taršos ir taršos jūriniais biotoksinais atvejais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad ES žvejybos sektorius jau kurį laiką išgyvena sunkų laikotarpį, nes auga gamybos sąnaudos, nyksta žuvų ištekliai, sugaunama mažiau žuvų ir nuolat krinta pajamų lygis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad socialinė ir ekonominė sektoriaus padėtis pablogėjo dėl įvairių priežasčių, be kita ko, dėl žuvų išteklių sumažėjimo, žuvų vertės per pirminį pardavimą sumažėjimo (tai neatsispindi pardavimo vartotojams kainose dėl daugelio tarpininkų neteisingo pridėtinės vertės paskirstymo sektoriaus vertės grandinėje ir, kai kuriuose regionuose, dėl platinimo monopolio) ir degalų kainų padidėjimo; pabrėžia, kad dėl visų šių sunkumų padidėjo žvejybos pastangos, o tai ypač didelį nerimą keliantis reiškinys kalbant apie smulkiąją žvejybą, dėl to net gali kilti pavojus šiam tradiciniam gyvenimo būdui ir nuo žvejybos itin priklausomų vietos bendruomenių išlikimui; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti iniciatyvas, kurios galėtų turėti teigiamą poveikį užimtumui ir būtų suderinamos su žvejybos pastangų mažinimo tikslu, pvz., žvejybos turizmą ar su moksliniais tyrimais susijusią veiklą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti visų žvejybos sektoriaus darbuotojų galimybes turėti deramas darbo sąlygas ir tinkamą socialinę apsaugą, nepaisant juos įdarbinusios įmonės dydžio, tipo, darbo vietos ar bazinės sutarties, taip pat naudojant regione pasirašytus tausios žvejybos partnerystės susitarimus siekiant kovoti su socialiniu dempingu, užtikrinti geresnes galimybes patekti į rinką ir pasinaudoti finansavimu, gerinti bendradarbiavimą su viešojo administravimo ir kitomis institucijomis ir pragyvenimo šaltinių įvairinimą; pabrėžia veiksmingos darbo inspekcijos ir kontrolės svarbą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad, turint mintyje didelį nelaimingų atsitikimų sektoriuje skaičių ir neproporcingai didelę fizinių ir psichikos susirgimų riziką, būtina pagerinti žvejų darbo sąlygas; pabrėžia, kad būtina užtikrinti deramą žvejų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; pabrėžia, jog svarbu tiek žvejybos laivuose, tiek sausumoje užtikrinti tinkamas sanitarines sąlygas, taip pat tinkamas gyvenamąsias patalpas ir rekreacinės veiklos galimybes; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad uostai ir jų akvatorijos toliau saugiai veiktų ir būtų tinkami laivybai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad visos į ES importuojamos žuvys ir žuvų produktai tenkintų sąlygas, atitinkančias tarptautinius aplinkosaugos, darbo ir žmogaus teisių standartus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir tvarumą žvejybos sektoriuje siekiant išsaugoti darbo vietas ir augimą; pabrėžia, kad tai itin svarbu ne tik kalbant apie konkurenciją Sąjungoje, bet taip pat – ir ypač –atsižvelgiant į trečiosiose šalyse esančius konkurentus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad Komisija ir valstybės narės turi skatinti panaudoti visas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) ir Europos kaimynystės priemonės lėšas; mano, kad Komisija turėtų kuo labiau stengtis padėti tiek valstybėms narėms, tiek ES nepriklausančioms šalims kuo efektyviau panaudoti visas prieinamas lėšas, ypač siekiant šių tikslų:






  — | pagerinti darbo sąlygas ir laivų saugą; |
| --- | --- | --- |

53.

—

pagerinti darbo sąlygas ir laivų saugą;

| — | didinti darbo ir profesinio mokymo prestižą ir teikti paramą naujos ekonominės veiklos kūrimui ir plėtojimui sektoriuje užtikrinant jaunimo įdarbinimą, švietimą ir daugiadalykį mokymą; |
| --- | --- |

—

didinti darbo ir profesinio mokymo prestižą ir teikti paramą naujos ekonominės veiklos kūrimui ir plėtojimui sektoriuje užtikrinant jaunimo įdarbinimą, švietimą ir daugiadalykį mokymą;

| — | sustiprinti moterų vaidmenį žuvininkystės ir susijusiuose gamybos sektoriuose, atsižvelgiant į tai, kad moterys sudaro 12 proc. sektoriaus darbo jėgos; |
| --- | --- |

—

sustiprinti moterų vaidmenį žuvininkystės ir susijusiuose gamybos sektoriuose, atsižvelgiant į tai, kad moterys sudaro 12 proc. sektoriaus darbo jėgos;

| 54. | pažymi, kad EJRŽF privalo padėti smulkiosios žvejybos pramonės įmonėms atsinaujinti įrangą, ypač siekiant atitikti griežtus reikalavimus, susijusius su įpareigojimu iškrauti laimikį; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją skatinti žuvininkystės vietos veiklos grupių (ŽVVG), kurios skatina tausios žvejybos modelį, steigimą ir veiklą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mano, kad labai svarbu skatinti, pabrėžti ir remti tos pačios vietovės ar regiono žvejų, ypač smulkiųjų žvejų, bendradarbiavimą siekiant, kad būtų bendrai sprendžiami su vietos žuvų išteklių planavimu ir valdymu susiję klausimai tam, kad atsižvelgiant į BŽP tikslus būtų pasiektas veiksmingas ir konkretus regionavimas; laikosi nuomonės, kad didelė naudojamų įgūdžių, tikslų, techninių savybių ir įgulos fragmentacija ir diferenciacija yra savita žvejybos Viduržemio jūroje ypatybė, todėl laikantis horizontalaus ir visiems bendro požiūrio nebūtų paisoma vietinio baseino specifikos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, kad, nepaisant neseniai padarytos pažangos, išteklių, kurių būklė nėra patikimai įvertinta, vis dar daug ir kad Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) išreiškė apgailestavimą dėl to, jog pačių vertinimų skaičius netgi sumažėjo – nuo 44 vertinimų 2012 m. iki 15 – 2014 m.; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti greitą ir deramą duomenų rinkimą ir skatinti bei remti tyrimų skaičiaus ir rūšių, apie kurias turima duomenų, skaičiaus didėjimą, taip padidinant informuotumą išteklių ir mėgėjų žvejybos bei išorės veiksnių, pvz., taršos, poveikio klausimais, kad būtų pasiektas tvarus išteklių valdymas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mano, kad racionalus ir tvarus žvejybos valdymas negalimas nesurinkus ir moksliškai nepanaudojus tam tikro kiekio mokslinių duomenų apie tam tikrus veiksnius, kaip antai žvejybos pajėgumus, vykdomą žvejybos veiklą ir socialinę ir ekonominę padėtį bei naudojamų išteklių biologinę būklę; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pažymi, kad tik 40 proc. žuvies, iškraunamos zonose, kuriose veikia BVJŽK, sugaunama iš išteklių, kuriems taikomas Komisijai pateiktas mokslinis įvertinimas, ir kad išteklių, kuriems taikomas valdymo planas, atveju ši procentinė dalis dar mažesnė; atkreipia dėmesį, kad reikia gerinti išteklių būklės mokslinių įvertinimų aprėptį ir didinti iškraunamos žuvies, sugaunamos vykdant pagal daugiamečius valdymo planus reglamentuojamų formų žvejybą, procentinę dalį; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad svarbu įvertinti mėgėjų žvejybos pastangas ir rinkti duomenis apie sugautą kiekį kiekvieno jūros baseino teritorijoje ir Viduržemio jūroje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad reikalingas integruotas požiūris, pagal kurį kartu būtų atsižvelgiama į jūrų aplinkos įvairovę ir jūroje gyvenančių rūšių (gaudomų ir negaudomų) sudėtingumą, taip pat į įvairias žvejybos savybes ir eigą, žuvų vertės per pirminį pardavimą sumažėjimo reiškinį ir, kai kuriuose regionuose, platinimo monopolį, taip pat į visus kitus veiksnius, darančius poveikį išteklių sveikatai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripažįsta, kad turimi duomenys, naudojami vertinant smulkiosios žvejybos mastą ir poveikį, yra riboti ir atskirose valstybėse narėse gali skirtis; nurodo, kad dėl šių duomenų stokos nepramoninė žvejyba dažnai nepakankamai vertinama; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad geresnis skirtingų žvejybos rūšių, ypač smulkiosios ir mėgėjų žvejybos, ekonominio ir socialinio poveikio supratimas padėtų nustatyti geriausias valdymo priemones; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tvirtai remia BVJŽK pasiūlymą sukurti žvejybos veiklos katalogą ir įtraukti į jį informaciją, susijusią su žvejybos įrankiais ir operacijomis, žvejybos zonų, taip pat tikslinių rūšių ir atsitiktinai sugaunamų rūšių aprašymą, kuriame būtų išsamiai aprašyta vietovėje vykdoma žvejybos veikla ir jos sąveika su kitais sektoriais, kaip antai mėgėjų žvejyba; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mano, kad naujosios taisyklės turėtų būti taikomos mėgėjų žvejybai ir kad taip pat reikėtų parengti mėgėjų žvejybos katalogą, į kurį būtų įtraukta informacija apie žvejybos įrankius ir operacijas bei žvejybos zonų, tikslinių rūšių ir atsitiktinai sugaunamų rūšių aprašymai; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina Komisiją skatinti glaudų mokslinį bendradarbiavimą, imtis veiksmų duomenų apie svarbiausius išteklius rinkimui pagerinti sutrumpinant laikotarpį nuo jų surinkimo iki galutinio įvertinimo, taip pat paprašyti ŽMTEK pateikti naujų išteklių vertinimą; labai apgailestauja, kad Viduržemio jūros regione didžioji dalis sugaunamų žuvų priklauso rūšims, apie kurias turima nepakankamai duomenų (angl. data-deficient fisheries); |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu aktyviau dalytis duomenimis ir pašalinti jų neprieinamumo ir išsisklaidymo problemas, sukuriant bendrą duomenų bazę, į kurią būtų įtraukti išsamūs ir patikimi duomenys apie žuvininkystės išteklius, ir įsteigiant ekspertų ir mokslinių tyrimų institucijų tinklą, apimantį skirtingas žuvininkystės mokslo sritis; pabrėžia, kad ši duomenų bazė turėtų būti finansuojama ES ir joje turėtų būti sukaupti visi duomenys apie žvejybą ir žvejybos veiklą pagal geografinį parajonį, įskaitant duomenis apie mėgėjų žvejybą, kad būtų galima palengvinti kokybės kontrolės, nepriklausomų bei išsamių duomenų stebėseną ir taip pagerinti išteklių vertinimus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad šiuo metu nėra tinkamai įvertintas NNN žvejybos poveikis, ypatumai ir mastas, skirtingose Viduržemio jūros baseino šalyse jie vertinami įvairiai, todėl informacija apie dabartinę žvejybos būklę ir pokyčius bėgant laikui teisingai neatspindi situacijos šiose šalyse; pabrėžia, kad į šias šalis turi būti tinkamai atsižvelgiama rengiant žvejybos valdymui skirtus mokslinius vertinimus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina valstybes nares kovoti su sukčiavimu, susijusiu su jūros gėrybėmis, pasitelkiant produktų ženklinimą ir atsekamumą, ir dėti daugiau pastangų kovojant su neteisėta žvejyba; apgailestauja, kad trūksta informacijos apie daugumą išteklių (ištekliai, apie kuriuos nėra pakankamai duomenų, angl. data-poor stocks) ir kad apie 50 proc. laimikio oficialiai nedeklaruojama, o 80 proc. iškraunamo laimikio sudaro ištekliai, apie kuriuos nėra pakankamai duomenų; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina valstybes nares ratifikuoti ir visapusiškai įgyvendinti visas susijusias TDO konvencijas dėl žuvininkystės sektorių darbuotojų, kad būtų užtikrintos geros darbo sąlygos, taip pat stiprinti kolektyvinių derybų institucijas, kad jūrų sektorių darbuotojai, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, galėtų naudotis darbuotojų teisėmis; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina Komisiją, plėtojant papildomą veiklą, skatinti ir remti investicijas į žuvininkystės sektoriaus įvairinimą ir inovacijas; |
| --- | --- |

71.

Sąmoningumas

| 72. | pabrėžia, kad gerų rezultatų ir visapusiško įgyvendinimo bus įmanoma pasiekti tik jei sektoriaus veiklos vykdytojai veiks labai atsakingai ir sąmoningai, stiprindami visų žvejų (profesionalų ir mėgėjų) gebėjimus, juos mokydami, labiau juos įtraukdami į sprendimų priėmimo procesą, taip pat imdamiesi konkrečių veiksmų gerajai praktikai skleisti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mano, kad svarbu skatinti nustatyti privalomą reikalavimą tinkamai informuoti vartotojus – tiksliai nurodyti produktų kilmę, žvejybos metodą ir sužvejojimo datą; mano, kad reikia išnagrinėti ir įvertinti, ar taikant į naują BRO įtrauktas priemones pavyko pagerinti vartotojams teikiamą informaciją; |
| --- | --- |

73.

| 74. | be to, mano, kad svarbu didinti vartotojų sąmoningumą ir ugdyti juos žuvis vartoti atsakingai, renkantis vietinių rūšių žuvims, kurios žvejojamos naudojant tausius metodus, jei įmanoma, kurių ištekliai nėra pereikvoti ir kuriais retai prekiaujama; mano, kad to siekiant svarbu skatinti bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais sukurti veiksmingą atsekamumo ir ženklinimo sistemą, kad, be kita ko, vartotojai būtų informuojami ir būtų kovojama su sukčiavimu maisto produktų srityje; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mano, kad turi būti užtikrinta sąžiningos konkurencijos, vartotojų reikalavimų, žvejybos sektoriaus tvarumo ir darbo vietų išlaikymo pusiausvyra; pabrėžia, kad siekiant atremti iššūkius ir pagerinti padėtį Viduržemio jūroje reikia visa apimančio požiūrio ir tvirtos visų Viduržemio jūros regiono šalių politinės valios; |
| --- | --- |

75.

| 76. | palankiai vertina kampaniją MEDFISH4EVER, Komisijos inicijuotą siekiant geriau informuoti visuomenę apie Viduržemio jūros padėtį; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mano, kad mokykloms ir ligoninėms, taip pat kitoms viešosioms įstaigoms turi būti tiekiamos vietoje sužvejotos žuvys; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad dėl šios naujos tvarkos ir visų šių naujų Viduržemio jūroje sąveikaujančių veiksnių turi būti peržiūrėtas Reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, siekiant atsižvelgti į dabartinę padėtį; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pažymi, kad reikia peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 1967/2006, ypač tą dalį, kurioje nurodytas draudimas naudoti tam tikrus tradicinius įrankius (pvz., draudimas naudoti žiauninius tinklus, kurie nepatenka į komercinės žvejybos kategoriją), ir nuostatas, susijusias su tam tikrais žvejybos įrankių ypatumais, pvz., žvejybos tinklų aukščiu ir akių dydžiu bei gyliu ir atstumu nuo pakrantės, kuriuo galima naudoti įrankius; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(2)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

(3)  OL L 409, 2006 12 30, p. 11.

(4)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0343.

---

2017 m. birželio 14 d., trečiadienis

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/60

---

P8_TA(2017)0260

Poreikis parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (2016/2061(INI))

(2018/C 331/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 151, 153 ir 157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 151, 153 ir 157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 22 ir 25 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 22 ir 25 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į JT Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 16 „Lygios moterų ir vyrų teisės naudotis visomis ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis“ (Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 3 straipsnis) (1), ir į JT Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 19 „Teisė į socialinę apsaugą“ (Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 9 straipsnis) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 16 „Lygios moterų ir vyrų teisės naudotis visomis ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis“ (Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 3 straipsnis) (1), ir į JT Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 19 „Teisė į socialinę apsaugą“ (Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 9 straipsnis) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinės chartijos 4 straipsnio 2 ir 3 dalis, 12, 20 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinės chartijos 4 straipsnio 2 ir 3 dalis, 12, 20 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 5 d. Europos socialinių teisių komiteto išvadas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 5 d. Europos socialinių teisių komiteto išvadas (3),

| — | atsižvelgdamas į 1978 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvą 79/7/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo nuoseklaus įgyvendinimo socialinės apsaugos srityje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1978 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvą 79/7/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo nuoseklaus įgyvendinimo socialinės apsaugos srityje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio mėn. parengtą Komisijos veiksmų planą dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio mėn. parengtą Komisijos veiksmų planą dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), ypač į šiame dokumente nurodytą tikslą Nr. 3.2, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), ypač į šiame dokumente nurodytą tikslą Nr. 3.2,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl prie pensinio amžiaus artėjančių moterų padėties (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl prie pensinio amžiaus artėjančių moterų padėties (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl vienišų motinų padėties (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl vienišų motinų padėties (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ekonomikos krizės poveikio lyčių lygybei ir moterų teisėms (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ekonomikos krizės poveikio lyčių lygybei ir moterų teisėms (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (15),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 18 d. Tarybos išvadas „Lygios moterų ir vyrų galimybės pajamų srityje. Vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 18 d. Tarybos išvadas „Lygios moterų ir vyrų galimybės pajamų srityje. Vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. trijų (ES pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupės deklaraciją dėl lyčių lygybės, kurią pateikė Nyderlandai, Slovakija ir Malta, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. trijų (ES pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių grupės deklaraciją dėl lyčių lygybės, kurią pateikė Nyderlandai, Slovakija ir Malta,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į savo Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus užsakymu atliktą tyrimą „Vyrų ir moterų pensijų skirtumas. Motinų ir vaikų neturinčių moterų skirtumai“ (2016 m.) ir į Komisijos tyrimą „Vyrų ir moterų pensijų skirtumas ES“ (2013 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus užsakymu atliktą tyrimą „Vyrų ir moterų pensijų skirtumas. Motinų ir vaikų neturinčių moterų skirtumai“ (2016 m.) ir į Komisijos tyrimą „Vyrų ir moterų pensijų skirtumas ES“ (2013 m.),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0197/2017),

| A. | kadangi Europos Sąjungoje 2015 m. vyrų ir moterų pensijų skirtumas, kurį galima apibrėžti kaip vidutinės moterų gaunamos pensijos (iki išskaičiuojant mokesčius) skirtumą, palyginti su vyrų gaunama pensija, siekė 38,3 proc. 65 metų amžiaus ir vyresnių asmenų grupėje ir per pastaruosius penkerius metus padidėjo pusėje valstybių narių; kadangi finansų krizė per pastaruosius keletą metų padarė neigiamą poveikį daugelio moterų pajamoms; kadangi kai kuriose valstybėse narėse 11–36 proc. moterų apskritai negauna jokios pensijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungoje 2015 m. vyrų ir moterų pensijų skirtumas, kurį galima apibrėžti kaip vidutinės moterų gaunamos pensijos (iki išskaičiuojant mokesčius) skirtumą, palyginti su vyrų gaunama pensija, siekė 38,3 proc. 65 metų amžiaus ir vyresnių asmenų grupėje ir per pastaruosius penkerius metus padidėjo pusėje valstybių narių; kadangi finansų krizė per pastaruosius keletą metų padarė neigiamą poveikį daugelio moterų pajamoms; kadangi kai kuriose valstybėse narėse 11–36 proc. moterų apskritai negauna jokios pensijos;

| B. | kadangi lyčių lygybė yra vienas iš bendrų ir pagrindinių principų, įtvirtintų Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje, SESV 8 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnyje; be to, kadangi lyčių lygybė turėtų būti integruota į visų sričių Sąjungos politiką, visas jos iniciatyvas, programas ir veiksmus; |
| --- | --- |

B.

kadangi lyčių lygybė yra vienas iš bendrų ir pagrindinių principų, įtvirtintų Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje, SESV 8 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnyje; be to, kadangi lyčių lygybė turėtų būti integruota į visų sričių Sąjungos politiką, visas jos iniciatyvas, programas ir veiksmus;

| C. | kadangi daugumoje ES valstybių narių moterys gauna mažesnes pensijas nei vyrai ir jų yra žymiai daugiau skurdžiausiai gyvenančių pensininkų grupėje ir žymiai mažiau turtingiausiai gyvenančių pensininkų grupėje; |
| --- | --- |

C.

kadangi daugumoje ES valstybių narių moterys gauna mažesnes pensijas nei vyrai ir jų yra žymiai daugiau skurdžiausiai gyvenančių pensininkų grupėje ir žymiai mažiau turtingiausiai gyvenančių pensininkų grupėje;

| D. | kadangi Europos Sąjungoje, kurioje lyčių lygybė yra vienas iš pagrindinių principų, o visų žmonių teisė gyventi oriai – viena iš pagrindinių teisių, įtvirtintų ES pagrindinių teisių chartijoje, šie skirtumai yra nepriimtini, jie turėtų būti sumažinti ir visos pensijų įmokos turėtų būti apskaičiuojamos ir mokamos neatsižvelgiant į lytį; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungoje, kurioje lyčių lygybė yra vienas iš pagrindinių principų, o visų žmonių teisė gyventi oriai – viena iš pagrindinių teisių, įtvirtintų ES pagrindinių teisių chartijoje, šie skirtumai yra nepriimtini, jie turėtų būti sumažinti ir visos pensijų įmokos turėtų būti apskaičiuojamos ir mokamos neatsižvelgiant į lytį;

| E. | kadangi 28 valstybes nares turinčioje Europos Sąjungoje kas ketvirtam asmeniui jo gaunama pensija yra pagrindinis pajamų šaltinis ir kadangi dėl smarkiai augančio pensinį amžių pasiekusių asmenų skaičiaus (tai vyksta dėl ilgėjančios gyvenimo trukmės ir dėl bendro visuomenės senėjimo), šiai kategorijai priklausančių asmenų skaičius iki 2060 m. išaugs dvigubai; |
| --- | --- |

E.

kadangi 28 valstybes nares turinčioje Europos Sąjungoje kas ketvirtam asmeniui jo gaunama pensija yra pagrindinis pajamų šaltinis ir kadangi dėl smarkiai augančio pensinį amžių pasiekusių asmenų skaičiaus (tai vyksta dėl ilgėjančios gyvenimo trukmės ir dėl bendro visuomenės senėjimo), šiai kategorijai priklausančių asmenų skaičius iki 2060 m. išaugs dvigubai;

| F. | kadangi dėl demografinių pokyčių ateityje vis mažiau dirbančiųjų turės išlaikyti vis daugiau pensininkų, todėl didės privačių ir profesinių senatvės pensijų sistemų reikšmė; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl demografinių pokyčių ateityje vis mažiau dirbančiųjų turės išlaikyti vis daugiau pensininkų, todėl didės privačių ir profesinių senatvės pensijų sistemų reikšmė;

| G. | kadangi pensijų politikos tikslas yra užtikrinti ekonominį nepriklausomumą, o tai yra itin svarbu siekiant moterų ir vyrų lygybės, ir kadangi valstybių narių socialinės apsaugos sistemos visiems ES piliečiams turėtų užtikrinti tinkamas ir pakankamas pajamas išėjus į pensiją ir tinkamą gyvenimo lygį, taip pat apsaugoti juos nuo skurdo pavojaus, kurį lemia įvairūs veiksniai, arba nuo socialinės atskirties, siekiant užtikrinti aktyvų socialinį, kultūrinį ir politinį jų dalyvavimą ir orų gyvenimą senatvėje, kad jie galėtų toliau dalyvauti visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

G.

kadangi pensijų politikos tikslas yra užtikrinti ekonominį nepriklausomumą, o tai yra itin svarbu siekiant moterų ir vyrų lygybės, ir kadangi valstybių narių socialinės apsaugos sistemos visiems ES piliečiams turėtų užtikrinti tinkamas ir pakankamas pajamas išėjus į pensiją ir tinkamą gyvenimo lygį, taip pat apsaugoti juos nuo skurdo pavojaus, kurį lemia įvairūs veiksniai, arba nuo socialinės atskirties, siekiant užtikrinti aktyvų socialinį, kultūrinį ir politinį jų dalyvavimą ir orų gyvenimą senatvėje, kad jie galėtų toliau dalyvauti visuomenės gyvenime;

| H. | kadangi didėjanti asmeninė atsakomybė priimti taupymo sprendimus, susijusius su įvairaus pobūdžio rizika, taip pat reiškia, kad asmenys turi būti aiškiai informuoti apie turimas pasirinkimo galimybes ir susijusią riziką; kadangi ir moterims, ir vyrams (ypač moterims) reikia padėti didinti jų finansinio raštingumo lygį, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus šiuo vis sudėtingesniu klausimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi didėjanti asmeninė atsakomybė priimti taupymo sprendimus, susijusius su įvairaus pobūdžio rizika, taip pat reiškia, kad asmenys turi būti aiškiai informuoti apie turimas pasirinkimo galimybes ir susijusią riziką; kadangi ir moterims, ir vyrams (ypač moterims) reikia padėti didinti jų finansinio raštingumo lygį, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus šiuo vis sudėtingesniu klausimu;

| I. | kadangi dėl pensijų skirtumų paprastai dar labiau pablogėja moterų padėtis, kiek tai susiję su ekonominiu pažeidžiamumu, joms kyla socialinės atskirties, nuolatinio skurdo ir ekonominės priklausomybės, visų pirma nuo sutuoktinių arba kitų šeimos narių, pavojus; kadangi darbo užmokesčio ir pensijų skirtumas yra dar didesnis kalbant apie moteris, kurių padėtis nepalanki įvairiais aspektais ar kurios priklauso rasinėms, etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, nes dažnai jos dirba darbą, kuriam reikia mažiau gebėjimų ir kuriame mažesnė atsakomybė; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl pensijų skirtumų paprastai dar labiau pablogėja moterų padėtis, kiek tai susiję su ekonominiu pažeidžiamumu, joms kyla socialinės atskirties, nuolatinio skurdo ir ekonominės priklausomybės, visų pirma nuo sutuoktinių arba kitų šeimos narių, pavojus; kadangi darbo užmokesčio ir pensijų skirtumas yra dar didesnis kalbant apie moteris, kurių padėtis nepalanki įvairiais aspektais ar kurios priklauso rasinėms, etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, nes dažnai jos dirba darbą, kuriam reikia mažiau gebėjimų ir kuriame mažesnė atsakomybė;

| J. | kadangi su asmeninėmis, o ne su išvestinėmis teisėmis susijusios pensijos galėtų padėti užtikrinti visų asmenų ekonominį nepriklausomumą, mažinti paskatas nesiieškoti oficialaus darbo ir kuo labiau mažinti lyčių stereotipus; |
| --- | --- |

J.

kadangi su asmeninėmis, o ne su išvestinėmis teisėmis susijusios pensijos galėtų padėti užtikrinti visų asmenų ekonominį nepriklausomumą, mažinti paskatas nesiieškoti oficialaus darbo ir kuo labiau mažinti lyčių stereotipus;

| K. | kadangi dėl ilgesnės tikėtinos gyvenimo trukmės moterims vidutiniškai reikia didesnių pajamų išėjus į pensiją negu vyrams siekiant aprėpti visą jų pensinio amžiaus laikotarpį; kadangi tokių papildomų pajamų galima gauti pasitelkiant maitintojo netekimo pensijų sistemą; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl ilgesnės tikėtinos gyvenimo trukmės moterims vidutiniškai reikia didesnių pajamų išėjus į pensiją negu vyrams siekiant aprėpti visą jų pensinio amžiaus laikotarpį; kadangi tokių papildomų pajamų galima gauti pasitelkiant maitintojo netekimo pensijų sistemą;

| L. | kadangi dėl to, kad trūksta palyginamų, išsamių, patikimų ir reguliariai atnaujinamų duomenų, kurie padėtų įvertinti pensijų skirtumo mastą ir prie jo prisidedančių veiksnių reikšmę, neaišku, kokios priemonės būtų veiksmingiausios siekiant kovoti su šiuo skirtumu; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl to, kad trūksta palyginamų, išsamių, patikimų ir reguliariai atnaujinamų duomenų, kurie padėtų įvertinti pensijų skirtumo mastą ir prie jo prisidedančių veiksnių reikšmę, neaišku, kokios priemonės būtų veiksmingiausios siekiant kovoti su šiuo skirtumu;

| M. | kadangi šis skirtumas didesnis 65–74 metų amžiaus asmenų grupėje (didesnis kaip 40 proc.), palyginti su vyresnių kaip 65 metų amžiaus asmenų grupės vidurkiu, be kita ko, dėl galimybės kai kuriose valstybėse narėse perkelti teises, pavyzdžiui, susijusias su našlyste; |
| --- | --- |

M.

kadangi šis skirtumas didesnis 65–74 metų amžiaus asmenų grupėje (didesnis kaip 40 proc.), palyginti su vyresnių kaip 65 metų amžiaus asmenų grupės vidurkiu, be kita ko, dėl galimybės kai kuriose valstybėse narėse perkelti teises, pavyzdžiui, susijusias su našlyste;

| N. | kadangi mažinant ir įšaldant pensijas didėja skurdo rizika sulaukus senatvės, ypač kalbant apie moteris; kadangi skurdo ir socialinės atskirties riziką patiriančių pagyvenusių moterų dalis 2014 m. siekė 20,2 proc., palyginti su 14,6 proc. vyrų, ir kadangi 2050 m. vyresnių negu 75 m. asmenų, patiriančių skurdo riziką, dalis daugumoje valstybių narių gali siekti 30 proc.; |
| --- | --- |

N.

kadangi mažinant ir įšaldant pensijas didėja skurdo rizika sulaukus senatvės, ypač kalbant apie moteris; kadangi skurdo ir socialinės atskirties riziką patiriančių pagyvenusių moterų dalis 2014 m. siekė 20,2 proc., palyginti su 14,6 proc. vyrų, ir kadangi 2050 m. vyresnių negu 75 m. asmenų, patiriančių skurdo riziką, dalis daugumoje valstybių narių gali siekti 30 proc.;

| O. | kadangi vyresnių negu 65 m. asmenų pajamos sudaro beveik 94 proc. visų gyventojų vidurkio pajamų; tačiau kadangi maždaug 22 proc. vyresnių negu 65 m. moterų yra žemiau skurdo rizikos ribos; |
| --- | --- |

O.

kadangi vyresnių negu 65 m. asmenų pajamos sudaro beveik 94 proc. visų gyventojų vidurkio pajamų; tačiau kadangi maždaug 22 proc. vyresnių negu 65 m. moterų yra žemiau skurdo rizikos ribos;

| P. | kadangi Europos Sąjungoje 2014 m. pensijų skirtumo vidurkis slėpė didelius valstybių narių skirtumus; kadangi mažiausias vyrų ir moterų pensijų skirtumas yra 3,7 proc., didžiausias – 48,8 proc., o 14-oje valstybių narių šis skirtumas viršija 30 proc.; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos Sąjungoje 2014 m. pensijų skirtumo vidurkis slėpė didelius valstybių narių skirtumus; kadangi mažiausias vyrų ir moterų pensijų skirtumas yra 3,7 proc., didžiausias – 48,8 proc., o 14-oje valstybių narių šis skirtumas viršija 30 proc.;

| Q. | kadangi senatvės pensiją gaunančių gyventojų procentas valstybėse narėse labai skiriasi (2013 m. Kipre jų buvo 15,1 proc., o Lietuvoje – 31,8 proc.) ir kadangi 2013 m. daugumoje ES valstybių narių daugumą pensijos gavėjų sudarė moterys; |
| --- | --- |

Q.

kadangi senatvės pensiją gaunančių gyventojų procentas valstybėse narėse labai skiriasi (2013 m. Kipre jų buvo 15,1 proc., o Lietuvoje – 31,8 proc.) ir kadangi 2013 m. daugumoje ES valstybių narių daugumą pensijos gavėjų sudarė moterys;

| R. | kadangi pensijų skirtumas, pagrįstas daugybe veiksnių, rodo vyrų ir moterų padėties pusiausvyros trūkumą, susijusį su jų profesiniu ir šeimos gyvenimu, galimybėmis mokėti pensijų įmokas, atitinkama padėtimi šeimos struktūroje ir pajamų apskaičiavimu pensijų mokėjimo tikslais; kadangi šis skirtumas taip pat atspindi darbo rinkos segregaciją ir padėtį, kai daugiau moterų dirba ne visą darbo dieną, gauna mažesnį valandinį užmokestį, daro karjeros pertraukas ir įgyja mažesnį darbo stažą, nes dirba nemokamai rūpindamosi savo vaikais ir šeimos nariais; kadangi, turint tai omenyje, pensijų skirtumą reikėtų laikyti pagrindiniu lyčių nelygybės darbo rinkoje rodikliu, juo labiau, kad dabartinis vyrų ir moterų pensijų skirtumas beveik atitinka bendrą uždarbio skirtumą (39,7 proc. 2015 m.); |
| --- | --- |

R.

kadangi pensijų skirtumas, pagrįstas daugybe veiksnių, rodo vyrų ir moterų padėties pusiausvyros trūkumą, susijusį su jų profesiniu ir šeimos gyvenimu, galimybėmis mokėti pensijų įmokas, atitinkama padėtimi šeimos struktūroje ir pajamų apskaičiavimu pensijų mokėjimo tikslais; kadangi šis skirtumas taip pat atspindi darbo rinkos segregaciją ir padėtį, kai daugiau moterų dirba ne visą darbo dieną, gauna mažesnį valandinį užmokestį, daro karjeros pertraukas ir įgyja mažesnį darbo stažą, nes dirba nemokamai rūpindamosi savo vaikais ir šeimos nariais; kadangi, turint tai omenyje, pensijų skirtumą reikėtų laikyti pagrindiniu lyčių nelygybės darbo rinkoje rodikliu, juo labiau, kad dabartinis vyrų ir moterų pensijų skirtumas beveik atitinka bendrą uždarbio skirtumą (39,7 proc. 2015 m.);

| S. | kadangi pensijų skirtumo, kuris yra per visą karjerą patirtų lyčių skirtumų ir nelygybės, be kita ko, prieigos prie galių ir finansinių išteklių visą gyvenimą aspektu, sankaupa ir atsispindi pirmosios ir antrosios pakopų pensijų sistemoje, tikrasis mastas gali būti maskuojamas taikant korekcines priemones; |
| --- | --- |

S.

kadangi pensijų skirtumo, kuris yra per visą karjerą patirtų lyčių skirtumų ir nelygybės, be kita ko, prieigos prie galių ir finansinių išteklių visą gyvenimą aspektu, sankaupa ir atsispindi pirmosios ir antrosios pakopų pensijų sistemoje, tikrasis mastas gali būti maskuojamas taikant korekcines priemones;

| T. | kadangi šis pensijų skirtumas atitinkamu momentu atspindi visuomenėje ir darbo rinkoje kelis dešimtmečius vyraujančias sąlygas; kadangi šios sąlygos priklauso nuo kartais svarbių pokyčių, kurie darys poveikį įvairių moterų pensininkių kartų poreikiams; |
| --- | --- |

T.

kadangi šis pensijų skirtumas atitinkamu momentu atspindi visuomenėje ir darbo rinkoje kelis dešimtmečius vyraujančias sąlygas; kadangi šios sąlygos priklauso nuo kartais svarbių pokyčių, kurie darys poveikį įvairių moterų pensininkių kartų poreikiams;

| U. | kadangi pensijų skirtumas priklauso nuo asmeninės padėties, socialinio, vedybinio ir (arba) šeiminio atitinkamų moterų pensininkių statuso; kadangi dėl šių aplinkybių vienodo požiūrio visiems metodas nebūtinai padės pasiekti geriausių rezultatų; |
| --- | --- |

U.

kadangi pensijų skirtumas priklauso nuo asmeninės padėties, socialinio, vedybinio ir (arba) šeiminio atitinkamų moterų pensininkių statuso; kadangi dėl šių aplinkybių vienodo požiūrio visiems metodas nebūtinai padės pasiekti geriausių rezultatų;

| V. | kadangi nepilnos šeimos yra ypač pažeidžiamos, nes jos sudaro 10 proc. visų šeimų, kuriose yra išlaikomų vaikų, ir kadangi 50 proc. šių vaikų patiria skurdo ir socialinės atskirties riziką, t. y. du kartus daugiau negu visi gyventojai; kadangi pensijų skirtumas tiesiogiai priklauso nuo per gyvenimą išaugintų vaikų skaičiaus ir kad lyginant vyrų ir ištekėjusių moterų bei motinų padėtį pensijų skirtumas yra gerokai didesnis negu lyginant vyrų ir vienišų moterų, neturinčių vaikų, padėtį; kadangi šiuo aspektu motinų (ypač vienišų motinų) patiriama nelygybė, tikėtina, padidės joms išėjus į pensiją; |
| --- | --- |

V.

kadangi nepilnos šeimos yra ypač pažeidžiamos, nes jos sudaro 10 proc. visų šeimų, kuriose yra išlaikomų vaikų, ir kadangi 50 proc. šių vaikų patiria skurdo ir socialinės atskirties riziką, t. y. du kartus daugiau negu visi gyventojai; kadangi pensijų skirtumas tiesiogiai priklauso nuo per gyvenimą išaugintų vaikų skaičiaus ir kad lyginant vyrų ir ištekėjusių moterų bei motinų padėtį pensijų skirtumas yra gerokai didesnis negu lyginant vyrų ir vienišų moterų, neturinčių vaikų, padėtį; kadangi šiuo aspektu motinų (ypač vienišų motinų) patiriama nelygybė, tikėtina, padidės joms išėjus į pensiją;

| W. | kadangi dėl nėštumo ir vaiko priežiūros atostogų motinos (iš visų asmenų, sutrumpinusių darbo laiką tam, kad galėtų pasirūpinti jaunesniais kaip aštuonerių metų vaikais, 79,76 proc. yra motinos) dažnai priverstos dirbti menkai apmokamus darbus ar ne visą darbo dieną arba daryti nepageidaujamas profesinės karjeros pertraukas, kad galėtų rūpintis vaikais; kadangi motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogos yra būtinos ir itin svarbios priemonės siekiant geriau dalytis su priežiūra susijusias užduotis, kuo labiau pagerinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir kuo labiau sumažinti moterų karjeros pertraukas; |
| --- | --- |

W.

kadangi dėl nėštumo ir vaiko priežiūros atostogų motinos (iš visų asmenų, sutrumpinusių darbo laiką tam, kad galėtų pasirūpinti jaunesniais kaip aštuonerių metų vaikais, 79,76 proc. yra motinos) dažnai priverstos dirbti menkai apmokamus darbus ar ne visą darbo dieną arba daryti nepageidaujamas profesinės karjeros pertraukas, kad galėtų rūpintis vaikais; kadangi motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogos yra būtinos ir itin svarbios priemonės siekiant geriau dalytis su priežiūra susijusias užduotis, kuo labiau pagerinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir kuo labiau sumažinti moterų karjeros pertraukas;

| X. | kadangi vaikų skaičius neturi poveikio arba netgi turi teigiamą poveikį vyrų darbo užmokesčiui, o kartu – jų teisėms į pensiją; |
| --- | --- |

X.

kadangi vaikų skaičius neturi poveikio arba netgi turi teigiamą poveikį vyrų darbo užmokesčiui, o kartu – jų teisėms į pensiją;

| Y. | kadangi nustatomas žemesnis už tikrąjį moterų nedarbo lygis, nes daug moterų, visų pirma gyvenančių kaimo arba atokiose vietovėse, iš kurių nemažai taip pat tik šeimininkauja namuose ir rūpinasi vaikais, neužregistruojamos kaip bedarbės; kadangi dėl to atsiranda jų pensijų skirtumų; |
| --- | --- |

Y.

kadangi nustatomas žemesnis už tikrąjį moterų nedarbo lygis, nes daug moterų, visų pirma gyvenančių kaimo arba atokiose vietovėse, iš kurių nemažai taip pat tik šeimininkauja namuose ir rūpinasi vaikais, neužregistruojamos kaip bedarbės; kadangi dėl to atsiranda jų pensijų skirtumų;

| Z. | kadangi dėl įprastų darbo organizavimo sąlygų poroms, kuriose tiek tėvas, tiek motina nori dirbti visą darbo dieną, sunku tinkamai suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl įprastų darbo organizavimo sąlygų poroms, kuriose tiek tėvas, tiek motina nori dirbti visą darbo dieną, sunku tinkamai suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą;

| AA. | kadangi pensijų kreditai moterims ir vyrams kaip tam tikra išmokos rūšis už vaikų arba šeimos narių priežiūrą galėtų padėti užtikrinti, kad karjeros pertraukos dėl priežiūros neturėtų neigiamos įtakos pensijai, ir tokių sistemų taikymą būtų pageidautina išplėsti arba paspartinti visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

AA.

kadangi pensijų kreditai moterims ir vyrams kaip tam tikra išmokos rūšis už vaikų arba šeimos narių priežiūrą galėtų padėti užtikrinti, kad karjeros pertraukos dėl priežiūros neturėtų neigiamos įtakos pensijai, ir tokių sistemų taikymą būtų pageidautina išplėsti arba paspartinti visose valstybėse narėse;

| AB. | kadangi įvairių rūšių darbui taikomi pensijų kreditai gali padėti visiems darbuotojams gauti pensijos pajamas; |
| --- | --- |

AB.

kadangi įvairių rūšių darbui taikomi pensijų kreditai gali padėti visiems darbuotojams gauti pensijos pajamas;

| AC. | kadangi, nors dedamos tam tikros pastangos šiai padėčiai ištaisyti, moterų užimtumo lygis vis dar mažesnis, nei numatyta strategijos „Europa 2020“ tiksluose, ir taip pat yra mažesnis už vyrų užimtumo lygį; kadangi pastangos siekti aktyvesnio moterų dalyvavimo darbo rinkoje padeda mažinti ES vyrų ir moterų pensijų skirtumą, nes dalyvavimą darbo rinkoje ir pensijos dydį sieja tiesioginis ryšys; kadangi užimtumo lygis neparodo informacijos apie darbo trukmę ar pobūdį, taigi jo reikšmingumas kalbant apie darbo užmokesčio ir pensijų lygį yra tik sąlyginis; |
| --- | --- |

AC.

kadangi, nors dedamos tam tikros pastangos šiai padėčiai ištaisyti, moterų užimtumo lygis vis dar mažesnis, nei numatyta strategijos „Europa 2020“ tiksluose, ir taip pat yra mažesnis už vyrų užimtumo lygį; kadangi pastangos siekti aktyvesnio moterų dalyvavimo darbo rinkoje padeda mažinti ES vyrų ir moterų pensijų skirtumą, nes dalyvavimą darbo rinkoje ir pensijos dydį sieja tiesioginis ryšys; kadangi užimtumo lygis neparodo informacijos apie darbo trukmę ar pobūdį, taigi jo reikšmingumas kalbant apie darbo užmokesčio ir pensijų lygį yra tik sąlyginis;

| AD. | kadangi karjeros trukmė daro tiesioginį poveikį pensijų skirtumui; kadangi moterų, palyginti su vyrais, karjera būna vidutiniškai daugiau kaip 10 metų trumpesnė, taip pat kadangi moterų, kurių karjera trunka trumpiau kaip 14 metų, pensijų skirtumas dukart didesnis (64 proc.) nei moterų, kurių karjera trunka ilgiau (32 proc.); |
| --- | --- |

AD.

kadangi karjeros trukmė daro tiesioginį poveikį pensijų skirtumui; kadangi moterų, palyginti su vyrais, karjera būna vidutiniškai daugiau kaip 10 metų trumpesnė, taip pat kadangi moterų, kurių karjera trunka trumpiau kaip 14 metų, pensijų skirtumas dukart didesnis (64 proc.) nei moterų, kurių karjera trunka ilgiau (32 proc.);

| AE. | kadangi moterys dažniau negu vyrai daro pasikartojančias karjeros pertraukas,
  dirba nestandartinių formų darbą,
  dirba ne visą darbo dieną (32 proc., o vyrų – 8,2 proc.) arba nemokamai, ypač rūpindamosi vaikais ir giminaičiais, ir joms tenka beveik visa atsakomybė už priežiūrą ir namų ūkio darbus dėl vis dar išlikusios lyčių nelygybės, ir visa tai turi neigiamo poveikio jų pensijoms; |
| --- | --- |

AE.

kadangi moterys dažniau negu vyrai daro pasikartojančias karjeros pertraukas,
  dirba nestandartinių formų darbą,
  dirba ne visą darbo dieną (32 proc., o vyrų – 8,2 proc.) arba nemokamai, ypač rūpindamosi vaikais ir giminaičiais, ir joms tenka beveik visa atsakomybė už priežiūrą ir namų ūkio darbus dėl vis dar išlikusios lyčių nelygybės, ir visa tai turi neigiamo poveikio jų pensijoms;

| AF. | kadangi investicijos į mokyklas, ikimokyklinį ugdymą, universitetus ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūrą gali padėti užtikrinti geresnę šeimos ir profesinio gyvenimo pusiausvyrą ir ilguoju laikotarpiu gali ne tik padėti kurti darbo vietas, bet ir suteikti moterims aukštos kokybės darbo vietų ir galimybę ilgiau likti darbo rinkoje, o ilgainiui tai turėtų teigiamo poveikio jų pensijoms; |
| --- | --- |

AF.

kadangi investicijos į mokyklas, ikimokyklinį ugdymą, universitetus ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūrą gali padėti užtikrinti geresnę šeimos ir profesinio gyvenimo pusiausvyrą ir ilguoju laikotarpiu gali ne tik padėti kurti darbo vietas, bet ir suteikti moterims aukštos kokybės darbo vietų ir galimybę ilgiau likti darbo rinkoje, o ilgainiui tai turėtų teigiamo poveikio jų pensijoms;

| AG. | kadangi dažniausiai moterys užsiima neformalia slauga, kuri yra pagrindinis mūsų visuomenės ramstis, ir šį disbalansą atspindi moterų ir vyrų pensijų skirtumas; kadangi tokio pobūdžio nematomas darbas nepakankamai pripažįstamas, ypač kalbant apie teises į pensijų išmokas; |
| --- | --- |

AG.

kadangi dažniausiai moterys užsiima neformalia slauga, kuri yra pagrindinis mūsų visuomenės ramstis, ir šį disbalansą atspindi moterų ir vyrų pensijų skirtumas; kadangi tokio pobūdžio nematomas darbas nepakankamai pripažįstamas, ypač kalbant apie teises į pensijų išmokas;

| AH. | kadangi Europos Sąjungoje vis dar esama didelio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo; kadangi tokio skirtumo (2014 m. jis siekė 16,3 proc.) priežastis – visų pirma diskriminacijos ir segregacijos reiškiniai, dėl kurių žymiai daugiau moterų negu vyrų dirba sektoriuose, kuriuose darbo užmokestis mažesnis nei kituose sektoriuose, ypač tuose, kuriuose dominuoja vyrai; kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą lemia ir kiti veiksniai, pavyzdžiui, karjeros pertraukos arba priverstinis darbas ne visą darbo dieną, siekiant suderinti darbą ir šeimos pareigas, stereotipai, nepakankamas moterų darbo vertinimas ir skirtingas išsimokslinimo ir profesinės patirties lygis; |
| --- | --- |

AH.

kadangi Europos Sąjungoje vis dar esama didelio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo; kadangi tokio skirtumo (2014 m. jis siekė 16,3 proc.) priežastis – visų pirma diskriminacijos ir segregacijos reiškiniai, dėl kurių žymiai daugiau moterų negu vyrų dirba sektoriuose, kuriuose darbo užmokestis mažesnis nei kituose sektoriuose, ypač tuose, kuriuose dominuoja vyrai; kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą lemia ir kiti veiksniai, pavyzdžiui, karjeros pertraukos arba priverstinis darbas ne visą darbo dieną, siekiant suderinti darbą ir šeimos pareigas, stereotipai, nepakankamas moterų darbo vertinimas ir skirtingas išsimokslinimo ir profesinės patirties lygis;

| AI. | kadangi SESV 151 straipsnyje pripažįstama, jog ES tikslas – siekti deramos socialinės apsaugos; kadangi ES turėtų atitinkamai remti valstybes nares, teikdama rekomendacijas, kaip gerinti vyresnio amžiaus asmenų, kurie dėl amžiaus arba asmeninės padėties turi teisę gauti pensiją, apsaugą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi SESV 151 straipsnyje pripažįstama, jog ES tikslas – siekti deramos socialinės apsaugos; kadangi ES turėtų atitinkamai remti valstybes nares, teikdama rekomendacijas, kaip gerinti vyresnio amžiaus asmenų, kurie dėl amžiaus arba asmeninės padėties turi teisę gauti pensiją, apsaugą;

| AJ. | kadangi dėl stiprėjančio ryšio tarp įmokų ir pajamų, kartu su vis svarbesniu antrosios ir trečiosios pensijų sistemų pakopų vaidmeniu, rizika, kad su lytimi susiję veiksniai darys poveikį pensijų skirtumui, perkeliama privačiojo sektoriaus veikėjams; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi dėl stiprėjančio ryšio tarp įmokų ir pajamų, kartu su vis svarbesniu antrosios ir trečiosios pensijų sistemų pakopų vaidmeniu, rizika, kad su lytimi susiję veiksniai darys poveikį pensijų skirtumui, perkeliama privačiojo sektoriaus veikėjams;

| AK. | kadangi vykdant pensijų sistemų reformas, nustatytas 2012 m. Europos Komisijos baltojoje knygoje dėl pensijų, neatliktas poveikio lytims ex ante ir ex post vertinimas; |
| --- | --- |

AK.

kadangi vykdant pensijų sistemų reformas, nustatytas 2012 m. Europos Komisijos baltojoje knygoje dėl pensijų, neatliktas poveikio lytims ex ante ir ex post vertinimas;

| AL. | kadangi už viešųjų socialinės apsaugos ir pensijų sistemų organizavimą atsakingos tik valstybės narės; kadangi Europos Sąjunga visų pirma turi papildomąją kompetenciją pensijų sistemų srityje, ypač pagal SESV 153 straipsnį; |
| --- | --- |

AL.

kadangi už viešųjų socialinės apsaugos ir pensijų sistemų organizavimą atsakingos tik valstybės narės; kadangi Europos Sąjunga visų pirma turi papildomąją kompetenciją pensijų sistemų srityje, ypač pagal SESV 153 straipsnį;

Bendrosios pastabos

| 1. | prašo Komisijos glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengti strategiją, kuria būtų siekiama Europos Sąjungoje pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą, ir padėti valstybėms narėms parengti atitinkamas gaires; |
| --- | --- |

1.

| 2. | remia Tarybos raginimą įgyvendinti naują Komisijos iniciatyvą, kurią vykdant būtų parengta 2016–2020 m. lyčių lygybės strategija, priimta kaip komunikatas, kaip ir ankstesnės strategijos, ir užtikrinti, kad Europos Sąjunga prisiimtų strateginį įsipareigojimą dėl lyčių lygybės, kuris turėtų būti glaudžiai susijęs su strategija „Europa 2020“, bei šiam raginimui pritaria; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad šia strategija turėtų būti ne tik siekiama valstybių narių lygmeniu pašalinti pensijų skirtumo poveikį, visų pirma pažeidžiamiausiems asmenims, tačiau ja remiantis taip pat turėtų būti užkirstas kelias skirtumui ateityje ir naikinamos giliosios jo priežastys, pvz., nevienoda vyrų ir moterų padėtis darbo rinkoje kalbant apie darbo užmokestį, galimybę siekti karjeros ir galimybes dirbti visą darbo dieną, taip pat darbo rinkos segregacija; atsižvelgdamas į tai, ragina vykdyti tarpvyriausybinį dialogą ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad norint sėkmingai įgyvendinti strategiją būtina taikyti daugialypio pobūdžio metodą ir derinti įvairių politikos sričių veiksmus, kuriais siekiama pagerinti lyčių lygybę, taigi turi būti vadovaujamasi viso gyvenimo perspektyva grindžiamu požiūriu į pensiją atsižvelgiant į visą asmens profesinės veiklos laikotarpį, naikinama vyrų ir moterų nelygybė kalbant apie užimtumo lygį, karjerą, galimybes mokėti pensijų įmokas ir nelygybė, atsirandanti dėl pensijų sistemų tvarkos; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į 2015 m. birželio 18 d. Tarybos išvadas „Lygios moterų ir vyrų galimybės pajamų srityje. Vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimo“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į svarbų socialinių partnerių vaidmenį aptariant klausimus, susijusius su minimaliu darbo užmokesčiu, laikantis subsidiarumo principo; atkreipia dėmesį į svarbų profesinių sąjungų ir kolektyvinių derybų susitarimų vaidmenį užtikrinant, kad vyresnio amžiaus asmenys galėtų gauti valstybinę pensiją, laikantis kartų solidarumo ir lyčių lygybės principų; pabrėžia, kad priimant politinius sprendimus, kuriais keičiami svarbūs teisiniai tinkamumo sąlygų, susijusių su teise gauti pensiją, aspektai, svarbu deramai atsižvelgti į socialinius partnerius; ragina ES ir valstybes nares bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir lyčių lygybės organizacijomis parengti ir įgyvendinti politiką, skirtą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti; rekomenduoja valstybėms narėms svarstyti galimybę reguliariai rengti darbo užmokesčio apžvalgas šiam darbui papildyti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares parengti dėmesingas priemones darbuotojams, dėl sveikatos nepajėgiantiems dirbti iki teisėto pensinio amžiaus, kuriomis būtų užkertamas kelias skurdui; mano, kad turėtų būti išsaugota darbuotojų, susiduriančių su sunkiomis arba pavojingomis darbo sąlygomis, ankstyvo išėjimo į pensiją sistema; mano, kad užimtumo rodiklių didinimas kuriant kokybiškas darbo vietas galėtų padėti gerokai sumažinti asmenų, nepajėgiančių dirbti iki teisėto pensinio amžiaus, skaičiaus augimą ateityje ir taip palengvinti finansinę senėjimo naštą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl griežta taupymo politika grindžiamų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų poveikio pensijų sistemoms ir jų tvarumui, taip pat galimybei gauti įmokomis pagrįstą pensiją – su šia problema susiduria vis daugiau valstybių narių – taip pat dėl neigiamo poveikio, kurį šios rekomendacijos daro pajamų dydžiui ir socialiniams pervedimams, būtiniems norint panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad subsidiarumo principas turi būti griežtai taikomas ir pensijų srityje; |
| --- | --- |

8.

Vertinimas ir sąmoningumo didinimas siekiant veiksmingiau spręsti pensijų skirtumų problemą

| 9. | ragina valstybes nares ir Komisiją toliau tirti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir bendradarbiauti su Eurostatu ir Europos lyčių lygybės institutu (EIGE) siekiant nustatyti oficialius ir patikimus vyrų ir moterų pensijų skirtumo rodiklius, taip pat įvairius veiksnius, dėl kurių atsiranda vyrų ir moterų pensijų skirtumas, siekiant jį stebėti, iškelti aiškius mažinimo tikslus ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui; ragina valstybes nares kasmet teikti Eurostatui statistinius duomenis apie vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumus, kad būtų galima įvertinti pokyčius visoje ES ir imtis priemonių šiai problemai spręsti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją atlikti nuodugnų 2012 m. baltojoje knygoje dėl pensijų pateiktų rekomendacijų, kuriomis siekiama panaikinti vyrų ir moterų pensijų skirtumo priežastis, poveikio pažeidžiamiausiems asmenims, ypač moterims, įvertinimą, taip pat nustatyti oficialų vyrų ir moterų pensijų skirtumo rodiklį ir sistemingai jį stebėti; ragina tinkamai įvertinti iki šiol pateiktas rekomendacijas arba priemones, kurių imtasi, ir vykdyti jų poveikio lytims stebėseną; ragina Komisiją padėti rengti pagal lytis suskirstytus statistinius duomenis ir vykdyti tyrimus, siekiant gerinti pensijų reformų poveikio moterų klestėjimui ir gerovei stebėseną ir vertinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares vykdant savo socialinę politiką remti veiksmus, kuriais siekiama pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą, didinti atsakingų sprendimus priimančių subjektų sąmoningumą šiuo klausimu ir rengti programas, kurių tikslas – didinti moterų informuotumą apie vyrų ir moterų pensijų skirtumo pasekmes joms, taip pat suteikti joms reikalingas priemones, kad būtų galima parengti tvarias moterų specifinius poreikius atitinkančias pensijų finansavimo strategijas, ir daugiau informuoti apie galimybes moterims gauti antrosios ir trečiosios pakopos pensijas, visų pirma sektoriuose, kuriuose daugiausiai dirba moterys ir kur susidomėjimas gali būti nedidelis; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau didinti visuomenės informuotumą vienodo darbo užmokesčio ir vyrų ir moterų pensijų skirtumo, taip pat tiesioginės ir netiesioginės moterų diskriminacijos darbo vietoje klausimais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja, kad, siekiant sudaryti geresnes sąlygas palyginti, ES lygmeniu būtina aiškiai ir suderintai apibrėžti tokius terminus, kaip vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, vyrų ir moterų pensijų skirtumas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares ir Sąjungos institucijas skatinti tyrimus, susijusius su vyrų ir moterų pensijų skirtumo poveikiu ir finansine moterų nepriklausomybe, atsižvelgiant į tokius klausimus, kaip antai, senėjanti visuomenė, skirtingos vyrų ir moterų sveikatos priežiūros sąlygos ir tikėtina gyvenimo trukmė, šeimos struktūrų pokytis, vieno asmens namų ūkių skaičiaus didėjimas ir įvairios moterų asmeninės situacijos; taip pat jas ragina parengti galimas vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimo strategijas; |
| --- | --- |

13.

Galimybių mokėti pensijų įmokas skirtumų mažinimas

| 14. | prašo Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinami ES teisės aktai, skirti kovai su netiesiogine ir tiesiogine diskriminacija dėl lyties, būtų sistemingai stebima jų taikymo pažanga ir nesilaikymo atveju būtų inicijuojamos pažeidimų nagrinėjimo procedūros, taip pat pagal galimybes peržiūrėti šiuos teisės aktus siekiant garantuoti vyrų ir moterų lygybę mokant pensijų įmokas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | griežtai smerkia vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir su juo susijusį „nepaaiškinamą“ veiksnį, kurį lemia diskriminacija darbo vietoje, ir pakartoja savo raginimą, kad Direktyva 2006/54/EB, kurią aiškiai ir tinkamai į nacionalinę teisę perkėlė tik dvi valstybės narės, turi būti peržiūrėta siekiant vyrams ir moterims geriau užtikrinti vienodas sąlygas kalbant apie užimtumą ir darbo užmokestį, vienodo užmokesčio už vienodą darbą principo taikymą, nes tai garantuojama Sutartimi nuo EEB sukūrimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti nediskriminavimo, taip pat lygybės darbo rinkoje ir siekiant įsidarbinti principą ir pirmiausia priimti socialinės apsaugos priemones, skirtas užtikrinti, kad moterų darbo užmokestis ir teisės į socialines išmokas, įskaitant pensijas, atitiktų vienodo užmokesčio abiejų lyčių darbuotojams už vienodą arba vienodos vertės darbą principą; ragina valstybes nares parengti tinkamas priemones, siekiant riboti vienodo užmokesčio mokėjimo abiejų lyčių darbuotojams už vienodą arba vienodos vertės darbą principo pažeidinėjimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina valstybes nares, darbdavius ir profesines sąjungas parengti ir įgyvendinti praktines ir konkrečias darbo vietų vertinimo priemones, kurias taikant būtų padedama nustatyti lygiavertį darbą ir taip užtikrinti vienodą moterų ir vyrų darbo užmokestį, o galiausiai ir vienodas pensijas ateityje; skatina įmones kasmet atlikti vienodo darbo užmokesčio auditą, skelbti kuo skaidresnius duomenis ir mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su horizontaliąja ir vertikaliąja segregaciją darbo rinkoje šalinant lyčių nelygybę ir diskriminaciją užimtumo srityje ir raginant (visų pirma šviečiant ir didinant informuotumą) mergaites ir moteris rinktis studijas, profesijas ir karjerą inovacijų ir augimo srityse pirmaujančiuose sektoriuose, kuriuose šiandien dėl įsigalėjusių stereotipų dominuoja vyrai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti daugiau paskatų moterims ilgiau ir su trumpesnėmis pertraukomis dalyvauti darbo rinkoje, kad didėtų jų ekonominė nepriklausomybė šiuo metu ir senatvėje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, jog atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau atsakomybė už pensijų sistemas perkeliama į asmeninio finansavimo sistemas, svarbu užtikrinti, kad būtų laikomasi nediskriminavimo principo ir abiem lytims taikomų aktuarinių kriterijų, kai suteikiamos galimybės naudotis finansinėmis paslaugomis, kurioms taikoma Direktyva 2004/113/EB; pažymi, kad vienodos taisyklės abiem lytims taikymas padės sumažinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą; ragina valstybes nares ir Komisiją, atsižvelgiant į ES nediskriminavimo ir lyčių lygybės principus, profesinių pensijų sistemų dalyviams ir jų išmokų gavėjams didinti skaidrumą, suteikti daugiau galimybių susipažinti su informacija ir užtikrinti didesnį tikrumą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas aiškiai nurodė, jog profesinių pensijų sistemos turi būti laikomos užmokesčiu, todėl joms taip pat turi būti taikomas vienodo požiūrio principas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares itin daug dėmesio skirti moterims, kurios neretai nėra įgijusios teisių į pensiją ir todėl stokoja ekonominės nepriklausomybės, visų pirma skyrybų atveju; |
| --- | --- |

22.

Vyrų ir moterų nelygybės mažinimas profesinės karjeros srityje

| 23. | teigiamai vertina tai, kad Komisija atsakė į jo raginimą gerinti galimybes suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, teikdama ne teisėkūros pasiūlymus ir pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo sukuriamos kelios atostogų rūšys, kad būtų reaguojama į XXI a. problemas; pabrėžia, kad Komisijos pateikti pasiūlymai yra geras pagrindas siekiant patenkinti ES piliečių lūkesčius; ragina visas institucijas kuo greičiau imtis veiksmų šio dokumentų rinkinio atžvilgiu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai ragina valstybes nares laikytis motinystės teisių teisės aktų ir užtikrinti jų vykdymą, kad, kalbant apie pensijas, moterys nepatektų į nepalankią padėtį dėl to, kad, būdamos darbingo amžiaus, jos buvo motinos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares apsvarstyti, ar darbuotojai galėtų turėti galimybę derėtis dėl savanoriškos darbo lankstumo tvarkos, be kita ko, dėl pažangaus darbo modelio, atsižvelgiant į nacionalinę praktiką ir nepriklausomai nuo amžiaus vaikų ar šeimos padėties, nes taip moterims ir vyrams būtų suteikta geresnė profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros galimybė, kad jie nebūtų verčiami pasirinkti, kuriam iš jų teikti pirmenybę, kai reikia vykdyti priežiūros pareigas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl slaugytojo atostogų, pateiktą direktyvoje dėl tėvų ir globėjų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, ir primena šios direktyvos raginimą šiems asmenims užtikrinti tinkamą atlyginimą ir socialinę apsaugą; ragina valstybes nares remiantis geriausia praktika nustatyti moterims ir vyrams taikomus „priežiūros kreditus“, kuriais pasinaudojant būtų galima kompensuoti karjeros pertraukas, kurios buvo daromos siekiant teikti neformaliąją priežiūrą šeimos nariams, arba formaliosios priežiūros laikotarpius, pvz., motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogas, ir juos panaudoti teisingai apskaičiuojant pensijos dydį; pabrėžia, kad šie kreditai turėtų būti skiriami už trumpą ir terminuotą laikotarpį, kad nebūtų dar labiau padidinti stereotipai ir skirtumai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares parengti strategijas, kaip pripažinti neformaliosios šeimos narių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros svarbą ir šį darbą teisingai padalyti tarp moterų ir vyrų, nes kitaip moterims kyla potenciali karjeros pertraukų ir mažų garantijų darbo rizika, ir todėl atsiranda pavojus ir jų teisėms į pensiją; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia priemonių, skatinančių vyrus naudotis vaiko priežiūros ir tėvystės atostogomis, svarbą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares sudaryti sąlygas po motinystės arba vaiko priežiūros atostogų grįžusiam darbuotojui dirbti panašiomis darbo sąlygomis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamą moterų ir vyrų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą galima užtikrinti tik tuo atveju, kai galima naudotis vietoje teikiamomis kokybiškomis, įperkamomis ir prieinamomis vaikų, pagyvenusių žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugomis ir kai skatinama vienodai dalytis pareigas, išlaidas ir priežiūrą; ragina valstybes nares didinti investicijas į paslaugas vaikams, pabrėžia būtinybę kaimo regionuose užtikrinti vaikų priežiūros įstaigų prieinamumą ir primygtinai ragina Komisiją padėti valstybėms narėms, be kita ko, skiriant ES lėšų, kurti tokias įstaigas, kad jos būtų prieinamos visiems; ragina valstybes nares ne tik kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2020 m. įgyvendinti Barselonos tikslus, bet ir nustatyti ir panašius tikslus ilgalaikės priežiūros paslaugų atveju ir kartu užtikrinti pasirinkimo galimybes toms šeimoms, kurios pirmenybę teikia kitokiam vaiko priežiūros modeliui; sveikina valstybes nares, kurios jau įgyvendino abu tikslų rinkinius; |
| --- | --- |

29.

Pensijų sistemų poveikis pensijų skirtumui

| 30. | ragina valstybes nares remiantis patikimais ir palyginamais duomenimis įvertinti savo pensijų sistemos poveikį pensijų skirtumui ir jį lemiančius veiksnius, kad būtų galima kovoti su diskriminacija ir užtikrinti valstybių narių pensijų sistemų skaidrumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad užtikrinant pensijų sistemų tvarumą reikia atsižvelgti į problemas, kylančias dėl demografinių pokyčių, senėjančios visuomenės, gimstamumo lygio, taip pat ekonomiškai aktyvių asmenų ir pensinio amžiaus sulaukusių asmenų santykio; primena, kad pensinio amžiaus sulaukusių asmenų situacija labai priklauso nuo to, kiek metų jie dirbo ir kiek įmokų sumokėta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atsižvelgdamas į ilgėjančią tikėtiną gyvenimo trukmę Europos Sąjungoje, ragina valstybes nares nedelsiant įgyvendinti būtinus struktūrinius pensijų sistemų pakeitimus, kad būtų užtikrinta tvari socialinė apsauga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes išsamiau ištirti galimą poveikį, kurį pensijų skirtumui galėtų daryti perėjimas nuo valstybinių pensijų prie lankstesnių profesinių ir privačių pensijų įmokų sistemų priemonių, tiek kalbant apie pensijų įmokų mokėjimo trukmę, tiek apie pasitraukimo iš darbo rinkos laipsniškumą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | įspėja apie grėsmes lyčių lygybei, kurias kelia perėjimas nuo socialinės apsaugos pensijų prie asmeninėmis lėšomis finansuojamų pensijų, nes pastarosios grindžiamos asmeniniais įnašais ir jomis neatlyginama už laiką, praleistą prižiūrint vaikus ir kitus priklausomus artimuosius, arba už nedarbo, nedarbingumo ar negalios laikotarpius; atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant pensijų sistemos reformas, kuriomis socialinės išmokos susiejamos su augimu, taip pat darbo ir finansų rinkų padėtimi, daugiausia dėmesio skiriama makroekonominiams aspektams ir neatsižvelgiama į socialinę pensijų paskirtį; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina valstybes nares panaikinti savo pensijų sistemų ir įvykdytų reformų elementus, kuriais prisidedama prie nelygybės pensijų srityje (ypač su lytimi susijusios nelygybės, kaip dabartinis moterų ir vyrų pensijų skirtumas), atsižvelgiant į visų būsimų pensijų sistemų reformų poveikį lytims, taip pat įgyvendinti priemones, kuriomis būtų panaikinta ši diskriminacija; pabrėžia, kad bet kokie su pensijomis susiję politikos pakeitimai turėtų būti vertinami atsižvelgiant į jų poveikį lyčių lygybei, atliekant konkrečią analizę, kurioje lyginamas siūlomų pakeitimų poveikis moterims ir vyrams, ir kad tai turėtų būti labai svarbus aspektas planuojant, kuriant, įgyvendinant ir vertinant viešąją politiką; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją skatinti keitimąsi geriausia praktika siekiant nustatyti ir veiksmingiausias korekcines priemones, ir tas priemones, kurios galėtų padėti kovoti su pensijos skirtumą lemiančiais veiksniais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti pensijų sistemose, priežiūros kreditų ir susijusių išmokų srityse abiem lytims taikomus gyvenimo tarifus, kad moterys galėtų gauti vienodą metinę rentą už vienodus indėlius, net jei yra tikėtina, kad jos gyvens ilgiau nei vyrai, ir užtikrinti, kad tikėtina moterų gyvenimo trukmė nebūtų naudojama kaip priemonė diskriminacijai pateisinti, visų pirma apskaičiuojant pensijos dydį; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina peržiūrėti visas mokesčių ir pensijų sistemų paskatas ir jų poveikį vyrų ir moterų pensijų skirtumui, ypatingą dėmesį skiriant vienišų motinų vadovaujamiems namų ūkiams; taip pat ragina panaikinti netinkamas paskatas ir individualizuoti įgyjamas teises; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka maitintojo netekimo pensija apsaugant ir ginant daugelį pagyvenusių moterų nuo didesnės, palyginti su pagyvenusiais vyrais, skurdo ir socialinės atskirties rizikos; ragina valstybes nares prireikus reformuoti savo maitintojo netekimo pensijų ir našlių pensijų sistemas, kad neištekėjusios moterys neatsidurtų nepalankesnėje padėtyje; ragina valstybes nares, Komisijai remiant, tirti skirtingų sistemų, pagal kurias skiriamos maitintojo netekimo pensijos, poveikį, atsižvelgiant į aukštus skyrybų rodiklius, nesusituokusių porų skurdo atvejų dažnumą ir pagyvenusių moterų socialinę atskirtį, ir apsvarstyti galimybę nustatyti teisines priemones, siekiant užtikrinti pasidalijamąsias teises į pensiją skyrybų atveju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad visi žmonės turi teisę į visiems prieinamą valstybinę pensiją, ir primena Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 25 straipsnį, kuriame įtvirtinama pagyvenusių žmonių teisė gyventi oriai ir nepriklausomai, ir kad 34 straipsnyje pripažįstama teisė gauti socialinio draudimo pašalpas ir naudotis socialinėmis paslaugomis, kuriomis užtikrinama apsauga motinystės atveju, susirgus, patyrus nelaimingą atsitikimą darbe, negalios, priklausomybės nuo ilgalaikės priežiūros atvejais ar sulaukus senatvės, taip pat netekus darbo; pabrėžia valstybinių socialinės apsaugos sistemų, finansuojamų įnašais, reikšmę, nes jos yra svarbus veiksnys užtikrinant tinkamą pensiją; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad tiek vyrai, tiek moterys turėtų galimybę pasiekti viso dydžio įmokų mokėjimo laikotarpius, ir taip pat užtikrinti kiekvieno teisę į pensiją, siekiant panaikinti pensijų skirtumą kovos su darbuotojų diskriminacija dėl lyties, švietimo ir karjeros planavimo sistemos pritaikymo, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros gerinimo ir investicijų į vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūrą didinimo priemonėmis; mano, kad taip pat svarbu nustatyti patikimus reglamentus dėl darbuotojų sveikatos ir saugos, pagal kuriuos atsižvelgiama į su lytimi susijusią profesinę riziką ir psichosocialinę riziką, investuoti į valstybines užimtumo tarnybas, kurios galėtų padėti ieškoti darbo bet kokio amžiaus moterims, ir nustatyti lanksčias taisykles dėl perėjimo iš darbo į pensiją; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad Jungtinių Tautų Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komitetas savo 2005 m. Bendrojoje pastaboje Nr. 16 dėl lygių moterų ir vyrų teisių naudotis ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis išdėstė Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 3 straipsnyje nurodytus reikalavimus, susijusius su 9 straipsniu, įskaitant reikalavimą, kad vyrų, ir moterų privalomasis pensinis amžius būtų toks pat ir kad būtų užtikrintos vienodos išmokos moterims tiek pagal viešąsias, tiek pagal privačiąsias pensijų sistemas; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  2005 m. rugpjūčio 11 d., E/C.12/2005/4.

(2)  2008 m. vasario 4 d., E/C.12/GC/19.

(3)  XX-3/def/GRC/4/1/EN

(4)  OL L 6, 1979 1 10, p. 24.

(5)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(6)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(7)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(8)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 9.

(9)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 60.

(10)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 75.

(11)  OL C 36, 2016 1 29, p. 6.

(12)  OL C 316, 2016 8 30, p. 2.

(13)  OL C 407, 2016 11 4, p. 2.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0351.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0338.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/71

---

P8_TA(2017)0261

2016 m. Komisijos ataskaita dėl Serbijos

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2016/2311(INI))

(2018/C 331/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/213/EB dėl Europos partnerystės su Serbija principų, prioritetų ir sąlygų, panaikinantį Sprendimą 2006/56/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/213/EB dėl Europos partnerystės su Serbija principų, prioritetų ir sąlygų, panaikinantį Sprendimą 2006/56/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos nuomonę dėl Serbijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (SEC(2011)1208), 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Serbijai šalies kandidatės statusą ir 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Serbija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos nuomonę dėl Serbijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (SEC(2011)1208), 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Serbijai šalies kandidatės statusą ir 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Serbija,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Serbijos ir Kosovo dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Serbijos ir Kosovo dialogą,

| — | atsižvelgdamas į penktojo ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdžio, vykusio 2016 m. rugsėjo 22–23 d., deklaraciją ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į penktojo ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdžio, vykusio 2016 m. rugsėjo 22–23 d., deklaraciją ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Serbijos Pilietinės visuomenės jungtinio konsultacinio komiteto 2016 m. spalio 7 d. priimtą pranešimą dėl įmonių ir pramonės politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Serbijos Pilietinės visuomenės jungtinio konsultacinio komiteto 2016 m. spalio 7 d. priimtą pranešimą dėl įmonių ir pramonės politikos,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODHIR) ribotus įgaliojimus turinčios rinkimų stebėjimo misijos galutinę ataskaitą dėl 2016 m. liepos 29 d. Serbijoje vykusių išankstinių parlamento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODHIR) ribotus įgaliojimus turinčios rinkimų stebėjimo misijos galutinę ataskaitą dėl 2016 m. liepos 29 d. Serbijoje vykusių išankstinių parlamento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos 2016 m. ataskaitą dėl Serbijos (SWD(2016)0361), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos 2016 m. ataskaitą dėl Serbijos (SWD(2016)0361),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą Serbijos ekonominių reformų programos (2016–2018 m.) vertinimą (SWD(2016)0137), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą Serbijos ekonominių reformų programos (2016–2018 m.) vertinimą (SWD(2016)0137),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. ES, Vakarų Balkanų ir Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas (9500/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. ES, Vakarų Balkanų ir Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas (9500/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkaujančios valstybės narės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. vykusio trečiojo ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdžio rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. vykusio trečiojo ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdžio rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl 2015 m. Serbijos pažangos ataskaitos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl 2015 m. Serbijos pažangos ataskaitos (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0063/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0063/2017),

| A. | kadangi Serbija, kaip kiekviena narystės ES siekianti šalis, turi būti vertinama pagal tuos pačius kriterijus atsižvelgiant į jos nuopelnus šiuos kriterijus vykdant, įgyvendinant ir jų laikantis ir kadangi būtinų reformų kokybė ir ryžtas jas įgyvendinant lemia stojimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

A.

kadangi Serbija, kaip kiekviena narystės ES siekianti šalis, turi būti vertinama pagal tuos pačius kriterijus atsižvelgiant į jos nuopelnus šiuos kriterijus vykdant, įgyvendinant ir jų laikantis ir kadangi būtinų reformų kokybė ir ryžtas jas įgyvendinant lemia stojimo tvarkaraštį;

| B. | kadangi Serbijos pažanga pagal 23 ir 24 skyrius (Teisinė valstybė) ir santykių su Kosovu normalizavimo procese pagal 35 skyrių yra itin svarbus derybų proceso laikantis derybų programos bendros eigos veiksnys; |
| --- | --- |

B.

kadangi Serbijos pažanga pagal 23 ir 24 skyrius (Teisinė valstybė) ir santykių su Kosovu normalizavimo procese pagal 35 skyrių yra itin svarbus derybų proceso laikantis derybų programos bendros eigos veiksnys;

| C. | kadangi Serbija ėmėsi svarbių veiksmų siekdama normalizuoti santykius su Kosovu ir dėl to 2013 m. balandžio 19 d. buvo pasirašytas Pirmasis susitarimas dėl santykių normalizavimo principų ir 2015 m. rugpjūčio mėn. susitarimai, tačiau dar yra daug šiuo požiūriu spręstinų klausimų; kadangi reikia skubiai imtis tolesnių veiksmų siekiant svarstyti visus likusius abiejų šalių tarpusavio klausimus, daryti pažangą šioje srityje ir juos išspręsti; |
| --- | --- |

C.

kadangi Serbija ėmėsi svarbių veiksmų siekdama normalizuoti santykius su Kosovu ir dėl to 2013 m. balandžio 19 d. buvo pasirašytas Pirmasis susitarimas dėl santykių normalizavimo principų ir 2015 m. rugpjūčio mėn. susitarimai, tačiau dar yra daug šiuo požiūriu spręstinų klausimų; kadangi reikia skubiai imtis tolesnių veiksmų siekiant svarstyti visus likusius abiejų šalių tarpusavio klausimus, daryti pažangą šioje srityje ir juos išspręsti;

| D. | kadangi Serbija toliau laikosi įsipareigojimo kurti veikiančią rinkos ekonomiką ir toliau įgyvendina Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS); |
| --- | --- |

D.

kadangi Serbija toliau laikosi įsipareigojimo kurti veikiančią rinkos ekonomiką ir toliau įgyvendina Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS);

| E. | kadangi turi būti visapusiškai užtikrintas mažumų apsaugos teisinės sistemos įgyvendinimas, visų pirma švietimo, kalbų vartojimo, galimybės naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir religinėmis paslaugomis mažumų kalbomis ir tinkamo politinio atstovavimo tautinėms mažumoms vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis srityse; |
| --- | --- |

E.

kadangi turi būti visapusiškai užtikrintas mažumų apsaugos teisinės sistemos įgyvendinimas, visų pirma švietimo, kalbų vartojimo, galimybės naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir religinėmis paslaugomis mažumų kalbomis ir tinkamo politinio atstovavimo tautinėms mažumoms vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis srityse;

| 1. | palankiai vertina tai, kad pradėtos derybos dėl 23 (Teismų sistema ir pagrindinės teisės) ir 24 (Teisingumas, laisvė ir saugumas) skyrių, kurie yra pagrindiniai ES požiūrio į plėtrą, grindžiamo teisinės valstybės principais, skyriai, nes pažanga derantis dėl šių skyrių ir toliau yra labai svarbi bendram derybų proceso tempui; palankiai vertina tai, kad pradėti nagrinėti 32 (Finansų kontrolė) ir 35 (Kiti klausimai) skyriai, pradėtos derybos dėl 5 skyriaus (Viešieji pirkimai) ir tai, kad pradėtas nagrinėti ir preliminariai užbaigtas 25 skyrius (Mokslas ir moksliniai tyrimai), kad pradėtos derybos dėl 20 skyriaus (Įmonių ir pramonės politika) ir pradėtas ir preliminariai užbaigtas nagrinėti 26 skyrius (Švietimas ir kultūra); tikisi, kad bus pradėtos derybos dėl papildomų skyrių, kurie techniškai paruošti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Serbijos toliau tęsiamą integracijos į ES procesą, konstruktyvų ir gerai parengtą požiūrį į derybas, nes tai aiškiai rodo pasiryžimą ir politinę valią; ragina Serbiją toliau aktyviai propaguoti šį strateginį sprendimą ir apie jį informuoti Serbijos visuomenę, taip pat skatinti didesnį Serbijos piliečių informuotumą apie Serbijai skiriamą finansavimą iš ES biudžeto; ragina Serbijos valdžios institucijas susilaikyti nuo ES atžvilgiu priešiškos retorikos ir visuomenei skiriamos informacijos; pabrėžia, kad reikia rengti informacija grindžiamus, skaidrius ir konstruktyvius debatus apie ES, jos institucijas ir narystės poveikį; atkreipia dėmesį į pagerėjusią padėtį dialogo ir viešų konsultacijų su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir pilietine visuomene bei jų įtraukimo į integracijos į ES procesą srityje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad kruopštus reformų ir politikos priemonių įgyvendinimas ir toliau yra pagrindinis sėkmingo integracijos proceso rodiklis; teigiamai vertina tai, kad patvirtinta persvarstyta nacionalinė acquis perėmimo programa (angl. NPAA); ragina Serbiją pagerinti naujų teisės aktų ir politikos priemonių planavimą, koordinavimą ir įgyvendinimo stebėseną, sukurti tinkamas ir veiksmingas administracines funkcijas ir toliau stengtis užtikrinti sistemingą pilietinės visuomenės įtraukimą į dialogus politikos klausimais, įskaitant stojimo procesą, nes tai yra priemonė demokratinio valdymo standartams gerinti; teigiamai vertina nuolatines Vyriausybės kanceliarijos bendradarbiavimo su pilietine visuomene biuro iniciatyvas, kuriomis siekiama pagerinti valstybės ir pilietinio sektorių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad vėluojama įsisavinti pasirengimo narystei pagalbą, be kita ko, dėl netinkamos institucinės struktūros; ragina valdžios institucijas ieškoti teigiamų pavyzdžių ir gerosios patirties pavyzdžių tarp valstybių narių; pabrėžia, kad nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis reikia sukurti veiksmingesnę visapusišką Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) ir kitų skiriamų lėšų įsisavinimo institucinę sistemą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina Serbijos pažangą vystant veikiančią rinkos ekonomiką ir gerinant bendrą ekonominę padėtį šalyje; pažymi, kad Serbija padarė nemažą pažangą taisydama tam tikras savo politikos silpnybes, ypač – biudžeto deficitą, kuris šiuo metu yra mažesnis nei nustatytas pagal Mastrichto kriterijus; pabrėžia, kad ekonomikos augimo perspektyvos pagerėjo, o vidaus ir išorės disbalansas sumažėjo; teigiamai vertina tai, kad esama pažangos restruktūrizuojant valstybės įmones, ypač energetikos ir geležinkelių transporto srityse, ir pabrėžia jų profesionalaus valdymo svarbą siekiant užtikrinti, kad jos taptų našesnės, konkurencingesnės ir rentabilesnės; pabrėžia darbo viešajame Serbijos sektoriuje svarbą ir tai, kad svarbu gerbti darbuotojų teises; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į 2017 m. balandžio 2 d. vykusių prezidento rinkimų rezultatus; griežtai smerkia prezidento rinkimų kampanijos metu vyriausybės pareigūnų ir vyriausybei palankių žiniasklaidos priemonių vartotą retoriką, nukreiptą prieš kitus kandidatus į prezidento postą; apgailestauja dėl to, kad per rinkimų kampaniją kandidatams nebuvo sudarytos vienodos prieigos prie žiniasklaidos galimybės, ir dėl parlamento darbo pertraukos kampanijos metu, nes dėl to opozicijai priklausantys politikai neturėjo galimybių pasinaudoti šiuo viešu forumu; ragina valdžios institucijas tinkamai ištirti skundus dėl įvairaus pobūdžio pažeidimų, smurto ir grasinimų rinkimų metu; atkreipia dėmesį į tuo metu įvairiuose Serbijos miestuose vykusius protestus ir ragina valdžios institucijas laikantis demokratinių standartų ir demokratijos principų apsvarstyti protestuotojų reikalavimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) atlieka itin svarbų vaidmenį Serbijos ekonomikoje ir ragina Serbiją toliau gerinti verslo aplinką privačiajam sektoriui; ragina Serbijos vyriausybę ir ES institucijas išplėsti savo galimybes finansuoti MVĮ, ypač IT ir skaitmeninės ekonomikos srityje; teigiamai vertina Serbijos pastangas dualinio ir profesinio mokymo srityje, kuriomis siekiama spręsti jaunimo nedarbo problemą ir pabrėžia, kaip svarbu rengti mokymus, kuriais būtų siekiama geriau atitikti darbo rinkos paklausą; ragina Serbiją skatinti verslumą, ypač jaunimo; atkreipia dėmesį į nepalankias demografines tendencijas ir į protų nutekėjimo reiškinį ir ragina Serbiją priimti nacionalines programas, skirtas jaunimo užimtumui skatinti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad 2016 m. balandžio 24 d. buvo surengti parlamento rinkimai, kuriuos teigiamai įvertino tarptautiniai stebėtojai; ragina valdžios institucijas visapusiškai atkreipti dėmesį į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rinkimų stebėjimo misijos rekomendacijas, ypač dėl neobjektyvaus nušvietimo žiniasklaidoje, nederamo valdančiųjų partijų padėties pranašumo, valstybės ir partijų veiklos sutapatinimo, registravimo proceso ir politinių partijų ir rinkimų kampanijų finansavimo skaidrumo trūkumo; pabrėžia, kad politinių partijų finansavimas turi atitikti aukščiausius tarptautinius standartus; ragina valdžios institucijas tinkamai ištirti kaltinimus dėl pažeidimų, smurto ir bauginimų, pateiktus rinkimų proceso metu; ragina Serbiją užtikrinti sąžiningus ir laisvus rinkimus 2017 m. balandžio mėn.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. balandžio 2 d. prezidento rinkimuose ministras pirmininkas Aleksandras Vučićius gavo 55,08 proc. balsų; pabrėžia, kad Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos daugiašalė delegacija stebėjo rinkimus ir kad Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras išsiuntė rinkimų vertinimo misiją; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja savo raginimą Serbijai, atsižvelgiant į kandidatės statusą turinčiai šaliai keliamus reikalavimus, laipsniškai suderinti savo užsienio ir saugumo politiką su atitinkama ES politika, įskaitant politiką dėl Rusijos; apgailestauja dėl to, kad Serbija kartu su Rusija surengė karines pratybas; yra susirūpinęs dėl to, kad Niše esama Rusijos oro pajėgų įrangos; apgailestauja, kad Serbija buvo viena iš 26 šalių, 2016 m. gruodžio mėn. neparėmusių Jungtinėse Tautose rezoliucijos dėl Krymo, kuria raginama pusiasalyje surengti tarptautinę žmogaus teisių padėties stebėjimo misiją; palankiai vertina svarų Serbijos indėlį į kelias ES BSGP misijas ir operacijas (mokymo misijas Malyje (EUTM Mali) ir Somalyje (EUTM Somalie), Europos Sąjungos vadovaujamų karinio laivyno pajėgų (EUNAVFOR) operaciją Atalanta ir mokymo misiją Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM RCA)), taip pat nuolatinį dalyvavimą tarptautinėse taikos palaikymo operacijose; tvirtai skatina ir remia Serbijos derybas dėl stojimo į PPO; |
| --- | --- |

10.

| 11. | giria Serbiją dėl jos konstruktyvaus ir humanitarinio požiūrio sprendžiant migracijos krizę; ragina Serbiją plėtoti šį konstruktyvų požiūrį, taip pat su kaimyninėmis šalimis; teigiamai vertina tai, jog Serbija dėjo labai daug pastangų siekdama užtikrinti, kad trečiųjų šalių piliečiams pasinaudojant ES ir tarptautine parama būtų suteikta pastogė ir humanitarinė pagalba; pabrėžia, kad Serbija turėtų priimti ir įgyvendinti naująjį prieglobsčio įstatymą; ragina Serbijos institucijas visiems pabėgėliams ir migrantams toliau teikti pagrindines paslaugas, pvz., aprūpinimą tinkamu būstu, maistu, užtikrinti sanitarines sąlygas ir sveikatos priežiūrą; ragina Komisiją ir Tarybą ir toliau teikti Serbijai paramą sprendžiant migracijos keliamus iššūkius ir įdėmiai stebėti, kaip panaudojamos finansinės subsidijos, skirtos migrantų srautams organizuoti ir valdyti; skatina Serbiją išlaikyti per Serbiją į ES atvykstančių prieglobsčio prašytojų mažėjimo tendenciją; ragina Serbiją visapusiškai laikytis prieglobsčio prašytojų teisių Serbijoje ir užtikrinti, kad nelydimi ir atskirti nepilnamečiai būtų identifikuojami ir apsaugomi; ragina Komisiją ir toliau bendradarbiauti su visomis Vakarų Balkanų šalimis sprendžiant su migracija susijusius klausimus siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ES ir tarptautinių normų ir standartų; |
| --- | --- |

11.

Teisinė valstybė

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors ir padaryta tam tikra pažanga teisminių institucijų srityje, ypač imantis priemonių derinti teismo praktiką ir toliau plėtojant nuopelnais grindžiamą įdarbinimo tvarką, teismų nepriklausomumas praktiškai neužtikrintas, o dėl to teisėjai ir prokurorai negali įgyvendinti priimtų teisės aktų; ragina institucijas suderinti konstitucinę ir teisės aktų sistemą su Europos standartas siekiant sumažinti politinį poveikį įdarbinant ir skiriant teisėjus ir prokurorus; pabrėžia, kad teisminių institucijų darbo kokybė ir našumas išlieka nepakankamas ir tebevaržoma teisė kreiptis į teismą dėl netolygiai paskirstytų darbo krūvių, ilgai sprendžiamų bylų ir dėl to, kad nėra nemokamos teisinės pagalbos sistemos, kuri turi būti sukurta; ragina įgyvendinti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad trūksta pažangos kovoje su korupcija ir primygtinai ragina Serbiją parodyti aiškią politinę valią ir įsipareigojimą kovoti su šia problema, taip pat ir stiprinant bei visiškai taikant teisinę sistemą; ragina Serbiją paspartinti nacionalinės kovos su korupcija strategijos ir veiksmų plano įgyvendinimą ir ragina pradėti rinkti duomenis apie tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir kaltinamuosius nuosprendžius didelio masto korupcijos bylose; teigiamai vertina pažangą stengiantis baigti rengti įstatymo dėl Kovos su korupcija agentūros projektą ir įgyvendinti pagal naująjį ES porinį projektą numatytą korupcijos prevencijos ir kovos su ja veiklą; ragina Serbiją iš dalies pakeisti ir įgyvendinti baudžiamojo kodekso ekonominių ir korupcijos nusikaltimų skirsnį siekiant sukurti patikimą ir nuspėjamą baudžiamosios teisės sistemą; yra susirūpinęs dėl dažnų informacijos apie vykstančius tyrimus nutekėjimo į žiniasklaidą atvejų; ragina Serbijos valdžios institucijas nuodugniai ištirti kai kuriuos pagarsėjusius atvejus, kai žurnalistai pateikė įrodymų apie įtariamus įstatymų pažeidimus; dar kartą ragina tinkamai pakeisti nuostatas dėl nusikaltimų, susijusių su piktnaudžiavimu tarnyba ir piktnaudžiavimu atsakinga padėtimi, kad būtų užkirstas kelias galimam netinkamam jų taikymui ar šališkam aiškinimui; pabrėžia, kad pernelyg didelės galimybės taikyti nuostatas dėl nusikaltimų, susijusių su piktnaudžiavimu tarnyba, privačiajame sektoriuje kenkia verslo aplinkai ir mažina teisinį tikrumą; ragina Serbiją užtikrinti viešojo administravimo neutralumą ir tęstinumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina aktyvų Serbijos vaidmenį tarptautinio ir regioninio policijos ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo srityje, taip pat pažangą kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir tai, kad Serbija pirmą kartą patvirtino nacionalinį Sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių vertinimą (SOCTA); ragina Serbiją didinti pastangas siekiant išsiaiškinti platesnius nusikaltėlių tinklus, gerinti finansinius tyrimus ir žvalgyba grindžiamą policijos veiklą, taip pat išsamiai registruoti galutinius nuosprendžius; ragina Serbiją visiškai įgyvendinti 2016 m. vasario mėn. įstatymą dėl policijos, susiderinti su ES teisės normomis dėl nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimo ir sukurti saugią teisėsaugos institucijų keitimosi žvalgybos informacija platformą; teigiamai vertina neseniai priimtus įstatymo dėl viešojo turto pakeitimus ir pabrėžia, kad turi būti užtikrintas skaidrus ir nediskriminacinis šio įstatymo įgyvendinimas ir kad reikėtų imtis papildomų priemonių siekiant užtikrinti visišką teisinį tikrumą nuosavybės teisių srityje; ragina dėti papildomų pastangų sprendžiant Įstatymo dėl karo nusikaltimų teismo procesų organizavimo ir valstybės institucijų kompetencijos juose taikymo srities, įgyvendinimo ir poveikio klausimą; ragina valdžios institucijas atkreipti dėmesį į atvejus, kai policija naudoja prieš piliečius per didelę jėgą; susirūpinęs atkreipė dėmesį į prieštaringai vertinamus įvykius Belgrado Savamalos rajone, ypač dėl to, kad nugriautas privatus nekilnojamasis turtas; susirūpinęs pažymi, kad jau visus metus nepasiekta jokios pažangos atliekant tyrimą, ir ragina skubiai ištirti šį atvejį ir visapusiškai bendradarbiauti su teisminėmis institucijomis vykstant baudžiamosios veikos tyrimui, kad kaltieji būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; ragina Serbijos vidaus reikalų ministeriją ir Belgrado miesto valdžios institucijas dėl šio atvejo visapusiškai bendradarbiauti su prokuroru; ragina valdžios institucijas susilaikyti nuo kaltinimų, spaudimo ir išpuolių prieš pilietinio judėjimo „Nepaskandinkime Belgrado“ narius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina aktyvų Serbijos vaidmenį kovos su terorizmu srityje ir primena, kad Serbija, laikydamasi JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 2178(2014), jau 2014 m. kriminalizavo užsienio kovotojų veiklą; primygtinai ragina patvirtinti 2016 m. kovo mėn. baigtą rengti nacionalinę terorizmo prevencijos ir kovos su juo strategiją; ragina Serbiją visapusiškai įgyvendinti Europos Tarybos Pinigų plovimo prevencijos priemonių įvertinimo ekspertų komiteto (MONEYVAL) vertinimo ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, ypač Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas dėl teroristų finansavimo ir pinigų plovimo; teigiamai vertina tai, kad Serbija ir toliau tarptautiniu ir regiono mastu bendradarbiauja kovos su narkotikais srityje, bet pabrėžia, kad reikia daugiau pastangų siekiant susekti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn nusikalstamus prekybos žmonėmis tinklus; mano, kad regioninė strategija ir glaudesnis bendradarbiavimas regione yra labai svarbūs siekiant kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

15.

Demokratija

| 16. | palankiai vertina priemones, kurių imtasi skaidrumui gerinti, ir konsultacinius procesus parlamente, įskaitant viešus posėdžius bei reguliarius susitikimus ir konsultacijas su Nacionaliniu konventu dėl integracijos į Europos Sąjungą, ypač kadangi tai yra svarbi derybų procedūrų dalis; toliau reiškia susirūpinimą dėl plačiai naudojamų skubių teisės aktų priėmimo procedūrų; pabrėžia, kad dažnai taikant skubias procedūras ir paskutinę akimirką keičiant parlamento darbotvarkę mažėja parlamento darbo efektyvumas, teisėkūros proceso kokybė ir skaidrumas ir ne visada yra galimybių pakankamoms konsultacijoms su suinteresuotaisiais subjektais ir platesniąja visuomene; pabrėžia, kad reikia sustiprinti parlamento atliekamą įstatymų vykdomosios valdžios priežiūrą; ragina užtikrinti geresnį koordinavimą visais lygmenimis ir nedelsiant priimti parlamento elgesio kodeksą; apgailestauja dėl to, kad ES delegacijos Serbijoje vadovui buvo sutrukdyta Serbijos parlamento Integracijos į Europos Sąjungą komitetui pateikti Komisijos ataskaitą; pabrėžia, kad ES delegacijos vadovui turėtų būti suteikta galimybė pateikti šią ataskaitą nesudarant nepagrįstu kliūčių ir kad tai taip pat suteiks Serbijos parlamentui galimybę tinkamai prižiūrėti stojimo procesą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, jog reikia peržiūrėti konstituciją, kad joje visiškai atsispindėtų Venecijos komisijos rekomendacijos, ypač dėl parlamento vaidmens skiriant teisėjus, politinių partijų vykdomos parlamento narių įgaliojimų kontrolės, pagrindinių institucijų nepriklausomybės ir pagrindinių teisių apsaugos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina priimtą viešųjų finansų valdymo reformų programą, e. valdžios strategiją, reguliavimo reformų ir politikos formavimo strategiją, naujus įstatymus dėl pagrindinių administracinių procedūrų, viešojo sektoriaus atlyginimų bei provincijų ir vietos valdžios valstybės tarnautojų; pažymi, kad tam tikrose srityse viešojo administravimo reformos veiksmų planas įgyvendinamas lėtai ir visiškai nepadaryta pažangos keičiant centrinės valdžios valstybės tarnautojų teisinę sistemą; pabrėžia, kad reikia labiau stengtis užtikrinti profesionalesnį ir labiau depolitizuotą administravimą bei skaidresnes įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūras; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia nepriklausomų reguliavimo institucijų, be kita ko, ombudsmeno, visuomeninės svarbos informacijos ir asmens duomenų apsaugos komisaro, Valstybės audito institucijos, Kovos su korupcija agentūros ir Kovos su korupcija tarybos, svarbą užtikrinant įstatymų vykdomosios valdžios priežiūrą ir atskaitomybę; pabrėžia, kad būtina užtikrinti valstybės institucijų skaidrumą ir atskaitomybę; ragina valdžios institucijas visapusiškai saugoti šių reguliavimo institucijų nepriklausomybę, teikti visapusišką jų darbui reikalingą politinę ir administracinę paramą ir užtikrinti, kad į jų rekomendacijas būtų tinkamai atsižvelgiama; ragina valdžios institucijas susilaikyti nuo kaltinimų ombudsmenui ir nuo nepagrįstų politinių išpuolių prieš jį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti prieinamą švietimo sistemą su visaverte ir subalansuota mokymo programa, įskaitant ir apie žmogaus teisių ir nediskriminavimo svarbą, užtikrinti darbo ir mokymo galimybes jaunimui ir Europos studijų programų, pvz., programos „Erasmus“, rėmimą; |
| --- | --- |

20.

Žmogaus teisės

| 21. | pažymi, kad egzistuoja įstatymų ir institucinė tarptautinės žmogaus teisių teisės laikymosi sistema; pabrėžia, kad ją būtina nuosekliai įgyvendinti visoje šalyje; pažymi, kad reikia ir toliau dėti ilgalaikes pastangas siekiant gerinti pažeidžiamoms grupėms priklausančių žmonių padėtį, įskaitant romus, neįgaliuosius, užsikrėtusius ŽIV arba sergančius AIDS žmones, LGBTI asmenis, migrantus ir prieglobsčio prašytojus bei etnines mažumas; pabrėžia, kad Serbijos valdžios institucijos, visos politinės partijos ir visuomenės veikėjai turi skatinti tolerancijos ir įtraukties atmosferą Serbijoje; ragina valdžios institucijas užtikrinti tinkamą priimtų kovos su diskriminacija teisės aktų, ypač susijusių su nusikaltimais dėl neapykantos, įgyvendinimą; reiškia susirūpinimą dėl Karo nusikaltimų civilių aukų teisių įstatymo, nes į jį neįtrauktos kai kurios per konfliktą smurtą patyrusių aukų grupės ir ragina valdžios institucijas peržiūrėti šį įstatymą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | dar kartą reiškia susirūpinimą dėl to, kad nepadaryta pažangos siekiant pagerinti padėtį žodžio laisvės ir žiniasklaidos savicenzūros, kuri yra gilėjantis reiškinys, srityje; pabrėžia, kad politinis kišimasis, grasinimai žurnalistams, prieš juos nukreiptas smurtas ir bauginimas, įskaitant fizinį užpuolimą, žodinius ir rašytinius grasinimus ir išpuolius prieš jų turtą, vis dar kelia susirūpinimą; ragina valdžios institucijas viešai ir vienareikšmiškai pasmerkti visus išpuolius, skirti pakankamai išteklių tam, kad būtų tiriami visi išpuolių prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones atvejai ir kaltuosius nedelsiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn; reiškia susirūpinimą dėl to, kad prieš svarbiausias žiniasklaidos priemones ir žurnalistus neproporcingai dažnai keliamos civilinės šmeižto bylos ir vykdomos šmeižto kampanijos ir dėl teisminių institucijų su šmeižtu susijusių sprendimų galimo poveikio žiniasklaidos laisvei; reiškia susirūpinimą dėl neigiamos kampanijos, nukreiptos prieš tiriamąjį darbą atliekančius žurnalistus, informuojančius apie korupciją, ir ragina vyriausybės pareigūnus nedalyvauti tokiose kampanijose; ragina visapusiškai įgyvendinti įstatymus dėl žiniasklaidos; teigiamai vertina tai, kad pasirašytas prokurorų, policijos ir žurnalistų bei žiniasklaidos asociacijų susitarimas dėl bendradarbiavimo ir žurnalistų apsaugos ir tikisi, kad jis bus įgyvendintas; pabrėžia, kad reikia visiško skaidrumo žiniasklaidos nuosavybės ir finansavimo srityje; ragina vyriausybę užtikrinti abiejų viešosios žiniasklaidos organizacijų nepriklausomumą ir finansinį tvarumą ir žiniasklaidos turinio mažumų kalbomis finansinį gyvybingumą ir sustiprinti visuomeninių transliuotojų vaidmenį šioje srityje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | yra susirūpinęs dėl to, kad reklamos įstatymas buvo priimtas 2015 m. nesurengus tinkamų viešų konsultacijų ir kad jame panaikintos svarbios nuostatos, pvz., susijusios su valdžios institucijų ir politinės reklamos draudimu kitu nei rinkimų kampanijų laikotarpiu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apgailestauja dėl to, kad PNPP lėšų naudojimui taikomas reikalavimas, pagal kurį pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) turi tapti valstybės partnerėmis tam, kad jų paraiškos būtų patenkintos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smerkia vyriausybės ir jos valdomų žiniasklaidos priemonių vykdomą neigiamą kampaniją prieš PVO; yra susirūpinęs dėl to, kad priešindamasi nepriklausomoms PVO vyriausybė steigia fiktyvias pilietinės visuomenės organizacijas; mano, jog yra nepriimtina tai, kad pilietinės visuomenės organizacijos turi sudaryti partnerystę su vyriausybe, kad jų paraiškos gauti pagal PNPP skiriamas lėšas būtų patenkintos; |
| --- | --- |

25.

Pagarba mažumoms ir jų apsauga

| 26. | pakartoja, kad žmogaus teisių, įskaitant nacionalinių mažumų teises, skatinimas ir apsauga yra pagrindinė būtinoji stojimo į ES sąlyga; palankiai vertina tai, kad priimtas tautinių mažumų teisių užtikrinimo veiksmų planas ir išleistas dekretas dėl tautinių mažumų fondo, kuris dar turi pradėti veikti, steigimo; ragina visapusiškai, nuosekliai ir skaidriai įgyvendinti veiksmų planą ir jo priedą, konstruktyviai bendradarbiaujant su visomis šalimis; dar kartą ragina Serbiją užtikrinti šalyje nuoseklų teisės aktų dėl mažumų apsaugos įgyvendinimą ir ypatingą dėmesį skirti nacionalinių mažumų nediskriminavimui visoje šalyje, be kita ko, tokiose srityse kaip švietimas, kalbų vartojimas, tinkamas atstovavimas teisminėse institucijose, viešajame administravime, nacionaliniame parlamente ir vietos ir regionų institucijose ir galimybė naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir religinėmis paslaugomis mažumų kalbomis; teigiamai vertina tai, kad patvirtinti nauji serbų kalbos, kaip negimtosios kalbos, mokymo standartai ir padaryta pažanga verčiant mokyklos vadovėlius į mažumų kalbas ir ragina Serbijos valdžios institucijas užtikrinti šių procesų tvarumą; ragina Serbiją visapusiškai įgyvendinti visas tarptautines sutartis, susijusias su mažumų teisėmis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad Voivodinos tautų, kultūros ir religijų įvairovė taip pat prisideda prie Serbijos tapatybės; pabrėžia, kad Voivodinoje mažumų teisės ir toliau tvirtai saugomos ir etninių grupių santykiai išlieka geri; pabrėžia, kad Voivodinos autonomija neturėtų būti silpninama ir kad įstatymas dėl Voivodinos išteklių turėtų būti nedelsiant priimtas, kaip numatyta konstitucijoje; džiaugiasi pasiekimu, kad Serbijos miestas Novi Sadas atrinktas 2021 m. būti Europos kultūros sostine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad priimta nauja romų socialinės įtraukties 2016–2025 m. strategija, kuri apima švietimą, sveikatos apsaugą, būstą, užimtumą, socialinę apsaugą, kovą su diskriminacija ir lyčių lygybę; ragina visapusiškai ir greitai įgyvendinti naująją romų įtraukties strategiją, nes romai yra silpniausia, labiausiai atskirta ir diskriminuojama grupė Serbijoje, skubiai patvirtinti veiksmų planą ir įsteigti veiksmų plano įgyvendinimo koordinavimo instituciją; smerkia tai, kad valdžios institucijos nugriovė neoficialias romų gyvenvietes, nepranešusios apie alternatyvias įsikūrimo galimybes arba jų nepasiūliusios; yra itin susirūpinęs dėl to, kad romų tautybės asmenims neišduodami asmens dokumentai, nes taip yra ribojamos jų pagrindinės teisės; laikosi nuomonės, kad dėl viso to, kas minėta pirmiau, labai didelę prieglobsčio prašytojų ES dalį sudaro romai iš Serbijos; |
| --- | --- |

28.

Regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai

| 29. | palankiai vertina tai, kad Serbija ir toliau pasiryžusi konstruktyviai plėtoti dvišalius santykius su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis; ragina Serbiją stiprinti iniciatyvų ir konstruktyvų bendradarbiavimą su savo kaimynėmis ir platesniame regione, plėtoti gerus kaimyninius santykius, stengtis intensyviau spręsti dvišalius klausimus su kaimyninėmis šalimis laikantis tarptautinės teisės; dar kartą ragina valdžios institucijas palengvinti prieigą prie archyvų, susijusių su buvusiomis Jugoslavijos respublikomis; ragina Serbiją visapusiškai įgyvendinti dvišalius susitarimus su kaimyninėmis valstybėmis; pabrėžia, kad neišspręsti dvišaliai konfliktai neturėtų trukdyti stojimo procesui; ragina Serbiją sustiprinti bendradarbiavimą su kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis, ypač pasienio regionuose, kad būtų palengvinta ekonominė plėtra; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina tai, kad Serbija vis aktyviau konstruktyviai dalyvauja tokiose regioninio bendradarbiavimo iniciatyvose kaip strategija dėl Dunojaus regiono, Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo procesas, Regioninio bendradarbiavimo taryba, Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas, Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyva, Brdo-Brijuni procesas, šešių Vakarų Balkanų šalių iniciatyva ir sujungimo darbotvarkė, taip pat Berlyno procesas; teigiamai vertina Bulgarijos, Rumunijos ir Serbijos ministrų pirmininkų susitikimą bendradarbiavimo energetikos ir transporto infrastruktūros srityje klausimais ir pritaria pasiūlymui nustatyti nuolatinį vadinamosios Krajovos grupės susitikimų formatą; pabrėžia Vakarų Balkanų regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro svarbą skatinant susitaikymą; ragina Serbiją įgyvendinti sujungimo reformos priemones, susijusias su sujungimo darbotvarke ir 2016 m. Paryžiaus konferencijos išvadomis dėl Vakarų Balkanų ir TEN-T reglamento; teigiamai vertina vaidmenį, kurį skatinant regioninį bendradarbiavimą ir prisidedant prie Vakarų Balkanų prekybos ir pramonės rūmų investicijų forumo steigimo atlieka Serbijos prekybos ir pramonės rūmai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina tai, kad priimta nacionalinė strategija dėl karo nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jų vykdymą; ragina Serbiją skatinti pagarbos ir tolerancijos atmosferą ir smerkti bet kokias neapykantą kurstančias kalbas, viešą pritarimą genocidui ir jo neigimą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus; atkreipia dėmesį į tai, kad buvusio karo nusikaltimus tiriančio prokuroro kadencija baigėsi 2015 m. gruodžio mėn.; pažymi, kad karo nusikaltimus tiriančio prokuroro įpėdinio skyrimo klausimas kelia didelį susirūpinimą; ragina įgyvendinti šią nacionalinę strategiją ir patvirtinti veikiančią baudžiamojo persekiojimo strategiją, atitinkančią tarptautinės teisės principus ir normas ir tarptautinius standartus; ragina tiriant karo nusikaltimus vykdyti tvirtesnį regioninį bendradarbiavimą ir šiuo požiūriu išspręsti visus neišspręstus klausimus, taip pat ir bendrai rūpimais klausimais bendradarbiaujant regiono karo nusikaltimų tyrimo prokuratūroms; ragina visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), nes tai tebėra labai svarbu; ragina nagrinėti karo nusikaltimus nieko nediskriminuojant, sprendžiant nebaudžiamumo problemą ir užtikrinant atskaitomybę; primygtinai ragina valdžios institucijas ir toliau spręsti klausimą, susijusį su dingusių asmenų likimu, nustatyti masinių kapaviečių vietas ir užtikrinti aukų ir jų šeimų teises; pakartoja, kad remia iniciatyvą įsteigti faktų apie karo nusikaltimus ir kitus rimtus žmogaus teisių pažeidimus buvusioje Jugoslavijoje nustatymo regioninę komisiją ir primygtinai ragina Serbijos vyriausybę imtis vadovaujamo vaidmens ją steigiant; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reiškia susirūpinimą dėl kai kurių aukšto rango Serbijos pareigūnų dalyvavimo 2017 m. sausio 9 d. Serbų Respublikos dienos minėjimo iškilmėse, surengtose nepaisant Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinio Teismo sprendimų; pabrėžia, kad ir Serbija, kaip šalis kandidatė, ir Bosnija ir Hercegovina, kaip potenciali šalis kandidatė, savo veiksmais turėtų ginti ir remti teisinę valstybę; ragina Serbijos valdžios institucijas remti konstitucines reformas Bosnijoje ir Hercegovinoje siekiant sustiprinti šalies pajėgumą veikti ir vykdyti stojimo į ES derybas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina trijų naujų Serbijos ir Rumunijos sienos perėjimo punktų atidarymą kaip teigiamą įvykį ir rekomenduoja atidaryti tris vėluojamus įrengti Salašo ir Novo Korito, Bankios ir Petačincų, Trekliano ir Bosilegrado pasienio perėjimo punktus su Bulgarija; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina Serbiją ir Albaniją dėl jų nuolatinio įsipareigojimo gerinti dvišalius santykius ir stiprinti regioninį bendradarbiavimą politiniu ir visuomenės lygmenimis, pavyzdžiui, pasitelkiant Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biurą (angl. RYCO), kurio būstinė yra Tiranoje; ragina abi valstybes tęsti gerą bendradarbiavimą siekiant skatinti susitaikymą regione; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina nuolatinį Serbijos dalyvavimą santykių su Kosovu normalizavimo procese ir jos įsipareigojimą įgyvendinti susitarimus, pasiektus dialogu, kurį vykdyti padėjo ES; dar kartą tvirtina, kad šio dialogo pažanga turėtų būti vertinama atsižvelgiant į jo įgyvendinimą vietoje; todėl ragina abi šalis ir toliau sąžiningai ir laiku visapusiškai įgyvendinti visus jau sudarytus susitarimus ir ryžtingai tęsti santykių normalizavimo procesą, įskaitant Serbijos savivaldybių bendrijos klausimą; ragina Serbiją ir Kosovą nustatyti naujas dialogo diskusijų sritis, siekiant pagerinti žmonių gyvenimą ir išsamiai normalizuoti santykius; dar kartą ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) atlikti šalių pažangos vykdant savo įsipareigojimus vertinimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tačiau apgailestauja dėl Serbijos valdžios institucijų priimto sprendimo neleisti buvusiai Kosovo prezidentei Atifetei Jahjagai apsilankyti Belgrade surengtame festivalyje „Mir ëdita, Dobar Dan“, į kurį ji buvo pakviesta pasakyti kalbą apie seksualinio smurto aukas Kosove vykusio karo metu; taip pat apgailestauja dėl abipusio pobūdžio Kosovo valdžios institucijų priimto sprendimo uždrausti Serbijos darbo ministrui Aleksandrui Vulinui atvykti į Kosovą; pabrėžia, kad tokie sprendimai pažeidžia Serbijos ir Kosovo sudarytą Briuselio susitarimą dėl judėjimo laisvės pagal abiejų šalių santykių normalizavimo procesą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pastaruoju metu juntamos įtampos tarp Serbijos ir Kosovo, susijusios su pirmąja kelione traukiniu iš Belgrado į Šiaurės Mitrovicą, įskaitant karą kurstančius pareiškimus ir prieš ES nukreiptą retoriką; pabrėžia, kad ir Belgradas, ir Priština turi susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, galinčių kelti grėsmę jau pasiektai pažangai, ir susilaikyti nuo provokuojamų veiksmų ir nenaudingų pareiškimų, kurie galėtų trukdyti normalizavimo procesui; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teigiamai vertina tai, kad Serbijos valdžios institucijos remia Juodkalnijos pastangas ištirti nepavykusius išpuolius, kuriuos planuota įvykdyti 2016 m. rinkimų Juodkalnijoje dieną; pažymi, kad Serbijos valdžios institucijos suėmė du įtariamuosius po to, kai Juodkalnija išdavė arešto orderį; ragina Serbijos valdžios institucijas toliau bendradarbiauti su Juodkalnija, kad įtariamieji būtų perduoti Juodkalnijai laikantis šalių dvišaliame susitarime dėl ekstradicijos nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant remti tikrą susitaikymo procesą regione, visų pirma remiant kultūros projektus, susijusius su nesenais praeities įvykiais, kuriais skatinamas bendras istorijos suvokimas ir vieša ir politinė tolerancijos, įtraukties bei susitaikymo kultūra; |
| --- | --- |

39.

Energetika

| 40. | ragina Serbiją visapusiškai įgyvendinti sujungimo reformos priemones energetikos sektoriuje; ragina Serbiją stiprinti konkurenciją dujų rinkoje ir imtis priemonių siekiant labiau suderinti įstatymus su acquis energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiosios energijos ir kovos su klimato kaita srityse, taip pat patvirtinti išsamią klimato politiką; ragina ratifikuoti Paryžiaus klimato susitarimą; ragina parengti visam Vakarų Balkanų regionui skirtą hidroenergijos plėtojimo strategiją laikantis ES aplinkosaugos teisės aktų reikalavimų ir ragina valdžios institucijas panaudoti papildomą 50 mln. EUR ES finansavimą, skirtą regiono hidroenergijos potencialui plėtoti; teigiamai vertina tai, kad Serbija sukūrė aplinkai skirto finansavimo sistemą įsteigdama Žaliąjį fondą; pabrėžia, kad reikia plėtoti Serbijos dujų ir elektros energijos tinklų jungtis su kaimyninėmis šalimis; ragina Serbiją paspartinti pasirengimą Bulgarijos ir Serbijos jungiamojo dujotiekio tiesimui techniniu ir biudžeto požiūriu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad Serbija dar turi oficialiai patvirtinti vandentvarkos strategiją ir kad ji dar neperžiūrėjo įstatymo dėl vandenų bei Nacionalinio Dunojaus upės baseino valdymo plano; pabrėžia, kad šie įstatymai yra itin svarbūs toliau derinantis su ES acquis ir gerinant vandens sektoriaus ES direktyvų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Serbijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OL L 80, 2008 3 19, p. 46.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0046.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/80

---

P8_TA(2017)0262

2016 m. Komisijos ataskaita dėl Kosovo

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2016/2314(INI))

(2018/C 331/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kuris įsigaliojo 2016 m. balandžio 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kuris įsigaliojo 2016 m. balandžio 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į su Kosovu pasirašytą bendrąjį susitarimą dėl dalyvavimo Sąjungos programose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į su Kosovu pasirašytą bendrąjį susitarimą dėl dalyvavimo Sąjungos programose,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. ministrų pirmininkų Hashimo Thaçi ir Ivicos Dačićiaus pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų ir 2013 m. gegužės 22 d. įgyvendinimo veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. ministrų pirmininkų Hashimo Thaçi ir Ivicos Dačićiaus pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų ir 2013 m. gegužės 22 d. įgyvendinimo veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/947, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX Kosovo), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/947, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX Kosovo),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pranešimus dėl JT laikinosios administracijos misijos Kosove (UNMIK) vykdomos veiklos ir su ja susijusių pokyčių, įskaitant naujausią 2016 m. spalio 26 d. paskelbtą pranešimą, ir į 2016 m. lapkričio 16 d. vykusias Saugumo Tarybos diskusijas dėl UNMIK, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pranešimus dėl JT laikinosios administracijos misijos Kosove (UNMIK) vykdomos veiklos ir su ja susijusių pokyčių, įskaitant naujausią 2016 m. spalio 26 d. paskelbtą pranešimą, ir į 2016 m. lapkričio 16 d. vykusias Saugumo Tarybos diskusijas dėl UNMIK,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos 2016 m. komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2016)0715), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos 2016 m. komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2016)0715),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos 2016 m. ataskaitą dėl Kosovo (SWD(2016)0363), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos 2016 m. ataskaitą dėl Kosovo (SWD(2016)0363),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 18 d. Komisijos vertinimą dėl 2016–2018 m. Kosovo ekonomikos reformų programos (SWD(2016)0134) , |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 18 d. Komisijos vertinimą dėl 2016–2018 m. Kosovo ekonomikos reformų programos (SWD(2016)0134) ,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. bendras ES ir Vakarų Balkanų bei Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo išvadas (9500/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. bendras ES ir Vakarų Balkanų bei Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo išvadas (9500/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos reformų darbotvarkę, kuri pradėta įgyvendinti 2016 m. lapkričio 11 d. Prištinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos reformų darbotvarkę, kuri pradėta įgyvendinti 2016 m. lapkričio 11 d. Prištinoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų tarybos 2009 m. gruodžio 7 d., 2010 m. gruodžio 14 d. ir 2011 m. gruodžio 5 d. susitikimų išvadas, kuriose atitinkamai pabrėžiama ir patvirtinama, kad, nedarant poveikio valstybių narių pozicijai dėl Kosovo statuso, ateityje Kosovui įvykdžius visas sąlygas taip pat galėtų būti liberalizuotas vizų režimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų tarybos 2009 m. gruodžio 7 d., 2010 m. gruodžio 14 d. ir 2011 m. gruodžio 5 d. susitikimų išvadas, kuriose atitinkamai pabrėžiama ir patvirtinama, kad, nedarant poveikio valstybių narių pozicijai dėl Kosovo statuso, ateityje Kosovui įvykdžius visas sąlygas taip pat galėtų būti liberalizuotas vizų režimas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl vizų režimo liberalizavimo Kosovo gyventojams (COM(2016)0277) ir į 2016 m. gegužės 4 d. ketvirtąją Komisijos ataskaitą dėl Kosovo pažangos, padarytos įvykdant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl vizų režimo liberalizavimo Kosovo gyventojams (COM(2016)0277) ir į 2016 m. gegužės 4 d. ketvirtąją Komisijos ataskaitą dėl Kosovo pažangos, padarytos įvykdant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (COM(2016)0276),

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244(1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Serbijos ir Kosovo dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244(1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Serbijos ir Kosovo dialogą,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Europos Parlamento ir Kosovo tarpparlamentinių susitikimų, vykusių 2008 m. gegužės 28–29 d., 2009 m. balandžio 6–7 d., 2010 m. birželio 22–23 d., 2011 m. gegužės 20 d., 2012 m. kovo 14–15 d., 2013 m. spalio 30–31 d. ir 2015 m. balandžio 29–30 d. pareiškimus, taip pat į deklaracijas ir rekomendacijas, priimtas per pirmąjį ir antrąjį ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdžius, vykusius atitinkamai 2016 m. gegužės 16–17 d. ir 2016 m. lapkričio 23–24 d., ir pirmąjį Stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį, vykusį 2016 m. lapkričio 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Europos Parlamento ir Kosovo tarpparlamentinių susitikimų, vykusių 2008 m. gegužės 28–29 d., 2009 m. balandžio 6–7 d., 2010 m. birželio 22–23 d., 2011 m. gegužės 20 d., 2012 m. kovo 14–15 d., 2013 m. spalio 30–31 d. ir 2015 m. balandžio 29–30 d. pareiškimus, taip pat į deklaracijas ir rekomendacijas, priimtas per pirmąjį ir antrąjį ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdžius, vykusius atitinkamai 2016 m. gegužės 16–17 d. ir 2016 m. lapkričio 23–24 d., ir pirmąjį Stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį, vykusį 2016 m. lapkričio 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0062/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0062/2017),

| A. | kadangi Kosovo nepriklausomybę pripažįsta 114 iš 193 JT valstybių narių, įskaitant 23 ES valstybes nares iš 28; |
| --- | --- |

A.

kadangi Kosovo nepriklausomybę pripažįsta 114 iš 193 JT valstybių narių, įskaitant 23 ES valstybes nares iš 28;

| B. | kadangi (potencialios) šalys kandidatės vertinamos pagal jų nuopelnus ir kadangi stojimo tvarkaraštis nustatomas pagal būtinų reformų įgyvendinimo spartą bei jų kokybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi (potencialios) šalys kandidatės vertinamos pagal jų nuopelnus ir kadangi stojimo tvarkaraštis nustatomas pagal būtinų reformų įgyvendinimo spartą bei jų kokybę;

| C. | kadangi ES ne kartą pakartojo, jog yra pasiryžusi teikti paramą Kosovo ekonominiam ir politiniam vystymuisi, suteikiant jam aiškią europinę perspektyvą ir vadovaujantis regiono europine perspektyva, o Kosovas išreiškė siekį eiti Europos integracijos keliu; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ne kartą pakartojo, jog yra pasiryžusi teikti paramą Kosovo ekonominiam ir politiniam vystymuisi, suteikiant jam aiškią europinę perspektyvą ir vadovaujantis regiono europine perspektyva, o Kosovas išreiškė siekį eiti Europos integracijos keliu;

| D. | kadangi teisinės valstybės principui, pagrindinėms teisėms, demokratinių institucijų stiprinimui, įskaitant viešosios administracijos reformą, taip pat geriems kaimyniniams santykiams, ekonominei plėtrai ir konkurencingumui ES plėtros politikoje skiriamas pagrindinis dėmesys; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisinės valstybės principui, pagrindinėms teisėms, demokratinių institucijų stiprinimui, įskaitant viešosios administracijos reformą, taip pat geriems kaimyniniams santykiams, ekonominei plėtrai ir konkurencingumui ES plėtros politikoje skiriamas pagrindinis dėmesys;

| E. | kadangi daugiau kaip 90 proc. Kosovo gyventojų gresia nedarbas, o daugiau kaip 30 proc. gyventojų pajamos neviršija 120 eurų per mėnesį; |
| --- | --- |

E.

kadangi daugiau kaip 90 proc. Kosovo gyventojų gresia nedarbas, o daugiau kaip 30 proc. gyventojų pajamos neviršija 120 eurų per mėnesį;

| 1. | palankiai vertina 2016 m. balandžio 1 d. įsigaliojusį ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) kaip pirmuosius sutartinius santykius ir svarbų žingsnį siekiant toliau vykdyti Kosovo integracijos į ES procesą; palankiai vertina 2016 m. lapkričio 11 d. pradėtą taikyti Europos reformų darbotvarkę ir priimtą nacionalinę SAS įgyvendinimo strategiją kaip platformą, skirtą SAS įgyvendinimui palengvinti, ir ragina Kosovą toliau rodyti aiškią politinę valią ir pasiryžimą įgyvendinti sutartą veiksmų planą, įskaitant SAS įgyvendinimo koordinavimo mechanizmo sukūrimą, ir pasinaudoti teigiamu SAS sukurtu postūmiu siekiant įgyvendinti ir institucionalizuoti reformas ir pagerinti socialinę ir ekonominę Kosovo plėtrą, pradėti bendradarbiavimą su ES įvairiose srityse, nes tai taip pat paskatintų Kosovo prekybos ir investicijų integraciją, sustiprinti santykius su kaimyninėmis šalimis ir prisidėti prie stabilumo regione; ragina Kosovo vyriausybę daug dėmesio skirti visapusiškų reformų, kurios yra būtinos siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal SAS, įgyvendinimui; palankiai vertina tai, kad 2016 m. lapkričio 23–24 d. buvo surengtas antras stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdis, o 2016 m. lapkričio 25 d. – pirmas ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdis; pažymi, kad laisvi, sąžiningi ir skaidrūs išankstiniai visuotiniai rinkimai ir 2017 m. antroje pusėje vyksiantys savivaldybių rinkimai yra nepaprastai svarbūs demokratinei Kosovo ateičiai ir būsimam integracijos į ES procesui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina apskritai taikai ir tvarkingai surengtus išankstinius visuotinius rinkimus, kurie įvyko 2017 m. birželio 11 d.; tačiau apgailestauja, kad iš dalies dėl laiko trūkumo nebuvo atsižvelgta į kai kurias ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro 2014 m. rekomendacijas; reiškia susirūpinimą dėl problemų, kurias pastebėjo ES stebėtojai per rinkimų kampaniją, susijusių visų pirma su kai kurių politinių partijų trikdančiu kišimusi siekiant apriboti žiniasklaidos – privačios ir viešos – nepriklausomumą ir su grasinimais bei bauginimo veiksmais, nukreiptais prieš Kosovo serbų bendruomenę, kuri konkuravo su grupe „Srpska Lista“; primygtinai ragina partijas nedelsiant suformuoti vyriausybę, kad būtų tęsiama Kosovo pažanga kelyje į ES, ir įsipareigoti ratifikuoti sienos demarkacijos susitarimą su Juodkalnija, taip pat toliau kaupti patirtį skelbiant nuosprendžius aukšto lygio korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylose, siekiant sudaryti sąlygas beviziam režimui, kuris būtų taikomas Kosovo piliečiams; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra susirūpinęs dėl nuolatinės kraštutinės politinės aplinkos poliarizacijos; ragina visas šalis pademonstruoti atsakingumą ir politinę atsakomybę ir sudaryti sąlygas produktyviam, į sprendimus ir rezultatus orientuotam dialogui, kuriuo būtų siekiama sumažinti įtampą ir pasiekti tvarų kompromisą, kaip palengvinti šalies pažangą žengiant Europos keliu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Kosovo serbų bendruomenę prisiimti visišką atsakomybę dėl savo vietos ir vaidmens šalies institucijose, veikiant nepriklausomai nuo Belgrado ir konstruktyviai siekiant gerovės visiems Kosovo gyventojams, o Kosovą primygtinai ragina toliau remti Kosovo serbų prieigą prie Kosovo valdžios institucijų; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Kosovo serbų teismų personalo, policijos ir civilinės saugos integravimą į Kosovo sistemą; ragina Kosovo valdžios institucijas toliau stiprinti bendruomenių tarpusavio pasitikėjimą kartu skatinant jų ekonominę integraciją; |
| --- | --- |

4.

| 5. | griežtai smerkia 2016 m. pirmojoje pusėje Kosovo parlamente kai kurių opozicijos narių surengtą smurtinį veiklos nutraukimą ir palankiai vertina opozicijos sugrįžimą ir dalyvavimą Asamblėjos procedūrose sprendžiant daugumą klausimų, taip pat visų Europos Parlamento ir Kosovo Asamblėjos jungtinės parlamentinės delegacijos narių konstruktyvų dalyvavimą per paskutinį kadenciją baigiančio teisės aktų leidėjo darbo etapą; pabrėžia politinio dialogo, aktyvaus ir konstruktyvaus visų politinių partijų dalyvavimo sprendimų priėmimo procesuose ir netrukdomos parlamentinės veiklos svarbą, nes tai esminės pažangos integracijos į ES procese sąlygos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad siekiant ES integracijos reikia strateginės ilgalaikės vizijos ir tvirto įsipareigojimo priimant ir įgyvendinant būtinas reformas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad penkios valstybės narės dar nepripažino Kosovo; pabrėžia, kad pripažinimas padėtų normalizuoti Kosovo ir Serbijos santykius ir padidintų ES patikimumą jos pačios išorės politikoje; palankiai vertina visų valstybių narių konstruktyvų požiūrį siekiant palengvinti ir sustiprinti ES ir Kosovo santykius, kad būtų skatinama socialinė ir ekonominė plėtra, teisinės valstybės principas ir demokratijos įtvirtinimas Kosovo gyventojų labui; skatina teigiamai vertinti Kosovo dalyvavimą tarptautinėse organizacijose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pritaria Komisijos pasiūlymui liberalizuoti vizų režimą, nes Kosovui tai būtų labai teigiamas žingsnis siekiant integracijos į Europos Sąjungą; teigiamai vertina tai, kad sumažėjo Kosovo piliečių prieglobsčio prašymų ES ir Šengeno asocijuotose šalyse, ir džiaugiasi, kad įsteigtas Reintegracijos fondas ir vykdomos reintegracijos programos grąžintiems Kosovo piliečiams; reiškia susirūpinimą dėl aklavietės kadenciją baigiančioje Asamblėjoje dėl demarkacijos susitarimo su Juodkalnija ratifikavimo ir pabrėžia, kad vizų režimo liberalizavimas gali būti suteiktas tik tada, kai Kosovas įvykdys visus kriterijus, įskaitant patirties nuteisiant aukšto lygio pareigūnus dėl korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo kaupimą, kurį labai palengvino aukšto lygio bylų IT stebėjimo mechanizmas, kurį Kosovas naudoja aukšto lygio nusikaltimams – jis turėtų būti taikomas ir kitoms baudžiamosioms byloms; todėl ragina valdžios institucijas dėti daugiau pastangų siekiant spręsti pinigų plovimo, prekybos narkotikais, žmonėmis ir ginklais ir neteisėto ginklų laikymo problemas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad itin svarbu suderinti Kosovo užsienio ir saugumo politiką su ES bendra užsienio ir saugumo politika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina pažangą įgyvendinant įvairius nuo 2016 m. rugpjūčio mėn. pasirašytus susitarimus, kai prasidėjo santykių su Serbija normalizavimo procesas, nes prieš tai daugelį mėnesių nebuvo padaryta jokios pažangos arba pažanga buvo labai nežymi; pabrėžia, kad siekiant tolesnio sėkmingo Prištinos ir Belgrado dialogo plėtojimo itin svarbu visapusiškai įgyvendinti susitarimus; ragina Kosovą ir Serbiją aktyviau dalyvauti ir parodyti daugiau tvarios politinės valios normalizuojant santykius ir prašo susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, galinčių pakenkti šiame procese padarytai pažangai; primena, kad tai yra stojimo į ES sąlyga; atkreipia dėmesį į nedidelę pažangą, pasiektą sprendžiant kitus techninius klausimus, pavyzdžiui, susijusius su kadastru, universiteto diplomais ir transporto priemonių registracijos numeriais, taip pat įgyvendinant susitarimą dėl Mitrovicos tilto; susirūpinęs stebi su Mitrovicos tiltu susijusius įvykius ir remia neseniai pasiektą susitarimą; palankiai vertina nepriklausomo tarptautinio telefono kodo suteikimą Kosovui; dar kartą ragina Europos išorės veiksmų tarnybą reguliariai vertinti abiejų šalių veiklą vykdant savo įsipareigojimus ir teikti savo išvadas Europos Parlamentui; pabrėžia, kad įgyvendinus pasiektus susitarimus turėtų pagerėti kasdienis paprastų piliečių gyvenimas; pažymi, kad Kosovo ir Serbijos gyventojams nėra aiški dialogo teikiama nauda, ir pabrėžia, kad reikia visiško skaidrumo informuojant apie dialogo rezultatus, visų pirma Šiaurės Kosove; pabrėžia, kad svarbu palaikyti gerus kaimyninius santykius su visomis Vakarų Balkanų šalimis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | griežtai smerkia serbų nacionalistine simbolika pažymėto traukinio pasiuntimą iš Belgrado į Šiaurės Kosovą; reiškia didelį susirūpinimą dėl karą kurstančių pareiškimų ir prieš ES nukreiptos retorikos; atkreipia dėmesį į Kolmaro (Prancūzija) teismo sprendimą neleisti vykdyti Ramusho Haradinajo, kurį Tarptautinis baudžiamasis tribunolas buvusiajai Jugoslavijai išteisino 2008 ir 2012 m. ir kuris buvo areštuotas Prancūzijoje 2017 m. sausio 4 d., remiantis Serbijos 2004 m. išduotu tarptautiniu arešto orderiu pagal Serbijos įstatymą dėl karo nusikaltimų teismo procesų organizavimo ir valstybės institucijų kompetencijos juose, ekstradicijos į Serbiją ir jį paleisti į laisvę; apgailestauja, kad iki šiol šiuo įstatymu buvo piktnaudžiaujama siekiant persekioti buvusiai Jugoslavijai priklausiusių valstybių piliečius, kaip matyti iš pastarojo atvejo; primygtinai ragina abi šalis susilaikyti nuo provokuojančių veiksmų ir nenaudingų pareiškimų, kurie galėtų trukdyti normalizavimo procesui; ragina ES, Kosovą ir Serbiją konstruktyviai svarstyti tokius klausimus pasitelkiant derybas dėl stojimo į ES; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad dar nėra įkurta Serbų savivaldybių asociacija ir kad dar nėra pateiktas atitinkamo statuto projektas, taip pat kad asociacijos sukūrimas yra Kosovo vyriausybės atsakomybė; primygtinai ragina Kosovą nedelsiant sukurti asociaciją pagal susitarimą, kuris buvo pasiektas per ES remiamą dialogą, ir atsižvelgiant į Kosovo Konstitucinio Teismo sprendimą; atsižvelgdamas į tai, ragina Kosovo valdžios institucijas paskirti aukšto lygio darbo grupę ir suteikti jai aiškius konkrečios trukmės įgaliojimus pasiūlyti statutą, dėl kurio visuomenė galėtų pareikšti nuomonę, o parlamentas – jį persvarstyti; yra susirūpinęs dėl tolesnio Serbijos lygiagrečių struktūrų veikimo, taip pat dėl tebeteikiamos finansinės paramos, ir ragina jas panaikinti; ragina visus suinteresuotuosius subjektus rasti tinkamą ir abipusiškai priimtiną ilgalaikį Trepčos kasybos komplekso statuso sprendimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina politines jėgas užtikrinti, kad būtų paisoma Serbijos bendruomenės pilietinių laisvių ir saugumo ir būtų gerbiamos jų religinių apeigų vietos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Kosovo specialiųjų bylų kolegijos ir Specialiosios prokuratūros įkūrimą Hagoje kaip nepaprastai svarbų žingsnį užtikrinant teisingumą ir susitaikymą; pabrėžia, kad liudytojų apsauga yra nepaprastai svarbi siekiant specializuoto teismo sėkmės, ir todėl ragina valdžios institucijas leisti piliečiams pasinaudoti šia sistema nebijant, kad už tai bus nubausti; ragina ES ir valstybes nares toliau teikti paramą šiam teismui, be kita ko, užtikrinant tinkamą finansavimą; džiaugiasi, jog Nyderlandai sutiko, kad teismas būtų įkurtas šioje valstybėje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Kosovą spręsti dingusių asmenų problemą, įskaitant veiksmingą teisių į turtą užtikrinimą, turto grobimo sustabdymą ir perkeltųjų asmenų grįžimo ir reintegracijos užtikrinimą; ragina Kosovą užtikrinti, kad karo metu išžaginimą patyrusioms aukoms būtų išmokėta tinkama kompensacija, kaip numatyta nacionaliniame veiksmų plane (NVP); susirūpinęs pažymi, kad daroma mažai pažangos vykdant su karo nusikaltimais, įskaitant seksualinio smurto atvejus per 1998–1999 m. Kosovo karą, susijusius tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir skelbiant nuosprendžius, ir primygtinai ragina Kosovą dėti daugiau pastangų šioje srityje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apgailestauja dėl to, kad sprendimų priėmimo procese nėra nuolat konsultuojamasi su pilietine visuomene; primygtinai tvirtina, kad būtina suteikti pilietinei visuomenei daugiau galių, ir ragina parodyti politinę valią bendradarbiauti su pilietine visuomene įgyvendinant minimalius viešųjų konsultacijų standartus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina politines jėgas užtikrinti, dėti, remti ir suaktyvinti pastangas siekiant stiprinti teisinės valstybės principą, įskaitant tokios valstybės teismų nepriklausomumą, ir aiškiai atskirti Kosovo žmonių teisėtus laisvės ir teisingumo siekius nuo tų asmenų veiksmų, kurie įtariami įvykdę karo nusikaltimus, kuriuos kompetentingos teisminės institucijos turi tinkamai išaiškinti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad ombudsmenas pradėjo įgyvendinti 2015 m. įstatymą dėl ombudsmeno, kuriame numatytas dažnesnis ir geresnis ataskaitų teikimas, ir primygtinai ragina priimti susijusius antrinės teisės aktus; ragina Kosovo Asamblėją ir vyriausybę užtikrinti finansinį, funkcinį ir organizacinį ombudsmeno nepriklausomumą, laikantis tarptautinių standartų dėl nacionalinių žmogaus teisių institucijų; primygtinai ragina vyriausybę imtis veiksmų reaguojant į generalinio auditoriaus tarnybos ir ombudsmeno ataskaitas ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą ombudsmeno institucijos veikimą ir tai, kad ji gautų visus išteklius, kurių reikia jos funkcijoms vykdyti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad, nors ir padaryta pažangos priimant teisės aktus, kuriais užtikrinamas tinkamas teisminių institucijų veikimas, teisingumas vis dar vykdomas lėtai ir neveiksmingai ir tam trukdo likę baudžiamųjų teisės aktų trūkumai, politiniai ir ekonominiai sumetimai, politinis kišimasis, atskaitomybės stoka ir riboti finansiniai bei žmogiškieji ištekliai, be kita ko, Specialiojoje prokuratūroje; ragina Kosovą spręsti šiuos klausimus pirmenybės tvarka, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą dėl užsienio investuotojų nuosavybės teisių; atkreipia dėmesį į policijos ir prokuratūros pastangas kovoti su organizuotu nusikalstamumu; pripažįsta kompetentingų institucijų pastangas ištirti Astrito Dehari mirties kalėjime atvejį ir primygtinai ragina kompetentingas institucijas užbaigti šį tyrimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina pasirašytą pagrindų susitarimą dėl Kosovo dalyvavimo ES programose ir ragina, kad susitarimas kuo greičiau įsigaliotų ir būtų tinkamai įgyvendintas, kai tik jam pritars Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pažangos trūkumo užtikrinant saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos laisvės apsaugą, taip pat dėl padidėjusio politinio kišimosi, spaudimo ir bauginimo žiniasklaidos atžvilgiu; yra labai susirūpinęs dėl padažnėjusių tiesioginių grasinimų žurnalistams ir išpuolių prieš juos, taip pat dėl plačiai paplitusios vidinės cenzūros; primygtinai ragina Kosovo valdžios institucijas visapusiškai pripažinti ir apsaugoti saviraiškos laisvę, laikantis ES standartų, nutraukti išpuolių prieš žurnalistus nebaudžiamumą ir patraukti atsakomybėn jų kaltininkus; primygtinai ragina vyriausybę užtikrinti visuomeninės žiniasklaidos priemonės RTK nepriklausomumą ir tvarumą bei pradėti taikyti tinkamą jos finansavimo sistemą; ragina priimti racionalius teisės aktus dėl autorių teisių ir užtikrinti žiniasklaidos nuosavybės skaidrumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Kosovo vyriausybę užtikrinti, kad fizinių išpuolių prieš žurnalistus atvejai ir kitų formų spaudimas būtų nedelsiant tiriami, taip pat spartinti ir stiprinti bylų nagrinėjimą teismuose, toliau vienareikšmiškai smerkti visus išpuolius prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones ir užtikrinti žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumą siekiant kovoti su didėjančia nederamo spaudimo redaktoriams ir žurnalistams grėsme; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina 2016 m. lapkričio 30 d. pasirašytą Kosovo ir Serbijos susitarimą dėl galutinių Teisingumo susitarimo, kuris buvo pasiektas per 2015 m. vasario 9 d. dialogą, įgyvendinimo veiksmų ir kuris padės teisminėms šalies institucijoms geriau vykdyti veiklą visoje Kosovo teritorijoje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad sisteminė korupcija yra nesuderinama su esminėmis ES vertybėmis – teisminių institucijų skaidrumu ir nepriklausomumu; pakartotinai reiškia susirūpinimą dėl labai lėtos pažangos kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir ragina atnaujinti pastangas ir parodyti aiškią politinę valią sprendžiant šias problemas, kurios trukdo daryti didelę ekonominę pažangą ateityje; apgailestauja dėl to, kad tam tikruose Kosovo regionuose, visų pirma šalies šiaurėje, vis dar nebaudžiama už korupciją ir organizuotą nusikalstamumą; yra susirūpinęs dėl to, kad pažanga tyrimų, baudžiamojo persekiojimo bei galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių srityse išlieka menka, o nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimas ir areštas yra retai taikomi, nors tai yra esminė priemonė kovojant su korupcija, todėl rekomenduoja skubiai įšaldyti turtą ir dažniau vykdyti galutinį konfiskavimą; ragina Kosovo kovos su korupcija agentūrą būti iniciatyvesne vykdant tyrimus; reiškia susirūpinimą dėl to, kad politinių partijų ir kampanijų finansavimui nėra tinkamai taikoma reguliavimo priežiūra; laikosi nuomonės, kad teisės aktai dėl interesų konfliktų turi būti suderinti su Europos standartais ir kad reikia veiksmingai šalinti valstybės pareigūnus, apkaltintus arba nuteistus už sunkius arba su korupcija susijusius nusikaltimus; reiškia susirūpinimą dėl to, kad nėra veiksmingai koordinuojama institucijų, atsakingų už korupcijos atvejų nustatymą, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą, veikla; reiškia didelį susirūpinimą dėl nusikalstamų ginkluotų grupuočių dalyvavimo tarpvalstybinėje nusikalstamoje veikloje ir ragina vykdyti tiesioginį veiksmingą Kosovo ir Serbijos, taip pat visų regiono šalių tarpusavio bendradarbiavimą kovojant su organizuotu nusikalstamumu; pabrėžia, kad Kosovo narystė Interpole ir bendradarbiavimas su Europolu palengvintų šias pastangas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Kosovas ir toliau yra sunkiųjų narkotikų laikymo ir tranzito šalis; susirūpinęs pažymi, kad trūksta patikimos konfiskuotų narkotinių medžiagų saugojimo prieš sunaikinimą infrastruktūros; reiškia didelį susirūpinimą dėl nedidelės apkaltinamųjų nuosprendžių dalies prekybos žmonėmis bylose, nors Kosovas yra prekybos moterimis ir vaikais kilmės, tranzito ir paskirties šalis; susirūpinęs atkreipia dėmesį į ginkluotų grupuočių veiklą ir jų dalyvavimą organizuotoje nusikalstamoje veikloje, pvz., ginklų kontrabandoje, taip pat į akivaizdų nebaudžiamumą, dėl kurio jie gali vykdyti veiklą tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Kosovą dėti tolesnes pastangas šalinant smurtą dėl lyties ir užtikrinti, kad moterys visapusiškai naudotųsi savo teisėmis; ragina Kosovo institucijas skirti tinkamą finansavimą nacionalinei strategijai dėl smurto šeimoje, į kurią įtraukti tokie tarptautiniai mechanizmai kaip Stambulo konvencija, įgyvendinti; pritaria aukšto lygio politinei paramai LGBTI asmenų teisėms; teigiamai vertina tai, kad bus surengtos antrosios LGBTI asmenų eitynės, bet pakartoja, kad baimė tarp LGBTI bendruomenės narių tebėra paplitusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Kosovo valdžios institucijas spręsti lyčių aspekto integravimo klausimą kaip prioritetinį klausimą ir užtikrinti, kad valdymo organai ir valdžios institucijos rodytų pavyzdį; yra susirūpinęs dėl struktūrinių iššūkių, kurie trukdo įgyvendinti lyčių lygybės įstatymą, ir lieka susirūpinęs dėl nepakankamo moterų atstovavimo užimant sprendimų priėmimo lygmens pareigas; primygtinai ragina Kosovą nuolat skatinti moteris siekti aukšto lygmens pareigų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad mažai moterų yra turto savininkės, ir ragina valdžios institucijas aktyviai siekti užtikrinti moterims nuosavybės teises, be kita ko, paveldėjimo teises; palankiai vertina tai, kad priimta nacionalinė strategija dėl smurto šeimoje, ir ragina ją visapusiškai įgyvendinti, kad būtų padaryta pažanga kovojant su smurtu šeimoje ir smurtu dėl lyties; dar kartą primena ryšį tarp seksualinio smurto per karus ir konfliktus ir, jei į šias problemas tinkamai nereaguojama, smurto dėl lyties normalizavimo ir didelio paplitimo šalyse po konflikto; primygtinai ragina valdžios institucijas viešai skatinti ir sukurti apsaugos mechanizmus bei suteikti prieglobstį moterims, kurios prabyla apie smurtą namuose ir jį demaskuoja; ragina NVO veikti šioje srityje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nors ir palankiai vertina tai, kad 2016 m. įsteigta Ministerijų veiklos koordinavimo grupė žmogaus teisių klausimais, pažymi, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti visų Kosovo mažumų, įskaitant romų, aškalių, egiptiečių ir goranų bendruomenes, teises visapusiškai įgyvendinant atitinkamus teisės aktus ir skiriant pakankamai išteklių; ragina kompetentingas nacionalines ir vietos valdžios institucijas prioritetine tvarka imtis visų reikiamų teisinių ir praktinių priemonių, kad būtų mažinama diskriminacija ir patvirtintos įvairių etninių mažumų teisės, be kita ko, kultūrinės, kalbinės ir nuosavybės teisės, siekiant prisidėti prie daugiatautės visuomenės raidos; ragina Kosovą užtikrinti, kad grįžtantys pabėgėliai, kurių daugelis yra romai, būtų visapusiškai integruoti ir atgautų savo kaip piliečių teises, tokiu būdu nutraukiant asmenų be pilietybės statusą; ragina Kosovą pavirtinti naują romų, aškalių ir egiptiečių bendruomenių integracijos strategiją ir veiksmų planą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina vis didesnes pastangas kovoti su smurtiniu ekstremizmu ir radikalizacija ir vykdyti jos prevenciją, taip pat pripažįsta, kad Kosovas šioje srityje atliko svarbų darbą; pažymi, kad daug užsienio kovotojų sugrįžo į Kosovą, ir ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad jie būtų stebimi ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat ragina numatyti visapusišką metodą, apimantį veiksmingas politikos priemones, kuriomis būtų užtikrinama prevencija, deradikalizacija ir prireikus reintegracija; ragina toliau vykdyti užsienio kovotojų ir neatsekamų pinigų, skirtų radikalizacijai, srauto identifikavimo, prevencijos ir trikdymo veiklą; pabrėžia, kad reikalingos veiksmingos bendruomenėms skirtos programos siekiant šalinti nuoskaudas, skatinančias smurtinį ekstremizmą ir radikalizaciją, taip pat reikia stiprinti santykius, kuriais skatinama tolerancija ir dialogas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina pagerėjusią ekonominę padėtį ir padidėjusias mokestines pajamas, dėl kurių vyriausybė turi daugiau išteklių savo politikos priemonėms įgyvendinti; tačiau reiškia susirūpinimą dėl Kosovo biudžeto tvarumo, ypač atsižvelgiant į karo veteranams skirtų išmokų sumą, ir šiuo požiūriu ragina reformuoti atitinkamus teisės aktus, kaip susitarta su Tarptautiniu valiutos fondu; pakartoja, kad siekiant remti ilgalaikį ekonomikos augimą itin svarbios yra struktūrinės socialinės ir ekonominės reformos; pabrėžia, kad reikia nedelsiant paremti vietos pramonę, tuo pačiu metu taip pat daug dėmesio skiriant vietoje gaminamų produktų konkurencingumui, kad jie galėtų atitikti ES importo standartus; reiškia susirūpinimą dėl priklausomybės nuo migrantų perlaidų; reiškia susirūpinimą dėl ad hoc priimamų finansavimo sprendimų, kurie kenkia stabilumui, kurio reikia įmonėms; pakartoja, kad reikia paspartinti naujų įmonių registravimą, nes šiuo metu joms kliūtis sukuria neatskaitingas administravimas, nepakankamai išvystyta infrastruktūra, silpna teisinė valstybė ir korupcija; primygtinai ragina Kosovą laikytis ES iniciatyvos „Small Business Act“ vertinimo rekomendacijų ir pradėti vykdyti reguliavimo poveikio vertinimus, siekiant sumažinti MVĮ tenkančią administracinę naštą, ir ragina Komisiją padidinti paramą MVĮ; ragina Kosovą visapusiškai įgyvendinti 2016–2018 m. Ekonomikos reformų programos ir 2016 m. lapkričio 11 d. pradėtos Europos reformų darbotvarkės rekomendacijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į didelį nedarbo lygį, ypač jaunimo nedarbą, ir reiškia susirūpinimą dėl moterų diskriminacijos darbo rinkoje, ypač įdarbinimo procese; ragina Kosovą dėti daugiau pastangų siekiant padidinti užimtumo lygį ir pagerinti darbo rinkos sąlygas; pabrėžia, kad reikia sutelkti dėmesį į švietimo kokybės gerinimą, įskaitant mokytojų mokymo tobulinimą, į paramą perėjimui nuo mokymosi prie darbo ir švietimo sistemos suteikiamų gebėjimų derinimą prie darbo rinkos poreikių, nes tai itin svarbu siekiant spręsti labai aukšto jaunimo nedarbo lygio problemą; ragina dėti tolesnes pastangas siekiant, kad visų Kosovo visuomenės grupių atstovai dažniau mokytųsi drauge; pabrėžia, kad reikia gerinti vykdymo užtikrinimo mechanizmus, visų pirma darbo inspekcijas ir teismus, ir stiprinti viešųjų institucijų ir socialinių partnerių dialogą pasitelkus Kosovo socialinių ir ekonomikos reikalų tarybą; palankiai vertina 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas ir pirmojo Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro įsteigimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apgailestauja dėl lėtai įgyvendinamų Kosovo pastangų sukurti tinkamus ir veiksmingus administracinius pajėgumus, nes dėl to šalis negali visapusiškai įgyvendinti priimtų teisės aktų ir veiksmingai panaudoti ES lėšų; apgailestauja dėl paplitusios korupcijos, politinio kišimosi ir visais lygmenimis pastebimo viešosios administracijos darbuotojų politinio šališkumo, taip pat paskyrimų į įvairias nepriklausomas institucijas ir agentūras pagal politines pažiūras, o ne pakankamai remiantis profesiniais kriterijais; ragina toliau stengtis užtikrinti nuopelnais grindžiamą įdarbinimą, būtiną siekiant užtikrinti veiksmingą, efektyvią ir profesionaliai nepriklausomą valstybės tarnybą; ragina atlikti tyrimus dėl neseniai paskelbtų teiginius apie politinį kišimąsi į įdarbinimo ir sprendimų priėmimo procesus viešosiose įstaigose; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad konkursų specifikacijos, taikomos paraiškoms dėl visų formų sutarčių pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) finansavimą, yra tokia reiklios, kad Kosovo ar regioninės įmonės dažnai net negali teikti pasiūlymų, ir todėl ragina skirti daug dėmesio tam, kad suinteresuotieji subjektai gautų gaires ir nurodymus; primygtinai ragina valdžios institucijas nukreipti likusias pagalbos, kuri dar neįtraukta į programas, lėšas projektams, kurie daro labiau tiesioginę įtaką Kosovo ekonomikai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina EULEX KOSOVO įgaliojimų pratęsimą ir primygtinai ragina Kosovą toliau aktyviai bendradarbiauti, kad EULEX galėtų visapusiškai ir netrukdoma vykdyti savo įgaliojimus; ragina ES toliau dėti pastangas stiprinant nepriklausomas teisingumo, policijos ir muitinės sistemas po 2018 m., siekiant, kad Kosovas savarankiškai vykdytų šias funkcijas; ragina efektyviai ir sklandžiai perduoti nacionaliniams prokurorams teismines bylas, kurias sprendė EULEX prokurorai, numatant tinkamas apsaugos priemones siekiant užtikrinti, kad nukentėjusieji dėl anksčiau padarytų pažeidimų įgyvendintų savo teises į tiesą, teisingumą ir žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į baudžiamosios veikos tyrimo dėl įtarimų korupcija EULEX misijoje nutraukimą; džiaugiasi, kad susiję ES pareigūnai buvo išteisinti kaip neatlikę jokių neleistinų veiksmų; ragina EULEX užtikrinti didesnį misijos veiksmingumą, visišką skaidrumą ir didesnę atsakomybę per visą jos įgaliojimų laikotarpį ir visapusiškai įgyvendinti visas rekomendacijas, kurias nepriklausomas ekspertas Jean Paul Jacqué pateikė savo 2014 m. pranešime; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad Kosovas iki šiol netapo vienu iš svarbiausių tranzitinių maršrutų pabėgėliams ir migrantams, vykstantiems vadinamuoju Vakarų Balkanų maršrutu; ragina Kosovo valdžios institucijas užtikrinti, kad su visais sieną kertančiais asmenimis būtų elgiamasi laikantis ES ir tarptautinės teisės, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją ir 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso; pakartoja, kad finansavimas, be kitų PNPP II išlaidų kategorijos atidėjinių, turėtų būti prieinamas ir parengtas tam, kad kilus krizei ar atsiradus poreikiui jį būtų galima greitai ir veiksmingai mobilizuoti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teigiamai vertina tai, kad panaudojant Kosovo viešąsias lėšas buvo atkurtos kelios serbų religijos ir kultūros vietovės, kurios, deja, buvo sunaikintos 2004 m., pvz., stačiatikių katedra; pripažįsta Kosovo įsipareigojimą apsaugoti kultūros paveldo vietoves ir ragina valdžios institucijas, patvirtinant atitinkamą strategiją ir nacionalinius teisės aktus, visais lygmenimis įgyvendinti visas su kultūros paveldu susijusias JT konvencijas, nepaisant Kosovo statuso UNESCO organizacijoje, taip pat užtikrinti tinkamą kultūros paveldo vietovių apsaugą ir valdymą visame Kosove; šiuo atžvilgiu palankiai vertina ES finansuojamą programą, kuria siekiama apsaugoti ir atstatyti mažas kultūrinio paveldo vietoves, siekiant skatinti kultūrų ir religijų dialogą visose daugiatautėse savivaldybėse; pakartoja, kad reikia patvirtinti įstatymo projektą dėl religijos laisvės, į kurį turėtų būti įtrauktos Venecijos komisijos rekomendacijas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | labai pritaria Europos Tarybos sprendimui suteikti Kosovui stebėtojo statusą savo 2017 m. sausio mėn. vykusiose su Kosovu susijusiose Parlamentinės Asamblėjos sesijose; remia Kosovo pastangas integruotis į tarptautinę bendruomenę; todėl ragina Kosovą dalyvauti visose atitinkamose regioninėse ir tarptautinėse organizacijose ir primygtinai ragina Serbiją nustoti trukdyti šiam procesui; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Kosovo valdžios institucijas patvirtinti patikimą ilgalaikę energetikos strategiją ir teisės aktų sistemą, kuri būtų paremta energijos vartojimo efektyvumu, energijos šaltinių įvairinimu ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtra; pabrėžia, kad reikia toliau dirbti siekiant patikimų elektros energijos tinklų ir užtikrinant didesnį energetikos sektoriaus tvarumą tiek saugumo, tiek aplinkos apsaugos standartų aspektais; ragina valdžios institucijas pasirašyti šešių Vakarų Balkanų šalių susitarimo memorandumą dėl regioninės elektros energijos rinkos plėtros ir ateities bendradarbiavimo su kitomis šalimis sistemos sukūrimo; pabrėžia, kad 2017 m. Kosovo pirmininkaus Energijos bendrijos sutarties šalims, ir primena valdžios institucijoms, kad Kosovas teisiškai įpareigotas pagal šią sutartį iki 2020 m. užtikrinti, kad 25 proc. visos elektros energijos būtų gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių; ragina vyriausybę laikytis susitarimo nutraukti Kosovo A jėgainės eksploataciją ir atnaujinti Kosovo B jėgainę ir pasinaudoti šiam tikslui ES pagal PNPP finansavimo sistemą skiriama 60 mln. EUR suma; ragina parengti visam Vakarų Balkanų regionui skirtą hidroenergijos strategiją; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reiškia susirūpinimą dėl nerimą keliančio oro taršos lygio Kosove, ypač Prištinos miesto teritorijoje, ir ragina valstybės ir vietos valdžios institucijas skubiai imtis deramų priemonių siekiant įveikti susiklosčiusią kritinę padėtį; pabrėžia, kad turi būti tinkamai užtikrintas nacionalinės oro kokybės strategijos įgyvendinimas; yra susirūpinęs dėl to, kad atliekų tvarkymo problema vis dar yra viena iš labiausiai matomų problemų Kosove ir kad galiojančiais teisės aktais ši problema nėra visapusiškai sprendžiama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina tai, kad pradėtas naujas Rytų ir Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies transporto koridoriaus geležinkelių sujungimo projektas, kuris apima naujus geležinkelio bėgius ir stotis Kosove ir kuris yra vienintelis Kosovo ryšys su platesniu regionu; ragina Kosovo vyriausybę visapusiškai remti šio projekto įgyvendinimą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina Europos Komisijos dėtas pastangas, kuriomis buvo siekiama pašalinti Albanijos ir Kosovo elektros energijos jungčių tinklo kliūtis, nes šį tinklą keletą mėnesių blokavo Serbija, ir ragina Serbijos ir Kosovo elektros energijos institucijas konstruktyviai bendradarbiauti; primena Serbijai, kad Energijos bendrijos numatytas kliūčių pašalinimo terminas buvo vėliausiai 2016 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją tęsti bendradarbiavimą su migracija susijusiais klausimais su visomis Vakarų Balkanų šalimis, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ES ir tarptautinių normų ir standartų; palankiai vertina iki šiol atliktą su tuo susijusį darbą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant remti tikrą susitaikymo procesą regione, visų pirma remiant kultūros projektus, susijusius su nesenais praeities įvykiais, kuriais skatinamas bendras istorijos suvokimas ir vieša ir politinė tolerancijos, įtraukties bei susitaikymo kultūra; |
| --- | --- |

45.

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai ir Kosovo vyriausybei bei Kosovo Nacionalinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

46.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/88

---

P8_TA(2017)0263

2016 m. ataskaita dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (2016/2310(INI))

(2018/C 331/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) (1),

| — | atsižvelgdamas į pagrindų susitarimą, sudarytą Ochride ir pasirašytą Skopjėje 2001 m. rugpjūčio 13 d. (Ochrido pagrindų susitarimas, OPS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindų susitarimą, sudarytą Ochride ir pasirašytą Skopjėje 2001 m. rugpjūčio 13 d. (Ochrido pagrindų susitarimas, OPS),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 16 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti šaliai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą, į 2008 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, į 2008 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn., 2014 m. gruodžio mėn. ir 2015 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadas ir į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkavusios valstybės narės išvadas, kurioms pritarė didžioji dauguma delegacijų ir kuriose pakartotas nedviprasmiškas ir tvirtas įsipareigojimas dėl šios šalies stojimo į ES proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 16 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti šaliai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą, į 2008 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, į 2008 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn., 2014 m. gruodžio mėn. ir 2015 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadas ir į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkavusios valstybės narės išvadas, kurioms pritarė didžioji dauguma delegacijų ir kuriose pakartotas nedviprasmiškas ir tvirtas įsipareigojimas dėl šios šalies stojimo į ES proceso,

| — | atsižvelgdamas į šalies ir ES stabilizacijos ir asociacijos komiteto 13-ąjį susitikimą, vykusį 2016 m. birželio 15 d. Skopjėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šalies ir ES stabilizacijos ir asociacijos komiteto 13-ąjį susitikimą, vykusį 2016 m. birželio 15 d. Skopjėje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „ES plėtros politika“ (COM(2016)0715) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos 2016 m. ataskaita“ (SWD(2016)0362), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „ES plėtros politika“ (COM(2016)0715) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos 2016 m. ataskaita“ (SWD(2016)0362),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. Komisijos paskelbtus buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos neatidėliotinų reformų prioritetus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. Komisijos paskelbtus buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos neatidėliotinų reformų prioritetus,

| — | atsižvelgdamas į Vyresniųjų ekspertų grupės sisteminiais teisinės valstybės principo klausimais rekomendacijas dėl susižinojimo duomenų perėmimo, kuris išaiškėjo 2015 m. pavasarį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vyresniųjų ekspertų grupės sisteminiais teisinės valstybės principo klausimais rekomendacijas dėl susižinojimo duomenų perėmimo, kuris išaiškėjo 2015 m. pavasarį,

| — | atsižvelgdamas į politinį susitarimą (vadinamąjį Pržino susitarimą), kurį 2015 m. birželio 2 d. ir liepos 15 d. Skopjėje pasiekė keturios pagrindinės politinės partijos, ir į 2016 m. liepos 20 d. ir rugpjūčio 31 d. keturšalį susitarimą dėl jo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į politinį susitarimą (vadinamąjį Pržino susitarimą), kurį 2015 m. birželio 2 d. ir liepos 15 d. Skopjėje pasiekė keturios pagrindinės politinės partijos, ir į 2016 m. liepos 20 d. ir rugpjūčio 31 d. keturšalį susitarimą dėl jo įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 4 d. Paryžiuje vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko baigiamąją deklaraciją, taip pat į pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas rengiantis 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 4 d. Paryžiuje vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko baigiamąją deklaraciją, taip pat į pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas rengiantis 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimui,

| — | atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODHIR) preliminarius rezultatus, išvadas ir galutinę ataskaitą dėl išankstinių 2016 m. gruodžio 11 d. parlamento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODHIR) preliminarius rezultatus, išvadas ir galutinę ataskaitą dėl išankstinių 2016 m. gruodžio 11 d. parlamento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas 817(1993) ir 845(1993), taip pat į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 47/225 ir į 1995 m. rugsėjo 13 d. laikinąjį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas 817(1993) ir 845(1993), taip pat į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 47/225 ir į 1995 m. rugsėjo 13 d. laikinąjį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendimą dėl 1995 m. rugsėjo 13 d. laikinojo susitarimo taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendimą dėl 1995 m. rugsėjo 13 d. laikinojo susitarimo taikymo,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes EP rezoliucijas dėl šios šalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes EP rezoliucijas dėl šios šalies,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0055/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0055/2017),

| A. | kadangi du kartus buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje atidėti pirmalaikiai parlamento rinkimai buvo įprastai ir ramiai surengti 2016 m. gruodžio 11 d., laikantis tarptautinių standartų ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų; kadangi rinkimai vyko be didelių incidentų, iš esmės jie buvo gerai organizuoti ir rinkėjų aktyvumas buvo didelis; |
| --- | --- |

A.

kadangi du kartus buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje atidėti pirmalaikiai parlamento rinkimai buvo įprastai ir ramiai surengti 2016 m. gruodžio 11 d., laikantis tarptautinių standartų ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų; kadangi rinkimai vyko be didelių incidentų, iš esmės jie buvo gerai organizuoti ir rinkėjų aktyvumas buvo didelis;

| B. | kadangi reformoms ir pasirengimui stojimui labai trukdo politinis susipriešinimas, gilus tarpusavio nepasitikėjimas ir nuoširdaus dialogo tarp šalių nebuvimas; kadangi kai kuriose svarbiose srityse nuolat pastebima blogėjanti padėtis; kadangi demokratija ir teisinės valstybės principai nuolat pažeidinėjami, visų pirma dėl korupcinio valstybės užvaldymo, turinčio įtakos demokratinių institucijų veikimui ir pagrindinėms visuomenės sritims; |
| --- | --- |

B.

kadangi reformoms ir pasirengimui stojimui labai trukdo politinis susipriešinimas, gilus tarpusavio nepasitikėjimas ir nuoširdaus dialogo tarp šalių nebuvimas; kadangi kai kuriose svarbiose srityse nuolat pastebima blogėjanti padėtis; kadangi demokratija ir teisinės valstybės principai nuolat pažeidinėjami, visų pirma dėl korupcinio valstybės užvaldymo, turinčio įtakos demokratinių institucijų veikimui ir pagrindinėms visuomenės sritims;

| C. | kadangi 2017 m. balandžio 27 d. išrinktas naujas Makedonijos parlamento pirmininkas Talat Xhaferi; kadangi 2017 m. gegužės 17 d. Makedonijos Respublikos prezidentas pavedė SDSM partijos vadovui Zoranui Zaevui sudaryti naują vyriausybę; kadangi 2017 m. gegužės 31 d. naująją vyriausybę, vadovaujamą Ministro Pirmininko Zorano Zaevo, balsavimu patvirtino Makedonijos parlamentas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. balandžio 27 d. išrinktas naujas Makedonijos parlamento pirmininkas Talat Xhaferi; kadangi 2017 m. gegužės 17 d. Makedonijos Respublikos prezidentas pavedė SDSM partijos vadovui Zoranui Zaevui sudaryti naują vyriausybę; kadangi 2017 m. gegužės 31 d. naująją vyriausybę, vadovaujamą Ministro Pirmininko Zorano Zaevo, balsavimu patvirtino Makedonijos parlamentas;

| D. | kadangi kai kurie svarbūs reformų proceso klausimai apima, be kita ko, teisminių institucijų, viešojo administravimo ir žiniasklaidos reformą, jaunimo nedarbą ir Ochrido pagrindų susitarimo (OPS) įgyvendinimo peržiūrą; |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kurie svarbūs reformų proceso klausimai apima, be kita ko, teisminių institucijų, viešojo administravimo ir žiniasklaidos reformą, jaunimo nedarbą ir Ochrido pagrindų susitarimo (OPS) įgyvendinimo peržiūrą;

| E. | kadangi siekiant, kad šalis tęstų integracijos į ES ir euroatlantinės integracijos procesą, visos politinės jėgos turi rimtai įsipareigoti; kadangi nauja vyriausybė turi priimti ir visapusiškai įgyvendinti pastangų reikalaujančias reformas, kuriuos duotų apčiuopiamų rezultatų, ypač teisinės valstybės, teisingumo, korupcijos, pagrindinių teisių, vidaus reikalų ir gerų kaimyninių santykių srityje; |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant, kad šalis tęstų integracijos į ES ir euroatlantinės integracijos procesą, visos politinės jėgos turi rimtai įsipareigoti; kadangi nauja vyriausybė turi priimti ir visapusiškai įgyvendinti pastangų reikalaujančias reformas, kuriuos duotų apčiuopiamų rezultatų, ypač teisinės valstybės, teisingumo, korupcijos, pagrindinių teisių, vidaus reikalų ir gerų kaimyninių santykių srityje;

| F. | kadangi Komisija, Taryba ir Parlamentas bendrai sutaria, kad teigiamos rekomendacijos pradėti stojimo derybas su šalimi palaikymas ir toliau priklauso nuo to, ar bus daroma pažanga įgyvendinant Pržino susitarimą ir ar bus daroma esminė pažanga įgyvendinant neatidėliotinus reformų prioritetus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija, Taryba ir Parlamentas bendrai sutaria, kad teigiamos rekomendacijos pradėti stojimo derybas su šalimi palaikymas ir toliau priklauso nuo to, ar bus daroma pažanga įgyvendinant Pržino susitarimą ir ar bus daroma esminė pažanga įgyvendinant neatidėliotinus reformų prioritetus;

| G. | kadangi Taryba stabdė pažangą dėl neišspręsto pavadinimo klausimo su Graikija; kadangi dvišaliai klausimai neturėtų būti naudojami kaip pretekstas sparčiai derybų su ES pradžiai sutrukdyti; |
| --- | --- |

G.

kadangi Taryba stabdė pažangą dėl neišspręsto pavadinimo klausimo su Graikija; kadangi dvišaliai klausimai neturėtų būti naudojami kaip pretekstas sparčiai derybų su ES pradžiai sutrukdyti;

| H. | kadangi dvišaliai ginčai neturėtų būti naudojami sukliudyti stojimo į ES procesui ar stojimo deryboms pradėti, bet turėtų būti tinkamai ir konstruktyviai sprendžiami, laikantis ES ir JT standartų; kadangi reikėtų dėti visas pastangas siekiant palaikyti gerus kaimyninius ir įvairių etninių grupių santykius; |
| --- | --- |

H.

kadangi dvišaliai ginčai neturėtų būti naudojami sukliudyti stojimo į ES procesui ar stojimo deryboms pradėti, bet turėtų būti tinkamai ir konstruktyviai sprendžiami, laikantis ES ir JT standartų; kadangi reikėtų dėti visas pastangas siekiant palaikyti gerus kaimyninius ir įvairių etninių grupių santykius;

| I. | kadangi (potencialios) šalys kandidatės vertinamos pagal jų nuopelnus ir stojimo tvarkaraštis nustatomas atsižvelgiant į būtinų reformų įgyvendinimo spartą bei kokybę; kadangi, įvykdžius reikalaujamas sąlygas, stojimo derybų pradžia turėtų būti garantuota; kadangi daug metų ši šalis pagal savo įstatymų suderinimą su acquis buvo laikoma viena iš labiausiai pažengusių stojimo į ES šalių kandidačių; |
| --- | --- |

I.

kadangi (potencialios) šalys kandidatės vertinamos pagal jų nuopelnus ir stojimo tvarkaraštis nustatomas atsižvelgiant į būtinų reformų įgyvendinimo spartą bei kokybę; kadangi, įvykdžius reikalaujamas sąlygas, stojimo derybų pradžia turėtų būti garantuota; kadangi daug metų ši šalis pagal savo įstatymų suderinimą su acquis buvo laikoma viena iš labiausiai pažengusių stojimo į ES šalių kandidačių;

| J. | kadangi ES plėtros procesas yra pagrindinė paskata tolesnėms reformoms, visų pirma teisinės valstybės, teismų nepriklausomumo, kovos su korupcija ir žiniasklaidos laisvės srityse, įgyvendinti; kadangi regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai yra pagrindiniai plėtros proceso, stabilizacijos ir asociacijos proceso ir šalies stojimo proceso elementai; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES plėtros procesas yra pagrindinė paskata tolesnėms reformoms, visų pirma teisinės valstybės, teismų nepriklausomumo, kovos su korupcija ir žiniasklaidos laisvės srityse, įgyvendinti; kadangi regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai yra pagrindiniai plėtros proceso, stabilizacijos ir asociacijos proceso ir šalies stojimo proceso elementai;

| K. | kadangi 2016 m. liepos 20 d. ir rugpjūčio 31 d. keturių pagrindinių politinių partijų lyderiai pasiekė susitarimą dėl Pržino susitarimo įgyvendinimo, kuriame taip pat nustatė 2016 m. gruodžio 11 d. kaip išankstinių parlamentinių rinkimų datą ir išreiškė savo pritarimą specialiosios prokurorės darbui; kadangi jie taip pat pakartojo savo įsipareigojimą įgyvendinti prioritetines neatidėliotinas reformas; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2016 m. liepos 20 d. ir rugpjūčio 31 d. keturių pagrindinių politinių partijų lyderiai pasiekė susitarimą dėl Pržino susitarimo įgyvendinimo, kuriame taip pat nustatė 2016 m. gruodžio 11 d. kaip išankstinių parlamentinių rinkimų datą ir išreiškė savo pritarimą specialiosios prokurorės darbui; kadangi jie taip pat pakartojo savo įsipareigojimą įgyvendinti prioritetines neatidėliotinas reformas;

| L. | kadangi pastaroji politinė krizė parodė, kad Makedonijos institucijos neturi veiksmingos stabdžių ir atsvarų sistemos ir kad reikia didinti skaidrumą ir viešą atskaitomybę; |
| --- | --- |

L.

kadangi pastaroji politinė krizė parodė, kad Makedonijos institucijos neturi veiksmingos stabdžių ir atsvarų sistemos ir kad reikia didinti skaidrumą ir viešą atskaitomybę;

| M. | kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija išlieka itin svarbi užkertant kelią nusikaltėlių skverbimuisi į politikos, teisės ir ekonomikos sistemas; |
| --- | --- |

M.

kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija išlieka itin svarbi užkertant kelią nusikaltėlių skverbimuisi į politikos, teisės ir ekonomikos sistemas;

| 1. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. gegužės 31 d. suformuota nauja vyriausybė. primygtinai ragina visas politines partijas veikti siekiant susitaikymo ir visų piliečių bendro labo bei bendradarbiauti su vyriausybe ir atkuriant pasitikėjimą valstybe ir jos institucijomis, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Pržino susitarimą ir neatidėliotinų reformų prioritetus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina per pirmalaikius rinkimus 2016 m. gruodžio 11 d., kurie buvo gerai organizuoti, surengti skaidriai ir įtraukiai ir vyko be didelių incidentų, parodytą pagarbą pagrindinėms laisvėms; pažymi, kad, ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro nuomone, rinkimai buvo konkurenciniai; palankiai vertina tai, kad visos politinės partijos stabilumo šalyje labui pripažino šių rinkimų rezultatus, ir pabrėžia jų atsakomybę užtikrinti, kad nebūtų grįžta į politinę krizę; ragina visas partijas nekliudyti veiksmingam parlamento veikimui; primygtinai ragina naująją vyriausybę skubiai vykdyti būtinas reformas siekiant užtikrinti šalies euroatlantinę integraciją ir piliečių labui stiprinti šalies europinę perspektyvą; mano, kad partijų ir įvairių etninių grupių tarpusavio bendradarbiavimas yra būtinas siekiant spręsti neatidėliotinus šalies vidaus ir su ES susijusius uždavinius, taip pat siekiant išlaikyti teigiamą rekomendaciją pradėti derybas dėl narystės ES; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina rinkimų proceso patobulinimus, įskaitant teisinę sistemą, rinkėjų sąrašus ir žiniasklaidos pranešimus; taip pat palankiai vertina faktą, kad pilietinės visuomenės atstovai stebėjo rinkimus daugumoje balsavimo punktų; ragina kompetentingas institucijas veiksmingai imtis veiksmų dėl įtariamų pažeidimų ir trūkumų, įskaitant rinkėjų bauginimą, balsų pirkimą, netinkamą administracinių išteklių naudojimą, politinį spaudimą žiniasklaidai, supriešinančias kalbas ir žodinius išpuolius prieš žurnalistus, taip pat turint mintyje 2017 m. gegužės mėn. vyksiančius vietos rinkimus; primygtinai ragina kompetentingas institucijas įgyvendinti ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro bei Venecijos komisijos pateiktas rekomendacijas ir nustatyti patikimą politinių partijų ir rinkimų kampanijų finansavimo veiksmingo tikrinimo patirtį; pabrėžia, kad, siekiant padidinti visuomenės pasitikėjimą būsimais rinkimais, reikia užtikrinti didesnį skaidrumą ir depolitizuoti rinkimų administracijos darbą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad svarbu atlikti gyventojų surašymą (ankstesnis surašymas vyko 2002 m.), jei bus pasiektas susitarimas dėl taikomos metodologijos šalies lygmeniu tam, kad būtų galima susidaryti atnaujintą ir realų Makedonijos gyventojų demografinės padėties vaizdą siekiant geriau patenkinti Makedonijos piliečių poreikius ir pasiūlyti paslaugas, taip pat svarbu toliau atnaujinti rinkėjų sąrašą ir ateityje sumažinti pažeidimų ir trūkumų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tikisi, kad naujoji vyriausybė, bendradarbiaudama su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, kaip prioritetą, paspartins su ES susijusias reformas; pakartoja, jog pritaria tam, kad būtų pradėtos stojimo derybos, jei bus pasiekta pažanga įgyvendinant Pržino susitarimą siekiant užtikrinti jo visišką, apčiuopiamą ir tvarų įgyvendinimą ir esminę pažangą įgyvendinant neatidėliotinų reformų prioritetus, susijusius su sisteminėmis reformomis; ragina Tarybą kuo greičiau svarstyti stojimo derybų klausimą; toliau yra įsitikinęs, kad derybos gali paskatinti labai reikalingas reformas, sukurti naują dinamiką, atgaivinti Europos perspektyvą ir daryti teigiamą poveikį sprendžiant dvišalius ginčus, kad jie nekliudytų stojimo į ES procesui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad strategiškai svarbi tolesnė stojimo į ES proceso pažanga, ir dar kartą ragina visas šalis parodyti politinę valią ir atsakomybę visapusiškai įgyvendinant neatidėliotinų reformų prioritetus ir Pržino susitarimą; pabrėžia, kad Pržino susitarimo įgyvendinimas bus labai svarbus ir po rinkimų, siekiant ateityje užtikrinti politinį stabilumą ir tvarumą; ragina Komisiją, kaip įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip iki 2017 m. pabaigos, įvertinti šalies reformų įgyvendinimo pažangą ir pateikti ataskaitą Parlamentui ir Tarybai; nors primena, kad reikia pradėti vykdyti ir įgyvendinti ilgai vėluojamas reformas, pritaria tam, kad būtų tęsiamas aukšto lygio dialogas stojimo klausimais; apgailestauja, kad nebuvo surengtas aukšto lygio dialogas stojimo klausimais ir kad buvo pasiekta labai menka pažanga įgyvendinant anksčiau iškeltus tikslus; atkreipia dėmesį į galimas tolesnių šalies euroatlantinės integracijos proceso vėlavimo neigiamas politines, saugumo, socialines ir ekonomines pasekmes; toliau ragina Komisiją ir EIVT padidinti šioje šalyje ES finansuojamų projektų matomumą, siekiant priartinti ES prie šalies piliečių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia šalies pasiektą svarbią pažangą ES integracijos procese ir neigiamus tolesnio integracijos proceso delsimo padarinius, įskaitant grėsmę ES plėtros politikos patikimumui ir nestabilumo regione pavojų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad iššūkiai, su kuriais šiuo metu susiduria Europos Sąjunga (Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES, migracija, radikalizmas ir pan.) neturėtų kliudyti plėtros procesui; priešingai, šie iššūkiai atkreipė dėmesį į būtinybę visiškai integruoti Vakarų Balkanų šalis į ES siekiant plėsti ir stiprinti partnerystę bei įveikti tarptautines krizes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina aukšto lygio teisės aktų derinimą su acquis communautaire ir pripažįsta, kad pirmenybė teikiama esamų teisinės ir politinės sistemų veiksmingam įgyvendinimui ir jų vykdymo užtikrinimui, kaip yra jau dalyvaujančių stojimo derybose šalių atveju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | džiaugiasi, kad šalis toliau vykdo savo įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą; ragina Tarybą patvirtinti Komisijos 2009 m. pasiūlymą pereiti į antrąjį SAS etapą, laikantis atitinkamų nuostatų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina visas suinteresuotąsias šalis parodyti politinę valią ir atsakomybę, siekiant įveikti nesantaiką kurstančią politinę aplinką, susipriešinimą ir kompromiso kultūros trūkumą, ir vėl pradėti dialogą; dar kartą pabrėžia pagrindinį vaidmenį, kurį parlamentas atlieka šalies demokratinio vystymosi srityje, taip pat kaip politinio dialogo ir atstovavimo forumas; ragina sustiprinti parlamento priežiūros funkcijas ir nutraukti dažnų įstatymų pakeitimų praktiką, taip pat sutrumpintų jų priėmimo procedūrų, kai neatliekama pakankamų konsultacijų ar poveikio vertinimo, naudojimą; ragina, kad parlamento komitetai, nagrinėjantys pranešimų perėmimo ir saugumo bei kontržvalgybos klausimus, sklandžiai vykdytų veiklą ir jiems būtų suteikta netrukdoma prieiga prie reikalingų duomenų ir liudijimų, kad parlamentas galėtų užtikrinti patikimą parlamentinę atitinkamų tarnybų kontrolę; pritaria, kad pilietinė visuomenė, remdama ir tobulindama demokratinius procesus, atlieka konstruktyvų vaidmenį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tam tikrą pažangą viešojo administravimo reformos srityje, be kita ko, į tam tikrus veiksmus, kuriais siekiama įgyvendinti naują teisinę žmogiškųjų išteklių valdymo sistemą; ragina toliau įsipareigoti ir įgyvendinti Komisijos rekomendacijas; vis dar yra susirūpinęs dėl viešojo administravimo politizavimo ir dėl to, kad valstybės tarnautojai patiria politinį spaudimą; primygtinai ragina naująją vyriausybę pademonstruoti tvirtą politinį ryžtą didinti profesionalumą, nuopelnų vertinimą, neutralumą ir nepriklausomumą visais lygmenimis, taikant nuopelnais pagrįstą įdarbinimo sistemą; pabrėžia, kad reikia baigti rengti 2017–2020 m. viešojo administravimo reformos strategiją, be kita ko, numatant pakankamus biudžeto asignavimus jai įgyvendinti, ir didinti atitinkamus administracinius pajėgumus; ragina būsimą vyriausybę sukurti skaidrias ir veiksmingas atskaitomybės linijas tarp institucijų ir jų viduje; rekomenduoja užtikrinti vienodą atstovavimą visoms bendruomenėms visais viešojo administravimo lygmenimis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rekomenduoja būsimai vyriausybei parengti visapusišką e. valdymo strategiją ir kartu toliau plėtoti piliečiams ir įmonėms skirtas e. paslaugas, siekiant valstybei, piliečiams ir įmonėms sumažinti biurokratinę naštą; pabrėžia, kad e. valdymas ir e. paslaugos pagerintų šalies ekonominės veiklos rodiklius ir padidintų viešojo administravimo ir paslaugų skaidrumą ir veiksmingumą; pabrėžia piliečių teisę susipažinti su vieša informacija ir ragina toliau stengtis užtikrinti, kad ši teisė jokiu būdu nebūtų apribota; ragina ieškoti naujoviškų e. sprendimų siekiant užtikrinti lengvą prieigą prie viešos informacijos ir sumažinti susijusią biurokratiją; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl nuolatinio teisminių institucijų, kurioms turėtų būti sudarytos sąlygos veikti nepriklausomai, reformos regreso; apgailestauja dėl vis pasikartojančio politinio kišimosi į jų darbą, įskaitant kišimąsi skiriant ir paaukštinant tarnyboje teisėjus ir prokurorus, taip pat dėl nepriklausomumo ir atskaitingumo stokos ir selektyvaus teisingumo atvejų; dar kartą primygtinai ragina atsakingas valdžios institucijas veiksmingai spręsti neišspręstus klausimus, kaip nustatyta neatidėliotinų reformų prioritetuose, ir parodyti politinę valią tęsti teisminių institucijų reformą, be kita ko, teisinėmis priemonėmis ir praktiškai, didinant skyrimo ir paaukštinimo procedūrų skaidrumą ir mažinant teismo proceso trukmę; pripažįsta, kad jau dedama tam tikrų pastangų skaidrumui padidinti; ragina valdžios institucijas užtikrinti teisėjų tarybos ir prokurorų tarybos profesionalumą ir funkcinį visos teisingumo sistemos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja, kad svarbu išsamiai, nepriklausomai ir nekliudomai tirti įtarimus dėl pažeidimų, paaiškėjusių iš pokalbių pasiklausymo medžiagos, taip pat susijusių su priežiūros trūkumu; primena specialiosios prokurorės ir Parlamentinio tyrimo komiteto įgaliojimų ir vykdomo darbo svarbą nagrinėjant atitinkamai teisinę atskaitomybę ir politinę atsakomybę; pažymi, kad specialioji prokurorė iškėlė pirmuosius baudžiamuosius kaltinimus dėl įstatymo pažeidimų, susijusių su pokalbių klausymusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | yra susirūpinęs dėl politinių išpuolių ir administracinių bei teisminių kliūčių Specialiosios prokuratūros darbui ir dėl to, kad kitos institucijos su ja nebendradarbiauja; ragina baudžiamiesiems teismams, kurie neatsako į oficialius Specialiosios prokuratūros prašymus, nustatyti teisinę pareigą padėti Specialiosios prokuratūros darbe; mano, kad siekiant užtikrinti demokratinį procesą itin svarbu, kad Specialioji prokuratūra galėtų visiškai nepriklausomai ir netrukdomai vykdyti išsamius tyrimus ir turėtų reikiamų priemonių; ragina Specialiajai prokuratūrai teikti visišką paramą, sudaryti sąlygas ir skirti reikiamo laiko svarbiam jos darbui atlikti; ragina liautis trukdyti teismams perduoti įrodymus specialiajai prokurorei ir ragina pritarti įstatymo pakeitimams, kuriais siekiama užtikrinti jos savarankiškus įgaliojimus apsaugoti liudytojus tiriant bylas, už kurias jos biuras atsakingas; yra įsitikinę, kad tyrimų rezultatai yra svarbus žingsnis į priekį atkuriant pasitikėjimą nacionalinėmis institucijomis; be to, pabrėžia, kad būtina priimti Liudytojų apsaugos įstatymo dalinius pakeitimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tebėra susirūpinęs, kad daugelyje sričių korupcija ir toliau yra rimta problema, o kovai su korupcija trukdo politinis kišimasis; pabrėžia, kad korupcijos problemai spręsti reikia tvirtos politinės valios; pabrėžia, kad reikia didinti policijos, baudžiamojo persekiojimo ir Valstybinės korupcijos prevencijos komisijos nepriklausomumą; ragina imtis veiksmų Valstybinės korupcijos prevencijos komisijos narių atrankos ir skyrimo skaidrumui padidinti ir nuopelnais paremtai atrankai ir skyrimui užtikrinti; ragina nedelsiant imtis veiksmų ir užtikrinti veiksmingą interesų konfliktų prevenciją ir baudimą už juos, taip pat pasiekti patikimų rezultatų kovos su aukšto lygio pareigūnų korupcija srityje, įskaitant asmenų, pranešusių apie pažeidimus, apsaugos teisinės sistemos įgyvendinimą pagal Europos standartus, neatidėliotinų reformų prioritetus ir Venecijos komisijos rekomendacijas; dar kartą skatina nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas ir žiniasklaidą viešai skelbti informaciją apie korupcijos atvejus ir remti nepriklausomus ir nešališkus tyrimus; ragina valdžios institucijas remti ombudsmeno darbą tinkamai aprūpinant personalu ir biudžeto priemonėmis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra susirūpinęs dėl žiniasklaidos, politikų ir vyriausybės veiklos suliejimo, ypač viešųjų išlaidų atžvilgiu; griežtai smerkia neteisėtų ekonominių, politinių ir giminystės ryšių buvimą viešųjų lėšų panaudojimo srityje; ragina vyriausybę patvirtinti teisės aktų sistemą, kurią taikant būtų reglamentuojami interesų konfliktai ir būtų numatytas reikalavimas, kaip papildoma kovos su korupcija priemonė, viešai skelbti informaciją apie aukštas valstybines pareigas užimančių asmenų turtą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina tai, kad įdiegta kovos su organizuotu nusikalstamumu teisinė sistema ir strategijos; palankiai vertina tai, kad buvo išardyti kriminaliniai tinklai bei maršrutai, susiję su prekyba žmonėmis ir narkotikų gabenimu, ir ragina dėti dar daugiau pastangų kovojant su organizuotu nusikalstamumu; ragina toliau tobulinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą tiek šalyje, tiek su kaimyninėmis šalimis ir stiprinti teismų galias bei išteklius; mano, kad labai svarbu toliau didinti teisėsaugos kompetenciją tirti finansinius nusikaltimus ir konfiskuoti turtą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina nuolatines pastangas kovoti su islamo radikalėjimu ir užsienio teroristų kovotojais; palankiai vertina tai, kad priimta 2013–2020 m. kovos su terorizmu strategija, pagal kurią taip pat apibrėžiamos smurtinio ekstremizmo, radikalėjimo, prevencijos ir reintegracijos sąvokos; ragina šią strategiją įgyvendinti labiau bendradarbiaujant saugumo agentūroms ir pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO), religiniams lyderiams, vietos bendruomenėms ir kitoms valstybės institucijomis švietimo, sveikatos ir socialinių paslaugų sektoriuose sprendžiant įvairių radikalėjimo etapų problemas ir rengiant reintegracijos ir reabilitacijos priemones; be to, ragina, kad saugumo tarnybos nuolat stebėtų užsienio teroristų kovotojų grįžimą, tinkamą jų reintegraciją į visuomenę ir nuolat keistųsi informacija su ES ir kaimyninių valstybių narių institucijomis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yra susirūpinęs dėl pilietinės visuomenės organizacijų pranešimų apie tai, kad blogėja jų veiklos aplinka; tebėra susirūpinęs dėl radikalių viešų politikų ir žiniasklaidos išpuolių prieš PVO ir užsienio atstovus; pripažįsta ir skatina svarbų PVO vaidmenį, kurį jos atlieka stebint, remiant ir gerinant demokratinius procesus, įskaitant rinkimų procesą ir užtikrinant patikrinimus ir pusiausvyrą; yra susirūpinęs dėl riboto vyriausybės įsipareigojimo ir nepakankamo bendradarbiavimo su PVO visais lygmenimis; pabrėžia reguliaraus ir konstruktyvaus dialogo ir bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis svarbą ir ragina kompetentingas institucijas nuolat ir struktūriškai įtraukti PVO į politikos formavimą; ragina valdžios institucijas nediskriminuoti pilietinės visuomenės organizacijų jokiu pagrindu, pvz., dėl politinių pažiūrų, religinių pažiūrų ar etninės sudėties; mano, kad be svaraus pagrindo jokiai asmenų grupei neturėtų būti draudžiama naudotis susirinkimų ir asociacijų laisve; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valdžios institucijas vėl tęsti nutrauktą gyventojų surašymą, kuris užtikrintų tikslius gyventojų skaičiaus statistinius duomenis, kurių pagrindu vyriausybė galėtų rengti programas ir tinkamai planuoti biudžetą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena vyriausybei ir politinėms partijoms apie jų įsipareigojimus formuoti įtraukties ir tolerancijos kultūrą; palankiai vertina tai, kad priimta 2016–2020 m. nacionalinė lygybės ir nediskriminavimo strategija; yra susirūpinęs dėl Apsaugos nuo diskriminacijos komisijos nešališkumo ir nepriklausomumo ir ragina užtikrinti skaidrų jos narių atrankos procesą; pakartoja, kad smerkia neapykantą diskriminuojamų asmenų grupėms kurstančias kalbas; yra susirūpinęs dėl besitęsiančios netolerancijos lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų atžvilgiu; pakartoja savo raginimą suderinti kovos su diskriminacija įstatymą su acquis dėl diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos; dar kartą pabrėžia, kad reikia kovoti su išankstiniu nusistatymu prieš romus ir jų diskriminacija ir sudaryti geresnes galimybes jiems integruotis, įgyti išsilavinimą ir įsidarbinti; yra susirūpinęs dėl nežmoniškų fizinių sąlygų kalėjimuose ir perpildytų kalėjimų, nepaisant ženkliai padidinto kalėjimų biudžeto; ragina laikytis ombudsmeno rekomendacijų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina dėti tolesnes pastangas lyčių lygybei skatinti ir moterų dalyvavimui politiniame gyvenime ir darbo rinkoje didinti, jų socialinei ir ekonominei padėčiai pagerinti ir, apskritai, moterų teisėms stiprinti; ragina kompetentingas institucijas gerinti Lygių galimybių įstatymo įgyvendinimą, spręsti moterų nepakankamo atstovavimo užimant pagrindines sprendimus priimančias pareigas visais lygmenimis klausimą ir didinti lyčių lygybei skatinti skirtų institucinių mechanizmų veiksmingumą; primygtinai ragina kompetentingas institucijas skirti pakankamai biudžeto lėšų šiam planui įgyvendinti; yra susirūpinęs dėl to, kad moterys neturi prieigos prie kai kurių pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų, ir dėl nuolat didelio vaikų mirtingumo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina vyriausybę imtis priemonių įstatymui dėl smurto šeimoje prevencijos ir apsaugos nuo jo ir kitiems atitinkamiems teisės aktams persvarstyti siekiant visoms smurto šeimoje ir smurto dėl lyties aukoms suteikti tinkamą apsaugą ir pagerinti smurto šeimoje aukoms teikiamas paramos paslaugas, be kita ko, užtikrinant reikiamą skaičių prieglaudų; taip pat ragina vyriausybę užtikrinti, kad smurto artimoje aplinkoje atvejai būtų nuodugniai ištirti, o kaltininkai patraukti baudžiamojon atsakomybėn, ir toliau didinti informuotumą apie smurtą šeimoje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pakartoja, kad padėtis etninių grupių santykių srityje išlieka trapi; primygtinai ragina visas politines partijas ir PVO aktyviai populiarinti įtraukią, tolerantišką, daugiakultūrę visuomenę, kurioje gyvena daug etninių grupių ir praktikuojama daug religijų; mano, kad reikia konkrečių priemonių siekiant užtikrinti socialinę įvairių etninių, tautinių ir religinių bendruomenių sanglaudą; primena vyriausybei ir partijų vadovams apie jų įsipareigojimą visapusiškai, įtraukiai ir skaidriai įgyvendinti Ochrido pagrindų susitarimą (OPS) ir neatidėliojant užbaigti jo uždelstą peržiūrą, įskaitant politikos rekomendacijas, ir užtikrinti pakankamai lėšų jam įgyvendinti; smerkia bet kokį iredentizmą ir bet kokias pastangas suskaidyti įvairias socialines grupes; pabrėžia, jog svarbu nedelsiant pradėti ilgai lauktą gyventojų surašymą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant remti tikrą susitaikymo procesą regione, visų pirma remiant su nesenais praeities įvykiais susijusius kultūros projektus, kuriais skatinamas vienodas bendras istorijos suvokimas bei viešoji ir politinė tolerancijos, įtraukties bei susitaikymo kultūra; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pakartoja, kad valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė turėtų imtis tinkamų priemonių istoriniam susitaikymui pasiekti, kad būtų panaikinta skirtingų etninių ir nacionalinių grupių, įskaitant bulgarų tautybės piliečius, tarpusavio ir vidinė atskirtis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina vyriausybę pasiųsti aiškią žinią visuomenei ir žiniasklaidai, kad šalyje, įskaitant teisingumo sistemą, žiniasklaidą, užimtumo ir socialines galimybes, netoleruojama diskriminacija nacionalinės tapatybės pagrindu; pabrėžia šių veiksmų svarbą siekiant įvairių etninių bendruomenių integracijos, stabilumo ir šalies Europos integracijos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina valdžios institucijas susigrąžinti iš Serbijos atitinkamus Jugoslavijos slaptosios tarnybos archyvus; mano, kad skaidrus totalitarinės praeities vertinimas, įskaitant slaptųjų tarnybų archyvų atvėrimą, yra žingsnis tolesnės demokratizacijos, atskaitomybės ir stiprių institucijų link; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia žiniasklaidos laisvės ir nepriklausomumo svarbą, nes tai yra viena iš pagrindinių ES vertybių ir bet kokios demokratijos pagrindas; yra susirūpinęs dėl žodžio ir žiniasklaidos laisvės padėties, neapykantą kurstančių kalbų, bauginimo ir vidinės cenzūros atvejų, nuolatinio politinio kišimosi į redakcijų politiką ir joms daromo spaudimo, dėl to, kad nėra tiriamųjų, objektyvių ir tikslių reportažų ir subalansuotų reportažų apie vyriausybės veiklą; pakartoja savo raginimą, kad pagrindinė žiniasklaida, visų pirma valstybinis transliuotojas, reportažuose pateiktų nuomonių įvairovę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina naują vyriausybę užtikrinti, kad būtų užkirstas kelias žurnalistų bauginimo ir smurto prieš juos atvejams ir jie būtų tinkamai ištirti, o kaltieji būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti viešojo transliuotojo finansinę ir redaktorių nepriklausomumą, reikia užtikrinti jo tvarumą ir politinį bei finansinį savarankiškumą, taip pat teisę gauti nešališką informaciją; ragina įsteigti žiniasklaidos interesų visaapimančio atstovavimo institucijas; ragina parengti profesinio elgesio kodeksą, kuriam pritartų ir viešoji, ir privačioji žiniasklaida; skatina bendrą vyriausybės pareigūnų, pilietinės visuomenės organizacijų ir žurnalistų organizacijų darbą žiniasklaidos reformos srityje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tebėra susirūpinęs, kad politinė padėtis kelia didelį pavojų Makedonijos ekonomikai; toliau yra susirūpinęs dėl prasto sutarčių vykdymo užtikrinimo, neoficialiosios ekonomikos dydžio ir sunkumų, patiriamų bandant gauti finansavimą; pabrėžia, kad didelis šešėlinės ekonomikos mastas yra svarbi kliūtis verslui; pabrėžia, kad būtina imtis priemonių konkurencingumui ir darbo vietų kūrimo skatinimui privačiajame sektoriuje stiprinti, ir ragina kompetentingas institucijas taip pat spręsti teismų veiksmingumo klausimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina makroekonominio stabilumo išlaikymą, nedarbo lygio sumažinimą ir nuolatinį vyriausybės įsipareigojimą skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą taikant į rinką orientuotą ekonomikos politiką, tačiau yra susirūpinęs dėl valstybės skolos tvarumo ir fakto, kad nedarbo lygis vis dar didelis ir darbo rinkoje labai mažas dalyvavimas, ypač jaunimo, moterų ir negaliųjų; taip pat primygtinai ragina kompetentingas valdžios institucijas spręsti ilgalaikio ir struktūrinio nedarbo problemas, skatinti bendradarbiavimą ekonominės politikos srityje, geriau suderinti švietimą su darbo rinkos poreikiais ir parengti tikslinę strategiją, pagal kurią jaunimas ir moterys būtų geriau integruojami į darbo rinką; yra susirūpinęs dėl labai išsilavinusių jaunų specialistų išvykimo iš šalies ir primygtinai ragina vyriausybę parengti programas, kurios sudarytų sąlygas labai išsilavinusiems jauniems specialistams grįžti ir dalyvauti politiniame ir sprendimų priėmimo procesuose; ragina imtis veiksmų fiskalinei drausmei ir skaidrumui gerinti bei biudžeto planavimo pajėgumui didinti; skatina taikyti subalansuotų biudžetų principą; pažymi, kad patikima ir nuspėjama reguliavimo aplinka įmonėms lemia didesnį makroekonominį stabilumą ir augimą; ragina tinkamai konsultuotis šiuo klausimu su visomis suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina pažangą, pasiektą modernizuojant transporto, energijos ir telekomunikacijų tinklus, ypač pastangas užbaigti X koridorių (2); atsižvelgdamas į geležinkelio jungčių svarbą tvarioje transporto sistemoje, palankiai vertina vyriausybės ketinimą patobulinti arba pastatyti geležinkelio jungtis iš Skopjės į kaimyninių šalių sostines ir ragina siekti didesnės pažangos, visų pirma užbaigiant geležinkelio ir kelių jungtis VIII koridoriuje (3); |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina gerą pasirengimo lygį elektroninių ryšių ir informacinės visuomenės srityje; ragina siektis tolesnės pažangos kibernetinio saugumo srityje ir pabrėžia, kad, siekiant padidinti kibernetinį atsparumą, būtina parengti ir patvirtinti nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją; |
| --- | --- |

36.

| 37. | yra susirūpinęs dėl didelių trūkumų aplinkosaugos srityje, ypač pramoninės taršos, oro ir vandens taršos srityse; pažymi, kad dabartinė vandens tiekimo sistema yra iš esmės netinkama dėl didelio prarandamo vandens kiekio ir vandens kokybės problemų; pabrėžia, kad būtina kurti tvarią atliekų politiką ir ją įgyvendinti, ir ragina parengti išsamią kovos su klimato kaita politiką ir strategiją, kuri atitiktų ES strategiją iki 2030 m. dėl klimato politikos, taip pat ratifikuoti ir įgyvendinti Paryžiaus klimato kaitos susitarimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina konstruktyvų šalies vaidmenį regioninio bendradarbiavimo srityje, ypač Vakarų Balkanų šešeto iniciatyvos ir susisiekimo darbotvarkės atveju; vis dėlto pažymi, kad transporto ir energetikos infrastruktūros sąsajos su regiono kaimynais ir prisijungimas prie TEN-T tinklo yra vis dar riboti; palankiai vertina pažangą, pasiektą tiekimo saugumo srityje, taip pat elektros energijos perdavimo jungiamųjų tinklų ir dujų jungiamųjų tinklų srityse; atkreipia dėmesį į susitarimą, pasirašytą su Vakarų Balkanų šalimis dėl regioninės elektros energijos rinkos plėtojimo; pabrėžia, kad reikia daryti pažangą atveriant elektros rinką ir didinti konkurenciją dujų ir energetikos rinkose siekiant atsieti viešąsias paslaugas, kaip nurodyta ES trečiajame energetikos pakete; ragina siekti esminės pažangos srityse, susijusiose su energijos vartojimo efektyvumu, atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba ir kova su klimato kaita; ragina ratifikuoti Paryžiaus klimato kaitos susitarimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai ragina valdžios institucijas sustiprinti administracinius ir finansavimo pajėgumus, kad būtų galima užtikrinti skaidrų, veiksmingą ir efektyvų viešųjų pirkimų režimą, užkirsti kelią bet kokiems pažeidimams ir tinkamai ir laiku panaudoti ES lėšas, ir tuo pat metu teikti išsamias ataskaitas apie Bendrijos lėšų planavimą ir panaudojimą; susirūpinęs pažymi, kad Komisija vėl sumažino pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę skiriamą finansinę pagalbą maždaug 27 mln. eurų suma dėl politinio įsipareigojimo stokos įvykdyti reformas valstybės finansų valdymo srityje; raginą Komisiją į savo ataskaitas įtraukti informaciją apie paramą šaliai pagal PNPP ir apie įgyvendintų priemonių veiksmingumą, visų pirma pagal PNPP skirtą paramą pagrindiniams prioritetams ir susijusiems projektams įgyvendinti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | giria šalį už konstruktyvų vaidmenį ir bendradarbiavimą bei didžiules pastangas sprendžiant migracijos krizės problemas, taip iš esmės prisidedant prie ES saugumo ir stabilumo užtikrinimo; atsižvelgiant į tai, ragina Komisiją teikti šaliai visas būtinas priemones krizei sumažinti; rekomenduoja tolesnes priemones ir veiksmus pagal tarptautinę humanitarinę teisę siekiant gerinti jos prieglobsčio sistemą, užtikrinti būtinus pajėgumus, kad būtų išvengta prekybos žmonėmis ir migrantų gabenimo ir kovojama su šiais reiškiniais, įskaitant bendradarbiavimo kovos su nusikalstamumu susitarimus su kaimyninėmis valstybėmis, ir siekiant užtikrinti veiksmingą sienų valdymą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad šalis yra ant vadinamojo Vakarų Balkanų maršruto ir kad iki šiol pakeliui į Europą per šalį pervažiavo maždaug 600 000 pabėgėlių ir migrantų, įskaitant pažeidžiamas grupes, kaip antai vaikai ir pagyvenę žmonės; primygtinai ragina šalies valdžios institucijas užtikrinti, kad su visais prieglobsčio šalyje prašančiais ar per jos teritoriją keliaujančiais migrantais ir pabėgėliais būtų elgiamasi laikantis tarptautinės ir ES teisės, įskaitant 1951 m. pabėgėlių konvencijas ir ES pagrindinių teisių chartiją, nuostatų; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją toliau drauge su visomis Vakarų Balkanų šalimis spręsti su migracija susijusius klausimus siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Europos bei tarptautinių normų ir standartų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia regioninio bendradarbiavimo, kaip priemonės, kuria skatinamas ES integracijos procesas, svarbą ir palankiai vertina konstruktyvias šalies pastangas ir iniciatyvų indėlį skatinant dvišalius santykius su visomis regiono šalimis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad regionų bendradarbiavimas yra vienas iš svarbiausių stojimo į ES proceso elementų, kuriuo užtikrinamas regiono stabilumas ir gerovė ir kuriam vyriausybė turėtų teikti prioritetą; palankiai vertina tęstinį konstruktyvų šalies vaidmenį ir iniciatyvų indėlį skatinant dvišalį, regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą, taip pat jos dalyvavimą civilinėse ir karinėse krizių valdymo operacijose; palankiai vertina didesnį suderinimą su ES užsienio politika (73 proc.); ragina Makedonijos valdžios institucijas taip pat prisijungti prie ribojamųjų priemonių, kurias ES taiko Rusijai dėl neteisėto Krymo užgrobimo; pakartoja, kad svarbu užbaigti derybas dėl draugystės ir gerų kaimyninių santykių sutarties su Bulgarija; ragina valdžios institucijas gerbti šalies piliečių, kurie save laiko bulgarais, politines, socialines ir kultūrines teises; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina steigti bendrus su kaimyninėmis šalimis ekspertų komitetus istorijos ir švietimo klausimais, kurie padėtų objektyviai, remiantis faktais aiškinti istoriją, stiprintų akademinį bendradarbiavimą ir skatintų teigiamą jaunosios kartos požiūrį į kaimynus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina apčiuopiamus iniciatyvos, skirtos pasitikėjimo stiprinimo priemonėms tarp šios šalies ir Graikijos, kurios galėtų padėti gerinti tarpusavio supratimą ir stiprinti dvišalius santykius sudarant sąlygas abiem pusėms priimtinai išspręsti pavadinimo klausimą, rezultatus ir pripažįsta pažangą įgyvendinant šias priemones; pabrėžia, kad svarbu vengti poelgių, prieštaringų veiksmų ir pareiškimų, kurie galėtų daryti neigiamą poveikį geriems kaimyniniams santykiams; primygtinai pakartoja savo raginimą Vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai bei Komisijai parengti naujas iniciatyvas, kurios padėtų įveikti likusius skirtumus, ir bendradarbiaujant su šiomis dviem šalimis ir JT specialiuoju atstovu imtis veiksmų, kad būtų rastas abiem šalims priimtinas sprendimas dėl pavadinimo, ir pateikti Parlamentui ataskaitą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina veiklą, vykdytą Berlyno procese, kuri parodo stiprią politinę paramą Vakarų Balkanų šalių europinei perspektyvai; pabrėžia šio proceso svarbą skatinant regiono šalių ekonominę plėtrą, investuojant į pagrindinius tinklus ir dvišalius projektus infrastruktūros, ekonomikos ir sujungiamumo srityse; pakartoja, kad svarbu aktyviai dalyvauti regioninėse su jaunimu susijusiose iniciatyvose, pvz., Vakarų Balkanų regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro veikloje; palankiai vertina Vakarų Balkanų fondo sukūrimą ir primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į siūlomas iniciatyvas ir projektus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | giria šalį už jos vadovavimą Vidurio Europos iniciatyvai, kurią įgyvendinant 2015 m. daugiausia dėmesio buvo skirta ekonominiam bendradarbiavimui ir verslo galimybėms, infrastruktūrai ir bendrai ekonominei plėtrai, įskaitant kaimo vietovių plėtrą ir turizmą, taip pat makroregionų susiejimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei šalies vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OL L 84, 2004 3 20, p. 13.

(2)  X koridorius yra vienas iš Europos transporto koridorių, jis eina nuo Zalcburgo (Austrija) iki Salonikų (Graikija).

(3)  VIII koridorius yra vienas iš Europos transporto koridorių, jis eina nuo Duresio (Albanija) iki Varnos (Bulgarija). Jis taip pat eina per Skopję.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/97

---

P8_TA(2017)0264

Padėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (2017/2703(RSP))

(2018/C 331/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2016 m. birželio 23 d. (1), 2016 m. gruodžio 1 d. (2) ir 2017 m. vasario 2 d. (3) rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2016 m. birželio 23 d. (1), 2016 m. gruodžio 1 d. (2) ir 2017 m. vasario 2 d. (3) rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Federicos Mogherini ir jos atstovo spaudai pareiškimus dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Federicos Mogherini ir jos atstovo spaudai pareiškimus dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į ES delegacijos Kongo Demokratinei Respublikai pareiškimus dėl žmogaus teisių padėties šioje šalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES delegacijos Kongo Demokratinei Respublikai pareiškimus dėl žmogaus teisių padėties šioje šalyje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 31 d. Kongo Demokratinėje Respublikoje pasiektą politinį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 31 d. Kongo Demokratinėje Respublikoje pasiektą politinį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties prieš rinkimus ir saugumo padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties prieš rinkimus ir saugumo padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 17 d. ir 2017 m. kovo 6 d. Tarybos išvadas dėl Kongo Demokratinės Respublikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 17 d. ir 2017 m. kovo 6 d. Tarybos išvadas dėl Kongo Demokratinės Respublikos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 10 d. JT generalinio sekretoriaus ataskaitą JT stabilizavimo misijos Kongo Demokratinėje Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 10 d. JT generalinio sekretoriaus ataskaitą JT stabilizavimo misijos Kongo Demokratinėje Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos, visų pirma į rezoliuciją Nr. 2293 (2016) dėl KDR taikomų sankcijų režimo atnaujinimo ir ekspertų grupės įgaliojimų ir rezoliuciją Nr. 2348 (2017) dėl JT stabilizavimo misijos Kongo Demokratinėje Respublikoje (MONUSCO) įgaliojimų atnaujinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos, visų pirma į rezoliuciją Nr. 2293 (2016) dėl KDR taikomų sankcijų režimo atnaujinimo ir ekspertų grupės įgaliojimų ir rezoliuciją Nr. 2348 (2017) dėl JT stabilizavimo misijos Kongo Demokratinėje Respublikoje (MONUSCO) įgaliojimų atnaujinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. Afrikos Sąjungos, Jungtinių Tautų, Europos Sąjungos ir Tarptautinės Frankofonijos organizacijos bendrą pareiškimą dėl Kongo Demokratinės Respublikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. Afrikos Sąjungos, Jungtinių Tautų, Europos Sąjungos ir Tarptautinės Frankofonijos organizacijos bendrą pareiškimą dėl Kongo Demokratinės Respublikos,

| — | atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 18 d. priimtą Kongo Demokratinės Respublikos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 18 d. priimtą Kongo Demokratinės Respublikos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Kongo Demokratinėje Respublikoje nuolat kartojasi konfliktai ir žiaurios politinės represijos; kadangi humanitarinė ir saugumo padėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje dar labiau padidėjo dėl politinės krizės, kuri kilo dėl to, kad prezidentas Joseph Kabila nepaisė Konstitucijoje nustatytos dviejų kadencijų ribos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Kongo Demokratinėje Respublikoje nuolat kartojasi konfliktai ir žiaurios politinės represijos; kadangi humanitarinė ir saugumo padėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje dar labiau padidėjo dėl politinės krizės, kuri kilo dėl to, kad prezidentas Joseph Kabila nepaisė Konstitucijoje nustatytos dviejų kadencijų ribos;

| B. | kadangi Kongo Demokratinėje Respublikoje esant politinei krizei kyla konfliktas; kadangi 2016 m. gruodžio 31 d. susitarime, pasiektame tarpininkaujant Nacionalinei vyskupų konferencijai (CENCO), numatyta, kad politinis perėjimo laikotarpis turi baigtis laisvais ir sąžiningais prezidento rinkimais, nekeičiant Konstitucijos surengtais iki 2017 m. pabaigos; kadangi iki šiol nepadaryta jokios pažangos įgyvendinant susitarimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Kongo Demokratinėje Respublikoje esant politinei krizei kyla konfliktas; kadangi 2016 m. gruodžio 31 d. susitarime, pasiektame tarpininkaujant Nacionalinei vyskupų konferencijai (CENCO), numatyta, kad politinis perėjimo laikotarpis turi baigtis laisvais ir sąžiningais prezidento rinkimais, nekeičiant Konstitucijos surengtais iki 2017 m. pabaigos; kadangi iki šiol nepadaryta jokios pažangos įgyvendinant susitarimą;

| C. | kadangi 2016 m. rugpjūčio mėn. centrinėje Kasajaus provincijoje tarp Kongo armijos ir vietos karinių grupuočių kilo ginkluotų susirėmimų ir jie išplito kaimyninėse Rytų Kasajaus provincijose – Lomami ir Sankuru, todėl kilo humanitarinė krizė ir šalies viduje perkelta daugiau kaip 1 mln. civilių gyventojų; kadangi JT ataskaitose užregistruota, kad masiškai pažeidžiamos žmogaus teisės, įskaitant daugiau kaip 500 civilių gyventojų žudynes ir tai, kad rasta daugiau kaip 40 masinių kapaviečių; kadangi, pasak JT, beveik 400 000 vaikų gresia badas; kadangi 165 Kongo pilietinės visuomenės organizacijos ir žmogaus teisių gynėjai paragino atlikti nepriklausomą tarptautinį masinių žmogaus teisių pažeidimų Kasajaus ir Lomamio provincijose tyrimą ir pabrėžė, kad su šiais nusikaltimais yra susijusios ir vyriausybės pajėgos, ir vietos karinės grupuotės; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2016 m. rugpjūčio mėn. centrinėje Kasajaus provincijoje tarp Kongo armijos ir vietos karinių grupuočių kilo ginkluotų susirėmimų ir jie išplito kaimyninėse Rytų Kasajaus provincijose – Lomami ir Sankuru, todėl kilo humanitarinė krizė ir šalies viduje perkelta daugiau kaip 1 mln. civilių gyventojų; kadangi JT ataskaitose užregistruota, kad masiškai pažeidžiamos žmogaus teisės, įskaitant daugiau kaip 500 civilių gyventojų žudynes ir tai, kad rasta daugiau kaip 40 masinių kapaviečių; kadangi, pasak JT, beveik 400 000 vaikų gresia badas; kadangi 165 Kongo pilietinės visuomenės organizacijos ir žmogaus teisių gynėjai paragino atlikti nepriklausomą tarptautinį masinių žmogaus teisių pažeidimų Kasajaus ir Lomamio provincijose tyrimą ir pabrėžė, kad su šiais nusikaltimais yra susijusios ir vyriausybės pajėgos, ir vietos karinės grupuotės;

| D. | kadangi 2017 m. kovo mėn. Kasajaus provincijoje buvo pagrobti ir nužudyti du JT ekspertai ir jų darbuotojai, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. kovo mėn. Kasajaus provincijoje buvo pagrobti ir nužudyti du JT ekspertai ir jų darbuotojai,

| E. | kadangi Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (OCHA) 2017 m. balandžio mėn. paskelbė raginimą surinkti 64,5 mln. JAV dolerių neatidėliotinai humanitarinei pagalbai teikti Kasajaus regione; |
| --- | --- |

E.

kadangi Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (OCHA) 2017 m. balandžio mėn. paskelbė raginimą surinkti 64,5 mln. JAV dolerių neatidėliotinai humanitarinei pagalbai teikti Kasajaus regione;

| F. | kadangi žmogaus teisių organizacijos nuolat praneša apie tai, kad šalyje blogėja žmogaus teisių, saviraiškos, susirinkimų ir demonstracijų laisvės padėtis, vis dažniau vyksta politiniais motyvais grindžiami teismo procesai ir prieš taikius demonstrantus, žurnalistus ir politinę opoziciją naudojama neproporcinga jėga, visų pirma ją naudoja armija ir karinės grupuotės; kadangi moterys ir vaikai yra pagrindinės konflikto aukos ir yra labai paplitęs dažnai karo taktikos tikslais naudojamas seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties; |
| --- | --- |

F.

kadangi žmogaus teisių organizacijos nuolat praneša apie tai, kad šalyje blogėja žmogaus teisių, saviraiškos, susirinkimų ir demonstracijų laisvės padėtis, vis dažniau vyksta politiniais motyvais grindžiami teismo procesai ir prieš taikius demonstrantus, žurnalistus ir politinę opoziciją naudojama neproporcinga jėga, visų pirma ją naudoja armija ir karinės grupuotės; kadangi moterys ir vaikai yra pagrindinės konflikto aukos ir yra labai paplitęs dažnai karo taktikos tikslais naudojamas seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties;

| G. | kadangi pagal savo įgaliojimus, kurie dar vieneriems metams buvo atnaujinti 2017 m. balandžio mėn., MONUSCO turėtų padėti nuo smurto eskalacijos apsaugoti civilius gyventojus ir turėtų padėti įgyvendinti 2016 m. gruodžio 31 d. politinį susitarimą; kadangi MONUSCO kontingentas taip pat turėtų būti dislokuotas tinkamai atsižvelgus į naujus saugumo ir humanitarinius prioritetus; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal savo įgaliojimus, kurie dar vieneriems metams buvo atnaujinti 2017 m. balandžio mėn., MONUSCO turėtų padėti nuo smurto eskalacijos apsaugoti civilius gyventojus ir turėtų padėti įgyvendinti 2016 m. gruodžio 31 d. politinį susitarimą; kadangi MONUSCO kontingentas taip pat turėtų būti dislokuotas tinkamai atsižvelgus į naujus saugumo ir humanitarinius prioritetus;

| H. | kadangi 2016 m. gruodžio 12 d. ES priėmė ribojamąsias priemones, nukreiptas prieš septynis asmenis, kurie trukdė rinkimų procesui ir įvykdė žmogaus teisių pažeidimų, o 2017 m. gegužės 29 d. prieš dar kitus devynis asmenis, kurie eina atsakingas pareigas valstybės tarnyboje ir Kongo Demokratinės Respublikos saugumo pajėgų vadovavimo grandinėje; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2016 m. gruodžio 12 d. ES priėmė ribojamąsias priemones, nukreiptas prieš septynis asmenis, kurie trukdė rinkimų procesui ir įvykdė žmogaus teisių pažeidimų, o 2017 m. gegužės 29 d. prieš dar kitus devynis asmenis, kurie eina atsakingas pareigas valstybės tarnyboje ir Kongo Demokratinės Respublikos saugumo pajėgų vadovavimo grandinėje;

| 1. | tebėra labai susirūpinęs dėl blogėjančios politinės, saugumo ir humanitarinės padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje; griežtai smerkia visus žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant visų asmenų įvykdytus smurto aktus, pagrobimus, nužudymus, kankinimus, seksualinį smurtą, savavališkus sulaikymus ir neteisėtą laisvės atėmimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina įsteigti nepriklausomą ir plačios apimties tyrimo komitetą, į kurį būtų įtraukti JT ekspertai, siekiant išaiškinti smurto atvejus Kasajaus regione ir užtikrinti, kad šių žudynių kaltininkai atsakytų už savo veiksmus; ragina valstybes nares politiškai ir finansiškai paremti tyrimo komitetą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad Kongo Demokratinės Respublikos vyriausybei tenka pagrindinė atsakomybė už tai, kad jos teritorijoje ir jos jurisdikcijoje būtų apsaugoti civiliai gyventojai, be kita ko, nuo nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | labai apgailestauja dėl to, kad vilkinamas būsimų prezidento ir parlamento rinkimų organizavimas Kongo Demokratinėje Respublikoje, nes tai yra Kongo Konstitucijos pažeidimas; taip pat apgailestauja dėl nepakankamos pažangos įgyvendinant 2016 m. gruodžio 31 d. politinį susitarimą dėl pereinamojo laikotarpio priemonių; primena, kad Kongo Demokratinės Respublikos vyriausybė įsipareigojo iki 2017 m. pabaigos patikimai surengti skaidrius, laisvus ir sąžiningus rinkimus, užtikrinant, kad būtų apsaugotos politinės teisės ir laisvės, ir laikantis politinio susitarimo, po kurių būtų taikiai perduota valdžia; pakartoja, kad svarbu paskelbti išsamų rinkimų kalendorių ir palankiai vertina rinkimų registracijos procesą; ragina greitai įgyvendinti susitarime nustatytus įsipareigojimus, ypač ragina Kongo parlamentą prieš pasibaigiant Parlamento sesijai iš dalies pakeisti ir priimti reikiamus teisės aktus; ragina iš dalies pakeisti rinkimų įstatymą, siekiant tinkamomis priemonėmis užtikrinti moterų atstovavimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad, įgyvendinant patikimą ir demokratišką rinkimų procesą, Nepriklausoma nacionalinė rinkimų komisija privalo būti nešališka ir įtrauki institucija; ragina nedelsiant sukurti nacionalinę tarybą, kuri stebėtų susitarimo vykdymo ir rinkimų procesą laikantis 2016 m. politinio susitarimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad vyriausybė privalo paisyti pagrindinių laisvių, kurios yra demokratijos pagrindas, ir jas saugoti bei skatinti; primygtinai ragina Kongo valdžios institucijas atkurti laisvam ir taikiam naudojimuisi saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisve ir spaudos laisve palankią aplinką; ragina nedelsiant paleisti visus neteisėtai sulaikytus asmenis, įskaitant žurnalistus, opozicijos narius ir pilietinės visuomenės atstovus; ragina visus politinius suinteresuotuosius subjektus toliau tęsti politinį dialogą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smerkia visus nacionalinių valdžios institucijų ir saugumo tarnybų padarytus tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus; ir toliau yra susirūpinęs dėl pranešimų apie vietos karinių grupuočių įvykdytus rimtus žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant vaikų karių verbavimą ir naudojimąsi jais, o tai pagal tarptautinę teisę gali būti laikoma karo nusikaltimu; mano, kad vaikų karių reiškinio panaikinimas turi būti valdžios institucijų ir tarptautinės bendruomenės prioritetas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl nerimą keliančios humanitarinės padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje, susijusios su perkeltais asmenimis, aprūpinimo maistu problemomis, epidemijomis ir gaivalinėmis nelaimėmis; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares padidinti finansinę ir humanitarinę pagalbą, teikiamą per patikimas organizacijas, kad būtų patenkinti neatidėliotini gyventojų poreikiai, visų pirma Kasajaus provincijoje; griežtai smerkia visus išpuolius prieš humanitarinės pagalbos personalą ir patalpas ir primygtinai ragina Kongo valdžios institucijas užtikrinti, kad humanitarinės organizacijos galėtų sklandžiai ir laiku teiktų pagalbą gyventojams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad atnaujinti MONUSCO įgaliojimai, taip pat ir JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo atstovo Kongo Demokratinėje Respublikoje pastangas siekiant apsaugoti civilius gyventojus ir užtikrinti, kad vykstant rinkimams būtų paisoma žmogaus teisių; pabrėžia, kad pirminiai ir dabartiniai įgaliojimai, suteikti visoms JT pajėgoms šioje šalyje, yra „neutralizuoti ginkluotas grupuotes“; ragina visas MONUSCO pajėgos visapusiškai įsikišti ir apsaugoti gyventojus nuo ginkluotų grupuočių, apsaugoti moteris nuo prievartavimų ir kitokio seksualinio smurto, ir neleisti taikyti jokių apribojimų, paremtų nacionalinėmis struktūromis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į regiono destabilizavimo pavojų; pakartoja, kad remia Jungtinių Tautų, Tarptautinės Frankofonijos organizacijos ir Afrikos Sąjungos veiksmus, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos politiniam dialogui; ragina imtis intensyvesnių veiksmų Didžiųjų ežerų regione, siekiant užkirsti kelią tolesnei destabilizacijai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad svarbu patraukti asmenis atsakomybėn už žmogaus teisių pažeidimus ir kitus veiksmus, kuriais trukdoma rasti bendru sutarimu grindžiamą ir taikų sprendimą Kongo Demokratinėje Respublikoje; pritaria tikslinėms sankcijoms, kurias ES taiko asmenims, padariusiems rimtus žmogaus teisių pažeidimus; ragina toliau vykdyti tyrimus dėl aukščiausio vyriausybinio lygmens asmenų (ir jiems taip pat taikyti sankcijas), kurie atsakingi už Kongo Demokratinėje Respublikoje vykdytą smurtą ir nusikaltimus, taip pat už jos gamtos išteklių grobstymą, remiantis tyrimais, kuriuos atliko JT ekspertų grupė; pabrėžia, kad sankcijos turi apimti turto įšaldymą ir draudimą atvykti į ES; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, AKR ir ES ministrų tarybai ir jungtinei parlamentinei asamblėjai, JT Generaliniam Sekretoriui ir Kongo Demokratinės Respublikos prezidentui, ministrui pirmininkui ir parlamentui. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0290.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0479.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0017.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/100

---

P8_TA(2017)0265

Tvarumo susitarimo įgyvendinimo padėtis Bangladeše

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bangladešo tvarumo susitarimo įgyvendinimo dabartinės padėties (2017/2636(RSP))

(2018/C 331/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl žodžio laisvės Bangladeše (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl žodžio laisvės Bangladeše (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl pastato „Rana Plaza“ griūties antrųjų metinių ir pažangos įgyvendinant Bangladešo tvarumo susitarimą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl pastato „Rana Plaza“ griūties antrųjų metinių ir pažangos įgyvendinant Bangladešo tvarumo susitarimą (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų Bangladeše (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų Bangladeše (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl ES pavyzdinės iniciatyvos drabužių sektoriuje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl ES pavyzdinės iniciatyvos drabužių sektoriuje (4),

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Bangladešo, visų pirma 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją (5), 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją (6) ir 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Bangladešo, visų pirma 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją (5), 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją (6) ir 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijas dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (8) ir dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijas dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (8) ir dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliucijas „Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas“ (10) ir „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliucijas „Įmonių socialinė atsakomybė. Atskaitingas, skaidrus ir atsakingas įmonių elgesys ir tvarus augimas“ (10) ir „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ (11),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 24 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Tvarios vertės grandinės drabužių sektoriuje pasitelkiant ES vystymosi veiksmus“ (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 24 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Tvarios vertės grandinės drabužių sektoriuje pasitelkiant ES vystymosi veiksmus“ (SWD(2017)0147),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681) ir į viešų konsultacijų dėl Komisijos darbo, susijusio su jos įmonių socialinės atsakomybės politikos po 2014 m. kryptimi, rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681) ir į viešų konsultacijų dėl Komisijos darbo, susijusio su jos įmonių socialinės atsakomybės politikos po 2014 m. kryptimi, rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (12),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo susitarimą dėl partnerystės ir vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo susitarimą dėl partnerystės ir vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į tvarumo susitarimą dėl nuolatinio darbo teisių ir gamyklų saugos gerinimo Bangladešo gatavų drabužių ir trikotažo gaminių pramonėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tvarumo susitarimą dėl nuolatinio darbo teisių ir gamyklų saugos gerinimo Bangladešo gatavų drabužių ir trikotažo gaminių pramonėje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. ir 2015 m. balandžio 24 d. Europos Komisijos ataskaitas dėl Bangladešo tvarumo susitarimo techninės būklės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. ir 2015 m. balandžio 24 d. Europos Komisijos ataskaitas dėl Bangladešo tvarumo susitarimo techninės būklės,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 23 d. Tarptautinės prekybos komiteto komandiruotės ataskaitą po 2016 m. lapkričio 15–17 d. vykusios ad hoc delegacijos vizito į Bangladešą (Daką), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 23 d. Tarptautinės prekybos komiteto komandiruotės ataskaitą po 2016 m. lapkričio 15–17 d. vykusios ad hoc delegacijos vizito į Bangladešą (Daką),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) inicijuotą geresnio darbo Bangladeše programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) inicijuotą geresnio darbo Bangladeše programą,

| — | atsižvelgdamas į specialią 2016 m. TDO aukšto lygio trišalės misijos ataskaitą ir 2017 m. TDO ekspertų komiteto pastabas dėl konvencijų ir rekomendacijų, susijusių su konvencijomis Nr. 87 ir Nr. 98, taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialią 2016 m. TDO aukšto lygio trišalės misijos ataskaitą ir 2017 m. TDO ekspertų komiteto pastabas dėl konvencijų ir rekomendacijų, susijusių su konvencijomis Nr. 87 ir Nr. 98, taikymo,

| — | atsižvelgdamas į specialią dalį 2016 m. vykusios TDO konferencijos TDO standartų taikymo komiteto dokumente; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialią dalį 2016 m. vykusios TDO konferencijos TDO standartų taikymo komiteto dokumente;

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. TDO asociacijų laisvės komitetui pateiktą skundą dėl vyriausybės represinių veiksmų prieš drabužių sektoriaus darbuotojus Ašulijoje 2016 m. gruodžio mėn. ir pagal Jungtinių Tautų specialiąsias procedūras paskirtiems asmenims pateiktą skundą dėl represinių veiksmų Ašulijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. TDO asociacijų laisvės komitetui pateiktą skundą dėl vyriausybės represinių veiksmų prieš drabužių sektoriaus darbuotojus Ašulijoje 2016 m. gruodžio mėn. ir pagal Jungtinių Tautų specialiąsias procedūras paskirtiems asmenims pateiktą skundą dėl represinių veiksmų Ašulijoje,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Johanesburgo deklaraciją dėl tausaus vartojimo ir gamybos siekiant skatinti socialinį ir ekonominį vystymąsi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Johanesburgo deklaraciją dėl tausaus vartojimo ir gamybos siekiant skatinti socialinį ir ekonominį vystymąsi,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų prekybos ir vystymosi konferencijos (UNCTAD) investicijų siekiant darnaus vystymosi politikos principus (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų prekybos ir vystymosi konferencijos (UNCTAD) investicijų siekiant darnaus vystymosi politikos principus (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus, kurie sudaro viešojo sektoriaus institucijoms ir įmonėms skirtą žmogaus teisių apsaugos ir jų užtikrinimo sistemą, kurią 2011 m. birželio mėn. patvirtino Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus, kurie sudaro viešojo sektoriaus institucijoms ir įmonėms skirtą žmogaus teisių apsaugos ir jų užtikrinimo sistemą, kurią 2011 m. birželio mėn. patvirtino Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryba,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą dėl žmogaus teisių, darbo, aplinkos ir kovos su korupcija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą dėl žmogaus teisių, darbo, aplinkos ir kovos su korupcija,

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijas daugiašalėms įmonėms,

| — | atsižvelgdamas į pagal susitarimą parengtą ketvirčio apibendrinamąją ataskaitą dėl taisomųjų priemonių pažangos gatavų drabužių sektoriaus gamyklose, kurioms taikomas 2016 m. spalio 31 d. susitarimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagal susitarimą parengtą ketvirčio apibendrinamąją ataskaitą dėl taisomųjų priemonių pažangos gatavų drabužių sektoriaus gamyklose, kurioms taikomas 2016 m. spalio 31 d. susitarimas,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Bangladešo tvarumo susitarimo įgyvendinimo dabartinės padėties (O-000037/2017 – B8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Bangladešo tvarumo susitarimo įgyvendinimo dabartinės padėties (O-000037/2017 – B8-0217/2017),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Bangladešas yra tapęs antra pagal dydį drabužių gamintoja pasaulyje, o jo tekstilės sektorius užtikrina beveik 81 proc. viso šalies eksporto; kadangi 60 proc. jame pagamintos aprangos skirta ES – didžiausiai Bangladešo eksporto rinkai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Bangladešas yra tapęs antra pagal dydį drabužių gamintoja pasaulyje, o jo tekstilės sektorius užtikrina beveik 81 proc. viso šalies eksporto; kadangi 60 proc. jame pagamintos aprangos skirta ES – didžiausiai Bangladešo eksporto rinkai;

| B. | kadangi Bangladešo gatavų drabužių sektoriuje maždaug 5 000 gamyklų šiuo metu dirba 4,2 mln. žmonių ir netiesiogiai nuo šio sektoriaus priklauso apie 40 mln. žmonių, t. y. ketvirtadalio Bangladešo gyventojų, pragyvenimo šaltinis; kadangi gatavų drabužių sektorius labai prisideda prie skurdo mažinimo ir moterų įgalėjimo; kadangi moterys, daugiausia iš kaimo vietovių, sudaro 80 proc. Bangladešo gatavų drabužių sektoriaus darbuotojų; kadangi vis dėlto 80 proc. darbuotojų vis dar dirba neformaliajame sektoriuje; kadangi dėl sudėtingo drabužių tiekimo grandinės pobūdžio ir mažo skaidrumo susidaro palankesnės žmogaus teisių pažeidimų ir didesnio išnaudojimo sąlygos; kadangi minimalus darbo užmokestis gatavų drabužių sektoriuje tebėra mažesnis už Pasaulio banko nustatytą skurdo ribą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Bangladešo gatavų drabužių sektoriuje maždaug 5 000 gamyklų šiuo metu dirba 4,2 mln. žmonių ir netiesiogiai nuo šio sektoriaus priklauso apie 40 mln. žmonių, t. y. ketvirtadalio Bangladešo gyventojų, pragyvenimo šaltinis; kadangi gatavų drabužių sektorius labai prisideda prie skurdo mažinimo ir moterų įgalėjimo; kadangi moterys, daugiausia iš kaimo vietovių, sudaro 80 proc. Bangladešo gatavų drabužių sektoriaus darbuotojų; kadangi vis dėlto 80 proc. darbuotojų vis dar dirba neformaliajame sektoriuje; kadangi dėl sudėtingo drabužių tiekimo grandinės pobūdžio ir mažo skaidrumo susidaro palankesnės žmogaus teisių pažeidimų ir didesnio išnaudojimo sąlygos; kadangi minimalus darbo užmokestis gatavų drabužių sektoriuje tebėra mažesnis už Pasaulio banko nustatytą skurdo ribą;

| C. | kadangi lyčių lygybė yra varomoji vystymosi jėga; kadangi žmogaus teisių sritis apima ir moterų teises; kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad „[v]isuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“, ir todėl ES yra įsipareigojusi įtraukti lyčių lygybės aspektą į visų sričių politiką, užtikrinti, kad vyrai ir moterys gautų vienodą naudą iš socialinių pokyčių, ekonomikos augimo ir deramo darbo vietų kūrimo, panaikinti diskriminaciją ir skatinti gerbti moterų teises pasaulyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi lyčių lygybė yra varomoji vystymosi jėga; kadangi žmogaus teisių sritis apima ir moterų teises; kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad „[v]isuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“, ir todėl ES yra įsipareigojusi įtraukti lyčių lygybės aspektą į visų sričių politiką, užtikrinti, kad vyrai ir moterys gautų vienodą naudą iš socialinių pokyčių, ekonomikos augimo ir deramo darbo vietų kūrimo, panaikinti diskriminaciją ir skatinti gerbti moterų teises pasaulyje;

| D. | kadangi maždaug 10 proc. gatavų drabužių sektoriaus darbuotojų dirba gamybos eksportui zonose; kadangi gamybos eksportui zonose pagal Darbo įstatymą nepakankamai, palyginti su kitomis Bangladešo vietovėmis, užtikrinamos pagrindinės darbuotojų teisės; kadangi planuojama labai didelė gamybos eksportui zonų plėtra; |
| --- | --- |

D.

kadangi maždaug 10 proc. gatavų drabužių sektoriaus darbuotojų dirba gamybos eksportui zonose; kadangi gamybos eksportui zonose pagal Darbo įstatymą nepakankamai, palyginti su kitomis Bangladešo vietovėmis, užtikrinamos pagrindinės darbuotojų teisės; kadangi planuojama labai didelė gamybos eksportui zonų plėtra;

| E. | kadangi prie šios sėkmės istorijos – didžiulio Bangladešo eksporto ir užimtumo augimo labai prisidėjo ES dosnios vienašalės prekybos lengvatos, taikomos pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ mažiausiai išsivysčiusioms šalims, įtvirtintos Europos Sąjungos BLS reglamente, pagal kurį Bangladešo tekstilės gaminiams suteikiama tarifų nevaržoma prieiga prie ES rinkos pagal lanksčias gaminių kilmės taisykles; |
| --- | --- |

E.

kadangi prie šios sėkmės istorijos – didžiulio Bangladešo eksporto ir užimtumo augimo labai prisidėjo ES dosnios vienašalės prekybos lengvatos, taikomos pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ mažiausiai išsivysčiusioms šalims, įtvirtintos Europos Sąjungos BLS reglamente, pagal kurį Bangladešo tekstilės gaminiams suteikiama tarifų nevaržoma prieiga prie ES rinkos pagal lanksčias gaminių kilmės taisykles;

| F. | kadangi šios prekybos lengvatos įtvirtintos pagal ES principą skatinti laisvą ir sąžiningą prekybą, taigi, ES taip pat turi galimybę tais atvejais, kai itin sunkiai pažeidžiamos žmogaus teisės, sustabdyti BLS lengvatų taikymą pagal BLS reglamento V skyriaus 19 straipsnio 1 dalies a papunktį, kuriame nustatyta, kad lengvatų taikymas gali būti laikinai sustabdytas dėl įvairių priežasčių, kai, be kita ko, sunkiai ir sistemingai pažeidžiami VIII priedo A dalyje išvardytose konvencijose (įtrauktos ir pagrindinės aštuonios TDO konvencijos) nustatyti principai; w |
| --- | --- |

F.

kadangi šios prekybos lengvatos įtvirtintos pagal ES principą skatinti laisvą ir sąžiningą prekybą, taigi, ES taip pat turi galimybę tais atvejais, kai itin sunkiai pažeidžiamos žmogaus teisės, sustabdyti BLS lengvatų taikymą pagal BLS reglamento V skyriaus 19 straipsnio 1 dalies a papunktį, kuriame nustatyta, kad lengvatų taikymas gali būti laikinai sustabdytas dėl įvairių priežasčių, kai, be kita ko, sunkiai ir sistemingai pažeidžiami VIII priedo A dalyje išvardytose konvencijose (įtrauktos ir pagrindinės aštuonios TDO konvencijos) nustatyti principai; w

| G. | kadangi, remdamosi šiomis nuostatomis, 2017 m. pradžioje Komisija ir EIVT pradėjo glaudesnį dialogą su Bangladešu darbo ir žmogaus teisių klausimais, siekdamos užtikrinti geresnę atitiktį tų konvencijų principams; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remdamosi šiomis nuostatomis, 2017 m. pradžioje Komisija ir EIVT pradėjo glaudesnį dialogą su Bangladešu darbo ir žmogaus teisių klausimais, siekdamos užtikrinti geresnę atitiktį tų konvencijų principams;

| H. | kadangi Tarptautinė darbo organizacija Bangladešui paskyrė specialią 2016 m. TDO konferencijos TDO standartų taikymo komiteto dokumento dalį, kurioje nurodoma, kad šalis šiurkščiai pažeidžia savo įsipareigojimus pagal konvenciją Nr. 87 (asociacijų laisvė); kadangi 2015 m. TDO pranešė, kad 78 proc. profesinių sąjungų įregistravimo prašymų buvo atmesti dėl įvairių priežasčių: gamyklos vadovų ir tam tikrų politikų priešiškumo profesinėms sąjungoms ir nepakankamų administracinių pajėgumų, galinčių jas įregistruoti; |
| --- | --- |

H.

kadangi Tarptautinė darbo organizacija Bangladešui paskyrė specialią 2016 m. TDO konferencijos TDO standartų taikymo komiteto dokumento dalį, kurioje nurodoma, kad šalis šiurkščiai pažeidžia savo įsipareigojimus pagal konvenciją Nr. 87 (asociacijų laisvė); kadangi 2015 m. TDO pranešė, kad 78 proc. profesinių sąjungų įregistravimo prašymų buvo atmesti dėl įvairių priežasčių: gamyklos vadovų ir tam tikrų politikų priešiškumo profesinėms sąjungoms ir nepakankamų administracinių pajėgumų, galinčių jas įregistruoti;

| I. | kadangi, remiantis įvairiais pranešimais, nuo 2006 m. įvairių Bangladešo gamyklų gaisruose žuvo šimtai drabužių sektoriaus darbininkų, ir už tai atsakingi gamyklų vadovai ir valdytojai, deja, niekada nebuvo patraukti atsakomybėn; kadangi apskaičiuota, kad kasmet visuose sektoriuose dėl mirtinų nelaimingų atsitikimų žūva 11 700 darbininkų, o 24 500 miršta dėl su darbu susijusių ligų; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis įvairiais pranešimais, nuo 2006 m. įvairių Bangladešo gamyklų gaisruose žuvo šimtai drabužių sektoriaus darbininkų, ir už tai atsakingi gamyklų vadovai ir valdytojai, deja, niekada nebuvo patraukti atsakomybėn; kadangi apskaičiuota, kad kasmet visuose sektoriuose dėl mirtinų nelaimingų atsitikimų žūva 11 700 darbininkų, o 24 500 miršta dėl su darbu susijusių ligų;

| J. | kadangi dabartinis mėnesinis 5 300 takų (BDT) ar 67 JAV dolerių darbo užmokestis nebuvo didinamas nuo 2013 m. ir nebuvo sušaukta Minimalaus darbo užmokesčio valdyba; |
| --- | --- |

J.

kadangi dabartinis mėnesinis 5 300 takų (BDT) ar 67 JAV dolerių darbo užmokestis nebuvo didinamas nuo 2013 m. ir nebuvo sušaukta Minimalaus darbo užmokesčio valdyba;

| K. | kadangi nuo 2016 m. gruodžio 21 d., po Bangladešo drabužių sektoriaus darbuotojų, norinčių gauti didesnį darbo užmokestį, streikų ir demonstracijų, valdžios institucijos nepagrįstai suėmė ir sulaikė mažiausiai 35 sąjungų vadovus ir gynėjus, uždarė sąjungų ir NVO biurus arba paskyrė jiems policijos priežiūrą ir suspendavo arba atleido iš darbo 1 600 darbininkų, protestavusių dėl mažų darbo užmokesčių drabužių pramonės sektoriuje; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuo 2016 m. gruodžio 21 d., po Bangladešo drabužių sektoriaus darbuotojų, norinčių gauti didesnį darbo užmokestį, streikų ir demonstracijų, valdžios institucijos nepagrįstai suėmė ir sulaikė mažiausiai 35 sąjungų vadovus ir gynėjus, uždarė sąjungų ir NVO biurus arba paskyrė jiems policijos priežiūrą ir suspendavo arba atleido iš darbo 1 600 darbininkų, protestavusių dėl mažų darbo užmokesčių drabužių pramonės sektoriuje;

| L. | kadangi pagal skaidrumo indeksą iš 177 vertintų šalių Bangladešas yra 145-oje vietoje; kadangi pasaulinėje drabužių tiekimo grandinėje įsigalėjusi korupcija apima politines klases, taip pat vietos administraciją; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal skaidrumo indeksą iš 177 vertintų šalių Bangladešas yra 145-oje vietoje; kadangi pasaulinėje drabužių tiekimo grandinėje įsigalėjusi korupcija apima politines klases, taip pat vietos administraciją;

| M. | kadangi per pastaruosius 20 metų kelios perspektyvios iniciatyvos, kurias vykdo privatusis sektorius, kaip antai Bangladešo susitarimas dėl priešgaisrinės ir pastatų saugos (toliau –susitarimas), padėjo pagerinti tiekimo grandinės standartus ir darbo jėgos saugą – darbuotojų teisės drabužių tiekimo grandinėje padidėjo; |
| --- | --- |

M.

kadangi per pastaruosius 20 metų kelios perspektyvios iniciatyvos, kurias vykdo privatusis sektorius, kaip antai Bangladešo susitarimas dėl priešgaisrinės ir pastatų saugos (toliau –susitarimas), padėjo pagerinti tiekimo grandinės standartus ir darbo jėgos saugą – darbuotojų teisės drabužių tiekimo grandinėje padidėjo;

| N. | kadangi 2014 m., 2015 m. ir 2016 m. atliktų kelių Bangladešo tvarumo susitarimo išvadose pažymima, kad Bangladešo valdžios institucijos kai kuriose srityse padarė apčiuopiamą pažangą, ir pripažįstama, kad šis susitarimas padeda po truputį gerinti sveikatos ir saugos standartus gamyklose ir darbo sąlygas gatavų drabužių sektoriuje; kadangi siekiant pažangos, susijusios su darbuotojų teisėmis, patirta daug problemų ir šioje srityje per pastaruosius keletą metų nepasiekta jokių esminių pokyčių; kadangi, pasak TDO, dėl 2013 m. Bangladešo darbo įstatymo pakeitimų ir įgyvendinimo trūkumų atsiranda didelių kliūčių naudotis teise burtis į asociacijas ir registruoti profesines sąjungas, visų pirma gamybos eksportui zonų gatavų drabužių sektoriuje; kadangi darbuotojams, dirbantiems eksporto gamybai zonose, neleidžiama naudotis teise stoti į profesinę sąjungą; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2014 m., 2015 m. ir 2016 m. atliktų kelių Bangladešo tvarumo susitarimo išvadose pažymima, kad Bangladešo valdžios institucijos kai kuriose srityse padarė apčiuopiamą pažangą, ir pripažįstama, kad šis susitarimas padeda po truputį gerinti sveikatos ir saugos standartus gamyklose ir darbo sąlygas gatavų drabužių sektoriuje; kadangi siekiant pažangos, susijusios su darbuotojų teisėmis, patirta daug problemų ir šioje srityje per pastaruosius keletą metų nepasiekta jokių esminių pokyčių; kadangi, pasak TDO, dėl 2013 m. Bangladešo darbo įstatymo pakeitimų ir įgyvendinimo trūkumų atsiranda didelių kliūčių naudotis teise burtis į asociacijas ir registruoti profesines sąjungas, visų pirma gamybos eksportui zonų gatavų drabužių sektoriuje; kadangi darbuotojams, dirbantiems eksporto gamybai zonose, neleidžiama naudotis teise stoti į profesinę sąjungą;

| O. | kadangi įvykus nelaimei Europos vartotojai kaip niekad reikalavo išsamiau informuoti apie gaminių kilmę ir jų pagaminimo sąlygas; kadangi ES piliečiai yra pateikę nesuskaičiuojamą daugybę peticijų ir surengę kampanijų, reikalaudami didesnės aprangos prekių ženklų savininkų atskaitomybės užtikrinant, kad jų produkcija būtų gaminama laikantis etikos principų; |
| --- | --- |

O.

kadangi įvykus nelaimei Europos vartotojai kaip niekad reikalavo išsamiau informuoti apie gaminių kilmę ir jų pagaminimo sąlygas; kadangi ES piliečiai yra pateikę nesuskaičiuojamą daugybę peticijų ir surengę kampanijų, reikalaudami didesnės aprangos prekių ženklų savininkų atskaitomybės užtikrinant, kad jų produkcija būtų gaminama laikantis etikos principų;

Atsakingas verslas Bangladeše – pirmiausia šalies vidaus uždavinys

| 1. | pabrėžia, kad nepaisant įspūdingų pastarųjų metų augimo ir vystymosi rezultatų, Bangladešui reikia dėti dideles pastangas ilguoju laikotarpiu, siekiant užtikrinti tvarų ir įtraukesnį ekonomikos augimą; pabrėžia, kad šiuo požiūriu būtinos struktūrinės reformos, kurios lemtų didesnį našumą, tolesnį eksporto įvairinimą, socialinį teisingumą, darbuotojų teisių užtikrinimą, aplinkos apsaugą ir padėtų kovoti su korupcija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Bangladešo vyriausybę kaip skubiausią prioritetą padidinti savo pastangas gerinti saugą, darbo sąlygas ir darbuotojų teises drabužių gamybos sektoriuje, užtikrinti geresnį teisės aktų dėl pastatų ir gamyklų saugos įgyvendinimą, toliau didinti vyriausybės skiriamą finansavimą darbo inspekcijoms, toliau samdyti ir apmokyti daugiau gamyklų inspektorių, užtikrinti sąlygas, kad būtų sumažinta darbo inspektorių kaita, parengti metinį darbo planą dėl tolesnių patikrinimų gamyklose, kurioms reikalinga modernizacija, taip pat pradėti vykdyti pastatų ir gamyklų patikrinimus ir kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Bangladešo vyriausybę iš dalies pakeisti 2013 m. Darbo įstatymą, siekiant veiksmingai spręsti problemas, susijusias su asociacijų laisve ir kolektyvinėmis derybomis, skatinti socialinį dialogą, užtikrinti spartų ir teisiškai patikimą profesinių sąjungų registravimą, užtikrinti veiksmingus įtariamų diskriminacijos dėl priešiškumo sąjungoms ir nesąžiningos darbo praktikos atvejų tyrimus ir persekiojimą už tokius veiksmus, užtikrinti teisinę darbo sistemą, kuri visapusiškai atitiktų tarptautinius standartus, visų pirma visiškai atitiktų TDO konvencijas Nr. 87 ir 98 dėl asociacijų laisvės ir kolektyvinių derybų, ir užtikrinti, kad tokia sistema būtų veiksmingai įgyvendinama; taip pat ragina vyriausybę užtikrinti, kad pagal gamybos eksportui zonoms taikomus įstatymus būtų leidžiama visiškai laisvai jungtis į asociacijas vadovaujantis tais pačiais tarptautiniais standartais, ir nedelsiant aktyviai tirti visus diskriminavimo dėl priešiškumo sąjungoms atvejus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę, pramonės asociacijas ir gamyklų savininkus vykdyti visų į eksportą orientuotų gatavų drabužių gamyklų modernizaciją ir užtikrinti, kad būtų atliekami remontai ir kiti tolesni patikrinimai, kuriuos skaidriai stebėtų atitinkamos valdžios institucijos, ir pripažįsta pagalbos teikėjų sutelktų lėšų naudą ir veiksmingos finansinės paramos svarbą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę nedelsiant sušaukti Minimalaus darbo užmokesčio valdybą ir nustatyti didesnį užmokesčio peržiūros dažnumą; |
| --- | --- |

5.

Privačiojo sektoriaus iniciatyvos – veiksmingas ir vertingas įnašas

| 6. | ragina tarptautinių prekių ženklų savininkus ir mažmenininkus, taip pat Bangladešo privatųjį sektorių toliau dėti pastangas laikytis darbo įstatymų ir įgyvendinti įmonių socialinės atsakomybės priemones, gerinti savo rezultatus, susijusius su atsakingo verslo praktika, įskaitant deramas Bangladešo drabužių sektoriaus darbuotojų darbo sąlygas, taip pat padėti teikti skaidrią informaciją apie tai, kurios gamyklos gamina gaminius, ir taikyti atitinkamų iniciatyvų koordinavimo mechanizmus; ragina toliau tęsti pasaulio mažmenininkų ir prekių ženklų savininkų veiklą, susijusią su suderinto elgesio kodekso, skirto gamyklų auditui Bangladeše, priėmimu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia laimėjimus, pasiektus dėl privačiojo sektoriaus pastangų bendradarbiauti su Bangladešo vyriausybe ir tarptautinėmis organizacijomis Bangladeše, taikant susitarimą dėl priešgaisrinės ir pastatų saugos; vis dėlto pažymi, kad nepaisant pastebimos pažangos priešgaisrinės ir pastatų saugos klausimais, susitarimo partneriai tebėra susirūpinę dėl lėto taisomųjų veiksmų, susijusių su pagrindiniais saugos klausimais, įgyvendinimo; ragina susitarimo šalis pratęsti savo pastangas ir iki dabartinio susitarimo galiojimo pabaigos 2018 m. gegužės 12 d. nuspręsti taikyti susitarimą dar vienam penkerių metų laikotarpiui; ragina Bangladešo vyriausybę ir verslo sektorių pripažinti, koks naudingas Bangladešo mažmenininkų įsipareigojimas pagal susitarimą, ir pritarti susitarimo partneriams Bangladeše suteiktų įgaliojimų pratęsimui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Bangladešo vyriausybę ir privatųjį sektorių tęsti iniciatyvas, kuriomis siekiama teikti finansines kompensacijas ir reabilitaciją nukentėjusiems, parengti veiksmingą pakartotinio įdarbinimo strategiją ir remti verslumo įgūdžių ir įgūdžių, reikalingų pragyvenimo šaltiniui užsitikrinti, įgijimą; |
| --- | --- |

8.

Bendra ES ir tarptautinės bendruomenės atsakomybė

| 9. | pritaria tolesniems veiksmams, susijusiems su Bangladešo tvarumo susitarimu, taip pat Komisijos ir EIVT glaudesniam dialogui su Bangladešu darbo ir žmogaus teisių klausimais siekiant užtikrinti geresnę atitiktį BLS reglamente išvardytų konvencijų principams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | remia tai, kad Komisija svarsto galimybę parengti ES masto iniciatyvą dėl drabužių sektoriaus ir į jos pagrindinius principus įtraukti savanoriškas iniciatyvas ir griežtus elgesio kodeksus; atkreipia dėmesį į 2017 m. balandžio 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Tvarios vertės grandinės drabužių sektoriuje pasitelkiant ES vystymosi veiksmus“ ir pakartoja savo raginimą neapsiriboti tik šiuo darbiniu dokumentu, bet ir svarstyti galimybę priimti privalomus teisės aktus dėl tinkamo patikrinimo pareigos; be to, pabrėžia, kad koordinavimas, keitimasis informacija ir gerąja patirtimi ir vyriausybių įsipareigojimas nustatyti tinkamas pagrindines sąlygas gali padėti padidinti privačiųjų ir viešųjų vertės grandinės iniciatyvų veiksmingumą ir pasiekti teigiamų darnaus vystymosi rezultatų; pabrėžia, kad svarbu didinti vartotojų informuotumą, siekiant padidinti skaidrumą ir remti pastangas diegti geresnius darbo ir aplinkos standartus, užtikrinti gaminių saugą ir tvarų vartojimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad Bangladešo tvarumo susitarimas, ES atliekant pagrindinį vaidmenį, galėtų būti pavyzdys, kaip kurti kitus panašius partnerystės su trečiosiomis šalimis susitarimus; ragina ES tęsti ir intensyvinti tarptautinio masto bendradarbiavimą su tokiomis organizacijomis, kaip TDO, EBPO ir Jungtinės Tautos, darnaus vystymosi ir įmonių socialinės atsakomybės srityse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remia Jungtinių Tautų neribotos sudėties darbo grupės pastangas parengti privalomą Jungtinių Tautų susitarimą dėl verslo ir žmogaus teisių; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai dalyvauti derybose dėl tokio susitarimo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad, nepagerinus saugumo padėties ir nuolat susiduriant su ekstremistų Bangladeše keliama grėsme, bus juntamas tiesioginis poveikis investicijoms šalyje ir tai galiausiai stabdys ilgalaikį vystymąsi ir trukdys gerinti paprastų žmonių gyvenimą; |
| --- | --- |

13.

Išvados

| 14. | pabrėžia, kad kokybiškų drabužių sektorius yra itin svarbus Bangladešo ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, kad jo plėtra sudarė sąlygas daugeliui darbuotojų, ypač moterų, pereiti iš neformaliosios į formaliosios ekonomikos sektorių; perspėja dėl iniciatyvų, kurios gali lemti ES ir kitų įmonių pasitraukimą iš Bangladešo, o tai pakenktų ne tik šalies reputacijai, bet ir, visų pirma, šalies vystymosi ateityje perspektyvoms; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad už atsakingą įmonių elgesį bendrai atsakingi Bangladešo vyriausybė, vietos privatusis sektorius, tarptautinė bendruomenė ir verslo partneriai, kurie visi turėtų padėti siekti šio pagrindinio tikslo; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai, Bangladešo vyriausybei ir parlamentui ir Tarptautinės darbo organizacijos generaliniams direktoriui. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0414.

(2)  OL C 346, 2016 9 21, p. 39.

(3)  OL C 234, 2016 6 28, p. 10.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0196.

(5)  OL C 482, 2016 12 23, p. 149.

(6)  OL C 436, 2016 11 24, p. 39.

(7)  OL C 36, 2016 1 29, p. 145.

(8)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.

(9)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 101.

(10)  OL C 24, 2016 1 22, p. 28.

(11)  OL C 24, 2016 1 22, p. 33.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0299.

---

2017 m. birželio 15 d., ketvirtadienis

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/105

---

P8_TA(2017)0267

Afgano Mukhtarlio atvejis ir žiniasklaidos padėtis Azerbaidžane

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano žurnalisto Afgano Mukhtarlio atvejo (2017/2722(RSP))

(2018/C 331/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Azerbaidžano, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių padėties ir teisinės valstybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Azerbaidžano, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių padėties ir teisinės valstybės,

| — | atsižvelgdamas į užmegztus ES ir Azerbaidžano santykius – 1999 m. sudarytas partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, sukurta Rytų partnerystė ir užtikrintas Azerbaidžano dalyvavimas EURONEST parlamentinėje asamblėjoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į užmegztus ES ir Azerbaidžano santykius – 1999 m. sudarytas partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, sukurta Rytų partnerystė ir užtikrintas Azerbaidžano dalyvavimas EURONEST parlamentinėje asamblėjoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 30 d. Azerbaidžano Respublikos Mili Medžliso priimtą sprendimą, kuriuo panaikintas ankstesnis 2015 m. rugsėjo 14 d. sprendimas nutraukti narystę ir dalyvavimą EURONEST parlamentinėje asamblėjoje ir atitinkamai nusprendžiama likti joje ir dalyvauti jos veikloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 30 d. Azerbaidžano Respublikos Mili Medžliso priimtą sprendimą, kuriuo panaikintas ankstesnis 2015 m. rugsėjo 14 d. sprendimas nutraukti narystę ir dalyvavimą EURONEST parlamentinėje asamblėjoje ir atitinkamai nusprendžiama likti joje ir dalyvauti jos veikloje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 14 d. Europos Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai suteiktus įgaliojimus vesti derybas ES ir jos valstybių narių vardu dėl išsamaus susitarimo su Azerbaidžano Respublika ir 2017 m. vasario 7 d. pradėti derybas dėl tokio susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 14 d. Europos Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai suteiktus įgaliojimus vesti derybas ES ir jos valstybių narių vardu dėl išsamaus susitarimo su Azerbaidžano Respublika ir 2017 m. vasario 7 d. pradėti derybas dėl tokio susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 6 d. Azerbaidžano prezidento Ilchamo Alijevo vizitą į Briuselį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 6 d. Azerbaidžano prezidento Ilchamo Alijevo vizitą į Briuselį,

| — | atsižvelgdamas į neseniai, 2017 m. gegužės 22 d., įvykusį Užsienio reikalų komiteto delegacijos vizitą Azerbaidžane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai, 2017 m. gegužės 22 d., įvykusį Užsienio reikalų komiteto delegacijos vizitą Azerbaidžane,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Freedom House“ ataskaitą „Laisvė pasaulyje 2017 m.“, kurioje nurodoma, kad spauda Azerbaidžane nėra laisva, o internetas laisvas tik iš dalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Freedom House“ ataskaitą „Laisvė pasaulyje 2017 m.“, kurioje nurodoma, kad spauda Azerbaidžane nėra laisva, o internetas laisvas tik iš dalies,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 7 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės pareiškimą dėl Azerbaidžane priimto nuosprendžio Mechmanui Huseinovui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 7 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės pareiškimą dėl Azerbaidžane priimto nuosprendžio Mechmanui Huseinovui,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 1 d. įsigaliojusį ES ir Gruzijos asociacijos susitarimą ir išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės nuostatas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 1 d. įsigaliojusį ES ir Gruzijos asociacijos susitarimą ir išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės nuostatas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnius Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro Nilso Muižnieko pareiškimus dėl žurnalistų, pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių aktyvistų ir opozicijos narių persekiojimo Azerbaidžane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnius Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro Nilso Muižnieko pareiškimus dėl žurnalistų, pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių aktyvistų ir opozicijos narių persekiojimo Azerbaidžane,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro direktoriaus Michaelo Georgo Linko pareiškimą dėl įtariamo Azerbaidžano žurnalisto ir žmogaus teisių gynėjo Afgano Mukhtarlio pagrobimo ir netinkamo elgesio su juo kardomojo kalinimo įstaigoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro direktoriaus Michaelo Georgo Linko pareiškimą dėl įtariamo Azerbaidžano žurnalisto ir žmogaus teisių gynėjo Afgano Mukhtarlio pagrobimo ir netinkamo elgesio su juo kardomojo kalinimo įstaigoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai pareiškimą dėl neteisėto Gruzijoje gyvenančių Azerbaidžano piliečių sulaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai pareiškimą dėl neteisėto Gruzijoje gyvenančių Azerbaidžano piliečių sulaikymo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2017 m. gegužės 29 d. Tbilisyje dingo ir po kelių valandų Baku atsirado Azerbaidžano tiriamosios žurnalistikos žurnalistas Afganas Mukhtarli, 2015 m. persikėlęs gyventi į Tbilisį; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. gegužės 29 d. Tbilisyje dingo ir po kelių valandų Baku atsirado Azerbaidžano tiriamosios žurnalistikos žurnalistas Afganas Mukhtarli, 2015 m. persikėlęs gyventi į Tbilisį;

| B. | kadangi, pasak jo advokato, Afganą Mukhtarli sulaikė nenustatyti asmenys, kurie, kaip pranešama, vilkėjo Gruzijos kriminalinės policijos uniformomis, įstūmė jį į automobilį, sumušė ir nuvežė prie Azerbaidžano sienos, kur, kaip įtariama, jam į kišenę įdėjo 10 000 eurų; |
| --- | --- |

B.

kadangi, pasak jo advokato, Afganą Mukhtarli sulaikė nenustatyti asmenys, kurie, kaip pranešama, vilkėjo Gruzijos kriminalinės policijos uniformomis, įstūmė jį į automobilį, sumušė ir nuvežė prie Azerbaidžano sienos, kur, kaip įtariama, jam į kišenę įdėjo 10 000 eurų;

| C. | kadangi dabar Afganui Mukhtarli gresia baudžiamoji atsakomybė už neteisėtą sienos kirtimą, kontrabandą ir smurtą prieš policijos pareigūnus; kadangi už tokias veikas gali būti skirta kelerių metų laisvės atėmimo bausmė ir kadangi 2017 m. gegužės 31 d. teismas jam skyrė trijų mėnesių kardomąjį kalinimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi dabar Afganui Mukhtarli gresia baudžiamoji atsakomybė už neteisėtą sienos kirtimą, kontrabandą ir smurtą prieš policijos pareigūnus; kadangi už tokias veikas gali būti skirta kelerių metų laisvės atėmimo bausmė ir kadangi 2017 m. gegužės 31 d. teismas jam skyrė trijų mėnesių kardomąjį kalinimą;

| D. | kadangi Afganas Mukhtarli dirba kelioms nepriklausomos žiniasklaidos priemonėms, be kita ko, Laisvosios Europos radijui ir Laisvės radijui, ir yra žinomas dėl Azerbaidžano valdžios institucijas kritikuojančių žurnalistinių reportažų; kadangi jis išvyko į Gruziją, kad išvengtų Azerbaidžano valdžios institucijų represijų už savo veiklą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Afganas Mukhtarli dirba kelioms nepriklausomos žiniasklaidos priemonėms, be kita ko, Laisvosios Europos radijui ir Laisvės radijui, ir yra žinomas dėl Azerbaidžano valdžios institucijas kritikuojančių žurnalistinių reportažų; kadangi jis išvyko į Gruziją, kad išvengtų Azerbaidžano valdžios institucijų represijų už savo veiklą;

| E. | kadangi Gruzija yra Europos žmogaus teisių konvencijos šalis ir todėl Gruzijos pareiga – užtikrinti jos teritorijoje gyvenančių azerbaidžaniečių saugumą ir neleisti jų prievarta grąžinti į tėvynę; kadangi vis dėlto Azerbaidžano piliečiai vis dažniau gauna neigiamą atsakymą dėl turimo leidimo gyventi Gruzijoje pratęsimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi Gruzija yra Europos žmogaus teisių konvencijos šalis ir todėl Gruzijos pareiga – užtikrinti jos teritorijoje gyvenančių azerbaidžaniečių saugumą ir neleisti jų prievarta grąžinti į tėvynę; kadangi vis dėlto Azerbaidžano piliečiai vis dažniau gauna neigiamą atsakymą dėl turimo leidimo gyventi Gruzijoje pratęsimo;

| F. | kadangi Gruzijos prezidentas Georgijus Margvelašvilis pareiškė, kad Afgano Mukhtarlio pagrobimas yra sunkus Gruzijos valstybingumo ir suverenumo išbandymas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Gruzijos prezidentas Georgijus Margvelašvilis pareiškė, kad Afgano Mukhtarlio pagrobimas yra sunkus Gruzijos valstybingumo ir suverenumo išbandymas;

| G. | kadangi Gruzijos vidaus reikalų ministerija pradėjo Afgano Mukhtarlio atvejo tyrimą pagal Baudžiamojo kodekso 143 straipsnį dėl neteisėto laisvės atėmimo ir pradėjo šiuo klausimu bendrauti su atitinkamomis Azerbaidžano valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi Gruzijos vidaus reikalų ministerija pradėjo Afgano Mukhtarlio atvejo tyrimą pagal Baudžiamojo kodekso 143 straipsnį dėl neteisėto laisvės atėmimo ir pradėjo šiuo klausimu bendrauti su atitinkamomis Azerbaidžano valdžios institucijomis;

| H. | kadangi bendra žmogaus teisių padėtis Azerbaidžane per pastaruosius keletą metų tebekelia didelį susirūpinimą, nes tebesitęsia NVO vadovų, žmogaus teisių gynėjų, opozicijos narių, žurnalistų ir kitų pilietinės visuomenės atstovų bauginimas ir represijos, persekiojimas, kankinimas, kaip pranešama, draudimų keliauti ir judėjimo laisvės apribojimų taikymas; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendra žmogaus teisių padėtis Azerbaidžane per pastaruosius keletą metų tebekelia didelį susirūpinimą, nes tebesitęsia NVO vadovų, žmogaus teisių gynėjų, opozicijos narių, žurnalistų ir kitų pilietinės visuomenės atstovų bauginimas ir represijos, persekiojimas, kankinimas, kaip pranešama, draudimų keliauti ir judėjimo laisvės apribojimų taikymas;

| I. | kadangi 2017 m. gegužės 17 d. Baku apeliacinis teismas nurodė, kad Leila ir Arifas Junus, kuriems suteiktas politinis prieglobstis Nyderlanduose, turi būti grąžinti į Azerbaidžaną, kad juos būtų galima apklausti atnaujintame teismo procese; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. gegužės 17 d. Baku apeliacinis teismas nurodė, kad Leila ir Arifas Junus, kuriems suteiktas politinis prieglobstis Nyderlanduose, turi būti grąžinti į Azerbaidžaną, kad juos būtų galima apklausti atnaujintame teismo procese;

| J. | kadangi 2017 m. gegužės 12 d. Transporto, ryšių ir pažangiųjų technologijų ministerijos prašymu Sabailo apylinkės teismas paliko galioti sprendimą blokuoti penkis internetinės žiniasklaidos kanalus, įskaitant Azerbaidžano Laisvosios Europos radijo ir Laisvės radijo padalinį, svetainę „Azadliq.info“, televizijos kanalą „Meydan TV“ ir palydovinės televizijos kanalus „Turan TV“ ir „Azerbaycan Saati“; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. gegužės 12 d. Transporto, ryšių ir pažangiųjų technologijų ministerijos prašymu Sabailo apylinkės teismas paliko galioti sprendimą blokuoti penkis internetinės žiniasklaidos kanalus, įskaitant Azerbaidžano Laisvosios Europos radijo ir Laisvės radijo padalinį, svetainę „Azadliq.info“, televizijos kanalą „Meydan TV“ ir palydovinės televizijos kanalus „Turan TV“ ir „Azerbaycan Saati“;

| K. | kadangi Azerbaidžano Respublikos Mili Medžlisas atnaujino santykius su Europos Parlamentu ir Azerbaidžanas atnaujino narystę EURONEST parlamentinėje asamblėjoje ir dalyvavimą jos veikloje – šie jo veiksmai turėtų būti teigiamai vertinami; |
| --- | --- |

K.

kadangi Azerbaidžano Respublikos Mili Medžlisas atnaujino santykius su Europos Parlamentu ir Azerbaidžanas atnaujino narystę EURONEST parlamentinėje asamblėjoje ir dalyvavimą jos veikloje – šie jo veiksmai turėtų būti teigiamai vertinami;

| L. | kadangi 2017 m. vasario 7 d. ES ir Azerbaidžanas pradėjo derybas dėl naujo susitarimo, kurį sudarant bus vadovaujamasi principais, patvirtintais per 2015 m. Europos kaimynystės politikos peržiūrą, ir kuris suteiks atnaujintą pagrindą politiniam ES ir Azerbaidžano dialogui ir bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2017 m. vasario 7 d. ES ir Azerbaidžanas pradėjo derybas dėl naujo susitarimo, kurį sudarant bus vadovaujamasi principais, patvirtintais per 2015 m. Europos kaimynystės politikos peržiūrą, ir kuris suteiks atnaujintą pagrindą politiniam ES ir Azerbaidžano dialogui ir bendradarbiavimui;

| 1. | griežtai smerkia Afgano Mukhtarlio pagrobimą Tbilisyje ir savavališką tolesnį jo kalinimą Baku; mano, kad tai yra didelis žmogaus teisių pažeidimas, ir smerkia tokį sunkų teisės pažeidimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Gruzijos valdžios institucijas užtikrinti skubų, nuodugnų, skaidrų ir veiksmingą Afgano Mukhtarlio priverstinio dingimo Gruzijoje ir neteisėto nugabenimo į Azerbaidžaną tyrimą ir patraukti kaltininkus atsakomybėn; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, jog ypač svarbu tai, kad Gruzijos valdžios institucijos dėtų visas pastangas išsklaidyti visas abejones, susijusias su įtarimais, kad šio priverstinio dingimo veiksmuose dalyvavo Gruzijos valstybės pareigūnai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad Gruzijos valdžios institucijų pareiga – suteikti apsaugą visiems Gruzijoje gyvenantiems ar politinio prieglobsčio prašantiems trečiųjų šalių piliečiams, kuriems už žmogaus teisių gynimo ar politinę veiklą kilmės šalyje gresia griežtos teisminės sankcijos; atsižvelgdamas į tai, primena Europos žmogaus teisių konvencijos, kurios šalis yra Gruzija, 3 straipsnį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | griežtai smerkia Afgano Mukhtarlio baudžiamąjį persekiojimą dėl sufabrikuotų kaltinimų ir pakartoja, kad jis persekiojamas už nepriklausomo žurnalisto veiklą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai panaikinti visus kaltinimus Afganui Mukhtarli ir jį paleisti, taip pat paleisti visus asmenis, kalinamus už naudojimąsi savo pagrindinėmis teisėmis, įskaitant žodžio laisvę; ragina Gruzijos valdžios institucijas imtis dėl Afgano Mukhtarlio visų būtinų priemonių Azerbaidžano valdžios institucijų atžvilgiu, kad jis galėtų susijungti su savo šeima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad Afgano Mukhtarlio atvejis yra dar vienas pavyzdys, kaip Azerbaidžano valdžios institucijos vykdo veiksmus, nukreiptus prieš iš šalies išvykusius kritikus ir jų artimuosius, ir juos persekioja; primena ankstesnius atvejus, kai prašyta išduoti tarptautinius arešto orderius valdžios institucijas kritikavusiems ir iš šalies išvykusiems Azerbaidžano piliečiams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina nedelsiant atlikti visapusišką, skaidrų, patikimą ir nešališką Azerbaidžano tinklaraštininko ir aktyvisto Mechmano Galandarovo mirties 2017 m. balandžio 28 d. Azerbaidžano valdžios institucijų kardomojo kalinimo įstaigoje tyrimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai iš kalinimo įstaigų paleisti visus politinius kalinius, įskaitant žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus ir kitus pilietinės visuomenės veikėjus, visų pirma Afganą Mukhtarli, Ilkiną Rustemzadę, Rašadą Ramazanovą, Seimurą Hazi, Giją Ibrahimovą, Mechmaną Huseinovą, Bairamą Mamadovą, Ilgarą Mamadovą, Arazą Gulijevą, Tofigą Hasanli, Elgizą Gachramanovą, Afganą Sadygovą ir kitus, be kita ko, tuos ir ne tik tuos, kuriems taikomi atitinkami Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimai; ragina panaikinti visus kaltinimus šiems asmenims ir visiškai atkurti jų politines ir pilietines teises, taip pat lygiai tą patį padaryti ir anksčiau kalintiems, bet paleistiems politiniams kaliniams, visų pirma Intigamui Alijevui, Chadijai Ismailovai ir kitiems; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas nutraukti vykdomą Leilos ir Arifo Junus persekiojimą ir atkreipia Interpolo dėmesį į šį atvejį kaip į politiniais motyvais grindžiamą bylą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dar kartą primygtinai ragina Azerbaidžano valdžios institucijas nutraukti selektyvų žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų ir kitų asmenų, kurie kritikuoja vyriausybę, baudžiamąjį persekiojimą ir kalinimą ir užtikrinti, kad visi sulaikyti asmenys, įskaitant žurnalistus, politinės ir pilietinės visuomenės aktyvistus, galėtų visapusiškai naudotis tinkamomis procesinėmis teisėmis, ir kad jiems būtų taikomi teisingo teismo proceso standartai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti, kad nepriklausomos pilietinės visuomenės grupės ir aktyvistai galėtų veikti be reikalo netrukdomi ir nesibijodami persekiojimų, be kita ko, panaikinti įstatymus, kuriais griežtai ribojama pilietinės visuomenės veikla, panaikinti nevyriausybinių grupių ir jų vadovų banko sąskaitų įšaldymą ir leisti gauti finansavimą iš užsienio; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina Azerbaidžano vyriausybę visapusiškai vykdyti visus EŽTT sprendimus, bendradarbiauti su Europos Tarybos Venecijos komisija, Europos Tarybos žmogaus teisių komisaru ir pagal Jungtinių Tautų specialiąsias procedūras paskirtais asmenimis ir įgyvendinti jų rekomendacijas, susijusias su žmogaus teisų gynėjais, taikių susirinkimų ir asociacijų laisve, žodžio laisve ir neteisminiais sulaikymais, siekiant iš dalies pakeisti teisės aktus ir pakoreguoti praktiką taip, kad jie visapusiškai atitiktų ekspertų išvadas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad 2015 ir 2016 m. Azerbaidžane paleisti keli gerai žinomi žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir aktyvistai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad labai svarbu palaikyti gerus politinius vyriausybės, opozicijos partijų ir plačiosios pilietinės visuomenės santykius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad labai svarbus naujasis Europos Sąjungos ir Azerbaidžano partnerystės susitarimas; pabrėžia, kad pagrindiniai šio naujojo susitarimo principai turi būti demokratinės reformos, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; primena, kad Parlamentas, prieš priimdamas sprendimą, ar pritarti susitarimo sudarymui, atidžiai stebės padėtį derybų dėl naujo susitarimo metu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos išorės veiksmų tarnybai, Europos Vadovų Tarybai, Komisijai, Azerbaidžano Respublikos ir Gruzijos prezidentams, vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, ESBO ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

17.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/109

---

P8_TA(2017)0268

Pakistanas, ypač žmogaus teisių gynėjų padėtis ir mirties bausmė

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Pakistano, ypač žmogaus teisių gynėjų padėties ir mirties bausmės (2017/2723(RSP))

(2018/C 331/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Pakistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Pakistano,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl Pakistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl Pakistano,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Pakistano penkerių metų bendradarbiavimo planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Pakistano penkerių metų bendradarbiavimo planą,

| — | atsižvelgdamas į Pakistano žmogaus teisių veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pakistano žmogaus teisių veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Pakistano daugiametę orientacinę 2014–2020 m. programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Pakistano daugiametę orientacinę 2014–2020 m. programą,

| — | atsižvelgdamas į ES rinkimų Pakistane stebėjimo misijos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES rinkimų Pakistane stebėjimo misijos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir jos atstovo spaudai pareiškimus dėl Pakistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir jos atstovo spaudai pareiškimus dėl Pakistano,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 18 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 18 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį yra pasirašęs Pakistanas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį yra pasirašęs Pakistanas,

| — | atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Pakistano Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pakistano Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, į gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir mirties bausmės, taip pat į 2012 m. ES strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, į gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir mirties bausmės, taip pat į 2012 m. ES strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi iki 2015 m. Pakistanas buvo paskelbęs mirties bausmės moratoriumą, tačiau vėl pradėjo taikyti mirties bausmę po 2014 m. gruodžio mėn. Pešavare, Kariuomenės viešojoje mokykloje, įvykdytų masinių žudynių; kadangi iš pradžių moratoriumas buvo panaikintas tik teroristinei veiklai, bet vėliau jis taip pat panaikintas visiems didžiausiems nusikaltimams; |
| --- | --- |

A.

kadangi iki 2015 m. Pakistanas buvo paskelbęs mirties bausmės moratoriumą, tačiau vėl pradėjo taikyti mirties bausmę po 2014 m. gruodžio mėn. Pešavare, Kariuomenės viešojoje mokykloje, įvykdytų masinių žudynių; kadangi iš pradžių moratoriumas buvo panaikintas tik teroristinei veiklai, bet vėliau jis taip pat panaikintas visiems didžiausiems nusikaltimams;

| B. | kadangi Pakistanas yra daugiausia pasaulyje mirties bausme nuteistų gyventojų turinti šalis; kadangi pranešta apie mirties bausmes, įvykdytas, nors tebebuvo taikomos skundų pateikimo priemonės; |
| --- | --- |

B.

kadangi Pakistanas yra daugiausia pasaulyje mirties bausme nuteistų gyventojų turinti šalis; kadangi pranešta apie mirties bausmes, įvykdytas, nors tebebuvo taikomos skundų pateikimo priemonės;

| C. | kadangi Pakistano „Šventvagystės įstatyme“ (Baudžiamojo kodekso 295-C skirsnis) įtvirtinta privaloma mirties bausmė; kadangi šiuo metu šimtai žmonių laukia teismo ir keletas asmenų laukia mirties bausmės už „šventvagystę“; kadangi manoma, kad šiame įstatyme pateikiamos miglotos apibrėžtys, atviros šalių piktnaudžiavimui siekiant nusitaikyti į politinius disidentus ar nutildyti teisėtą valstybės institucijų ir kitų organų kritiką; |
| --- | --- |

C.

kadangi Pakistano „Šventvagystės įstatyme“ (Baudžiamojo kodekso 295-C skirsnis) įtvirtinta privaloma mirties bausmė; kadangi šiuo metu šimtai žmonių laukia teismo ir keletas asmenų laukia mirties bausmės už „šventvagystę“; kadangi manoma, kad šiame įstatyme pateikiamos miglotos apibrėžtys, atviros šalių piktnaudžiavimui siekiant nusitaikyti į politinius disidentus ar nutildyti teisėtą valstybės institucijų ir kitų organų kritiką;

| D. | kadangi 2017 m. kovo mėn. Ministras Pirmininkas liepė uždrausti bet kokią „šventvagišką“ medžiagą internete ir Pakistano valdžios institucijos paprašė socialinės žiniasklaidos bendrovių padėti nustatyti „šventvagyste“ įtariamus pakistaniečius; kadangi 2017 m. balandžio 14 d. Mashal Khan, studijuojantis Abdul Wali Khano universitete, buvo minios bendramokslių nulinčiuotas po to, kai jis buvo apkaltintas „šventvagiškos“ medžiagos paskelbimu internete; kadangi 2017 m. birželio 10 d. Pakistano kovos su terorizmu teismas nuteisė mirties bausme Razą Taimoorą už „šventvagystę“, tariamai įvykdytą socialiniame tinkle „Facebook“; kadangi aktyvistas Baba Jan ir 12 kitų demonstruotojų buvo nuteisti kalėti iki gyvos galvos – pačia griežčiausia bausme, kuri kada nors buvo skirta už dalyvavimą demonstracijose; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. kovo mėn. Ministras Pirmininkas liepė uždrausti bet kokią „šventvagišką“ medžiagą internete ir Pakistano valdžios institucijos paprašė socialinės žiniasklaidos bendrovių padėti nustatyti „šventvagyste“ įtariamus pakistaniečius; kadangi 2017 m. balandžio 14 d. Mashal Khan, studijuojantis Abdul Wali Khano universitete, buvo minios bendramokslių nulinčiuotas po to, kai jis buvo apkaltintas „šventvagiškos“ medžiagos paskelbimu internete; kadangi 2017 m. birželio 10 d. Pakistano kovos su terorizmu teismas nuteisė mirties bausme Razą Taimoorą už „šventvagystę“, tariamai įvykdytą socialiniame tinkle „Facebook“; kadangi aktyvistas Baba Jan ir 12 kitų demonstruotojų buvo nuteisti kalėti iki gyvos galvos – pačia griežčiausia bausme, kuri kada nors buvo skirta už dalyvavimą demonstracijose;

| E. | kadangi Pakistano Nacionalinė Asamblėja 2017 m. balandžio 18 d. priėmė rezoliuciją, kurioje smerkiamas žiaurios minios atliktas Mashalo Khano nulinčiavimas dėl „šventvagystės“; kadangi Senatas diskutavo dėl reformų siekiant suvaldyti piktnaudžiavimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Pakistano Nacionalinė Asamblėja 2017 m. balandžio 18 d. priėmė rezoliuciją, kurioje smerkiamas žiaurios minios atliktas Mashalo Khano nulinčiavimas dėl „šventvagystės“; kadangi Senatas diskutavo dėl reformų siekiant suvaldyti piktnaudžiavimą;

| F. | kadangi buvo leista dvejus metus vykdyti karinius teismus, nors ketinta stiprinti civilinius teismus; kadangi mažai pažangos padaryta plėtojant teismų sistemą ir 2017 m. kovo 22 d. buvo polemiškai vėl įsteigti kariniai teismai kitam dvejų metų laikotarpiui; |
| --- | --- |

F.

kadangi buvo leista dvejus metus vykdyti karinius teismus, nors ketinta stiprinti civilinius teismus; kadangi mažai pažangos padaryta plėtojant teismų sistemą ir 2017 m. kovo 22 d. buvo polemiškai vėl įsteigti kariniai teismai kitam dvejų metų laikotarpiui;

| G. | kadangi Pakistane užfiksuota daug atvejų, kai buvo bauginami, puolami, kalinami, kankinami, gąsdinami ir žudomi žmogaus teisių gynėjai, politiniai disidentai ir religinių mažumų ar grupių, kaip antai Ahmadiyya, nariai; kadangi JT darbo grupės prievartinio ar nesavanoriško dingimo klausimais ir NVO surinkta informacija rodo, kad priverstinai žmones dangina saugumo ir teisėsaugos institucijos, įskaitant policiją ir žvalgybos tarnybas; kadangi nė vienas kaltininkas nebuvo sėkmingai patrauktas baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

G.

kadangi Pakistane užfiksuota daug atvejų, kai buvo bauginami, puolami, kalinami, kankinami, gąsdinami ir žudomi žmogaus teisių gynėjai, politiniai disidentai ir religinių mažumų ar grupių, kaip antai Ahmadiyya, nariai; kadangi JT darbo grupės prievartinio ar nesavanoriško dingimo klausimais ir NVO surinkta informacija rodo, kad priverstinai žmones dangina saugumo ir teisėsaugos institucijos, įskaitant policiją ir žvalgybos tarnybas; kadangi nė vienas kaltininkas nebuvo sėkmingai patrauktas baudžiamojon atsakomybėn;

| H. | kadangi 2017 m. balandžio mėn. karo teismas nuteisė Indijos pilietį Jadhavą Kulbhushaną ir skyrė jam mirties bausmę; kadangi dabar ši byla iškelta Tarptautinio Teisingumo Teisme, nes Jadhavai Kulbhushanui nebuvo leista pasinaudoti teise susisiekti su konsulu; kadangi 2017 m. gegužės 4 d. miniai Balochistane, kaip manoma, dėl kaltinimų „šventvagyste“ užpuolus policijos nuovadą žuvo 10 metų berniukas ir buvo sužeisti penki kiti asmenys; kadangi 2017 m. gegužės 30 d. genties teismas mirties bausme nuteisė paauglę (vietinėje žiniasklaidoje vadinamą tik Shumaila), kurią Rajanpure, kaip įtariama, išžagino šeimos narys; kadangi šie atvejai nėra pavieniai atvejai; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2017 m. balandžio mėn. karo teismas nuteisė Indijos pilietį Jadhavą Kulbhushaną ir skyrė jam mirties bausmę; kadangi dabar ši byla iškelta Tarptautinio Teisingumo Teisme, nes Jadhavai Kulbhushanui nebuvo leista pasinaudoti teise susisiekti su konsulu; kadangi 2017 m. gegužės 4 d. miniai Balochistane, kaip manoma, dėl kaltinimų „šventvagyste“ užpuolus policijos nuovadą žuvo 10 metų berniukas ir buvo sužeisti penki kiti asmenys; kadangi 2017 m. gegužės 30 d. genties teismas mirties bausme nuteisė paauglę (vietinėje žiniasklaidoje vadinamą tik Shumaila), kurią Rajanpure, kaip įtariama, išžagino šeimos narys; kadangi šie atvejai nėra pavieniai atvejai;

| I. | kadangi Aasiya Noreen, geriau žinoma kaip Asia Bibi, Pakistane tebėra itin didelės svarbos žmogaus teisių problemų klausimas; kadangi pakistanietę krikščionę Asią Bibi Pakistano teismas 2010 m. nuteisė už šventvagystę ir skyrė jai mirties bausmę pakariant; kadangi, jei bausmė bus įvykdyta, Asia Bibi taps pirmąja moterimi Pakistane, kuriai mirties bausmė įvykdyta už šventvagystę; kadangi įvairiose tarptautinėse peticijose raginama ją paleisti, remiantis tuo, kad ji persekiojama už jos religiją; kadangi savavaliai tvarkdariai nužudė krikščionių mažumos ministrą Shahbazą Bhatti ir musulmonų politiką Salmaaną Taseerį už tai, kad jie šią moterį gynė ir kalbėjo prieš „šventvagystės įstatymus“; kadangi, nors Asios Bibi mirties bausmės vykdymas laikinai sustabdytas, ji iki šiol tebėra kalinama, o jos šeima toliau slapstosi; |
| --- | --- |

I.

kadangi Aasiya Noreen, geriau žinoma kaip Asia Bibi, Pakistane tebėra itin didelės svarbos žmogaus teisių problemų klausimas; kadangi pakistanietę krikščionę Asią Bibi Pakistano teismas 2010 m. nuteisė už šventvagystę ir skyrė jai mirties bausmę pakariant; kadangi, jei bausmė bus įvykdyta, Asia Bibi taps pirmąja moterimi Pakistane, kuriai mirties bausmė įvykdyta už šventvagystę; kadangi įvairiose tarptautinėse peticijose raginama ją paleisti, remiantis tuo, kad ji persekiojama už jos religiją; kadangi savavaliai tvarkdariai nužudė krikščionių mažumos ministrą Shahbazą Bhatti ir musulmonų politiką Salmaaną Taseerį už tai, kad jie šią moterį gynė ir kalbėjo prieš „šventvagystės įstatymus“; kadangi, nors Asios Bibi mirties bausmės vykdymas laikinai sustabdytas, ji iki šiol tebėra kalinama, o jos šeima toliau slapstosi;

| J. | kadangi NVO toliau patiria neslūgstantį spaudimą; kadangi, kaip pretekstu naudojantis nacionaliniu kovos su terorizmu planu, buvo bauginamos ir gąsdinamos daugelis NVO, o kai kurių jų biurai buvo uždaryti; |
| --- | --- |

J.

kadangi NVO toliau patiria neslūgstantį spaudimą; kadangi, kaip pretekstu naudojantis nacionaliniu kovos su terorizmu planu, buvo bauginamos ir gąsdinamos daugelis NVO, o kai kurių jų biurai buvo uždaryti;

| K. | kadangi 12 milijonų moterų neturi nacionalinių tapatybės kortelių ir todėl joms nesuteikiama teisė registruotis, kad balsuotų rinkimuose; kadangi kelios ES rinkimų stebėjimo misijos rekomendavo pagerinti kitų rinkimų, kurie numatyti 2018 m., procesą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 12 milijonų moterų neturi nacionalinių tapatybės kortelių ir todėl joms nesuteikiama teisė registruotis, kad balsuotų rinkimuose; kadangi kelios ES rinkimų stebėjimo misijos rekomendavo pagerinti kitų rinkimų, kurie numatyti 2018 m., procesą;

| L. | kadangi Pakistanui 2014 m. sausio 1 d. pradėta taikyti BLS+ sistemą; kadangi ši sistema turėtų suteikti stiprių paskatų paisyti pagrindinių žmogaus ir darbuotojų teisių bei laikytis aplinkos apsaugos ir gero valdymo principų; |
| --- | --- |

L.

kadangi Pakistanui 2014 m. sausio 1 d. pradėta taikyti BLS+ sistemą; kadangi ši sistema turėtų suteikti stiprių paskatų paisyti pagrindinių žmogaus ir darbuotojų teisių bei laikytis aplinkos apsaugos ir gero valdymo principų;

| M. | kadangi ES tebėra visapusiškai įsipareigojusi tęsti dialogą ir bendradarbiauti su Pakistanu pagal Penkerių metų bendradarbiavimo planą ir jo pakaitą; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES tebėra visapusiškai įsipareigojusi tęsti dialogą ir bendradarbiauti su Pakistanu pagal Penkerių metų bendradarbiavimo planą ir jo pakaitą;

| 1. | pakartoja, kad ES griežtai visais atvejais be išimties nepritaria mirties bausmei; ragina visame pasaulyje panaikinti mirties bausmę; išreiškia didelį susirūpinimą dėl Pakistano sprendimo panaikinti moratoriumą, kai dabar toliau vykdomų mirties bausmių skaičius kelia nerimą; ragina Pakistaną vėl paskelbti moratoriumą, nustatant tikslą ilgosios trukmės laikotarpiu visiškai panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie mirties bausmių skyrimą Pakistane po ydingų teismo procesų, dėl mirties bausmės vykdymo nepilnamečiams ir psichinę negalią turintiems asmenims ir dėl pranešimų apie kankinimus; ragina vyriausybę nacionalinių teisės aktų nuostatas dėl mirties bausmės suderinti su tarptautine teise ir standartais, įskaitant mirties bausmių, susijusių su visais nusikaltimais, kurie nėra tyčinis nužudymas, vykdymo nutraukimą, draudimą vykdyti mirties bausmę nepilnamečiams nusikaltėliams ir psichinę negalią turintiems asmenims, taip pat mirties bausmės vykdymo moratoriumo paskelbimą laukiant, kol bus išnagrinėti skundai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja, kad Pakistanas žengė žingsnį atgal pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams srityje, ypač apgailestauja dėl pagausėjusių neteisminių žudymų ir bauginimų bei jėgos naudojimo prieš žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus, NVO ir vyriausybės kritikus; primena, kad Pakistano vyriausybė privalo užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms; palankiai vertina tai, kad Pakistanas priėmė Veiksmų planą žmogaus teisių srityje, ir ragina jį įgyvendinant padaryti konkrečią pažangą; taigi įspėja, kad ES bus itin susirūpinusi, jeigu aktyvistai ir toliau bus tokios praktikos aukos ir jeigu nebus matyti pažangos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | išreiškia susirūpinimą dėl saugumo pajėgoms suteiktos didelės veiksmų laisvės ir ragina Pakistano vyriausybę užtikrinti geresnę jų veiksmų priežiūrą; ragina atsakingas valdžios institucijas atlikti greitą ir nešališką mirčių kalinimo įstaigose ir saugumo pajėgų įvykdytų nužudymų, taip pat pranešimų apie kankinimus tyrimą ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn neteisminių žudymų ir kankinimų vykdytojus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad Pakistane veikia kariniai teismai, kurių audiencijos vyksta slaptai ir kurių jurisdikcijos yra civilinės; primygtinai reikalauja, kad Pakistano valdžios institucijos suteiktų galimybę tarptautiniams stebėtojams ir žmogaus teisių organizacijoms patekti į šiuos teismus, kad galėtų stebėti jų veiklą; taip pat ragina nedelsiant ir skaidriai pereiti prie nepriklausomų civilinių teismų, laikantis tarptautinių teismo proceso vykdymo standartų; pabrėžia, kad teisiamiems trečiųjų šalių piliečiams turi būti suteikiama galimybė naudotis konsulinėmis paslaugomis ir apsauga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra susirūpinęs dėl nuolatinio „šventvagystės įstatymo“ taikymo Pakistane, ir mano, kad dėl to stiprėja religinė netolerancija; atkreipia dėmesį į Pakistano Aukščiausiojo Teismo išvadas, kad „šventvagyste“ kaltinami asmenys patiria neproporcingas ir neatlyginamas kančias, nes nėra apsaugos nuo netinkamo tokių įstatymų vykdymo ar piktnaudžiavimo jais priemonių; taigi ragina Pakistano vyriausybę panaikinti Baudžiamojo kodekso 295-A, 295-B ir 295-C skirsnius ir nustatyti veiksmingas procedūrines ir institucines apsaugos priemones, skirtas apsaugai nuo piktnaudžiavimo kaltinimais „šventvagyste“; taip pat ragina vyriausybę užimti tvirtesnę poziciją ir pasmerkti savavališką teisėtvarką, taip pat ragina nenaudoti pačios „šventvagystės“ retorikos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Pakistano vyriausybę nedelsiant imtis veiksmų siekiant apsaugoti žurnalistų ir tinklaraštininkų teises ir gyvybes; išreiškia susirūpinimą dėl Pakistano valdžios institucijų prašymo socialiniams tinklams „Twitter“ ir „Facebook“ atskleisti informaciją apie jų naudotojus, kad būtų galima nustatyti „šventvagyste“ įtariamus asmenis; ragina Pakistano vyriausybę ir parlamentą pakeisti 2016 m. Elektroninių nusikaltimų prevencijos aktą ir panaikinti pernelyg didelio masto nuostatas dėl duomenų stebėjimo ir saugojimo ir dėl interneto svetainių uždarymo remiantis miglotais kriterijais; taip pat ragina sušvelninti visas mirties bausmes, skirtas už kaltinimus „šventvagyste“ ar politinį pasipriešinimą, įskaitant Taimoorui Razai skirtą bausmę; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, ragina Pakistano prezidentą naudotis savo galia suteikti malonę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą įgyvendinant ES ir Pakistano penkerių metų bendradarbiavimo planą, tačiau išreiškia viltį, kad naujasis Strateginio bendradarbiavimo planas, kurį ketinama užbaigti 2017 m., bus plataus užmojo ir padės stiprinti ES ir Pakistano ryšius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Pakistano vyriausybę kuo pozityviau ir greičiau išspręsti Asios Bibi bylą; rekomenduoja imtis priemonių, kad būtų užtikrintas Asios Bibi ir jos šeimos saugumas, atsižvelgiant į tai, kaip praeityje su šventvagyste apkaltintais asmenimis elgėsi savavaliai tvarkdariai ir neteisminiai veikėjai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad BLS+ statuso suteikimas yra sąlyginis ir kad pagal šią sistemą pagrindinis reikalavimas yra veiksmingas tarptautinių konvencijų taikymas; ragina Pakistano vyriausybę dėti tvirtas pastangas siekiant įgyvendinti 27 pagrindines konvencijas ir padaryti matomą pažangą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir EIVT šiuos klausimus iškelti Pakistano valdžios institucijoms vykstant reguliariam dialogui žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Pakistano vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

12.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/113

---

P8_TA(2017)0269

Žmogaus teisių padėtis Indonezijoje

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Indonezijoje (2017/2724(RSP))

(2018/C 331/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Indonezijos, ypač į 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Indonezijos, ypač į 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją (1),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), kuris įsigaliojo 2014 m. gegužės 1 d., ir į 2016 m. lapkričio 29 d. bendrą pranešimą spaudai po pirmojo ES ir Indonezijos jungtinio komiteto posėdžio pagal PBS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), kuris įsigaliojo 2014 m. gegužės 1 d., ir į 2016 m. lapkričio 29 d. bendrą pranešimą spaudai po pirmojo ES ir Indonezijos jungtinio komiteto posėdžio pagal PBS,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 9 d. vietos lygiu paskelbtą ES pareiškimą dėl religijos ar tikėjimo laisvės ir saviraiškos laisvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 9 d. vietos lygiu paskelbtą ES pareiškimą dėl religijos ar tikėjimo laisvės ir saviraiškos laisvės,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 17 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ataskaitos Indonezijos apžvalgą ir į Jungtinių Tautų organizuojamo visuotinio periodinio vertinimą (Trečiasis ciklas) bei į 2017 m. vasario 20 d. Suinteresuotųjų subjektų pastabų dėl Indonezijos apibendrinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 17 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ataskaitos Indonezijos apžvalgą ir į Jungtinių Tautų organizuojamo visuotinio periodinio vertinimą (Trečiasis ciklas) bei į 2017 m. vasario 20 d. Suinteresuotųjų subjektų pastabų dėl Indonezijos apibendrinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 27 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą dėl suplanuotų mirties bausmių Indonezijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 27 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą dėl suplanuotų mirties bausmių Indonezijoje,

| — | atsižvelgdamas į 6-ąjį Europos Sąjungos ir Indonezijos dialogą žmogaus teisių klausimais, vykusį 2016 m. birželio 28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 6-ąjį Europos Sąjungos ir Indonezijos dialogą žmogaus teisių klausimais, vykusį 2016 m. birželio 28 d.,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. spalio 14 d. Bankoko deklaraciją dėl pasaulinės ASEAN ir ES partnerystės siekiant bendrų strateginių tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 14 d. Bankoko deklaraciją dėl pasaulinės ASEAN ir ES partnerystės siekiant bendrų strateginių tikslų,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurį Indonezija ratifikavo 2006 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurį Indonezija ratifikavo 2006 m.,

| — | atsižvelgdamas į 1987 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1987 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Indonezija yra ketvirta pagal gyventojų skaičių valstybė pasaulyje, trečioji pagal dydį demokratinė valstybė, didžiausia valstybė, kurioje gyvena dauguma musulmonų, turinti daugiakultūrę visuomenę, kurią sudaro 255 mln. įvairių kultūrų, kalbų ir etninių grupių piliečių; |
| --- | --- |

A.

kadangi Indonezija yra ketvirta pagal gyventojų skaičių valstybė pasaulyje, trečioji pagal dydį demokratinė valstybė, didžiausia valstybė, kurioje gyvena dauguma musulmonų, turinti daugiakultūrę visuomenę, kurią sudaro 255 mln. įvairių kultūrų, kalbų ir etninių grupių piliečių;

| B. | kadangi Indonezija yra svarbi ES partnerė; kadangi Europos Sąjungos ir Indonezijos – G20 narės – ryšiai yra stiprūs; kadangi ES ir Indoneziją sieja tos pačios vertybės, susijusios su žmogaus teisėmis, valdymu ir demokratija; |
| --- | --- |

B.

kadangi Indonezija yra svarbi ES partnerė; kadangi Europos Sąjungos ir Indonezijos – G20 narės – ryšiai yra stiprūs; kadangi ES ir Indoneziją sieja tos pačios vertybės, susijusios su žmogaus teisėmis, valdymu ir demokratija;

| C. | kadangi 2016 m. Indonezijoje buvo užfiksuotas precedento neturintis smurtinių, diskriminacinio pobūdžio, bauginančių žodinių išpuolių ir nuodingų pareiškimų prieš LGBTI asmenis skaičius; kadangi, anot pranešimų, tokius pareiškimus tiesiogiai ar netiesiogiai kurstė vyriausybės pareigūnai, valstybės institucijos ir ekstremistai; kadangi 2017 m. tokių išpuolių pobūdis dar paūmėjo; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2016 m. Indonezijoje buvo užfiksuotas precedento neturintis smurtinių, diskriminacinio pobūdžio, bauginančių žodinių išpuolių ir nuodingų pareiškimų prieš LGBTI asmenis skaičius; kadangi, anot pranešimų, tokius pareiškimus tiesiogiai ar netiesiogiai kurstė vyriausybės pareigūnai, valstybės institucijos ir ekstremistai; kadangi 2017 m. tokių išpuolių pobūdis dar paūmėjo;

| D. | kadangi ypatingą statusą turinčioje autonominėje Ačeho provincijoje galioja šariato teisė, pagal kurią tos pačios lyties asmenų lytiniai santykiai bendru sutarimu ir nesantuokiniai seksualiniai santykiai yra neteisėti ir už juos baudžiama iki 100 kirčių ir 100 mėnesių laisvės atėmimo; kadangi 2017 m. gegužės mėn. du jauni vyrai buvo apkaltinti ir nuteisti už tos pačios lyties lytinius santykius ir jiems buvo skirta 85 kirčių bausmė; kadangi teisė nebūti kankinamam yra pagrindinė ir neatimama teisė; |
| --- | --- |

D.

kadangi ypatingą statusą turinčioje autonominėje Ačeho provincijoje galioja šariato teisė, pagal kurią tos pačios lyties asmenų lytiniai santykiai bendru sutarimu ir nesantuokiniai seksualiniai santykiai yra neteisėti ir už juos baudžiama iki 100 kirčių ir 100 mėnesių laisvės atėmimo; kadangi 2017 m. gegužės mėn. du jauni vyrai buvo apkaltinti ir nuteisti už tos pačios lyties lytinius santykius ir jiems buvo skirta 85 kirčių bausmė; kadangi teisė nebūti kankinamam yra pagrindinė ir neatimama teisė;

| E. | kadangi likusioje Indonezijos dalyje homoseksualumas nėra neteisėtas; kadangi, nepaisant to, LGBTI bendruomenė pastaraisiais metais patiria spaudimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi likusioje Indonezijos dalyje homoseksualumas nėra neteisėtas; kadangi, nepaisant to, LGBTI bendruomenė pastaraisiais metais patiria spaudimą;

| F. | kadangi 141 vyras buvo suimtas už „pornografijos įstatymų pažeidimą“ vykdant policijos reidą gėjų klube Džakartoje, 2017 m. gegužės 21 d.; |
| --- | --- |

F.

kadangi 141 vyras buvo suimtas už „pornografijos įstatymų pažeidimą“ vykdant policijos reidą gėjų klube Džakartoje, 2017 m. gegužės 21 d.;

| G. | kadangi nuo 2016 m. sausio mėn. Indonezijos Konstituciniame Teisme buvo persvarstoma peticija, kuria siekiama kriminalizuoti tos pačios lyties atstovų lytinius santykius ir nesantuokinius lytinius santykius; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2016 m. sausio mėn. Indonezijos Konstituciniame Teisme buvo persvarstoma peticija, kuria siekiama kriminalizuoti tos pačios lyties atstovų lytinius santykius ir nesantuokinius lytinius santykius;

| H. | kadangi Indonezijoje didėja netolerancija religinių mažumų atžvilgiu, kuriai sudarė sąlygas diskriminaciniai įstatymai ir taisyklės, įskaitant įstatymą dėl šventvagystės, kuriame oficialiai pripažintos tik šešios religijos; kadangi 2017 m. birželio mėn. keletas žmonių buvo nuteisti ir įkalinti pagal įstatymus dėl šventvagystės; |
| --- | --- |

H.

kadangi Indonezijoje didėja netolerancija religinių mažumų atžvilgiu, kuriai sudarė sąlygas diskriminaciniai įstatymai ir taisyklės, įskaitant įstatymą dėl šventvagystės, kuriame oficialiai pripažintos tik šešios religijos; kadangi 2017 m. birželio mėn. keletas žmonių buvo nuteisti ir įkalinti pagal įstatymus dėl šventvagystės;

| I. | kadangi 2017 m. sausio mėn. Nacionalinė žmogaus teisių komisija (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) padarė išvadą, kad kai kuriose provincijose, pvz., Vakarų Javoje, kur kas daugiau susiduriama su religine intolerancija, palyginti su kitomis, ir kad regioninės valdžios atstovai dažnai toleruoja pažeidimus arba net patys juos tiesiogiai vykdo; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. sausio mėn. Nacionalinė žmogaus teisių komisija (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) padarė išvadą, kad kai kuriose provincijose, pvz., Vakarų Javoje, kur kas daugiau susiduriama su religine intolerancija, palyginti su kitomis, ir kad regioninės valdžios atstovai dažnai toleruoja pažeidimus arba net patys juos tiesiogiai vykdo;

| J. | kadangi didelį susirūpinimą kelia prieš žurnalistus nukreipti bauginimai ir smurtas; kadangi žurnalistai turėtų turėti galimybę vykti į visas šalies dalis; |
| --- | --- |

J.

kadangi didelį susirūpinimą kelia prieš žurnalistus nukreipti bauginimai ir smurtas; kadangi žurnalistai turėtų turėti galimybę vykti į visas šalies dalis;

| K. | kadangi, kaip teigia organizacija „Human Rights Watch“, tarp 2010–2015 m. laikotarpiu 49 proc. mergaičių iki 14 m. tapo moterų lyties organų žalojimo aukomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi, kaip teigia organizacija „Human Rights Watch“, tarp 2010–2015 m. laikotarpiu 49 proc. mergaičių iki 14 m. tapo moterų lyties organų žalojimo aukomis;

| L. | kadangi valdžios institucijos 2016 m. liepos mėn. įvykdė nuosprendį mirties bausme nuteistiems keturiems prekiautojams narkotikais ir nurodė, kad 2017 m. mirties nuosprendis bus įvykdytas dar 10 mirties nuosprendžio įvykdymo laukiantiems kaliniams; |
| --- | --- |

L.

kadangi valdžios institucijos 2016 m. liepos mėn. įvykdė nuosprendį mirties bausme nuteistiems keturiems prekiautojams narkotikais ir nurodė, kad 2017 m. mirties nuosprendis bus įvykdytas dar 10 mirties nuosprendžio įvykdymo laukiantiems kaliniams;

| 1. | teigiamai vertina tvirtus ES ir Indonezijos ryšius ir dar kartą patvirtina, kaip svarbu palaikyti tvirtus ir ilgalaikius politinius, ekonominius ir kultūrinius abiejų šalių ryšius; pabrėžia ES ir Indonezijos dialogo žmogaus teisių klausimais, kuris sudarė sąlygas atvirai pasikeisti nuomonėmis žmogaus teisių ir demokratijos temomis, kurios taip pat sudaro PBS pagrindą, svarbą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina stiprinti ES ir Indonezijos parlamentinius ryšius, kurie leidžia konstruktyviai aptarti skirtingus abipusio intereso klausimus, įskaitant žmogaus teises; ragina Indonezijos parlamentą stiprinti tokius tarpparlamentinius santykius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina aktyvų Indonezijos dalyvavimą regioniniu ir daugiašaliu lygmeniu; pabrėžia, kad neseniai buvo atliktas Indonezijos vertinimas – 2017 m. gegužės mėn. vykstant Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijai, kurio metu buvo atliekamas visuotinis periodinis vertinimas; pabrėžia, kad, kaip ir anksčiau, Indonezija savo noru pageidavo, kad būtų atliktas šis vertinimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina ypatingą statusą turinčios autonominės Ačeho provincijos valdžios institucijas užkirsti kelią tolesniam homoseksualių asmenų persekiojimui ir panaikinti baudžiamąją atsakomybę už homoseksualumą, iš dalies pakeičiant Islamo baudžiamąjį kodeksą; griežtai smerkia dviejų 20 ir 23 metų amžiaus homoseksualių vyrų išplakimą rykštėmis, kuris įvyko 2017 m. gegužės 22 d. Ačehe, tai buvo pirmas kartas, kai ypatingą statusą turinčios Ačeho provincijos valdžios institucijos rykštėmis nuplakė žmones už homoseksualias praktikas; griežtai smerkia tai, kad pagal Ačeho provincijos Islamo baudžiamąjį kodeksą, kuris grindžiamas šariato teise, homoseksualumas neteisėtas; pabrėžia, kad minėtų dviejų vyrų atliktas baudimas žiaurus, nežmoniškas ir žeminantis, o pagal tarptautinę teisę gali būti laikomas kankinimu; ragina valdžios institucijas nedelsiant nutraukti viešai vykdomų nuplakimų praktiką; |
| --- | --- |

4.

| 5. | taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad didėja netolerancija Indonezijos LGBTI bendruomenės atžvilgiu už ypatingą statusą turinčios autonominės Ačeho provincijos ribų; griežtai smerkia tai, kad, nepaisant to, kad homoseksualumas nėra nusikaltimas pagal Indonezijos Baudžiamojo kodekso nuostatas, 141 vyras buvo suimtas vykdant policijos reidą gėjų klube Džakartoje, 2017 m. gegužės 21 d.; primygtinai ragina valdžios institucijas ir vyriausybės pareigūnus susilaikyti nuo viešų pareiškimų, kuriais diskriminuojami LGBTI asmenys arba kitos mažumos šalyje; pabrėžia, kad policijos pareiga – užtikrinti įstatymų vykdymą ir apginti pažeidžiamas mažumas, o ne persekioti jas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atmeta Indonezijos psichiatrų asociacijos teiginį, kad homoseksualumas ir „transseksualumas“ yra psichikos sveikatos sutrikimai; ragina valdžios institucijas paleisti prievarta laikomus LGBTI asmenis ir nutraukti bet kokių formų „gydymą“, kuriuo siekiama „išgydyti“ nuo homoseksualumo, biseksualumo ar transseksualumo tapatumo, ir užtikrinti griežtą šio draudimo laikymąsi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigiamai vertina Prezidento J. Widodo 2016 m. spalio 19 d. pareiškimą, kuriame smerkiama LGBTI asmenų diskriminacija; ragina Prezidentą J. Widodo pasinaudoti savo svarbia poziciją, kad būtų viešai pasmerkti netolerancija ir nusikaltimai prieš LGBTI asmenis, mažumoms priklausančius asmenis, moteris ir organizacijas ar susibūrimus šalyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina persvarstyti įstatymą dėl šventvagystės, nes dėl jo kyla pavojus religinėms mažumoms; remia JT rekomendacijas panaikinti Baudžiamojo kodekso 156 ir 156a straipsnius, Įstatymą dėl piktnaudžiavimo prevencijos ir religijos diskreditavimo, Elektroninių sandorių ir dokumentų įstatymą ir panaikinti kaltinimus bei atsisakyti šventvagyste kaltinamų asmenų baudžiamojo persekiojimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra susirūpinęs dėl to, kad Indonezijoje didėja netolerancija etninių, religinių ir seksualinių mažumų atžvilgiu; ragina Indonezijos valdžios institucijas toliau dėti pastangas bei stiprinti savo veiksmus siekiant didinti religinę toleranciją ir socialinę įvairovę; griežtai smerkia visus smurto, priekabiavimo ir bauginimo veiksmus, nukreiptus prieš mažumas; ragina patraukti atsakomybėn visus už tokius pažeidimus atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | išreiškia susirūpinimą dėl rimtų žiniasklaidos laisvės pažeidimų; ragina Indonezijos vyriausybę reikalauti, kad valstybės agentūros laikytųsi visiško nepakantumo politikos fizinio smurto prieš žurnalistus atžvilgiu ir suteiktų užsienio žiniasklaidos atstovams galimybę patekti į šalį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Indonezijos valdžios institucijas panaikinti visas teisės nuostatas, kuriomis nepagrįstai ribojamos pagrindinės laisvės ir žmogaus teisės; ragina Indonezijos valdžios institucijas persvarstyti visus šalies įstatymus ir užtikrinti, kad jie atitiktų šalies tarptautinius įsipareigojimus, konkrečiai saviraiškos laisvės, minties laisvės, sąžinės ir religijos laisvės, lygybės prieš įstatymą, nediskriminavimo ir teisės į saviraišką ir susirinkimus viešumoje srityse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | yra susirūpinęs dėl besitęsiančio smurto prieš moteris ir moterims žalingų praktikų, pvz., moterų lyties organų žalojimo; ragina Indonezijos valdžios institucijas užtikrinti teisės aktų dėl smurto prieš moteris vykdymą, bausti visų formų seksualinį smurtą bei priimti teisės aktus siekiant panaikinti lyčių nelygybę ir suteikti moterims daugiau galių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad žmonių, kuriuos už prekybą narkotikais laukia mirties bausmė, mirties nuosprendis nebus įvykdytas tol, kol bus persvarstyta jų byla; ragina Indonezijos vyriausybę ir toliau stabdyti visus mirties bausmės įvykdymus ir pakartotinai teisti tuos asmenis pagal tarptautinius standartus; ragina nedelsiant vėl paskelbti moratoriumą dėl mirties bausmės taikymo, siekiant šią bausmę panaikinti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Indonezijos vyriausybę vykdyti visus savo įsipareigojimus ir gerbti, paisyti bei užtikrinti Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte įtvirtintų teisių ir laisvių apsaugą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Indonezijos vyriausybei ir parlamentui, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) generaliniam sekretoriui, ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai ir JT Žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0002.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/116

---

P8_TA(2017)0270

Europos strateginių investicijų fondo įgyvendinimas

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strateginių investicijų fondo įgyvendinimo (2016/2064(INI))

(2018/C 331/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 14 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 14 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (1) (ESIF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (1) (ESIF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 31 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Audito Rūmams dėl Europos strateginių investicijų fondo garantijų fondo valdymo 2015 m. (COM(2016)0353), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 31 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Audito Rūmams dėl Europos strateginių investicijų fondo garantijų fondo valdymo 2015 m. (COM(2016)0353),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europa vėl finansuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“ (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europa vėl finansuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“ (COM(2016)0359),

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2015 m. EIB grupės finansavimo ir investavimo operacijų pagal ESIF (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2015 m. EIB grupės finansavimo ir investavimo operacijų pagal ESIF (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą – vertinimą (SWD(2016)0297), Europos investicijų banko atliktą Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veikimo vertinimą (3), „Ernst and Young“ atliktą Reglamento (ES) 2015/1017 taikymo ad-hoc auditą (4) ir Europos Audito Rūmų nuomonę (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą – vertinimą (SWD(2016)0297), Europos investicijų banko atliktą Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veikimo vertinimą (3), „Ernst and Young“ atliktą Reglamento (ES) 2015/1017 taikymo ad-hoc auditą (4) ir Europos Audito Rūmų nuomonę (5),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo veiklos laikotarpio pratęsimo ir to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninių patobulinimų (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo veiklos laikotarpio pratęsimo ir to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninių patobulinimų (COM(2016)0597),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, priimtą per 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vykusią 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferenciją (COP 21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, priimtą per 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vykusią 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferenciją (COP 21),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (6),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (7),

| — | atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komitetų pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0200/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komitetų pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0200/2017),

| 1. | atkreipia dėmesį į didelį investicijų trūkumą Europoje, kuris, Komisijos vertinimu, siekia mažiausiai 200–300 mlrd. EUR per metus; atsižvelgdamas į tai visų pirma pabrėžia, kad Europos rinkai reikalingas didelės rizikos finansavimas, ypač MVĮ finansavimas, mokslinių tyrimų ir plėtros, IRT ir transporto, komunikacijų ir energetikos infrastruktūros srityse, nes jos labai svarbios tvariai ir įtraukiai ekonominei plėtrai; yra susirūpinęs dėl to, jog naujausi duomenys nacionalinėse sąskaitose nerodo, kad investicijos būtų labai išaugusios įsteigus Europos strateginių investicijų fondą (ESIF); todėl nerimaujama, kad ekonomikos augimas ir toliau bus silpnas ir išliks aukštas nedarbo lygis, visų pirma tarp jaunimo ir naujų kartų; pabrėžia, kad siekiant atgaivinti ekonomikos augimą, mažinti nedarbą, skatinti stiprios, tvarios ir konkurencingos pramonės plėtrą ir pasiekti ilgalaikius ES politikos tikslus būtina panaikinti šį investicijų trūkumą sukuriant palankią investicijų į tam tikras strategines sritis aplinką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad ESIF atliko svarbų vaidmenį siekiant padėti išspręsti finansavimo sunkumus ir panaikinti kliūtis gauti finansavimą, taip pat įgyvendinti strategines, transformatyvias ir pelningas investicijas, kurios suteiktų didelę pridėtinę vertę ekonomikai, aplinkai ir visuomenei, pakeistų ir atnaujintų valstybių narių ekonomiką, paskatintų jos augimą ir darbo vietų kūrimą tose srityse, kuriose nebuvo įmanoma gauti rinkos finansavimo nepaisant ekonominių galimybių, taip pat paskatintų privačias investicijas visuose ES regionuose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena reglamente numatytą Parlamento vaidmenį, visų pirma susijusį su ESIF įgyvendinimo stebėjimu; visgi pripažįsta, kad dar per anksti imtis išsamaus galutinio įrodymais pagrįsto ESIF veikimo ir jo poveikio ES ekonomikai vertinimo, bet mano, kad pirminis išsamiais duomenimis apie atrinktus ir atmestus projektus ir priimtus sprendimus paremtas vertinimas yra būtinas, kad būtų galima nustatyti galimas ESIF 2.0 ir tolesnių versijų tobulinimo sritis; ragina Komisiją pateikti išsamų vertinimą, kai tik bus gauta informacija; |
| --- | --- |

3.

Papildomumas

| 4. | primena, kad ESIF tikslas yra užtikrinti papildomumą, padedant spręsti rinkos nepakankamumo problemas arba nepakankamo investavimo atvejus remiant operacijas, kurių nepavyktų atlikti (arba pavyktų atlikti mažesniu mastu) taikant esamas Sąjungos finansines priemones arba panaudojant privačius šaltinius nedalyvaujant ESIF; vis dėlto pažymi, kad reikia išsamiau paaiškinti papildomumo sąvoką; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad ESIF remiami projektai, kuriais siekiama kurti darbo vietas, skatinti tvarų ekonomikos augimą, ekonominę, teritorinę ir socialinę sanglaudą, vadovaujantis bendraisiais tikslais, nustatytais ESIF reglamento 9 straipsnyje, yra laikomi užtikrinančiais papildomumą, jei jų rizika atitinka EIB ypatingos veiklos riziką, kaip yra apibrėžta EIB statuto 16 straipsnyje ir EIB kredito rizikos politikos gairėse; primena, kad ESIF įprastai turėtų remti projektus, kurių rizikos profilis didesnis nei projektų, remiamų vykdant įprastas EIB operacijas; pabrėžia, kad iš ESIF gali būti remiami ir EIB projektai, kurių rizika yra žemesnė už minimalią EIB ypatingos veiklos riziką, tačiau tik jei ES garantijos naudojimas yra būtinas papildomumui užtikrinti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad nors visi pagal ESIF patvirtinti projektai yra pateikiami kaip „ypatinga veikla“, nepriklausomo vertinimo metu nustatyta, kad tam tikrus projektus buvo galima finansuoti nenaudojant ES garantijos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su EIB ir ESIF valdymo struktūromis, parengti visų ES remiamų EIB finansavimo projektų, kuriems taikomi papildomumo kriterijai, sąrašą ir pateikti aiškius ir išsamius paaiškinimus, įrodančius, kad projektų nebūtų buvę galima įgyvendinti kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad gali rastis prieštaravimų tarp ESIF kokybinių ir kiekybinių tikslų, t. y. kad siekdamas pritrauktų privačių investicijų tikslo EIB gali finansuoti mažiau rizikingus projektus, kuriais jau domisi investuotojai; primygtinai ragina EIB ir ESIF valdymo struktūras įgyvendinti tikrą papildomumą, kaip apibrėžta ESIF reglamento 5 straipsnyje, ir užtikrinti, kad rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos būtų iki galo išspręstos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina EIB užtikrinti fondų valdymo skaidrumą ir viešųjų, privačiųjų bei trečiųjų šalių indėlių kilmės skaidrumą ir pateikti konkrečius duomenis, įskaitant duomenis apie konkrečius projektus ir apie užsienio investuotojus, ir atkreipia dėmesį į ESIF reglamente nustatytą reikalavimą teikti ataskaitas Parlamentui; pakartoja, kad visos potencialios prisidedančiosios trečiosios šalys turi laikytis visų ES viešųjų pirkimų taisyklių, darbo teisės nuostatų bei aplinkosaugos teisės aktų, ir tikisi, kad EIB projektams taikomų socialinių ir aplinkosauginių reikalavimų bus visapusiškai laikomasi priimant sprendimus dėl ESIF projektų finansavimo; |
| --- | --- |

9.

Rezultatų suvestinė ir projektų atranka

| 10. | pažymi, kad, kaip nurodyta reglamente, prieš atrenkant iš ESIF remtiną projektą, EIB ir ESIF valdymo struktūrose turi būti atliktos išsamaus jo patikrinimo ir sprendimų priėmimo procedūros; pastebi, kad projektų rengėjai išreiškė pageidavimą greitai gauti atsiliepimus ir padidinti skaidrumą tiek dėl atrankos kriterijų, tiek ir dėl galimos ESIF paramos tipo ar dalies; ragina užtikrinti didesnį aiškumą, kad projektų rengėjai būtų dar labiau paskatinti prašyti ESIF paramos, be kita ko, pateikiant rezultatų suvestinę ESIF finansavimo prašantiems kandidatams; ragina padidinti sprendimų priėmimo proceso skaidrumą, kai kalbama apie atrankos kriterijus ir finansinę paramą, ir jį pagreitinti, kartu toliau užtikrinant griežtą tikrinimą, kad būtų apsaugoti ES ištekliai; pabrėžia, kad norint supaprastinti vertinimo procesą, visų pirma investavimo platformų vertinimo procesą, EIB ir nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai arba jų atstovų delegacija turėtų bendrai atlikti išsamų patikrinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad reikėtų patikslinti projektų ir reikalavimus atitinkančių sandorio šalių vertinimo kriterijus; prašo papildomos informacijos iš ESIF valdymo organų apie visiems atitinkamai pagal ESIF patvirtintiems projektams atliktus vertinimus, visų pirma dėl jų papildomumo, indėlio į tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimo galimybes, kaip nustatyta reglamente; kalbant apie reikalavimus atitinkančias sandorio šalis, ragina šio tipo subjektams taikyti griežtas įmonių valdymo taisykles, kad jie galėtų tapti priimtinais ESIF partneriais, besilaikančiais ES principų ir Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad rezultatų suvestinė yra Investicijų komiteto priemonė, pagal kurią ES garantijos prioritetas teikiamas daugiau balų gavusioms ir didesnės pridėtinės vertės operacijoms, ir kad Investicijų komitetas ją turi atitinkamai taikyti; ketina įvertinti, ar į rezultatų suvestinę ir jos rodiklius tinkamai atsižvelgta, ar jie buvo taikomi ir ar jais pasiremta; prašo deramai taikyti projektų atrankos kriterijus ir padidinti šio proceso skaidrumą; primena, kad pagal dabartinio reglamento priedą nustatydamas projektų prioritetus Investicijų komitetas visus ramsčius laiko vienodai svarbiais, neatsižvelgdamas į tai, ar vertinimas pagal atskirą ramstį išreiškiamas balų skaičiumi, ar nustatomas remiantis balais nevertinamais kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais; apgailestauja dėl to, kad 3 ramstis, kuriame apibrėžiami techniniai projektų aspektai, dabartinėse rezultatų suvestinėse yra toks pat svarbus, kaip 1 ir 2 ramsčiai, kuriuose apibrėžiami svarbesni laukiami rezultatai; kritikuoja tai, kad pats EIB pripažįsta, jog Investicijų komiteto ekspertai 4-ąjį ramstį naudoja tik informaciniais tikslais, o ne sprendimams priimti; reikalauja, kad priėmus galutinį sprendimą dėl projekto rezultatų suvestinės (išskyrus neskelbtiną komercinę informaciją) būtų skelbiamos viešai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad gali užtrukti keleri metai, kol bus parengti nauji novatoriški projektai, kad EIB patiria spaudimą pasiekti 315 mlrd. EUR tikslą ir todėl neturėjo kitos išeities, kaip tik nedelsiant pradėti ESIF veiklą; tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad įgyvendindamas ESIF EIB kol kas daugiausia rėmėsi esamu projektų kanalu su mažos rizikos projektais, taip sumažindamas savo įprastinio finansavimo apimtis; baiminasi, kad ESIF neteikia papildomo finansavimo didelės rizikos novatoriškiems projektams; pabrėžia, kad net jei projektas atitinka ypatingos veiklos reikalavimus, tai nebūtinai reiškia, kad jis yra rizikingas; tačiau projektas gali būti priskirtas prie ypatingos veiklos ir dėl to, kad jo finansavimas buvo organizuotas dirbtinai rizikingu būdu, o tai reiškia, kad net labai mažos rizikos projektai gali lengvai virsti didelės rizikos projektais; pabrėžia, kad projekto kriterijų nereikia švelninti vien tam, kad būtų pasiektas 315 mlrd. EUR politinis pritrauktų investicijų tikslas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo, kad EIB pateiktų potencialių metinių skolinimo pajėgumų vidutiniu laikotarpiu vertinimą, atsižvelgdamas į ESIF ir galimus reglamentavimo pokyčius, ir kad išlaikytų 70–75 mlrd. EUR skolinimo per metus lygį, panaudodamas pelną, grąžinimus iš programų ir kt., ir kad ESIF naudotų kaip papildomą priemonę; pažymi, kad tai reikštų, jog bendros EIB veiklos apimtys pasiektų mažiausiai 90 mlrd. EUR vietoj 75 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad svarbu diskutuoti, ar numatytas sverto rodiklis 15 yra tinkamas ESIF, kad būtų galima remti itin kokybiškus didesnės rizikos projektus, ir ragina Komisiją tai išsiaiškinti; primena, kad sverto rodiklis 15 yra grindžiamas portfeliu ir atspindi EIB finansavimo patirtį siekiant išspręsti rinkos nepakankamumo problemas; ragina daugiau dėmesio skirti tam, kad būtų pasiekti ESIF visuomeniniai tikslai, kaip kiekybinio reikalavimą papildantis tikslas; taip pat ragina atsižvelgti į per Paryžiaus klimato konferenciją (COP 21) nustatytus tikslus; ragina EIB atskleisti iki šiol pasiektą sverto koeficientą ir nurodyti, kokį metodą taikant jis buvo apskaičiuotas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad nedidelės apimties projektams vykdyti dažnai sunku gauti reikiamą finansavimą; susirūpinęs pažymi, kad mažos apimties projektams nesiryžtama prašyti ESIF finansavimo dėl jų dydžio arba jie netgi laikomi netinkamais finansuoti; pažymi, kad mažos apimties projektas gali turėti didelį poveikį nacionaliniu arba regioniniu mastu; pabrėžia, kad reikia padidinti techninę paramą, kurią teikia Europos investavimo konsultacijų centras (EIKC), nes mažos apimties projektų rengėjams labai svarbu teikti patarimus ir padėti jiems organizuojant ir sujungiant projektus per investavimo platformas arba pasirašant preliminariuosius susitarimus; ragina valdančiąją tarybą panagrinėti šį klausimą ir pateikti pasiūlymų šiai padėčiai ištaisyti; |
| --- | --- |

16.

Diversifikacija pagal sektorius

| 17. | pabrėžia, kad ESIF yra paklausos pagrindu veikianti priemonė, tačiau ji turėtų būti orientuojama pagal reglamente nustatytus ir valdančiosios tarybos apibrėžtus politikos tikslus; ragina aktyviau teikti informaciją sektoriams, kuriuose esama nepatenkintos investicijų paklausos, bet kurie negalėjo visapusiškai pasinaudoti ESIF; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad siekiant padidinti investicijų paklausą ES reikėtų imtis įvairesnių priemonių makroekonominiu lygmeniu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad visiems ESIF reglamente nurodytiems sektoriams yra teikiamas ESIF finansavimas; vis dėlto pažymi, kad kai kuriuose sektoriuose jis labai nežymus, visų pirma socialinės infrastruktūros, sveikatos ir švietimo sektoriuose – jiems skirta tik 4 proc. iš ESIF patvirtinto finansavimo; pažymi, kad taip gali būti dėl įvairių priežasčių, pavyzdžiui, dėl to, kad kai kuriuose sektoriuose trūksta patirties ir techninių žinių, kaip pasinaudoti ESIF, arba kad ESIF veiklos pradžioje sektoriams jau pasiūlytos geresnės investicijų galimybės darbui parengtiems ir bankams priimtiniems projektams; ragina EIB atsižvelgiant į tai aptarti, kaip būtų galima pagerinti diversifikaciją pagal sektorius, susiejant ją su reglamente nustatytais tikslais, ir aptarti klausimą, ar ESIF parama turėtų būti teikiama ir kitiems sektoriams; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad laikantis COP 21 susitarimo dėl klimato kaitos, kuriam pritarė ES, būtina iš esmės pereiti prie tvarių investicijų, kurias ESIF turėtų visapusiškai remti; pabrėžia, kad ESIF investicijos turėtų būti suderinamos su šiuo įsipareigojimu; pabrėžia, kad reikia gerinti klimato kaitos ataskaitas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad būtina didinti išteklių dalį, skirtą ilgalaikiams projektams, pvz., telekomunikacijų tinklų srityje, arba gana rizikingiems projektams, susijusiems su kuriamomis naujomis pažangesnėmis technologijomis; pažymi, kad investicijos į plačiajuosčio ryšio ir 5 G ryšio infrastruktūras, kibernetinį saugumą, tradicinės ekonomikos skaitmeninimą, mikroelektroniką ir itin našias kompiuterines sistemas gali sumažinti skaitmeninę atskirtį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja dėl koncentracijos apribojimų nebuvimo pradiniu įsibėgėjimo etapu; primena, kad transporto sektoriaus indėlis į ESIF didžiausias: jis siekia 2,2 mlrd. iš 8 mlrd. EUR ir sudaro daugiau kaip 25 proc. viso garantijų fondo; susirūpinęs pažymi, kad transporto sektorius gavo tik apie 13 proc. visų investicijų, kurios iki šiol buvo pritrauktos ir prieinamos pagal ESIF infrastruktūros ir inovacijų liniją, o tai toli gražu nesiekia kiekvienam konkrečiam sektoriui nustatytos 30 proc. ribos; ragina Investicijų komitetą atkreipti ypatingą dėmesį į transporto sektoriaus projektus, kadangi jų dalis investicijų portfelyje iki šiol labai menka, o transportas atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant ekonomikos augimą ir vartotojų saugą; |
| --- | --- |

21.

Valdymas

| 22. | pastebi, kad EIB iki galo įgyvendintos visos ESIF valdymo struktūros; mano, kad siekiant pagerinti ESIF efektyvumą ir atskaitomybę, reikėtų aptarti galimybę visiškai atskirti ESIF valdymo struktūrą nuo EIB valdymo struktūros; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdienį ESIF valdymą, Investicijų komiteto posėdžių rengimą ir pirmininkavimą jiems ir už išorinį atstovavimą; primena, kad vykdomajam direktoriui padeda vykdomojo direktoriaus pavaduotojas; apgailestauja, kad atitinkamos pareigybės, visų pirma vykdomojo direktoriaus pavaduotojo, faktiškai nėra aiškiai apibrėžtos; ragina EIB pagalvoti apie aiškesnį vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo užduočių įvardijimą, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir atskaitomybė; mano, kad vykdomasis direktorius, padedant pavaduotojui, turėtų ir toliau būti atsakingas už Investicijų komiteto posėdžių darbotvarkės nustatymą; taip pat siūlo, kad vykdomasis direktorius parengtų procedūras galimiems interesų konfliktams Investiciniame komitete spręsti, teiktų ataskaitas valdančiajai tarybai ir siūlytų sankcijas už pažeidimus bei priemones joms įgyvendinti; mano, kad vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo įgaliojimai vykdant šias užduotis būtų sustiprinti suteikus didesnį savarankiškumą EIB atžvilgiu; ragina EIB atitinkamai išnagrinėti galimybes padidinti vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo nepriklausomumą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad Investicijų komiteto ekspertai atsako už ESIF projektų atranką, ES garantijos suteikimą ir operacijų su investavimo platformomis ir nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ar institucijomis patvirtinimą; taip pat primena, kad jie yra nepriklausomi; todėl yra susirūpinęs dėl užregistruotų Investicijų komiteto narių interesų konfliktų atvejų – jų visomis aplinkybėmis reikia vengti ateityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad projektų atranka vyksta nepakankamai skaidriai; pabrėžia, kad EIB turėtų geriau atskleisti informaciją apie pagal ESIF tvirtinamus projektus, deramai pagrįsdamas jų papildomumą ir rezultatų suvestines, taip pat nurodyti, kaip projektu prisidedama prie ESIF tikslų, ypatingą dėmesį skiriant tikėtinam ESIF operacijų poveikiui sprendžiant investicijų trūkumo Sąjungoje problemą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina EIB pagalvoti apie tai, kaip būtų galima sustiprinti Investicijų komiteto bendradarbiavimą padedant vykdomajam direktoriui ir valdančiajai tarybai; mano, jog svarbu, kad vykdomasis direktorius dalyvautų valdančiosios tarybos posėdžiuose, kuriuose jis taip pat galėtų informuoti valdančiąją tarybą apie būsimą veiklą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | siūlo Parlamentui aptarti ESIF valdymo struktūrų skaidrumo didinimo priemones ir įtraukti į valdančiąją tarybą Parlamento paskirtą tikrąjį narį; primygtinai ragina, kad ESIF valdymo organai aktyviai dalytųsi informacija su Parlamentu; |
| --- | --- |

27.

Nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai

| 28. | primena, kad dėl savo praktinės patirties nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai yra labai svarbūs, kad ESIF veiktų sėkmingai, nes jie gerai pažįsta vietos rinkas; mano, kad iki šiol sinergija nebuvo išnaudota reikiamu mastu; pastebi pavojų, kad EIB išstumia vietos institucijas, ir ragina EIB pagerinti savo gebėjimus sutelkti nacionalinius ir regioninius partnerius; ragina EIB remti esamų viešųjų bankininkystės struktūrų stiprinimą, kad tarp šių institucijų būtų aktyviai lengvinamas keitimasis gerąja patirtimi ir žiniomis apie rinką; atsižvelgdamas į tai mano, kad nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai turėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su Europos investicijų fondu (EIF); pripažįsta, kad ESIF ir EIB vis labiau nori imtis mažesnio prioriteto segmentų su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir primygtinai ragina tai daryti toliau; ragina Komisiją ir EIB aptarti, ar būtų naudinga įtraukti nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ekspertus į valdančiąją tarybą; |
| --- | --- |

28.

Investavimo platformos

| 29. | primena, kad turėtų būti sudarytos galimybės diversifikuotoms investicijoms geografiniu arba teminiu pagrindu, padedant finansuoti ir sujungti projektus ir lėšas iš skirtingų šaltinių; susirūpinęs pažymi, kad pirmoji investavimo platforma buvo sukurta tik 2016 m. trečiajame ketvirtyje ir kad šis delsimas neleidžia mažos apimties projektams panaudoti ESIF lėšų ir plėtoti tarpvalstybinių projektų; pabrėžia, kad reikia supaprastinti investavimo platformų kūrimo taisykles; reikalauja, kad EIB ir Europos investavimo konsultacijų centras (EIKC) skatintų naudotis šiomis platformomis siekiant tolygaus investicijų geografinio ir teminio paskirstymo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai ragina ESIF valdymo organus skirti daugiau dėmesio investavimo platformoms, kad būtų maksimaliai padidinta nauda, kurią jos gali suteikti įveikiant investavimo kliūtis, visų pirma valstybėse narėse, kuriose prasčiau išvystytos finansų rinkos; ragina EIB teikti suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant nacionalines, vietos ir regionines įstaigas, daugiau informacijos apie platformas ir jų kūrimo sąlygas ir kriterijus; pripažįsta vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį nustatant strateginius projektus ir skatinant dalyvavimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | siūlo aptarti papildomas investavimo platformų rėmimo priemones, pvz., teikiant prioritetą per platformą pateiktų projektų patvirtinimui, grupuojant mažesnius projektus ir grupines sutartis ir sukuriant priemones sutarčių grupėms finansuoti; mano, kad visų pirma turėtų būti remiamos tarpvalstybinės platformos, nes dauguma energetikos ir skaitmeninių projektų yra tarpvalstybinio pobūdžio; |
| --- | --- |

31.

Finansinės priemonės

| 32. | primena, kad EIB parengė naujas finansines priemones ESIF tikslais, kad pateiktų specialiai sukurtus produktus didelės rizikos finansavimui; primygtinai ragina EIB toliau didinti jo pridėtinę vertę sutelkiant dėmesį į rizikingesnes finansines priemones, kaip antai subordinuotasis finansavimas ir kapitalo rinkos priemonės; reiškia susirūpinimą dėl projektų rengėjų kritikos, kad pateiktos finansinės priemonės neatitinka jų projektų poreikių (didelės rizikos projektams dažnai reikia pinigų projekto pradžioje investicijoms paspartinti, o ne mažesnių sumų kiekvienais metais), ir investuotojų akcentavimo, kad šiuo metu jie negali pasinaudoti ESIF finansavimu, nes nėra tinkamų privataus akcinio kapitalo priemonių; ragina EIB išnagrinėti šiuos klausimus bendradarbiaujant su projektų rengėjais ir investuotojais; taip pat ragina EIB išnagrinėti, kaip žaliųjų obligacijų leidimas galėtų kuo labiau padidinti ESIF potencialą finansuoti projektus, teikiančius naudą aplinkai ir (arba) sprendžiančius klimato kaitos problemą; |
| --- | --- |

32.

Geografinė diversifikacija

| 33. | palankiai vertina tai, kad 2016 m. pabaigoje visos 28 šalys buvo gavusios ESIF finansavimą; susirūpinęs pabrėžia, kad, 2016 m. birželio 30 d. duomenimis, 15 ES valstybių narių buvo gavusios 91 proc., o 13 ES valstybių narių – tik 9 proc. ESIF paramos; apgailestauja, kad ESIF parama daugiausia pasinaudojo ribotas skaičius šalių, kuriose investicijų trūkumas ir taip nesiekia ES vidurkio; pažymi, kad šalyse gavėjose dažnai iš ESIF finansuojami projektai geografiniu požiūriu paskirstyti netolygiai; mano, kad esama teritorinės koncentracijos rizikos, ir pabrėžia, kad reikia labiau sutelkti dėmesį į mažiau išsivysčiusius regionus visose 28 valstybėse narėse; ragina EIB toliau teikti techninę paramą toms šalims ir regionams, kurios mažiausiai pasinaudojo ESIF parama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta, kad yra ryšys tarp BVP ir patvirtinto projektų skaičiaus; pripažįsta, kad didžiosios valstybės narės gali naudotis labiau išplėtotomis kapitalo rinkomis, todėl yra didesnė tikimybė, kad galės pasinaudoti tokia rinkos priemone, kaip ESIF; pabrėžia, kad mažesnė ESIF parama 13 ES valstybių narių gali būti susijusi su kitais veiksniais, pvz., mažesne projektų apimtimi, tam tikro regiono atokesne geografine padėtimi ir konkurencija su Europos struktūriniais ir investicijų fondais (ESI fondais); vis dėlto susirūpinęs pastebi neproporcingą naudą tam tikroms valstybėms ir pabrėžia, kad būtina toliau diversifikuoti paramos paskirstymą geografiniu požiūriu, visų pirma tokiuose svarbiuose sektoriuose, kaip ekonomikos modernizavimas ir jos produktyvumo bei tvarumo didinimas, ypatingą dėmesį skiriant technologinei plėtrai; prašo Komisijos toliau nagrinėti ir siekti nustatyti dabartinio geografinio paskirstymo priežastis; |
| --- | --- |

34.

Europos investavimo konsultacijų centras (EIKC)

| 35. | mano, kad EIKC veikla yra nepaprastai svarbi; mano, kad jo misija veikti vieno langelio principu visais projekto ciklo etapais teikiant išsamią konsultacinę ir techninę pagalbą iš esmės atitinka augantį valdžios institucijų ir projektų rengėjų techninės pagalbos poreikį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | su malonumu pažymi, kad EIKC aktyviai veikia nuo 2015 m. rugsėjo mėn. ir kad jo įgyvendinimo etapas vykdomas sparčiai; pripažįsta, kad dėl neilgos veikimo trukmės ir darbuotojų trūkumo pradiniame etape ne visos EIKC paslaugos yra iki galo išplėtotos ir veikla daugiausia yra sutelkta į paramos projektų rengimui ir struktūrizavimui teikimą, politines rekomendacijas ir projektų tikrinimą; pabrėžia, kad EIKC reikia įdarbinti įvairių sričių ekspertus, kad galėtų geriau teikti konsultacijas, informaciją ir paramą sektoriams, kurie iki galo neišnaudoja ESIF; |
| --- | --- |

36.

| 37. | yra įsitikinęs, kad EIKC gali atlikti svarbų vaidmenį naikinant daugumą ESIF įgyvendinimo trūkumų; tvirtai tiki, kad siekdamas tai padaryti jis turi aktyviai teikti pagalbą tokiose srityse, kaip investavimo platformų kūrimas, taip pat atsižvelgiant į pastarųjų svarbą finansuojant mažesnius projektus; taip pat pabrėžia EIKC vaidmenį konsultuojant dėl kitų Sąjungos finansavimo šaltinių sujungimo su ESIF; |
| --- | --- |

37.

| 38. | be to, mano, kad EIKC gali aktyviai prisidėti prie geografinės ir sektorių diversifikacijos, ne tik apimdamas visus regionus ir daugiau sektorių teikdamas savo paslaugas, bet ir padėdamas EIB jam imantis vykdyti operacijas; mano, kad EIKC gali atlikti svarbų vaidmenį padėdamas įgyvendinti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena, kad ESIF reglamente, siekiant palengvinti ESIF paramos teikimą visoje Sąjungoje, EIKC suteikiami įgaliojimai pasinaudoti vietos žiniomis; mano, kad šią sritį būtina iš esmės patobulinti, visų pirma daugiau bendradarbiauti su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis; mano, kad labai svarbus paslaugų teikimas vietos lygmeniu, pvz., siekiant atsižvelgti į konkrečias situacijas ir vietos poreikius, visų pirma šalyse, kuriose nebuvo nacionalinių rėmimo institucijų arba nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų; mano, kad siekiant į tai atsižvelgti būtina stiprinti ryšius su kitais vietos paslaugų teikėjais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tikisi, kad EIKC nedelsdamas užbaigs savo įdarbinimo procedūras ir užpildys visus reikiamus etatus; tačiau abejoja, ar paskirtų personalo pajėgumų užteks, kad EIKC galėtų teikti reikiamas konsultavimo paslaugas ir susidoroti su padidėjusiu darbo krūviu ir išaugusiais įgaliojimais; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad EIKC turi sustiprinti savo paslaugų profilį, pagerinti komunikaciją ir didinti EIKC suinteresuotųjų subjektų informuotumą ir supratimą apie jo veiklą; mano, kad šiam tikslui pasiekti turėtų būti pasitelkti visi susiję informavimo kanalai, taip pat nacionaliniu ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

Europos investicinių projektų portalas (EIPP)

| 42. | apgailestauja, kad Europos investicinių projektų portalą Komisija sukūrė tik 2016 m. birželio 1 d., praėjus beveik metams po ESIF reglamento priėmimo; pažymi, kad portalas dabar veikia, jame šiuo metu yra 139 projektai, bet mano, kad jis dar toli gražu neatitinka priimant ESIF reglamentą numatytų galimybių; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad Europos investicinių projektų portalas yra patogi platforma projektų rengėjams, kurioje jie gali skaidriais būdais padidinti savo investicinių projektų matomumą; tačiau mano, kad sėkmingam šio portalo veikimui yra būtina reikšmingai padidinti jo matomumą, kad jis būtų visuotinai pripažįstamas kaip naudinga, patikima ir efektyvi priemonė investuotojams ir projektų rengėjams; primygtinai ragina Komisiją aktyviai dirbti šia kryptimi vykdant nuoseklią informavimo veiklą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad su parengimu, plėtojimu, valdymu, rėmimu ir priežiūra susijusios išlaidos ir Europos investicinių projektų portalo prieglobos išlaidos yra dengiamos iš ES biudžeto, naudojant EIKC numatytą metinį 20 mln. EUR asignavimą; tačiau primena, kad privatiesiems projektų rengėjams taikomas mokestis už projekto registravimą portale yra Europos investicinių projektų portalo išorės asignuotosios įplaukos ir ateityje tai bus pagrindinis jo finansavimo šaltinis; |
| --- | --- |

44.

Garantija

| 45. | primena, kad Sąjunga suteikia neatšaukiamą ir besąlyginę garantiją EIB finansavimo ir investavimo operacijoms pagal ESIF; yra įsitikinęs, kad ES garantija suteikė EIB galimybių imtis didesnės rizikos pagal infrastruktūros ir investavimo liniją ir suteikė galimybę padidinti ir iš anksto teikti finansavimą MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms pagal COSME ir „InnovFin“ programas pagal MVĮ liniją; mano, kad 25 mln. riba, kurią EIB, atrodo, naudoja savo įprastoms skolinimo operacijoms, neturėtų būti taikoma ESIF, jei siekiama padidinti mažesnės apimties projektų finansavimą ir suteikti daugiau galimybių ESIF pasinaudoti MVĮ ir kitiems potencialiems naudos gavėjams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad dėl labai aktyvaus įsisavinimo, kuris atspindi didelę rinkos paklausą, MVĮ linija sustiprinta papildomais 500 mln. EUR iš infrastruktūros ir investavimo linijos skolos portfelio pagal esamą teisės aktų sistemą; palankiai vertina tai, kad dėl ESIF reglamento lankstumo papildomas finansavimas buvo skirtas MVĮ ir mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių naudai; ketina atidžiai stebėti garantijos paskirstymą pagal šias dvi linijas; taip pat pažymi, kad nuo 2016 m. birželio 30 d. pasirašytos operacijos pagal infrastruktūros ir investavimo liniją siekė tik 9 proc. numatytos apimties; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, kad ES garantijų fondas daugiausia finansuojamas iš ES biudžeto; atsižvelgia į visus susijusius vertinimus, kuriuose teigiama, kad esama 50 proc. garantijų fondo atidėjinių norma yra atsargi ir apdairi galimų nuostolių padengimo atžvilgiu ir kad Sąjungos biudžetas jau būtų apsaugotas pakoreguota tiksline 35 proc. norma; ketina išnagrinėti, ar pasiūlymai dėl mažesnės tikslinės normos turėtų neigiamą poveikį pasirenkamų projektų kokybei ir pobūdžiui; pabrėžia, kad iki šiol nebuvo jokių reikalavimų dėl EIB ar EIF operacijų mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo; |
| --- | --- |

47.

Būsimas finansavimas, fondo pajėgumas

| 48. | pažymi, kad Komisija pasiūlė išplėsti ESIF trukmę ir jo finansinį pajėgumą ir kad tai turėtų įtakos ES biudžetui; informuoja apie savo ketinimą pateikti alternatyvius pasiūlymus dėl finansavimo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad valstybės narės buvo raginamos prisidėti prie ESIF, kad būtų išplėsti jo pajėgumai ir būtų galima remti didesnės rizikos investicijas; apgailestauja, kad nors toks investavimas pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (8) 5 straipsnį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (9) 3 straipsnį laikomas vienkartine priemone, valstybės narės nesiėmė šios iniciatyvos; prašo EIB ir Komisijos pateikti informaciją, ar jie per tą laiką ėmėsi veiksmų įtikinti valstybes nares prisidėti prie ESIF ir ar jos galėtų pritraukti kitų investuotojų; ragina Komisiją ir EIB sustiprinti savo pastangas šia linkme; |
| --- | --- |

49.

Papildomumas su kitais ES finansavimo šaltiniais

| 50. | pažymi, kad Komisija ir EIB, žinodami apie ESIF ir ES biudžeto persidengiančias ir konkuruojančias sritis, priėmė gaires, kuriose rekomenduojama sujungti ESIF ir ESI fondų finansavimą; pabrėžia, kad bet koks ESIF ir ESI fondų finansavimo sujungimas jokiu būdu neturėtų daryti neigiamo poveikio ESI fondų finansavimo dotacijomis lygiui ar krypčiai; tačiau pažymi nuolatinius tinkamumo kriterijų, reguliavimo, ataskaitų teikimo laikotarpio ir valstybės pagalbos taisyklių taikymo skirtumus, kurie trukdo bendrai naudoti šį finansavimą; palankiai vertina tai, kad Komisija pradėjo nagrinėti šį klausimą savo pasiūlyme dėl Finansinio reglamento persvarstymo, ir tikisi, kad persvarstymas bus atliktas laiku, kad būtų supaprastintas finansavimo sujungimas ir išvengta konkurencijos ir dubliavimosi; mano, kad būtina toliau dėti pastangas šia linkme ir kad svarbiausios šiuo atžvilgiu yra antroji ir trečioji investicijų plano kryptys; |
| --- | --- |

50.

| 51. | siūlo Komisijai savo reguliariai teikiamose ataskaitose pateikti projektų, kurie gauna naudą suderinus Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) subsidijas ir ESIF finansavimą, sąrašą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į tai, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektai transporto infrastruktūros srityje paprastai turėtų būti grindžiami principu „naudotojas moka“, siekiant sumažinti su infrastruktūros plėtra ir priežiūra susijusią naštą valstybių biudžetams ir mokesčių mokėtojams; pažymi, jog siekiant užtikrinti, kad ES transporto politikos tikslai būtų pasiekti visoje ES, svarbu koordinuoti įvairių rūšių ES finansavimą, o ne skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės tipo fondus struktūrinių fondų lėšomis; |
| --- | --- |

52.

Apmokestinimas

| 53. | yra labai susirūpinęs, kad tam tikrais atvejais EIB primygtinai ragino pagal ESIF teikti paramą projektams, į kurių struktūrą buvo įtrauktos bendrovės mokesčių rojuose; primygtinai ragina EIB ir EIF nesinaudoti mokesčių vengimo struktūromis ir jose nedalyvauti, visų pirma netaikyti agresyvaus mokesčių planavimo schemų arba praktikos, kuri neatitinka ES mokesčių srities gero valdymo principų, kaip nustatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, įskaitant Komisijos rekomendacijas ir komunikatus; primygtinai reikalauja, kad nė vienas projektas ar jo rengėjas nepriklausytų nuo asmens ar bendrovės, kurie vykdo veiklą valstybėje, įtrauktoje į būsimą bendrą ES nebendradarbiaujančių mokesčių jurisdikcijų sąrašą; |
| --- | --- |

53.

Komunikacija ir matomumas

| 54. | pastebi, kad dauguma projektų rengėjų nežino apie ESIF egzistavimą arba nepakankamai gerai įsivaizduoja, ką ESIF galėtų jiems pasiūlyti, kokie yra konkretūs tinkamumo kriterijai ką reikia konkrečiai daryti prašant finansavimo; pabrėžia, kad būtina dėti daugiau pastangų siekiant didinti informuotumą apie ESIF, įskaitant tikslinę techninę paramą atitinkama kalba valstybėse narėse, kurios mažiau pasinaudojo ESIF, paaiškinti, kas ESIF yra, kokių specifinių produktų ir paslaugų jis gali pasiūlyti, ir apie investavimo platformų ir nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų vaidmenį; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina užtikrinti, kad visa informacinė medžiaga ir visa medžiaga, sudaranti finansavimo procedūros dalį, būtų išversta į visas valstybių narių kalbas, siekiant palengvinti informavimą ir galimybę susipažinti su informacija vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reiškia susirūpinimą, kad teikiant tiesioginę paramą finansiniams tarpininkams, kurie vėliau atsako už ES finansavimo paskirstymą, gali susidaryti padėtis, kai galutinis naudos gavėjas nežino, kad naudojasi ESIF finansavimu, ir ragina rasti sprendimų ESIF matomumui padidinti; todėl ragina EIB įtraukti į ESIF sutartis konkrečią nuostatą, kad projekto rengėjui būtų aišku, jog gautas finansavimas skirtas iš ESIF / ES biudžeto; |
| --- | --- |

56.

Išplėtimas

| 57. | pripažįsta, kad vien tik ESIF – ir ribotu mastu – tikriausiai negalės panaikinti investicijų trūkumo Europoje, bet tai vis tiek yra pagrindinė ES investicijų plano kryptis ir parodo ES ryžtą išspręsti šią problemą; ragina pateikti daugiau pasiūlymų, kaip būtų galima paskatinti ilgalaikes investicijas Europoje; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_2015_report_ep_council_en.pdf

(3)  http://www.eib.org/attachments/ev/ev_evaluation_efsi_en.pdf, 2016 m. rugsėjo mėn.

(4)  2016 m. lapkričio 14 d. ataskaita https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/ey-report-on-efsi_en.pdf

(5)  OL C 465, 2016 12 13, p. 1.

(6)  OL C 268, 2015 8 14, p. 27.

(7)  OL C 195, 2015 6 12, p. 41.

(8)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

(9)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/125 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/125

---

P8_TA(2017)0271

Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkės (2017/2003(INI))

(2018/C 331/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl naujų galimybių mažosioms transporto įmonėms, įskaitant bendradarbiavimu grindžiamus verslo modelius (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl naujų galimybių mažosioms transporto įmonėms, įskaitant bendradarbiavimu grindžiamus verslo modelius (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 12 d. Tarybos Konkurencingumo ir augimo aukšto lygio darbo grupės posėdį ir Tarybai pirmininkaujančios šalies diskusijų dokumentą minėta tema (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 12 d. Tarybos Konkurencingumo ir augimo aukšto lygio darbo grupės posėdį ir Tarybai pirmininkaujančios šalies diskusijų dokumentą minėta tema (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos komunikatą „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“ (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos komunikatą „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“ (COM(2016)0288),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 29 d. Konkurencingumo tarybą ir jos rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 29 d. Konkurencingumo tarybą ir jos rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (5) (Paslaugų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (5) (Paslaugų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (6),

| — | having regard to atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva) (7), |
| --- | --- |

—

having regard to atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/136/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/136/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos įgyvendinimo gairių (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos įgyvendinimo gairių (SWD(2016)0163),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (9),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Regionų komiteto nuomonę „Bendro vartojimo ekonomika ir internetinės platformos. Bendras miestų ir regionų požiūris“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Regionų komiteto nuomonę „Bendro vartojimo ekonomika ir internetinės platformos. Bendras miestų ir regionų požiūris“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl bendro vartojimo ekonomikos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl bendro vartojimo ekonomikos (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A8-0195/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A8-0195/2017),

| A. | kadangi bendro vartojimo ekonomika pastaraisiais metais sparčiai augo: didėjo naudotojų ir sandorių skaičius ir pajamos, todėl keitėsi gaminių ir paslaugų teikimo būdai ir daugelyje sričių įsitvirtinę verslo modeliai susidūrė su iššūkiais; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendro vartojimo ekonomika pastaraisiais metais sparčiai augo: didėjo naudotojų ir sandorių skaičius ir pajamos, todėl keitėsi gaminių ir paslaugų teikimo būdai ir daugelyje sričių įsitvirtinę verslo modeliai susidūrė su iššūkiais;

| B. | kadangi bendro vartojimo ekonomika Europos Sąjungos piliečiams teikia socialinės naudos; |
| --- | --- |

B.

kadangi bendro vartojimo ekonomika Europos Sąjungos piliečiams teikia socialinės naudos;

| C. | kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra pagrindinė Europos ekonomikos varomoji jėga ir, vadovaujantis 2014 m. duomenimis, jos sudaro 99,8 proc. visų ne finansinio sektoriaus įmonių bei suteikia dvi iš trijų visų darbo vietų; |
| --- | --- |

C.

kadangi mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra pagrindinė Europos ekonomikos varomoji jėga ir, vadovaujantis 2014 m. duomenimis, jos sudaro 99,8 proc. visų ne finansinio sektoriaus įmonių bei suteikia dvi iš trijų visų darbo vietų;

| D. | kadangi tik 1,7 proc. ES įmonių visapusiškai naudojasi pažangiomis skaitmeninėmis technologijomis, o 41 proc. jomis nesinaudoja visai; kadangi siekiant išlaikyti ir padidinti ES konkurencingumą būtinas visų veiklos sektorių skaitmeninimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi tik 1,7 proc. ES įmonių visapusiškai naudojasi pažangiomis skaitmeninėmis technologijomis, o 41 proc. jomis nesinaudoja visai; kadangi siekiant išlaikyti ir padidinti ES konkurencingumą būtinas visų veiklos sektorių skaitmeninimas;

| E. | kadangi iš neseniai Komisijos atlikto tyrimo matyti, kad 17 proc. Europos vartotojų naudojosi bendro vartojimo ekonomikos teikiamomis paslaugomis, o 52 proc. žino apie teikiamas paslaugas (12); |
| --- | --- |

E.

kadangi iš neseniai Komisijos atlikto tyrimo matyti, kad 17 proc. Europos vartotojų naudojosi bendro vartojimo ekonomikos teikiamomis paslaugomis, o 52 proc. žino apie teikiamas paslaugas (12);

| F. | kadangi nėra oficialių statistinių duomenų apie užimtumo bendro vartojimo ekonomikoje mastą; |
| --- | --- |

F.

kadangi nėra oficialių statistinių duomenų apie užimtumo bendro vartojimo ekonomikoje mastą;

| G. | kadangi bendro vartojimo ekonomika teikia galimybių į darbo rinką patekti jaunimui, migrantams, ne visą darbo dieną dirbantiems darbuotojams ir vyresnio amžiaus asmenims; |
| --- | --- |

G.

kadangi bendro vartojimo ekonomika teikia galimybių į darbo rinką patekti jaunimui, migrantams, ne visą darbo dieną dirbantiems darbuotojams ir vyresnio amžiaus asmenims;

| H. | kadangi bendro vartojimo ekonomikos modeliai gali padėti skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje ir ekonomikoje, sudarant galimybes rinktis lanksčių formų verslą ir darbą; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendro vartojimo ekonomikos modeliai gali padėti skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje ir ekonomikoje, sudarant galimybes rinktis lanksčių formų verslą ir darbą;

| I. | kadangi neseniai paskelbtas Komisijos komunikatas „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ yra geras atskaitos taškas, siekiant šį sektorių veiksmingai skatinti ir reglamentuoti, todėl į tolimesnį nagrinėjimą ir rekomendacijas šioje srityje būtina įtraukti lyčių lygybės aspektą ir atspindėti atitinkamų kovos su diskriminacija teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

I.

kadangi neseniai paskelbtas Komisijos komunikatas „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ yra geras atskaitos taškas, siekiant šį sektorių veiksmingai skatinti ir reglamentuoti, todėl į tolimesnį nagrinėjimą ir rekomendacijas šioje srityje būtina įtraukti lyčių lygybės aspektą ir atspindėti atitinkamų kovos su diskriminacija teisės aktų nuostatas;

| J. | kadangi socialinio teisingumo ir apsaugos skatinimas, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje, taip pat yra ES vidaus rinkos tikslai; |
| --- | --- |

J.

kadangi socialinio teisingumo ir apsaugos skatinimas, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje, taip pat yra ES vidaus rinkos tikslai;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | teigiamai vertina komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ ir pabrėžia, kad jis turėtų būti laikomas pirmu žingsniu siekiant parengti subalansuotą, išsamesnę ir plataus užmojo ES bendro vartojimo strategiją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad atsakingai išplėtota bendro vartojimo ekonomika teiks didelių galimybių piliečiams ir vartotojams, kurie gaus naudos iš didesnės konkurencijos, pritaikytų paslaugų, didesnio pasirinkimo ir mažesnių kainų; pabrėžia, kad augimą šiame sektoriuje skatina vartotojai, o augimas vartotojams leidžia atlikti aktyvesnį vaidmenį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad reikia leisti verslui augti panaikinant kliūtis, dubliavimą ir susiskaidymą, kuris trukdo tarpvalstybiniam vystymui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares suteikti teisinio aiškumo ir bendro vartojimo ekonomikos nelaikyti grėsme tradicinei ekonomikai; pabrėžia, kad svarbu reglamentuoti bendro vartojimo ekonomiką taip, kad jai būtų sukuriamos palankios sąlygos ir ji būtų skatinama, o ne suvaržoma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria, kad bendro vartojimo ekonomika sukuria naujų ir patrauklių verslo galimybių bei darbo vietų ir užtikrinti augimą; dažnai ši ekonomikos rūšis atlieka svarbų vaidmenį paverčiant ekonomikos sistemą ne tik veiksmingesne, bet ir tvaresne socialiniu ir aplinkosauginiu požiūriu, sukurdama sąlygas geriau paskirstyti išteklius ir turtą, kurie priešingu atveju yra nepakankamai panaudojami, ir tokiu būdu prisideda prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pat pripažįsta, kad bendro vartojimo ekonomika gali daryti didelį poveikį seniai įsitvirtinusiems verslo modeliams daugelyje strateginių sektorių, pvz. transporto, apgyvendinimo, maitinimo pramonės, paslaugų, mažmeninės prekybos ir finansų sektoriuose; supranta iššūkius, kylančius dėl skirtingų teisinių standartų taikymo panašiems ūkio subjektams; mano, kad bendro vartojimo ekonomika vartotojams suteikia galių, sukuria naujas užimtumo ir mokestinių prievolių vykdymo galimybes, tačiau pabrėžia, kad vis tik svarbu užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, visapusiškai paisyti darbuotojų teisių ir mokestinių prievolių; pripažįsta, kad bendro vartojimo ekonomika daro poveikį ir miesto, ir kaimo aplinkai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad verslininkams, vartotojams ir valdžios institucijoms trūksta aiškumo, kaip tam tikrose srityse taikyti galiojančius teisės aktus ir taip pat atkreipia dėmesį į poreikį šalinti reglamentavimo neaiškumus, ir yra susirūpinęs dėl to, kad galima bendrosios rinkos susiskaidymo rizika; yra įsitikinęs, kad, jei šie pokyčiai nebus deramai suvaldyti, jie lems teisinį neaiškumą, susijusį su taikomomis taisyklėmis, ir asmens teisių bei vartotojų apsaugos suvaržymus; mano, kad reguliavimas turi būti pritaikytas skaitmeniniam amžiui ir yra labai susirūpinęs dėl neigiamo poveikio, kurį teisinis netikrumas ir taisyklių sudėtingumas daro bendro vartojimo ekonomikoje dalyvaujantiems Europos startuoliams ir ne pelno organizacijoms; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, jog, sukurta dinamiška, aiški, jei reikia, suderinta teisinė aplinka ir vienodų sąlygų nustatymas yra svarbiausia sąlyga, siekiant užtikrinti, kad bendro vartojimo ekonomika ES suklestėtų; |
| --- | --- |

8.

Bendro vartojimo ekonomika ES

| 9. | pabrėžia, kad bendro vartojimo ekonomiką reikia vertinti ne tik kaip naujų verslo modelių prekėms ir paslaugoms teikti rinkinį, bet ir kaip naują ekonomikos ir visuomenės tarpusavio integracijos formą, pagal kurią siūlomos paslaugos yra grindžiamos įvairiomis santykių, kurie sujungia ekonominius santykius su socialiniais santykiais, rūšimis ir kai sukuriamos naujos bendruomenių rūšys ir nauji verslo modeliai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad bendro vartojimo ekonomika Europoje turi tam tikrų specifinių bruožų, ji taip pat atspindi Europos verslo struktūrą, kurią daugiausia sudaro MVĮ ir labai mažos įmonės; pabrėžia, kad būtina užtikrinti verslo aplinką, kurioje bendradarbiavimo platformos galėtų plėstis ir tapti labai konkurencingomis pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos verslininkai demonstruoja stiprų polinkį socialiniais tikslais kurti bendradarbiavimu grindžiamas platformas, ir pripažįsta, jog didėja susidomėjimas bendro vartojimo ekonomika, pagrįsta bendradarbiaujamojo verslo modeliais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią bet kokios formos diskriminacijai, kad būtų užtikrinta veiksminga vienoda galimybė naudotis bendradarbiavimu grindžiamomis paslaugomis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad tos pagal bendro vartojimo ekonomiką teikiamos paslaugos, kurios yra viešai reklamuojamos ir teikiamos siekiant pelno, patenka į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (13), taikymo sritį ir todėl jas teikiant turėtų būti laikomasi vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo; |
| --- | --- |

13.

ES teisės sistema: lygiaverčiai subjektai, vartotojai, bendradarbiavimo platformos

| 14. | pripažįsta, kad, nors tam tikroms bendro vartojimo ekonomikos dalims yra taikomas reguliavimas, įskaitant vietos ir nacionaliniu lygiu, tačiau kitos dalys gali patekti į šios direktyvos reglamentavimo dviprasmybių sritį, nes ne visada visiškai aišku, kurios ES teisės normos yra taikomos, o tokiu būdu susidaro dideli skirtumai tarp valstybių narių, atsižvelgiant į nacionalines, regionines ir vietos taisykles bei praktiką, ir todėl skaidoma bendroji rinka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą spręsti šio susiskaidymo problemą, tačiau apgailestauja dėl to, kad jos komunikate pakankamai nepaaiškinama apie esamų ES teisės aktų pritaikomumą skirtingiems bendro vartojimo ekonomikos modeliams; pabrėžia, kad valstybės narės turi paspartinti esamų teisės aktų įgyvendinimą ir ragina Komisiją siekti sukurti vykdymo užtikrinimo sistemą ir remti valstybių narių pastangas, ypač dėl vartotojų teisių acquis ir Paslaugų direktyvos; todėl ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, įskaitant pažeidimo procedūromis tais atvejais, kai nustatoma, kad teisės aktas įgyvendinamas neteisingai arba nepakankamai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad patekimo į rinką reikalavimai bendradarbiavimo platformoms ir paslaugų teikėjams turi būti privalomi, pagrįsti ir proporcingi, kaip numatyta Sutartyse ir antrinėje teisėje, taip pat jie turi būti paprasti ir aiškūs; pabrėžia, kad šis vertinimas turėtų priklausyti nuo to, ar paslaugą teikia profesionalai ar privatūs asmenys, o lygiaverčiams paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi ne tokie griežti teisiniai reikalavimai, tačiau turi būti užtikrinami kokybės standartai ir aukštas vartotojų apsaugos lygis, ir taip pat turėtų būti atsižvelgiama į sektorių skirtumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripažįsta, kad verslui palanki, sveikos konkurencijos ir skaidri aplinka, atsižvelgiant į teisės aktų pokyčius, yra būtina įsitvirtinusių veiklos vykdytojų, naujų veiklos vykdytojų ir su skaitmeninėmis platformomis susijusių paslaugų ir bendro vartojimo ekonomikos vystymuisi; sutinka, kad vertinant patekimo į rinką reikalavimus, atsižvelgiant į Paslaugų direktyvos nuostatas, valstybės narės turėtų atsižvelgti į konkrečias bendro vartojimo ekonomikos verslo modelių savybes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją veikti kartu su valstybėms narėms rengiant tolesnes gaires, kuriomis siekiama nustatyti veiksmingus lygiaverčių subjektų ir profesionalų atskyrimo kriterijus – tai itin svarbu siekiant užtikrinti teisingą bendro vartojimo ekonomikos plėtojimą; atkreipia dėmesį į tai, kad šiose gairėse turėtų būti užtikrintas aiškumas ir teisinis tikrumas, ir, be kita ko, atsižvelgiama į skirtingus valstybių narių teisės aktus ir jų realią ekonominę padėtį, pavyzdžiui, į pajamų lygį, sektorių savybes, labai mažų ir mažų įmonių padėtį ir pelną nešančios veiklos tikslą; mano, kad tinkamas sprendimas būtų ES lygmeniu parengti bendrųjų principų ir kriterijų rinkinį ir nacionaliniu lygmeniu nustatyti ribas, ir ragina Komisiją atlikti tyrimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors nustatytos ribos gali tinkamai atskirti lygiaverčius subjektus ir įmones, tai taip pat, iš vienos pusės, gali sukurti skirtumus tarp labai mažų ir mažų įmonių, ir, iš kitos pusės, ir tarp lygiaverčių subjektų; mano, kad ypač rekomenduojama sukurti vienodas sąlygas panašioms paslaugų teikėjų kategorijoms; ragina panaikinti nereikalingą reguliavimo naštą ir nepagrįstus patekimo į rinką reikalavimus, skirtus visiems verslo subjektams, visų pirma mažoms ir labai mažoms įmonėms, nes tai taip pat trukdo inovacijoms; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą užtikrinti vartotojų teisės tinkamumą ir neleisti piktnaudžiauti bendro vartojimo ekonomika, siekiant apeiti įstatymus; mano, kad vartotojams turėtų būti suteikta aukšto lygio bei veiksmingą apsauga, neatsižvelgiant į tai, ar paslaugas teikia profesionalai arba lygiaverčiai subjektai, ir ypač pabrėžia, kaip svarbu apsaugoti vartotojus tarpusavio sandorių srityje, kartu pripažįstant, kad tam tikras apsaugos formas gali suteikti savireguliavimas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina užtikrinti, kad nereguliariai teikiamų paslaugų teikėjams taip pat arba panašiai kaip profesionaliai teikiamų paslaugų teikėjams būtų visapusiškai taikomos vartotojų apsaugos taisyklės ir jų būtų nuolat paisoma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad vartotojams turėtų būti suteikta prieiga prie informacijos, ar paslaugų teikėjas galėjo daryti įtaką kitų paslaugos naudotojų pateiktiems vertinimams, pvz., apmokamos reklamos forma; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad reikia geriau paaiškinti vartotojų apsaugos mechanizmus ginčų atveju, ir ragina bendro vartojimo platformas užtikrinti, kad būtų įdiegtos veiksmingos skundų teikimo procedūrų ir ginčų sprendimo sistemos, taigi vartotojai galėtų lengviau naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad bendro vartojimo ekonomikos verslo modeliai daugiausia grindžiami reputacija, ir atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo požiūriu itin svarbus skaidrumas; mano, kad daugeliu atveju bendro vartojimo ekonomikos verslo modeliai įgalina vartotojus ir leidžia jiems imtis aktyvaus vaidmens remiantis technologijomis; pabrėžia, kad bendro vartojimo ekonomikoje vis dar yra reikalingos vartotojų apsaugos taisyklės, ypač jei esama rinkoje dominuojančių dalyvių, asimetrinės informacijos, pasirinkimo ar konkurencijos trūkumo; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vartotojams atitinkamą informaciją apie kiekvienam sandoriui taikomą teisinę tvarką ir atitinkamas teises bei teisines prievoles; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją kuo skubiau toliau tikslinti bendradarbiavimo platformų atsakomybės tvarką, kad būtų skatinamas atsakingas elgesys, skaidrumas, teisinis tikrumas ir kartu stiprinamas naudotojų pasitikėjimas; visų pirma pripažįsta tikrumo trūkumą, ypač susijusį su klausimu, ar platforma teikia pagrindinę paslaugą, ar tik siūlo informacinės visuomenės paslaugą pagal E. komercijos direktyvą; todėl ragina Komisiją pateikti daugiau su šiais aspektais susijusių gairių ir apsvarstyti, ar reikia tolesnių veiksmų siekiant, kad reglamentavimo sistema būtų veiksmingesnė; drauge ragina platformas imtis savanoriškų priemonių šiuo klausimu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją toliau tikrinti ES teisės aktus siekiant sumažinti neaiškumų dėl bendradarbiavimu pagrįstiems verslo modeliams taikomų taisyklių ir užtikrinti didesnį su jomis susijusį teisinį tikrumą, ir įvertinti, ar būtų tinkama nustatyti naujas taisykles, ar iš dalies pakeisti esamas, ypač susijusias su aktyviais tarpininkais ir jų informavimo bei skaidrumo reikalavimais, sutarties nevykdymu ir atsakomybe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad bet kokia nauja reglamentavimo sistema turėtų išnaudoti platformų savivaldos pajėgumus ir tarpusavio vertinimo mechanizmus, nes pasirodė, kad jie yra veiksmingi ir pagal juos atsižvelgiama į vartotojų pasitenkinimą bendradarbiavimu grindžiamomis paslaugomis; yra įsitikinęs, kad pačios bendradarbiavimo platformos, tikslindamos asimetrinę informaciją, t.y. visų pirma taikydamos skaitmeninius reputacijos vertinimo mechanizmus, kuriais siekiama didinti naudotojų pasitikėjimą, galėtų atlikti aktyvų vaidmenį kuriant tokią naują reglamentavimo aplinką; tačiau pažymi, kad šie savireguliacijos pajėgumai nepakeičia esamų taisyklių, pvz., paslaugų ir elektroninės prekybos direktyvų, ES vartotojų apsaugos teisės aktų ir kitų galimų taisyklių, būtinybės; |
| --- | --- |

27.

| 28. | todėl mano, kad skaitmeniniai pasitikėjimo didinimo mechanizmai yra esminė bendro vartojimo ekonomikos dalis; palankiai vertina visas bendradarbiavimo platformų dedamas pastangas ir iniciatyvas, kuriomis siekiama išvengti iškraipymų, taip pat ir tas, kuriomis siekiama didinti pasitikėjimą reitingavimo bei apžvalgų rengimo mechanizmais ir skaidrumą nustatant patikimus reputacijos vertinimo kriterijus, taikant garantijas ar draudimą, tikrinant tarpusavio paslaugų teikėjų ir profesionalių vartotojų tapatybę ir kuriant saugias bei skaidres mokėjimo sistemas; mano, kad nauji technologiniai pokyčiai, pvz., dvikrypčiai reitingavimo mechanizmai, nepriklausomi apžvalgų patikrinimai ir savanoriškas sertifikavimo sistemų perėmimas yra geri pavyzdžiai, kaip išvengti piktnaudžiavimo, manipuliavimo, sukčiavimo ir suklastotos grįžtamosios informacijos; skatina bendradarbiavimo platformas pasimokyti iš geriausios patirties ir didinti informuotumą apie jų naudotojų teisines prievoles; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbu patikslinti metodus, kuriuos taikant automatizuotai priimami algoritmais pagrįsti sprendimai, ir užtikrinti, kad algoritmai būtų teisingi ir skaidrūs; prašo Komisijos išnagrinėti šį klausimą ir iš ES konkurencijos teisės perspektyvos; ragina Komisiją bendrauti su valstybėmis narėmis, privačiuoju sektoriumi ir atitinkamomis reguliavimo institucijomis siekiant nustatyti veiksmingus su algoritmais susijusios atsakomybės principų kūrimo reikalavimus informacija grindžiamoms bendradarbiavimo platformoms; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad reikia įvertinti duomenų naudojimą tais atvejais, kai jis gali skirtingai paveikti įvairias visuomenės dalis, siekiant užkirsti kelią diskriminacijai ir patikrinti, ar didieji duomenys gali kenkti privatumui; primena, kad ES jau sukūrė išsamią duomenų apsaugos sistemą Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu, ir todėl ragina bendro vartojimo ekonomikos platformas skirti deramą dėmesį duomenų apsaugos klausimui skaidriai teikiant informaciją paslaugų teikėjams ir naudotojams apie surinktus asmens duomenis ir apie tų duomenų tvarkymo būdą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pripažįsta, kad daugelį ES acquis taisyklių jau galima taikyti bendro vartojimo ekonomikai; siekiant užkirsti kelią tolesniam bendrosios rinkos susiskaidymui, ragina Komisiją įvertinti, ar reikia toliau plėtoti ES teisinę sistemą laikantis geresnio reglamentavimo principų ir atsižvelgiant į valstybių narių patirtį; mano, kad ši sistema atitinkamais atvejais turėtų būti suderinta, taip pat lanksti, technologijų požiūriu neutrali bei perspektyvi ir kad, be konkrečiam sektoriui skirtų reguliavimo normų, kurių gali reikėti, ją turėtų sudaryti bendrųjų principų ir konkrečių taisyklių derinys; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia nuoseklių teisės aktų svarbą siekiant visiems užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir ragina Komisiją išsaugoti dabartines taisykles ir teisės aktus dėl darbuotojų ir vartotojų teisių prieš pradedant taikyti naujus teisės aktus, kurie galėtų suskaidyti vidaus rinką; |
| --- | --- |

32.

Konkurencija ir mokestinių prievolių vykdymas

| 33. | palankiai vertina tai, kad atsiradus bendro vartojimo ekonomikai padidėjo konkurencija ir esami veiklos vykdytojai buvo paskatinti sutelkti dėmesį į tikruosius vartotojų poreikius; ragina Komisiją užtikrinti vienodas bendradarbiavimo platformų konkurencijos tarpusavyje ir su tradicinėmis įmonėmis sąlygas panašių paslaugų atžvilgiu; pabrėžia, kad svarbu nustatyti, su kokiomis kliūtimis susiduria atsirandančios ir besiplečiančios bendradarbiavimu grindžiamos įmonės, ypač startuoliai, ir šias kliūtis šalinti; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į visų rinkos dalyvių interesus ir apsaugant informaciją apie naudotojus ir asmens duomenis, būtina užtikrinti laisvą duomenų srautą, duomenų perkeliamumą ir sąveikumą, kurie sudarys palankias sąlygas pereiti nuo vienos platformos prie kitos bei išvengti susaistymo su viena iš jų ir kurie yra pagrindiniai atviros ir sąžiningos konkurencijos ir bendradarbiavimo platformų naudotojų įgalinimo veiksniai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina interneto platformų nulemtą didesnį ekonominių sandorių atsekamumą siekiant užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą, tačiau yra susirūpinęs dėl sunkumų, iki šiol kilusių kai kuriuose sektoriuose; pabrėžia, kad bendro vartojimo ekonomika jokiu atveju neturėtų būti mokestinių prievolių vengimo būdas; taip pat pabrėžia, kad skubiai reikia užtikrinti kompetentingų institucijų ir bendradarbiavimo platformų bendradarbiavimą mokestinių prievolių vykdymo ir mokesčių surinkimo klausimais; pripažįsta, kad šie klausimai buvo sprendžiami tam tikrose valstybėse narėse, ir atkreipia dėmesį į sėkmingą viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą šioje srityje; ragina Komisiją palengvinti valstybių narių keitimąsi geriausia praktika, įtraukiant kompetentingas institucijas ir suinteresuotuosius subjektus, kad būtų galima parengti veiksmingus ir novatoriškus sprendimus, kurie padėtų gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir vykdymo užtikrinimą, taip pat tam, kad nekiltų tarpvalstybinio mokestinio sukčiavimo rizika; ragina bendradarbiavimo platformas imtis aktyvaus vaidmens šiuo klausimu; ragina valstybes nares paaiškinti, kokią informaciją įvairūs bendro vartojimo ekonominės veiklos vykdytojai, vykdydami savo mokesčių informacijos prievoles, nustatytas nacionaliniais teisės aktais, turi atskleisti mokesčių institucijoms, ir bendradarbiauti šiuo klausimu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sutinka, kad funkciniu požiūriu panašios mokestinės prievolės turėtų būti taikomos įmonėms, teikiančioms panašias paslaugas, nesvarbu, ar tradicinės, ar bendro vartojimo ekonomikos, ir mano, kad mokesčiai turėtų būti mokami ten, kur gaunamas pelnas, ir kad tai apima ne vien tik prisidėjimą prie sąnaudų, drauge laikantis subsidiarumo principo ir nacionalinių bei vietos mokestinių įstatymų; |
| --- | --- |

35.

Poveikis darbo rinkai ir darbuotojų teisėms

| 36. | pabrėžia, kad skaitmeninė revoliucija daro didelį poveikį darbo rinkai ir kad bendro vartojimo ekonomikoje atsirandančios tendencijos yra platesnės dabartinės tendencijos dalis visuomenės skaitmeninimo srityje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuo pačiu pažymi, kad bendro vartojimo ekonomika suteikia naujų galimybių ir naujų, lanksčių darbo būdų visiems naudotojams, ypač savarankiškai dirbantiems asmenims, bedarbiams, šiuo metu nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims arba asmenims, kurie kitaip negalėtų joje dalyvauti, taigi ji galėtų tapti pirma galimybe įsilieti į darbo rinką, ypač jaunimui ir marginalizuotoms grupėms; vis dėlto pažymi, kad tam tikromis aplinkybėmis dėl šios raidos žmonės gali atsidurti nesaugioje padėtyje; pabrėžia, kad, viena vertus, darbo rinka turi būti lanksti, bet, kita vertus, būtina darbuotojų ekonominė ir socialinė apsauga, atitinkanti valstybių narių papročius ir tradicijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją išnagrinėti, kokiu mastu esamos Sąjungos taisyklės taikytinos skaitmeninėje darbo rinkoje, ir užtikrinti tinkamą jų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą; ragina valstybes nares, bendradarbiaujat su socialiniais partneriais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, remiantis proaktyvumo principu ir išankstinio pasiruošimo argumentu, įvertinti poreikį atnaujinti esamus teisės aktus, įskaitant socialinės apsaugos sistemas, kad nebūtų atsiliekama nuo technologinės pažangos ir sykiu būtų užtikrinama darbuotojų apsauga; ragina Komisiją ir valstybes nares koordinuoti socialinės apsaugos sistemas, siekiant užtikrinti įgytų teisių perkeliamumą ir laikotarpių sumavimą pagal Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus; ragina socialinius partnerius prireikus atnaujinti kolektyvinius susitarimus, kad ir skaitmeninio darbo pasaulyje būtų taikomi tokie pat, kokie yra esami, apsaugos standartai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad svarbiausia yra apsaugoti darbuotojų teises bendradarbiavimu grindžiamų paslaugų srityje – visų pirma, darbuotojų teisę organizuotis, vesti kolektyvines derybas ir imtis veiksmų pagal nacionalinę teisę ir praktiką; primena, kad visi bendro vartojimo ekonomikos darbuotojai dirba arba pagal sutartį, arba savarankiškai, priklausomai nuo aplinkybių; ragina valstybes nares ir Komisiją savo kompetencijos srityse užtikrinti sąžiningas darbo sąlygas ir deramą teisinę ir socialinę apsaugą visiems bendro vartojimo ekonomikos darbuotojams, nesvarbu, koks jų statusas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją paskelbti gaires, kaip taikyti Sąjungos teisę įvairių tipų platformų verslo modeliams, siekiant užpildyti, kai reikia, reguliavimo spragas užimtumo ir socialinės apsaugos srityje; mano, kad didelis platformų ekonomikos skaidrumo potencialas suteikia galimybių užtikrinti gerą atsekamumą, siekiant, kad būtų laikomasi esamų teisės aktų; ragina valstybes nares atlikti pakankamai darbo patikrinimų, susijusių su interneto platformomis, ir taikyti sankcijas, jeigu pažeidžiamos taisyklės, ypač jeigu nesilaikoma darbo ir įdarbinimo sąlygų nuostatų ir specialių reikalavimų, susijusių su kvalifikacija; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti ypatingą dėmesį nedeklaruojamam darbui ir fiktyviai savisamdai šiame sektoriuje ir įtraukti platformų ekonomiką į Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platformos darbotvarkę; ragina valstybes nares užtikrinti pakankamai išteklių patikrinimams; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pagrindines teises ir deramą socialinę apsaugą vis didesniam skaičiui savarankiškai dirbančių asmenų, kurie yra pagrindinė bendro vartojimo ekonomikos varomoji jėga, įskaitant teisę vesti kolektyvines derybas ir imtis veiksmų, taip pat ir teisę gauti kompensacijas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares pripažinti, kad bendro vartojimo ekonomika taip pat sukels sumaištį, todėl kai kuriems sektoriams reikia parengti švelninimo priemones ir remti mokymą ir darbuotojų perkėlimus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad bendro vartojimo platformų darbuotojams svarbu užtikrinti galimybę pasinaudoti reitingų ir atsiliepimų perkeliamumu, nes jie sudaro skaitmeninę rinkos vertę, ir svarbu palengvinti reitingų bei atsiliepimų perkeliamumą bei kaupimą visose skirtingose platformose laikantis duomenų apsaugos taisyklių ir gerbiant kitų susijusių šalių privatumą; pažymi, kad gali pasitaikyti nesąžiningos ir savavališkos praktikos atvejų, susijusių su internete pateikiamais reitingais, o tai gali paveikti bendro vartojimo platformų darbuotojų darbo sąlygas, teises ir galimybes gauti darbą; mano, kad reitingavimo ir atsiliepimų teikimo mechanizmai turėtų būti rengiami skaidriai, o darbuotojai turėtų būti informuojami ir su jais turėtų būti konsultuojamasi tinkamais lygmenimis, laikantis valstybės narės teisės aktų ir praktikos, remiantis bendraisiais tokių mechanizmų rengimo kriterijais; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad kintančioje darbo rinkoje svarbu nuolat atnaujinti įgūdžius ir užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų tinkamus įgūdžius, kurių reikia skaitmeninėje visuomenėje ir ekonomikoje; ragina Komisiją, valstybes nares ir bendro vartojimo ekonomikos įmones sudaryti sąlygas mokytis visą gyvenimą ir tobulinti savo skaitmeninius įgūdžius; mano, kad reikia privačių ir viešųjų investicijų ir mokymosi visą gyvenimą ir mokymo finansavimo galimybių, visų pirma labai mažoms ir mažoms įmonėms; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia nuotolinio darbo ir pažangaus darbo modelio taikymo svarbą bendro vartojimo ekonomikoje, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina traktuoti tokių formų darbą taip pat kaip įprastų formų darbą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją išnagrinėti, kokiu mastu Darbo per laikinojo įdarbinimo įmones direktyva (2008/104/EB (14)) taikytina konkrečioms interneto platformoms; mano, kad daugelio tarpininkaujančių interneto platformų struktūra panaši į laikinojo įdarbinimo įmonių (trišaliai sutartiniai santykiai tarp laikino įmonės darbuotojo / platformos darbuotojo – laikinojo įdarbinimo įmonės / interneto platformos – naudotojo įmonės / kliento); |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina nacionalines valstybines užimtumo tarnybas ir EURES tinklą glaudžiau bendradarbiauti galimybių, kurias teikia bendro vartojimo ekonomika, klausimais; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius pakankamai informuoti platformų darbuotojus apie darbo ir įdarbinimo sąlygas, darbuotojų teises ir darbo santykius tiek su platformomis, tiek su vartotojais; mano, kad platformos turėtų atlikti aktyvų vaidmenį teikiant informaciją vartotojams ir darbuotojams apie taikytiną reguliavimo sistemą, kad būtų laikomasi teisinių reikalavimų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta duomenų, susijusių su pokyčiais užimtumo srityje, kuriuos paskatino bendro vartojimo ekonomika; ragina valstybes nares ir Komisiją, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, rinkti patikimesnius ir išsamesnius duomenis šioje srityje, ir ragina valstybes nares paskirti jau esamą nacionalinį kompetentingą subjektą bendro vartojimo ekonomikos darbo rinkoje kylančioms tendencijoms stebėti ir vertinti; pabrėžia, jog labai svarbu, kad valstybės narės keistųsi informacija ir gerąja patirtimi šioje srityje; pabrėžia, kad svarbu atidžiai stebėti darbo rinkos ir bendro vartojimo ekonomikos darbo sąlygas, kad būtų galima kovoti su neteisėta praktika; |
| --- | --- |

49.

Bendro vartojimo ekonomikos vietos aspektas

| 50. | pažymi, kad vis daugiau vietos valdžios institucijų ir įstaigų jau aktyviai reguliuoja ir plėtoja bendro vartojimo ekonomiką ir didelį dėmesį skiria bendradarbiavimu grindžiamai praktikai tiek kaip politikos objektui, tiek kaip naujų bendradarbiavimu grindžiamo valdymo ir dalyvaujamosios demokratijos formų organizavimo principui; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turi pakankamai laisvės taikyti konkrečioms aplinkybėms skirtas priemones, kad taikydamos tinkamas, visapusiškai su ES teisės aktais suderintas priemones galėtų siekti aiškiai apibrėžtų viešojo intereso tikslų; todėl ragina Komisiją remti valstybes nares joms formuojant politiką ir priimant su ES teise suderintas taisykles; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad pradininkai buvo miestai, kuriuose miesto sąlygos, pvz., gyventojų tankumas ir fizinis artumas, yra palankios bendradarbiavimu grindžiamai praktikai plėtoti, išplečiant taikymo sritį nuo išmaniųjų miestų prie bendro vartojimo miestų ir palengvinant perėjimą prie piliečiams patogesnės infrastruktūros; taip pat yra įsitikinęs, kad bendro vartojimo ekonomika gali suteikti didelių galimybių miestų pakraščiams, kaimo vietovėms ir palankių sąlygų neturinčioms teritorijoms, gali paskatinti naujas įtraukias vystymosi formas ir daryti teigiamą socialinę bei ekonominę įtaką, taip pat padėti marginalizuotoms bendruomenėms suteikti netiesioginę naudą turizmo sektoriui; |
| --- | --- |

52.

Bendro vartojimo ekonomikos skatinimas

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu užtikrinti tinkamą kompetenciją, įgūdžius ir mokymus, kad kiek galima daugiau asmenų galėtų aktyviai dalyvauti plėtojant bendro naudojimo ekonomiką ir visapusiškai išnaudoti jos potencialą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad IRT suteikia galimybę bendro vartojimo ekonomikoje greitai ir veiksmingai vystyti novatoriškas idėjas kartu sujungiant dalyvius – vartotojus ar paslaugų teikėjus – ir suteikiant jiems galimybių, palengvinant jų prieigą prie rinkos ir dalyvavimą joje, didinant atokių ir kaimo vietovių prieinamumą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją aktyviai skatinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, ypač kai tai susiję su e. tapatybės naudojimu, siekiant didinti vartotojų ir paslaugų teikėjų pasitikėjimą elektroninėmis operacijomis įgyvendinant ES e. tapatybės tarpusavio pripažinimo programą, ir naikinti kitas esamas kliūtis, trukdančias bendro vartojimo ekonomikai augti, kaip antai kliūtis, trukdančias teikti tarpvalstybines draudimo priemones; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad 5G technologijos plėtra iš esmės pakeis ekonomikos logiką, o paslaugos taps įvairesnės ir labiau prieinamos; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kaip svarbu sukurti konkurencingą rinką inovatyvioms verslo įmonėms, nes šių įmonių sėkminga veikla galiausiai nulems mūsų ekonomikos stiprybę; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, kad bendro vartojimo ekonomika tampa vis svarbesnė energetikos sektoriuje; ji vartotojams, gamintojams, pavieniams asmenims ir bendruomenėms suteikia galimybių veiksmingai dalyvauti keliuose atsinaujinančiosios energijos ciklo decentralizuotuose etapuose, įskaitant gamybą savo reikmėms ir individualų vartojimą, saugojimą ir paskirstymą, atitinkančius Sąjungos klimato ir energetikos tikslus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pažymi, kad bendro vartojimo ekonomika labiausiai klesti tose bendruomenėse, kuriose taikomi stiprūs dalijimosi žiniomis ir švietimu modeliai, nes taip skatinama ir sutvirtinama atvirų inovacijų kultūra; pabrėžia, kad yra svarbi nuosekli politika, o itin didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas yra išankstinė sąlyga norint išnaudoti visą bendro vartojimo ekonomikos potencialą ir gauti naudos, kurią teikia bendro vartojimo modelis; todėl primena, kad reikia užtikrinti tinkamą tinklo prieigą visiems ES piliečiams, ypač mažai gyventojų turinčiose, atokiose ir kaimo vietovėse, kuriose junglumas dar nepakankamas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad bendro vartojimo ekonomikos vystymuisi ir plėtrai reikalinga parama, o kad pritrauktų investicijų, ji turi išlikti atvira moksliniams tyrimams, naujovėms ir naujoms technologijoms; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ES teisės aktai ir politika būtų orientuoti į ateitį, visų pirma kad būtų atverta visiems prieinamų, į eksperimentus orientuotų erdvių, būtų skatinamas skaitmeninis junglumas ir raštingumas, remiami Europos verslininkai, naujos įmonės, teikiama paskatų plėtoti pramonės struktūros modelį 4.0, inovacijų centrus, klasterius ir inkubatorius, kartu užtikrinant kohabitacijos sąveiką su tradiciniais verslo modeliais; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad transporto sektoriaus pobūdis bendro vartojimo ekonomikoje ir už jos ribų yra sudėtingas; pažymi, kad šis sektorius griežtai reglamentuojamas; atkreipia dėmesį į bendro vartojimo ekonomikos modelių potencialą gerokai padidinti transporto sistemos veiksmingumą ir tvarią plėtrą (įskaitant integruotą įvairiarūšę bilietų sistemą ir keliavimą mokant už vieną kelionę transporto naudotojams, taikant bendro vartojimo ekonomikos mobiliąsias programas), jos saugumą ir saugą, padaryti atokias vietoves lengviau prieinamas ir sumažinti nepageidaujamą išorinį eismo spūsčių poveikį; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina atitinkamas valdžios institucijas skatinti naudingą bendro vartojimo ekonomika grindžiamų transporto paslaugų ir tradicinės transporto sistemos sambūvį; ragina Komisiją įtraukti bendro vartojimo ekonomiką į savo darbą naujų transporto technologijų srityje (sąveikių transporto priemonių, autonominių transporto priemonių, integruotos skaitmeninės bilietų sistemos ir pažangių transporto sistemų) dėl šių technologijų stiprių sąsajų ir natūralios sąveikos; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad platformoms ir jų naudotojams turi būti užtikrintas teisinis tikrumas, kad būtų galima plėtoti bendro vartojimo ekonomiką ES transporto sektoriuje; pažymi, kad judumo sektoriuje svarbu aiškiai atskirti, viena vertus, i) kelių asmenų keliones vienu automobiliu ir išlaidų pasidalijimą pagal vairuotojo savo tikslui suplanuotą kelionę, ir, kita vertus, ii) reguliuojamas keleivinio transporto paslaugas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primena, kad, Komisijos skaičiavimu, tarpusavio apgyvendinimas yra didžiausias bendro vartojimo ekonomikos sektorius prekybos apimties požiūriu, o vienų asmenų kitiems tarpusavyje teikiamos transporto paslaugos yra didžiausias sektorius pagal platformos pajamas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad turizmo sektoriuje dalijimasis būstu reiškia labai gerą išteklių ir nepakankamai naudojamos erdvės išnaudojimą, visų pirma tose teritorijose, kuriose turizmas tradiciškai nėra išplėtotas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | šiuo atžvilgiu smerkia kai kurių valdžios institucijų taikomas taisykles, kuriomis siekiama apriboti turistų apgyvendinimo pasiūlą bendro vartojimo ekonomikos pagrindu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria Europos bendradarbiavimo platformos, siekdamos pasinaudoti rizikos kapitalu ir vykdydamos plėtros strategiją; šiuos sunkumus dar labiau padidina mažas vietos rinkų dydis ir jų susiskaidymas bei reikšmingas tarpvalstybinių investicijų trūkumas; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai pasinaudoti esamomis finansavimo priemonėmis ir investuoti į bendro vartojimo ekonomikos įmones ir skatinti iniciatyvas, kad būtų lengviau gauti finansavimą, visų pirma naujai įsteigtoms įmonėms ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad bendradarbiavimu grindžiamos finansavimo sistemos, pvz., sutelktinis finansavimas, svariai papildo įprastas finansavimo priemones kaip veiksmingos finansavimo ekosistemos dalis; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad bendro vartojimo ekonomikos sektoriuje MVĮ teikiamos paslaugos ne visada yra pakankamai pritaikytos prie neįgaliųjų ir pagyvenusių žmonių poreikių; ragina, kad taikant šiems ekonominės veiklos vykdytojams remti skirtas priemones ir vykdant programas būtų atsižvelgiama į neįgaliųjų poreikius; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją skatinti ir remti galimybes naudotis atitinkamomis finansavimo eilutėmis, skirtomis bendro vartojimo ekonomikos sektoriuje veikiantiems Europos verslininkams, be kita ko, vykdant ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atkreipia dėmesį į greitą inovatyvių technologijų ir skaitmeninių priemonių, tokių kaip blokų grandinės (angl. blockchains) ir išsklaidytosios operacijų knygos technologijos, greitą plėtrą ir didėjantį paplitimą, taip pat ir finansiniame sektoriuje; pabrėžia, kad bendro vartojimo ekonomikos srityje naudojant šias decentralizuotas technologijas būtų galima sudaryti sąlygas veiksmingiems tarpusavio sandoriams ir jungtims, o tai padėtų sukurti nepriklausomas rinkas ar tinklus ir ateityje pakeisti tarpininkų vaidmenį, kurį šiandien atlieka bendro vartojimo platformos; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0009.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0237.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0455.

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11834-2016-INIT/en/pdf

(5)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(6)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(7)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(8)  OL L 337, 2009 12 18, p. 11.

(9)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(10)  ECON-VI/016.

(11)  OL C 75, 2017 3 10, p. 33.

(12)  „Eurobarometro“ greitoji apklausa Nr. 438 (2016 m. kovo mėn.) „Bendradarbiavimu grindžiamų platformų naudojimas“.

(13)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(14)  OL L 327, 2008 12 5, p. 9.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/135 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/135

---

P8_TA(2017)0272

Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl interneto platformų ir bendrosios skaitmeninės rinkos (2016/2276(INI))

(2018/C 331/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos komunikatą „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“ (COM(2016)0288) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0172), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos komunikatą „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“ (COM(2016)0288) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0172),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0184), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0184),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas. Valdžios skaitmeninių permainų spartinimas“ (COM(2016)0179) ir pridedamus Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SWD(2016)0108 ir SWD(2016)0109), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas. Valdžios skaitmeninių permainų spartinimas“ (COM(2016)0179) ir pridedamus Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SWD(2016)0108 ir SWD(2016)0109),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“ (COM(2016)0180) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“ (COM(2016)0180) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0110),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2015)0100),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (COM(2016)0178) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (COM(2016)0178) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0106),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 10 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų ekonomikos kūrimas“ (COM(2017)0009) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2017)0002), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 10 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų ekonomikos kūrimas“ (COM(2017)0009) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2017)0002),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos debesijos iniciatyvos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos debesijos iniciatyvos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2120, kuriuo nustatomos priemonės, susijusios su atvira interneto prieiga, ir kuriuo iš dalies keičiami Direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, ir Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Sąjungoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2120, kuriuo nustatomos priemonės, susijusios su atvira interneto prieiga, ir kuriuo iš dalies keičiami Direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, ir Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Sąjungoje (4),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 531/2012 taisyklės, taikytinos didmeninėms tarptinklinio ryšio rinkoms (COM(2016)0399), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 531/2012 taisyklės, taikytinos didmeninėms tarptinklinio ryšio rinkoms (COM(2016)0399),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (COM(2016)0590),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl autorių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje COM(2016)0593, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl autorių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje COM(2016)0593,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos Direktyva) (5) (E. komercijos direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos Direktyva) (5) (E. komercijos direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (7) (Tinklų ir informacijos saugumo direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (7) (Tinklų ir informacijos saugumo direktyva),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (COM(2016)0287) (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (COM(2016)0287) (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2016)0283),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų skaitmeninio turinio teikimo sutarčių aspektų (COM(2015)0634), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų skaitmeninio turinio teikimo sutarčių aspektų (COM(2015)0634),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos komercinės veiklos įgyvendinimo (taikymo) gairės“ (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos komercinės veiklos įgyvendinimo (taikymo) gairės“ (SWD(2016)0163),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio mėn. Komisijos paskelbtas IRT sektoriaus gaires dėl JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio mėn. Komisijos paskelbtas IRT sektoriaus gaires dėl JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 15 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Elektroninės prekybos sektoriaus tyrimo preliminari ataskaita“ (angl. Preliminary Report on the E-commerce Sector Inquiry) (SWD(2016)0312), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 15 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Elektroninės prekybos sektoriaus tyrimo preliminari ataskaita“ (angl. Preliminary Report on the E-commerce Sector Inquiry) (SWD(2016)0312),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“, Europos galimybės ir uždaviniai“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“, Europos galimybės ir uždaviniai“ (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0204/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0204/2017),

| A. | kadangi bendrosios skaitmeninės rinkos egzistavimo prasmė – išvengti nacionalinių teisės aktų suskaidymo ir panaikinti technines, teisines ir mokestines kliūtis, kad įmonės, piliečiai ir vartotojai galėtų visapusiškai pasinaudoti skaitmeninėmis priemonėmis ir paslaugomis; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendrosios skaitmeninės rinkos egzistavimo prasmė – išvengti nacionalinių teisės aktų suskaidymo ir panaikinti technines, teisines ir mokestines kliūtis, kad įmonės, piliečiai ir vartotojai galėtų visapusiškai pasinaudoti skaitmeninėmis priemonėmis ir paslaugomis;

| B. | kadangi skaitmeninimas ir naujos technologijos pakeitė komunikacijos formas, galimybes gauti informaciją ir piliečių, vartotojų bei bendrovių elgesį ir kadangi ketvirtoji pramonės revoliucija nulems visų ekonomikos ir visuomenės sričių skaitmeninimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi skaitmeninimas ir naujos technologijos pakeitė komunikacijos formas, galimybes gauti informaciją ir piliečių, vartotojų bei bendrovių elgesį ir kadangi ketvirtoji pramonės revoliucija nulems visų ekonomikos ir visuomenės sričių skaitmeninimą;

| C. | kadangi vis dažnesnis interneto ir mobiliojo ryšio prietaisų naudojimas suteikia naujų verslo galimybių visų dydžių įmonėms ir kuria naujus ir alternatyvius verslo modelius, kuriuos taikant išnaudojami naujų technologijų privalumai ir galimybės patekti į pasaulio rinkas, tačiau dėl to taip pat kyla naujų uždavinių; |
| --- | --- |

C.

kadangi vis dažnesnis interneto ir mobiliojo ryšio prietaisų naudojimas suteikia naujų verslo galimybių visų dydžių įmonėms ir kuria naujus ir alternatyvius verslo modelius, kuriuos taikant išnaudojami naujų technologijų privalumai ir galimybės patekti į pasaulio rinkas, tačiau dėl to taip pat kyla naujų uždavinių;

| D. | kadangi nuolatinė interneto platformų plėtra ir naudojimas įvairiai veiklai, įskaitant komercinę veiklą ir dalijimąsi produktais ir paslaugomis, pakeitė naudotojų ir bendrovių sąveikos su turinio teikėjais, prekiautojais ir kitais prekes bei paslaugas siūlančiais asmenimis būdus; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuolatinė interneto platformų plėtra ir naudojimas įvairiai veiklai, įskaitant komercinę veiklą ir dalijimąsi produktais ir paslaugomis, pakeitė naudotojų ir bendrovių sąveikos su turinio teikėjais, prekiautojais ir kitais prekes bei paslaugas siūlančiais asmenimis būdus;

| E. | kadangi pagal E. komercijos direktyvą tarpininkai atleidžiami nuo atsakomybės už turinį tik tuo atveju, jeigu nežino apie perduodamą ir (arba) laikomą informaciją arba jos nekontroliuoja, tačiau tuo atveju, jei tarpininkai turi faktinių žinių apie pažeidimą arba neteisėtą veiklą ar informaciją, reikalaujama, kad sužinojus apie tai būtų nedelsiant imamasi priemonių pašalinti tą neteisėtą informaciją arba atimti galimybę ja naudotis ar vykdyti tokią veiklą; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal E. komercijos direktyvą tarpininkai atleidžiami nuo atsakomybės už turinį tik tuo atveju, jeigu nežino apie perduodamą ir (arba) laikomą informaciją arba jos nekontroliuoja, tačiau tuo atveju, jei tarpininkai turi faktinių žinių apie pažeidimą arba neteisėtą veiklą ar informaciją, reikalaujama, kad sužinojus apie tai būtų nedelsiant imamasi priemonių pašalinti tą neteisėtą informaciją arba atimti galimybę ja naudotis ar vykdyti tokią veiklą;

| F. | kadangi daug internetinių platformų ir informacinės visuomenės paslaugų vartotojams siūlo patogesnę prieigą prie prekių, paslaugų ir skaitmeninio turinio ir išplėtė savo veiklą vartotojų ir kitų dalyvių atžvilgiu; |
| --- | --- |

F.

kadangi daug internetinių platformų ir informacinės visuomenės paslaugų vartotojams siūlo patogesnę prieigą prie prekių, paslaugų ir skaitmeninio turinio ir išplėtė savo veiklą vartotojų ir kitų dalyvių atžvilgiu;

| G. | kadangi Komisija šiuo metu atlieka keletą vartotojų apsaugos taisyklių ir modelio „verslas verslui“ (angl. B2B) taikymo praktikos, kurią interneto platformos taiko savo verslo srities naudotojams, vertinimų; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija šiuo metu atlieka keletą vartotojų apsaugos taisyklių ir modelio „verslas verslui“ (angl. B2B) taikymo praktikos, kurią interneto platformos taiko savo verslo srities naudotojams, vertinimų;

| H. | kadangi kūrybiškumas ir naujovės yra skaitmeninės ekonomikos varikliai ir todėl būtina užtikrinti aukštą intelektinės nuosavybės teisių apsaugos lygį; |
| --- | --- |

H.

kadangi kūrybiškumas ir naujovės yra skaitmeninės ekonomikos varikliai ir todėl būtina užtikrinti aukštą intelektinės nuosavybės teisių apsaugos lygį;

Bendroji įžanga

| 1. | palankiai vertina komunikatą „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | džiaugiasi, kad pagal Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją jau pateikta įvairių iniciatyvų; pabrėžia šių iniciatyvų koordinavimo ir nuoseklumo svarbą; mano, kad bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimas yra labai svarbus ES konkurencingumui puoselėti, kokybiškoms ir aukštos kvalifikacijos darbo vietoms kurti ir skaitmeninės ekonomikos augimui Europoje skatinti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad interneto platformos, didindamos vartotojų pasirinkimo galimybes ir kurdamos bei formuodamos naujas rinkas, teikia naudos šiandieninei skaitmeninei ekonomikai ir visuomenei; vis dėlto pažymi, kad interneto platformos taip pat kelia naujų politinių ir su reguliavimu susijusių uždavinių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad daugelio sričių ES politika taikoma ir interneto platformoms, tačiau pažymi, kad kai kuriais atvejais neužtikrinamas tinkamas teisės aktų vykdymas arba valstybės narės juos aiškina skirtingai; pabrėžia, kad prieš svarstant, ar siekiant ištaisyti šią padėtį reikia papildyti dabartinę teisinę sistemą, svarbu užtikrinti tinkamą ES teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina nuolat atliekamą darbą siekiant atnaujinti ir papildyti dabartinę teisinę sistemą, kad ji atitiktų savo paskirtį skaitmeniniame amžiuje; mano, kad veiksminga ir patraukli reglamentavimo aplinka yra itin svarbi internetinio ir skaitmeninio verslo plėtrai Europoje; |
| --- | --- |

5.

Platformų apibrėžtis

| 6. | pripažįsta, kad dėl tokių veiksnių kaip didelė esamų internetinių platformų tipų ir jų veiklos sričių įvairovė, taip pat sparčiai kintanti skaitmeninio pasaulio aplinka ES lygmeniu būtų labai sunku susitarti dėl vienos bendros, teisiškai reikšmingos ir perspektyvios internetinės platformos apibrėžties; mano, kad, bet kuriuo atveju, viena bendra ES apibrėžtis ar visiems vienodai taikomas metodas nepadėtų ES sėkmingai veikti platformų ekonomikos srityje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | drauge suvokia, kaip svarbu išvengti ES vidaus rinkos susiskaidymo, kuris galėtų įvykti dėl regioninių ir nacionalinių taisyklių ir apibrėžčių daugėjimo, taip pat tai, kad būtina užtikrinti tikrumą ir vienodas sąlygas įmonėms ir vartotojams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | todėl mano, kad interneto platformos atitinkamuose sektoriams skirtuose ES teisės aktuose turėtų būti skiriamos ir apibrėžiamos pagal jų charakteristikas, klasifikaciją ir principus ir taikant į problemas orientuotą metodą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina Komisijos atliekamą darbą, susijusį su interneto platformomis, įskaitant konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais ir atliekamą poveikio vertinimą; mano, kad tokio tipo įrodymais pagrįstas metodas yra itin svarbus siekiant gerai išmanyti šią sritį; ragina Komisiją prireikus pasiūlyti reglamentavimo ar kitų priemonių, pagrįstų šia nuodugnia analize; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad, nors interneto platformoms, veikiančioms pagal modelį „verslas vartotojui“ (angl. B2C) ir „vartotojas vartotojui“ (angl. C2C), būdinga labai įvairi veikla, kaip antai e. komercija, žiniasklaida, paieškos sistemos, komunikacijos, mokėjimo sistemos, darbo jėgos teikimas, operacinės sistemos, transportas, reklama, kultūrinio turinio perdavimas, bendro vartojimo ekonomika ir socialiniai tinklai; taip pat pažymi, kad, nors esama tam tikrų bendrų ypatybių, kurios gali padėti identifikuoti šiuos subjektus, interneto platformos gali turėti daug formų ir kad joms nustatyti gali būti taikomi skirtingi metodai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad, be kita ko, interneto B2C ir C2C platformoms daugiau ar mažiau būdingos tam tikros ypatybės, pvz.: jos veikia daugialypėse rinkose; jos suteikia galimybę dviem arba kelioms skirtingoms naudotojų grupėms priklausantiems dalyviams tiesiogiai susisiekti elektroniniu būdu; sujungia įvairių tipų naudotojus; jos siūlo interneto paslaugas, pritaikytas naudotojų nuostatoms ir grindžiamas jų pateikta informacija; jos klasifikuoja turinį arba teikia nuorodas į jį, pvz., naudodamos trečiųjų šalių siūlomus arba į internetą dedamus algoritmus, prekes ar paslaugas; jos sutelkia kelis subjektus prekės pardavimo, paslaugos teikimo arba apsikeitimo ar pasidalijimo turiniu, informacija, prekėmis arba paslaugomis tikslu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad itin svarbu paaiškinti metodus, kuriuos taikant priimami algoritmais pagrįsti sprendimai, ir didinti su šių algoritmų naudojimu susijusį skaidrumą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti, koks yra algoritmų naudojimo klaidų ir tendencingumo potencialas, kad būtų užkirstas kelias bet kokiai diskriminacijai ar nesąžiningai praktikai arba privatumo pažeidimui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vis dėlto mano, kad reikėtų aiškiai atskirti B2C ir B2B platformas, atsižvelgiant į atsirandančias B2B interneto platformas, turinčias esminę reikšmę pramoninio interneto, pvz., debesijos paslaugų arba keitimosi duomenimis platformų, leidžiančių palaikyti ryšį tarp daiktų interneto produktų, vystymuisi; ragina Komisiją pašalinti bendrojoje rinkoje esančias kliūtis, trukdančias tokių platformų augimui; |
| --- | --- |

13.

Palankesnių sąlygų sudarymas darniam Europos interneto platformų augimui

| 14. | pažymi, kad interneto platformos internetą naudoja kaip sąveikos priemonę ir veikia kaip šalių tarpininkės, taigi teikia naudą naudotojams, vartotojams ir įmonėms, palengvindamos prieigą prie pasaulio rinkų; pažymi, kad interneto platformos gali padėti pakoreguoti prekių ir paslaugų pasiūlą ir paklausą, pagrįstą bendruomenės nuomone, bendra prieiga, reputacija ir pasitikėjimu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad interneto platformos ir taikomosios programos, iš kurių daugelį sukūrė Europos taikomųjų programų kūrėjai, gauna naudos iš to, kad esama nepaprastai daug nešiojamųjų prietaisų, asmeninių kompiuterių, knyginių kompiuterių ir kitų skaičiavimo prietaisų ir kad jų skaičius nuolat auga, ir kad šiuose prietaisuose jų yra vis daugiau; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nurodo, kad didžiausia pirmenybė turi būti teikiama pakankamų investicijų, skirtų plačiajuosčio ryšio tinklams ir kitai skaitmeninei infrastruktūrai diegti, užtikrinimui, kad būtų pasiekti gigabitinės visuomenės junglumo tikslai, nes toks diegimas yra itin svarbus, kad piliečiai ir įmonės galėtų pasinaudoti 5G technologijos plėtra, ir apskritai užtikrintas valstybių narių junglumas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad vis plačiau naudojami išmanieji prietaisai, įskaitant išmaniuosius telefonus ir planšetinius kompiuterius, dar labiau išplėtė ir pagerino prieigą prie naujų paslaugų, įskaitant interneto platformas, ir taip sustiprino jų vaidmenį ekonomikoje ir visuomenėje, ypač tarp jaunimo, tačiau vis labiau tarp visų amžiaus grupių; pažymi, kad skaitmeninimo mastas dar labiau padidės sparčiai plėtojantis daiktų internetui, kuris, kaip tikimasi, iki 2020 m. sujungs 25 mlrd. objektų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad prieiga prie interneto platformų naudojantis aukštos kokybės technologijomis yra svarbi ne tik tiems, kurie jau yra aktyvūs internete, bet ir visiems piliečiams ir įmonėms; pabrėžia, jog svarbu neleisti atsirasti spragoms, kurių potencialiai gali atsirasti dėl skaitmeninių įgūdžių trūkumo ar nevienodų galimybių naudotis technologijomis; pažymi, kad nacionaliniu ir Europos lygmeniu reikia atsakingo požiūrio į skaitmeninių įgūdžių ugdymą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į sparčiai besivystančias interneto platformų rinkas, kurios siūlo naują produktų ir paslaugų realizavimo būdą; pripažįsta globalinį ir tarpvalstybinį interneto platformų rinkų pobūdį; pažymi, kad globalios interneto platformų rinkos vartotojams siūlo platų pasirinkimą ir veiksmingą kainų konkurenciją; pažymi, kad susitarimu dėl tarptinklinio ryšio savosios šalies kainomis remiamas tarpvalstybinis interneto platformų aspektas – galima pigiau naudotis interneto paslaugomis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi didėjantį interneto platformų vaidmenį dalijantis piliečiams ir demokratijos veikimui naudingomis naujienomis ir kita informacija bei suteikiant prieigą prie jų; mano, kad interneto platformos taip pat gali veikti kaip e. valdžios įgyvendinimo priemonės; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primygtinai ragina Komisiją toliau skatinti Europos interneto platformų ir pradedančiųjų įmonių augimą ir stiprinti jų gebėjimą plėsti veiklą ir konkuruoti pasaulio mastu; ragina Komisiją toliau laikytis inovacijoms palankios politikos interneto platformų atžvilgiu siekiant palengvinti patekimą į rinką; apgailestauja, kad ES dalis rinkos kapitalizacijoje interneto platformų srityje nedidelė; pabrėžia, kad svarbu pašalinti kliūtis, kurios trukdo interneto platformoms sklandžiai veikti tarpvalstybiniu mastu ir trikdo Europos bendrosios skaitmeninės rinkos veikimą; pabrėžia nediskriminavimo svarbą ir būtinybę palengvinti perėjimą nuo vienos panašias paslaugas siūlančios platformos prie kitos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad pagrindiniai veiksniai apima atvirą aplinką, vienodas taisykles, pakankamo junglumo buvimą, esamų taikomųjų programų sąveikumą ir atvirųjų standartų buvimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripažįsta didelę naudą, kurios interneto platformos gali duoti MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms; pažymi, kad interneto platformos dažniausiai yra paprasčiausias ir tinkamiausias pirmasis žingsnis mažosioms įmonėms, norinčioms patekti į internetą ir pasinaudoti internetiniais platinimo kanalais; pažymi, kad interneto platformos suteikia galimybę MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms patekti į pasaulio rinkas pernelyg daug neinvestuojant į brangiai kainuojančios skaitmeninės infrastruktūros kūrimą; pabrėžia skaidrumo ir prieigos prie interneto platformų vienodomis sąlygomis svarbą ir primena, kad dėl didėjančio kai kurių interneto platformų dominavimo neturėtų sumažėti verslo laisvės; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją pirmenybę teikti veiksmams, kurie padeda atsirasti ir plėstis pradedančioms Europos įmonėms ir interneto platformoms; pabrėžia, kad pradedančiųjų įmonių finansavimo ir investavimo į jas palengvinimas naudojant visas esamas finansavimo priemones yra nepaprastai svarbus Europos kilmės interneto platformų plėtrai, visų pirma sudarant galimybes naudotis rizikos kapitalu ir skirtingais kanalais, tokiais kaip bankų ar viešosios lėšos, arba alternatyvaus finansavimo galimybėmis, tokiomis kaip sutelktinis finansavimas ir sutelktinis investavimas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad kai kurios interneto platformos sudaro sąlygas bendro vartojimo ekonomikai ir prisideda prie jos augimo Europoje; palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl bendro vartojimo ekonomikos ir pabrėžia, kad tai turi būti pirmas žingsnis kuriant platesnę ES šios srities strategiją, pagal kurią būtų remiamas naujų verslo modelių kūrimas; pabrėžia, kad šie nauji verslo modeliai kuria darbo vietas, skatina verslumą ir siūlo naujų paslaugų, didesnį pasirinkimą ir geresnes kainas piliečiams ir vartotojams, dėl jų taip pat atsiranda lankstumo ir naujų galimybių, tačiau dėl jų taip pat gali kilti problemų ir rizika darbuotojams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad per pastaruosius dešimtmečius valstybės narės padarė pažangą darbo ir socialinių standartų ir socialinės apsaugos sistemų srityje, ir pabrėžia, kad socialinio aspekto plėtojimas turi būti užtikrintas ir skaitmeniniame amžiuje; pažymi, kad didėjantis skaitmeninimas veikia darbo rinkas, darbo vietų apibrėžimą iš naujo ir darbuotojų bei įmonių sutartinius santykius; pažymi, kad svarbu užtikrinti, jog būtų paisoma darbuotojų ir socialinių teisių ir atitinkamai vykdomi esami teisės aktai siekiant toliau skatinti socialinio draudimo sistemas ir užimtumo kokybę; taip pat ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įvertinti poreikį atnaujinti esamus teisės aktus, įskaitant socialinės apsaugos sistemas, kad nebūtų atsiliekama nuo technologinės plėtros ir sykiu būtų užtikrinama darbuotojų apsauga, taip pat užtikrinamos deramos darbo sąlygos ir kad visa visuomenė apskritai gautų naudos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares užtikrinti atitinkamą savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos lygį, nes jie yra pagrindiniai skaitmeninės darbo rinkos dalyviai; taip pat ragina valstybes nares prireikus sukurti naujus apsaugos mechanizmus, siekiant užtikrinti atitinkamą šių platformų darbuotojų aprėptį, taip pat nediskriminavimą ir lyčių lygybę, ir pasidalyti geriausios praktikos pavyzdžiais Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad sveikatos priežiūros interneto platformos gali paremti naujovišką veiklą kurdamos atitinkamas žinias ir jas perduodamos iš veikloje dalyvaujančių sveikatos priežiūros vartotojų į inovacijas diegiančią sveikatos priežiūros aplinką; pabrėžia, kad naujos inovacijų platformos bendrai projektuos ir bendrai kurs naujos kartos naujoviškus sveikatos priežiūros produktus, kad jie tiksliai atitiktų šiuo metu nepatenkintus poreikius; |
| --- | --- |

28.

Tarpininkų atsakomybės paaiškinimas

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė ES tarpininkų ribotos atsakomybės tvarka yra vienas iš klausimų, kuriuos tam tikri suinteresuotieji subjektai kelia per šiuo metu vykstančias diskusijas dėl interneto platformų; pažymi, kad konsultacijos dėl platformoms skirto reglamentavimo aplinkos parodė, jog santykinai pritariama E. komercijos direktyvoje nustatytai dabartinei sistemai, tačiau taip pat reikia pašalinti kai kuriuos jos įgyvendinimo užtikrinimo trūkumus; todėl mano, kad atsakomybės tvarka turėtų būti paaiškinta smulkiau, nes tai esminis ES skaitmeninės ekonomikos ramstis; mano, kad būtinos Komisijos gairės dėl tarpininkų atsakomybės sistemos įgyvendinimo siekiant interneto platformoms sudaryti galimybes laikytis savo įsipareigojimų ir atsakomybės taisyklių, padidinti teisinį tikrumą ir naudotojų pasitikėjimą; ragina Komisiją šiuo tikslu parengti tolesnius veiksmus prisimenant, kad platformos, kurių vaidmuo nėra neutralus, kaip apibrėžta E. komercijos direktyvoje, negali reikalauti taikyti atsakomybės išimties; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad nepaisant to, jog šiandien vartojama daugiau kūrybinio turinio nei bet kada anksčiau, naudojantis tokiomis paslaugomis kaip vartotojo įkeliamos turinio platformos ir turinio kaupimo paslaugos, kūrybos sektoriuose pajamos dėl minėto vartojimo padidėjimo atitinkamai nepadidėjo; pabrėžia, kad kaip viena iš pagrindinių to priežasčių nurodomas vertės perkėlimas, kuris atsirado trūkstant aiškumo dėl šių interneto paslaugų statuso pagal autorių teisių ir e. komercijos teisės aktus; pabrėžia, kad susiformavo nesąžininga rinka, kuri kelia grėsmę bendrosios skaitmeninės rinkos ir jos pagrindinių dalyvių – kultūros ir kūrybos sektorių – vystymuisi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Komisijos ketinimą paskelbti gaires dėl tarpininkų atsakomybės, nes esama tam tikro aiškumo, susijusio su dabartinėmis taisyklėmis ir jų įgyvendinimu kai kuriose valstybėse narėse, trūkumo; mano, kad gairės sustiprins naudotojų pasitikėjimą internetinėmis paslaugomis; primygtinai ragina Komisiją pateikti savo pasiūlymus; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į internetinio ir ne internetinio pasaulio reglamentavimo skirtumus ir tais atvejais, kai reikalinga ir įmanoma, sudaryti vienodas sąlygas panašioms internetu ir ne internetu teikiamoms paslaugoms atsižvelgiant į kiekvienos srities ir visuomenės raidos ypatumus, didesnio skaidrumo ir teisinio tikrumo būtinybę ir būtinybę netrukdyti inovacijoms; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad skaitmeninės platformos yra platesnės prieigos prie kultūros ir kūrybos darbų suteikimo priemonė, be to, kultūros ir kūrybos sektoriams jos suteikia dideles galimybes kurti naujus verslo modelius; pabrėžia, kad reikia apsvarstyti, kaip šis procesas galėtų vykti užtikrinant didesnį teisinį tikrumą ir pagarbą teisių subjektams; pabrėžia, kad svarbus skaidrumas ir vienodų sąlygų užtikrinimas; todėl mano, kad teisių subjektams reikalinga apsauga, teikiama remiantis autorių teisių ir intelektinės nuosavybės sistema, kad būtų pripažįstamos vertybės ir skatinamos inovacijos, kūrybiškumas, investicijos ir turinio kūrimas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina interneto platformas sugriežtinti kovos su neteisėtu ir žalingu turiniu internete priemones; palankiai vertina atliekamą darbą, susijusį su Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva, ir Komisijos ketinimą pasiūlyti priemonių, skirtų dalijimosi vaizdo medžiaga platformoms, kad būtų apsaugoti nepilnamečiai ir pašalintas su neapykantos kurstymu susijęs turinys; pažymi, kad nesama nuorodų į turinį, susijusį su terorizmo kurstymu; ragina skirti ypatingą dėmesį tam, kad būtų užkirstas kelias prieš pažeidžiamus asmenis nukreiptoms patyčioms ir smurtui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad interneto platformoms taikomos atsakomybės taisyklės turėtų suteikti galimybę veiksmingai spręsti klausimus, susijusius su neteisėtu turiniu ir prekėmis, pavyzdžiui, taikant deramo stropumo principą ir kartu išlaikant subalansuotą ir inovacijoms palankų požiūrį; primygtinai ragina Komisiją apibrėžti ir smulkiau paaiškinti įspėjimo ir turinio šalinimo procedūras ir pateikti gairių dėl savanoriškų priemonių, kuriomis siekiama spręsti su tokiu turiniu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad svarbu imtis veiksmų, nukreiptų prieš netikrų naujienų skleidimą; ragina interneto platformas suteikti naudotojams priemonių pranešti apie netikras naujienas tokiu būdu, kad būtų galima informuoti kitus naudotojus apie tai, jog buvo užginčytas turinio tikrumas; sykiu pažymi, kad laisvas keitimasis nuomonėmis yra esminis demokratijos elementas ir kad teisė į privatumą taikoma ir socialinės žiniasklaidos sričiai; pabrėžia laisvos spaudos vertę patikimos informacijos piliečiams teikimo požiūriu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją išsamiai išanalizuoti esamą padėtį ir teisinę sistemą, susijusią su netikromis naujienomis, ir patikrinti teisėkūros intervencijos galimybę siekiant apriboti netikro turinio sklaidą ir platinimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, jog būtina, kad interneto platformos kovotų su neteisėtoms prekėms ir turiniu bei nesąžininga praktika (pvz., bilietų į pramoginius renginius perpardavimu plėšikiškomis kainomis), taikydamos reglamentavimo priemones, kurias papildytų veiksmingos savireguliavimo priemonės (pvz., nustatant aiškias naudojimosi sąlygas ir tinkamus mechanizmus, skirtus pakartotinai pažeidimus atliekantiems asmenims nustatyti, arba steigiant specializuotas turinio nuosaikumo užtikrinimo grupes ir atsekant pavojingus produktus) ar mišrios priemonės; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina sektoriui skirtą Kovos su neteisėtu neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksą, dėl kurio buvo susitarta 2016 m. ir kurį parėmė Komisija, ir prašo Komisijos parengti tinkamas ir pagrįstas priemones, kad interneto platformos galėtų nustatyti ir pašalinti žalingą turinį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad duomenų nuosavybės klausimu labai svarbu laikytis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento ir Tinklų ir informacijos saugumo direktyvos; pažymi, kad naudotojai dažnai turi paskatų dalytis savo asmens duomenimis su interneto platformomis; pabrėžia būtinybę informuoti naudotojus apie tikslų surinktų duomenų pobūdį ir būdus, kuriais jie bus naudojami; pabrėžia, kad naudotojams būtina kontroliuoti, kaip renkami ir naudojami jų asmens duomenys; pabrėžia, kad turėtų būti galimybė nesidalyti asmens duomenimis; pažymi, kad taisyklė „teisė būti pamirštam“ taip pat taikoma interneto platformoms; ragina interneto platformas užtikrinti, kad tuo atveju, kai asmens duomenis tvarko trečiosios šalys, būtų išlaikytas anonimiškumas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją kuo greičiau baigti savo vertinimą dėl poreikio nustatyti oficialias pranešimo ir veiksmų procedūras kaip perspektyvią priemonę suderintai sustiprinti atsakomybės tvarką visoje ES; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją kuo greičiau pateikti savo praktines rekomendacijas dėl internete parduodamų gaminių rinkos priežiūros; |
| --- | --- |

41.

Vienodų sąlygų sukūrimas

| 42. | ragina Komisiją užtikrinti vienodas sąlygas interneto platformų paslaugų teikėjams ir kitų paslaugų teikėjams, su kuriais jie konkuruoja, įskaitant B2B ir C2C; pabrėžia, kad siekiant sukurti klestinčią skaitmeninę ekonomiką būtina užtikrinti reguliavimo tikrumą; atkreipia dėmesį į tai, kad įvairūs sektoriai ir skirtingi veiklos vykdytojai sektoriuose patiria nevienodą konkurencinį spaudimą; todėl primena, kad visiems vienodai taikomi sprendimai retai kada yra tinkami; mano, kad poreikiams pritaikytais sprendimais ar siūlomomis reglamentavimo priemonėmis turi būti atsižvelgiama į specifines platformų charakteristikas siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją vienodomis sąlygomis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad interneto platformų dydis įvairus – nuo tarptautinių bendrovių iki labai mažų įmonių; pabrėžia, kad siekiant skatinti vartotojų pasirinkimą ir neleisti, kad susidarytų monopolijos ar dominuojanti padėtis, kurios iškraipo rinkas, piktnaudžiaudamos įtaka rinkoje, svarbu užtikrinti sąžiningą ir veiksmingą interneto platformų konkurenciją; pabrėžia, kad siekiant užkirsti kelią rinkos nepakankamumui ir išvengti susaistymo situacijų labai svarbu sudaryti palankias sąlygas pereiti nuo vienos interneto platformos arba paslaugos prie kitos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad interneto platformos keičia itin reguliuojamo tradicinio verslo modelį; pabrėžia, kad esamos reguliavimo sistemos galimos reformos turėtų būti labiausiai orientuotos į taisyklių derinimą ir suskaidyto reguliavimo mažinimą, siekiant užtikrinti atvirą ir konkurencingą rinką interneto platformoms drauge užtikrinant aukštus vartotojų apsaugos standartus; pabrėžia, kad reikia vengti perteklinio reguliavimo ir tęsti REFIT procesą bei įgyvendinti geresnio reglamentavimo principą; pabrėžia technologijų neutralumo ir nuoseklių taisyklių taikymo interneto ir ne interneto aplinkai lygiavertėse situacijose tiek, kiek tai reikalinga ir įmanoma, svarbą; pabrėžia, kad reguliavimo tikrumas skatina konkurenciją, investicijas ir inovacijas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia investicijų į infrastruktūrą svarbą ir miesto, ir kaimo vietovėse; pabrėžia, kad sąžininga konkurencija užtikrina investicijas į kokybiškas didelės spartos plačiajuosčio ryšio paslaugas; pabrėžia, kad įperkama prieiga prie patikimos didelės spartos infrastruktūros, pavyzdžiui, itin didelės spartos plačiajuosčio ryšio ir telekomunikacijos, ir vispusiškas jos diegimas yra būtina interneto platformų paslaugų teikimo ir naudojimo sąlyga; pabrėžia, kad tinklo neutralumas ir sąžininga bei nediskriminacinė prieiga prie interneto platformų yra būtini kaip išankstinė inovacijų ir tikrai konkurencingos rinkos sąlyga; primygtinai ragina Komisiją suvienodinti finansavimo modelius, skirtus atitinkamoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama palengvinti skaitmeninimo procesą, kad būtų galima naudoti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), Europos struktūrinius ir investicijų fondus (ESI fondai)ir programos „Horizontas 2020“ lėšas bei valstybių narių nacionalinių biudžetų įmokas; ragina Komisiją įvertinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ir jungtinių technologijų iniciatyvų potencialą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti suderintą požiūrį į platformų naudotojų teisę reikalauti ištaisyti, teisę atsakyti ir teisę susilaikyti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją sudaryti vienodas sąlygas tais atvejais, kai reikalaujama, kad platformos atlygintų žalą, susijusią su įžeidžiamų faktų platinimu, dėl kurio naudotojui ilgam pakenkiama; |
| --- | --- |

47.

Piliečių ir vartotojų informavimas ir įgalinimas

| 48. | pabrėžia, kad ateities internetas negali būti sėkmingas be naudotojų pasitikėjimo interneto platformomis, didesnio skaidrumo, vienodų sąlygų, asmens duomenų apsaugos, geresnės reklamavimo ir kitų automatizuotų sistemų kontrolės ir interneto platformų, kurios paisytų visų taikomų teisės aktų ir teisėtų naudotojų interesų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia skaidrumo svarbą renkant ir naudojant duomenis ir mano, kad interneto platformos turi adekvačiai reaguoti į naudotojams rūpimus klausimus tinkamai prašydamos jų sutikimo pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir efektyviau bei aiškiau juos informuodamos apie tai, kokie asmens duomenys renkami, kaip jais dalijamasi ir kaip jie naudojami laikantis ES duomenų apsaugos sistemos, kartu išsaugant galimybę atšaukti sutikimą dėl pavienių nuostatų neprivalant atsisakyti visos prieigos prie paslaugos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti visapusišką pagarbą piliečių teisėms į privatumą ir jų asmens duomenų apsaugą skaitmeninėje aplinkoje; pabrėžia, kad svarbu tinkamai įgyvendinti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, užtikrinant visapusišką pritaikytosios bei standartizuotosios privatumo apsaugos principo taikymą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu išaiškinti prieigos prie duomenų, duomenų nuosavybės ir su jais susijusios atsakomybės klausimus, ir ragina Komisiją toliau vertinti dabartinę reglamentavimo sistemą atsižvelgiant į šiuos klausimus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad tarpvalstybinis interneto platformų pobūdis yra didžiulis privalumas plėtojant bendrąją skaitmeninę rinką, bet taip pat reikalingas geresnis nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas; ragina esamas vartotojų apsaugos tarnybas ir mechanizmus bendradarbiauti ir užtikrinti veiksmingą vartotojų apsaugą, susijusią su interneto platformų veikla; be to, atkreipia dėmesį į Reglamento dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje svarbą šiuo aspektu; palankiai vertina Komisijos ketinimą toliau vertinti bet kokį papildomą poreikį atnaujinti esamas vartotojų apsaugos taisykles, susijusias su platformomis, kaip ES vartotojų ir rinkodaros teisės patikros pagal REFIT 2017 m. dalį; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina interneto platformas siūlyti klientams aiškias, suprantamas ir sąžiningas sąlygas ir užtikrinti naudotojui patogius sąlygų pateikimo, duomenų tvarkymo, teisinių ir komercinių garantijų ir galimų išlaidų nurodymo būdus nevartojant sudėtingų sąvokų, kad sustiprėtų vartotojų apsauga ir padidėtų pasitikėjimas bei vartotojų teisių išmanymas, nes tai esminis interneto platformų sėkmės elementas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkreipia dėmesį į tai, kad aukšti vartotojų apsaugos interneto platformose standartai reikalingi ne tik B2B praktikoje, bet ir vartotojų tarpusavio santykiuose; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina įvertinti dabartinius teisės aktus ir savireguliavimo mechanizmus siekiant nustatyti, ar jie suteikia tinkamą apsaugą naudotojams, vartotojams ir įmonėms, atsižvelgiant į tai, kad pateikiama vis daugiau skundų ir Komisija pradeda vis daugiau tyrimų dėl kelių platformų; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad svarbu naudotojams teikti aiškią, nešališką ir skaidrią informaciją apie jiems teikiamos informacijos atrankos, reitingavimo, rėmimo, pritaikymo asmeniniams poreikiams ar apžvalgos kriterijus; pabrėžia būtinybę aiškiai skirti remiamą ir kitokį turinį; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją spręsti tam tikras su platformų atsiliepimų sistemomis susijusias problemas, tokias kaip suklastoti atsiliepimai ar neigiamų atsiliepimų ištrynimas siekiant įgyti konkurencinį pranašumą; pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad atsiliepimai būtų patikimesni ir naudingesni vartotojams, ir užtikrinti, kad platformos laikytųsi esamų prievolių ir šiuo klausimu imtųsi priemonių, nukreiptų prieš tokią praktiką, pvz., taikytų savanoriškas sistemas; palankiai vertina Direktyvos dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos įgyvendinimo gaires; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją įvertinti, ar reikalingi kriterijai ir ribinės vertės, pagal kuriuos galima nustatyti sąlygas, kuriomis gali būti vykdoma tolesnė interneto platformų rinkos priežiūra, ir teikti rekomendacijas interneto platformoms, kad joms būtų lengviau laiku vykdyti esamas prievoles ir laikytis gairių, ypač vartotojų apsaugos ir konkurencijos taisyklių srityje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad autorių ir kūrėjų teisės turi būti saugomos ir skaitmeniniame amžiuje, ir primena kūrybos sektoriaus svarbą užimtumui ir ekonomikai ES; ragina Komisiją įvertinti dabartinę Intelektinės nuosavybės teisių gynimo direktyvą (9), siekiant užkirsti kelią tyčiniam piktnaudžiavimui pranešimo procedūromis ir užtikrinti, kad visi vertės grandinės dalyviai, įskaitant interneto paslaugų teikėjus, veiksmingiau kovotų su klastojimu taikydami aktyvias, proporcingas ir veiksmingas priemones, kuriomis būtų užtikrinamas atsekamumas ir užkertamas kelias suklastotų prekių reklamavimui ir platinimui, nes klastojimas kelia riziką vartotojams; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad būtina atkurti dalijimosi intelektinės nuosavybės verte pusiausvyrą – pirmiausia platformose, kuriose platinamas saugomas audiovizualinis turinys; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina platformas ir teisių subjektus glaudžiau bendradarbiauti siekiant užtikrinti tinkamą atsiskaitymą už teises ir kovoti su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais internete; primena, kad tokie pažeidimai gali virsti tikra problema ne tik įmonėms, bet ir vartotojų sveikatai ir saugai, o pastariesiems turi būti atskleidžiama tiesa apie neteisėtą prekybą suklastotais produktais; todėl pakartoja savo raginimą taikyti lėšų sekimo principą atitinkamoms mokėjimo paslaugoms, kad klastotojai neturėtų sąlygų savo ekonominei veiklai vykdyti; pabrėžia, kad Intelektinės nuosavybės teisių gynimo direktyvos peržiūra ir teisingas Elektroninės komercijos direktyvos taikymas galėtų būti tinkamas būdas aukšto lygio bendradarbiavimui tarp platformų, naudotojų ir visų kitų ekonominės veiklos vykdytojų užtikrinti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją toliau populiarinti platformą, inicijuotą siekiant spręsti vartotojų ginčus dėl internetu įsigytų pirkinių, tobulinti ją, kad ji taptų patogesnė naudoti, ir stebėti, ar komercinės veiklos subjektai vykdo įsipareigojimą savo interneto svetainėje pateikti nuorodą į šią platformą, siekiant toliau spręsti vis dažnesnių skundų, nukreiptų prieš keletą interneto platformų, klausimą; |
| --- | --- |

62.

Pasitikėjimo stiprinimas ir inovacijų skatinimas

| 63. | pabrėžia, kad siekiant didinti pasitikėjimą viešajai politikai ir įmonėms visų pirma reikia veiksmingai užtikrinti duomenų apsaugą ir vartotojų teises interneto rinkose laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento nuostatų; pabrėžia, kad vartotojų ir duomenų apsaugai reikia įvairių priemonių ir techninių būdų privatumo internete, interneto ir kibernetinio saugumo srityse; pabrėžia skaidrumo svarbą renkant duomenis ir mokėjimų saugumo svarbą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pažymi, kad atliekant mokėjimus internetu užtikrinamas aukštas saugumo lygis, kuris padeda apsaugoti vartotojų ir verslininkų teises ir sumažinti sukčiavimo riziką; taip pat palankiai vertina naujus alternatyvius mokėjimo metodus, tokius kaip virtuali valiuta ir e. piniginės; atkreipia dėmesį į tai, kad skaidrumas padeda lengviau palyginti kainas ir sandorių išlaidas ir padidinti ekonominių sandorių atsekamumą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad sąžininga, nuspėjama ir inovacijoms palanki aplinka, taip pat investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei darbuotojų kvalifikacijos kėlimą yra labai svarbios naujoms idėjoms ir inovacijoms kurti; pabrėžia atvirųjų duomenų ir atvirųjų standartų svarbą naujų interneto platformų kūrimui ir inovacijoms; primena, kad Direktyvos dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo įgyvendinimo (10) peržiūra turės būti atlikta 2018 m.; pažymi, kad atviri, pažangūs ir bendri bandymo tinklai ir atvirųjų taikomųjų programų sąsajos gali būti vertingi Europai; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbus atsakingas Komisijos ir ypač valstybių narių požiūris į skaitmeninių įgūdžių ugdymą, kad darbo jėga būtų aukštos kvalifikacijos, nes tai yra aukšto užimtumo lygio užtikrinimo sąlyga taikant vienodas sąlygas visoje ES ir drauge panaikinant skaitmeninį neraštingumą, kuris skatina skaitmeninę takoskyrą ir skaitmeninę atskirtį; todėl pabrėžia, kad skaitmeninių įgūdžių ugdymas ir tobulinimas yra būtinas ir tam reikia didelių investicijų į švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mano, jog platformos, kuriose laikoma daug visuomenei prieinamų saugomų kūrinių, turėtų sudaryti licencines sutartis su atitinkamais teisių turėtojais, nebent jos nevykdytų aktyvios veiklos ir, savo ruožtu, joms būtų taikoma Elektroninės komercijos direktyvos 14 straipsnyje numatyta išimtis, siekiant, kad pelnu būtų sąžiningai dalijamasi su autoriais, kūrėjais ir atitinkamais teisių subjektais; pabrėžia, kad vadovaujantis tokiomis licencinėmis sutartimis ir jas įgyvendinant turi būti paisoma naudotojams užtikrinamų pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

67.

Įmonių tarpusavio (B2B) santykių ir ES konkurencijos teisės paisymas

| 68. | palankiai vertina Komisijos veiksmus siekiant geriau užtikrinti konkurencijos teisės laikymąsi skaitmeniniame pasaulyje ir pabrėžia būtinybę laiku priimti sprendimus konkurencijos bylose, atsižvelgiant į sparčiai besiplėtojantį skaitmeninį sektorių; tačiau pažymi, kad kai kuriais aspektais ES konkurencijos teisė turi būti pritaikyta atsižvelgiant į skaitmeninį pasaulį, kad atitiktų savo paskirtį; |
| --- | --- |

68.

| 69. | yra susirūpinęs dėl kai kurių interneto platformų taikomos probleminės įmonių tarpusavio nesąžiningos prekybos praktikos, kaip antai skaidrumo stokos (pvz., pateikiant paieškos rezultatus, naudojant duomenis arba nustatant kainas), reklamos arba rezultatų, už kurių rodymą mokama, skatinimo, kartu mažinant nemokamų rezultatų matomumą, galimų nesąžiningų sąlygų, pvz., mokėjimo sprendimų, ir galimo piktnaudžiavimo dvejopu platformų vaidmeniu (kaip tarpininko ir kaip konkurento); pažymi, kad šis dvejopas vaidmuo gali kurti ekonomines paskatas interneto platformoms diskriminuoti savo pačių produktų ir paslaugų naudai bei nustatyti diskriminacines B2B sąlygas; ragina Komisiją nedelsiant imtis priemonių šiuo klausimu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Komisiją pasiūlyti augimą skatinančią, į vartotoją nukreiptą tikslinę teisinę sistemą, skirtą B2B santykiams, pagrįstą principais, kuriais siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui įtaka rinkoje ir užtikrinti, kad platformos, kurios yra kaip vartai į galutinės grandies rinką, neužimtų kontroliuojančios padėties; mano, kad tokia sistema turėtų padėti neleisti neigiamai paveikti vartotojų gerovės ir skatinti konkurenciją bei inovacijas; be to, rekomenduoja, kad ši sistema būtų neutrali technologijų atžvilgiu ir padėtų šalinti esamą riziką, pavyzdžiui, susijusią su mobiliųjų operacinių sistemų rinka, taip pat būsimą riziką, susijusią su naujomis internetinėmis technologijomis, pavyzdžiui, daiktų internetu ar dirbtiniu intelektu, kurios dar labiau sustiprins tvirtą platformų poziciją tarp interneto įmonių ir vartotojų; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palankiai vertina tikslinį informacijos rinkimą apie B2B praktiką, kurį turi atlikti Komisija iki 2017 m. pavasario, ir primygtinai ragina imtis veiksmingų priemonių, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia, kad ES konkurencijos teisė ir valdžios institucijos turi užtikrinti vienodas sąlygas tam tikrais atvejais, taip pat ir vartotojų apsaugos bei mokesčių klausimų srityse; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atkreipia dėmesį į neseniai atskleistą informaciją, susijusią, be kita ko, su didelėmis skaitmeninėmis bendrovėmis ir jų mokesčių planavimo praktika ES; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pastangas kovoti su mokesčių vengimu ir ragina valstybes nares ir Komisiją pasiūlyti tolesnes reformas siekiant užkirsti kelią mokesčių vengimo praktikai ES; ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad visos bendrovės, įskaitant skaitmenines, mokėtų mokesčius tose valstybėse narėse, kuriose vykdo ekonominę veiklą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atkreipia dėmesį į teisinės aplinkos skirtumus 28 valstybėse narėse ir į skaitmeninio sektoriaus ypatumus, kai dažnai nebūtinas įmonės fizinis buvimas rinkos šalyje; ragina valstybes nares pakoreguoti savo PVM sistemas atsižvelgiant į paskirties šalies principą (11); |
| --- | --- |

74.

ES vieta pasaulyje

| 75. | apgailestauja, kad ES dalyvavimas pasaulio rinkoje yra labai menkas, ypač dėl dabartinio skaitmeninės rinkos susiskaidymo, teisinio netikrumo ir finansinių išteklių bei pajėgumų prekiauti technologinėmis inovacijomis stokos, ir todėl Europos bendrovėms sunku tapti pasaulio lyderėmis ir konkuruoti su kitais pasauliniais veiklos vykdytojais šioje naujoje pasaulio mastu konkurencingoje ekonomikoje; ragina kurti pradedančiosioms ir veiklą plečiančioms įmonėms tinkamą aplinką, kuri skatintų plėtrą ir darbo vietų kūrimą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Europos institucijas užtikrinti vienodas sąlygas ES ir ne ES veiklos vykdytojams, pavyzdžiui, apmokestinimo ir panašiose srityse; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mano, kad ES turi potencialą tapti svarbia veikėja skaitmeniniame pasaulyje ir kad ji turėtų sudaryti sąlygas kurti inovacijoms palankią aplinką Europoje, užtikrindama tvirtą teisinę sistemą, teikiančią apsaugą visiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0052.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0009.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0010.

(4)  OL L 310, 2015 11 26, p. 1.

(5)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(6)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(7)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

(8)  OL C 75, 2017 3 10, p. 119.

(9)  Direktyva 2004/48/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 45).

(10)  Direktyva 2003/98/EB (OL L 345, 2003 12 31, p. 90).

(11)  Žr. 2016 m. lapkričio 24 d. Parlamento rezoliuciją „Galutinės PVM sistemos kūrimas ir kova su sukčiavimu PVM“ (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0453).

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/146

---

P8_TA(2017)0273

Humanitarinė padėtis Jemene

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl humanitarinės padėties Jemene (2017/2727(RSP))

(2018/C 331/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jemeno, ypač į 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl humanitarinės padėties Jemene (1) ir 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl padėties Jemene (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jemeno, ypač į 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl humanitarinės padėties Jemene (1) ir 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl padėties Jemene (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadas dėl Jemeno, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadas dėl Jemeno,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. spalio 8 d. pareiškimą dėl išpuolio Jemene ir 2016 m. spalio 19 d. pareiškimą dėl ugnies nutraukimo Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. spalio 8 d. pareiškimą dėl išpuolio Jemene ir 2016 m. spalio 19 d. pareiškimą dėl ugnies nutraukimo Jemene,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Jemeno, ypač į rezoliucijas Nr. 2216 (2015), 2201 (2015) ir 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Jemeno, ypač į rezoliucijas Nr. 2216 (2015), 2201 (2015) ir 2140 (2014),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 25 d. Ženevoje įvykusį aukšto lygio paramos teikėjų renginį, skirtą humanitarinei krizei Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 25 d. Ženevoje įvykusį aukšto lygio paramos teikėjų renginį, skirtą humanitarinei krizei Jemene,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir tarptautinių sankcijų klausimais Idrisso Jazairy raginimą, išsakytą 2017 m. balandžio 12 d., nutraukti Jemeno jūrinę blokadą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir tarptautinių sankcijų klausimais Idrisso Jazairy raginimą, išsakytą 2017 m. balandžio 12 d., nutraukti Jemeno jūrinę blokadą,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ad Al Husseino 2016 m. spalio 10 d. pareiškimą dėl siaubingo išpuolio per laidotuves Jemene, į 2017 m. vasario 10 d. pareiškimą dėl kariaujančių šalių įkaitais tapusių Jemeno civilių gyventojų ir į 2017 m. kovo 24 d. pareiškimą dėl per mėnesį žuvusių daugiau nei 100 civilių gyventojų, įskaitant žvejus ir pabėgėlius, konfliktui Jemene pasiekus dvejų metų žymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ad Al Husseino 2016 m. spalio 10 d. pareiškimą dėl siaubingo išpuolio per laidotuves Jemene, į 2017 m. vasario 10 d. pareiškimą dėl kariaujančių šalių įkaitais tapusių Jemeno civilių gyventojų ir į 2017 m. kovo 24 d. pareiškimą dėl per mėnesį žuvusių daugiau nei 100 civilių gyventojų, įskaitant žvejus ir pabėgėlius, konfliktui Jemene pasiekus dvejų metų žymą,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pasiuntinio Jemenui Ismailo Ouldo Cheikho Ahmedo 2016 m. spalio 21 d. ir lapkričio 19 d. bei 2017 m. sausio 30 d. pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pasiuntinio Jemenui Ismailo Ouldo Cheikho Ahmedo 2016 m. spalio 21 d. ir lapkričio 19 d. bei 2017 m. sausio 30 d. pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi humanitarinė padėtis Jemene yra katastrofiška; kadangi 2017 m. vasario mėn. JT Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) paskelbė, kad aprūpinimo maistu požiūriu padėtis Jemene yra didžiausia pasaulyje ekstremalioji situacija; kadangi 2017 m. gegužės mėn. JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (OCHA) pažymėjo, kad Jemene pagalba maisto srityje būtina 17 mln. žmonių ir kad aprūpinimo maistu požiūriu 7 mln. iš jų padėtis yra ekstremali; kadangi 2,2 mln. vaikų kenčia dėl didžiulio išsekimo, susijusio su nepakankama mityba, o dėl priežasčių, kurioms galima užkirsti kelią, kas dešimt minučių miršta po vieną vaiką; kadangi šalies viduje perkeltų žmonių skaičius siekia 2 mln., o sugrąžintųjų – 1 mln.; |
| --- | --- |

A.

kadangi humanitarinė padėtis Jemene yra katastrofiška; kadangi 2017 m. vasario mėn. JT Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) paskelbė, kad aprūpinimo maistu požiūriu padėtis Jemene yra didžiausia pasaulyje ekstremalioji situacija; kadangi 2017 m. gegužės mėn. JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (OCHA) pažymėjo, kad Jemene pagalba maisto srityje būtina 17 mln. žmonių ir kad aprūpinimo maistu požiūriu 7 mln. iš jų padėtis yra ekstremali; kadangi 2,2 mln. vaikų kenčia dėl didžiulio išsekimo, susijusio su nepakankama mityba, o dėl priežasčių, kurioms galima užkirsti kelią, kas dešimt minučių miršta po vieną vaiką; kadangi šalies viduje perkeltų žmonių skaičius siekia 2 mln., o sugrąžintųjų – 1 mln.;

| B. | kadangi užsitęsusio konflikto pasekmės šaliai ir jos gyventojams yra pražūtingos; kadangi, nepaisant tarptautinių raginimų rasti politinį krizės sprendimą, konflikto šalims susitarimo pasiekti nepavyko, taigi kovos tęsiasi; kadangi karinės pergalės nepasiekė nė viena šalis ir nėra tikėtina, kad ateityje jos ją pasieks; |
| --- | --- |

B.

kadangi užsitęsusio konflikto pasekmės šaliai ir jos gyventojams yra pražūtingos; kadangi, nepaisant tarptautinių raginimų rasti politinį krizės sprendimą, konflikto šalims susitarimo pasiekti nepavyko, taigi kovos tęsiasi; kadangi karinės pergalės nepasiekė nė viena šalis ir nėra tikėtina, kad ateityje jos ją pasieks;

| C. | kadangi, JT duomenimis, nuo 2015 m. kovo mėn. dėl smurto žuvo maždaug 10 000 žmonių ir per 40 000 buvo sužeista; kadangi vykstant kovoms ant žemės ir ore JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) stebėtojai neturi galimybių patekti į teritoriją ir patikrinti civilių aukų skaičiaus, taigi šie duomenys parodo tik mirties ir sužeidimų atvejų, kuriuos pavyko įrodyti ir patvirtinti OHCHR, skaičių; kadangi per karą smarkiai nukentėjusios Jemeno civilinė infrastruktūra ir institucijos vis dažniau nebegali teikti pagrindinių paslaugų; kadangi sveikatos sistema yra ant griuvimo ribos, o svarbiausiems priešakinės linijos medikams daugybę mėnesių nemokami atlyginimai; |
| --- | --- |

C.

kadangi, JT duomenimis, nuo 2015 m. kovo mėn. dėl smurto žuvo maždaug 10 000 žmonių ir per 40 000 buvo sužeista; kadangi vykstant kovoms ant žemės ir ore JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) stebėtojai neturi galimybių patekti į teritoriją ir patikrinti civilių aukų skaičiaus, taigi šie duomenys parodo tik mirties ir sužeidimų atvejų, kuriuos pavyko įrodyti ir patvirtinti OHCHR, skaičių; kadangi per karą smarkiai nukentėjusios Jemeno civilinė infrastruktūra ir institucijos vis dažniau nebegali teikti pagrindinių paslaugų; kadangi sveikatos sistema yra ant griuvimo ribos, o svarbiausiems priešakinės linijos medikams daugybę mėnesių nemokami atlyginimai;

| D. | kadangi Jemene yra kilęs antras choleros ir ūmaus viduriavimo protrūkis, dėl kurio, kaip įtariama, choleros atvejų skaičius viršija 100 000, o 2017 m. balandžio 27 d. – birželio 8 d. visoje šalyje mirė beveik 800 žmonių; |
| --- | --- |

D.

kadangi Jemene yra kilęs antras choleros ir ūmaus viduriavimo protrūkis, dėl kurio, kaip įtariama, choleros atvejų skaičius viršija 100 000, o 2017 m. balandžio 27 d. – birželio 8 d. visoje šalyje mirė beveik 800 žmonių;

| E. | kadangi dėl užsitęsusių karo veiksmų ir humanitarinės krizės ypač kenčia pažeidžiamos grupės, moterys ir vaikai ir kadangi susirūpinimą ypač kelia moterų ir mergaičių saugumas ir gerovė; kadangi Jemene didėjant smurtui ypač pažeidžiami yra vaikai: remiantis JT dokumentais, 1 540 vaikų yra žuvę, o 2 450 jų buvo sužeisti; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl užsitęsusių karo veiksmų ir humanitarinės krizės ypač kenčia pažeidžiamos grupės, moterys ir vaikai ir kadangi susirūpinimą ypač kelia moterų ir mergaičių saugumas ir gerovė; kadangi Jemene didėjant smurtui ypač pažeidžiami yra vaikai: remiantis JT dokumentais, 1 540 vaikų yra žuvę, o 2 450 jų buvo sužeisti;

| F. | kadangi dėl smurto grįžti į mokyklą praėjusiais mokslo metais negalėjo daugiau nei 350 000 vaikų, o bendras mokyklos nelankančių vaikų skaičius Jemene, UNICEF duomenimis, viršijo 2 mln.; kadangi mokyklos nelankantiems vaikams gresia pavojus būti užverbuotiems kovoms; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl smurto grįžti į mokyklą praėjusiais mokslo metais negalėjo daugiau nei 350 000 vaikų, o bendras mokyklos nelankančių vaikų skaičius Jemene, UNICEF duomenimis, viršijo 2 mln.; kadangi mokyklos nelankantiems vaikams gresia pavojus būti užverbuotiems kovoms;

| G. | kadangi beveik 90 proc. pagrindinių šalies maisto produktų yra importuojami; kadangi JT specialusis pranešėjas žmogaus teisių ir tarptautinių sankcijų klausimais yra pabrėžęs, kad oro ir jūrinė blokada, kurią nuo 2015 m. kovo mėn. Jemeno atžvilgiu vykdo koalicijos pajėgos, buvo viena pagrindinių humanitarinės katastrofos priežasčių, o dėl smurto šalyje ir didžiulio kuro nepritekliaus sutriko vidinių maisto paskirstymo tinklų veikla; |
| --- | --- |

G.

kadangi beveik 90 proc. pagrindinių šalies maisto produktų yra importuojami; kadangi JT specialusis pranešėjas žmogaus teisių ir tarptautinių sankcijų klausimais yra pabrėžęs, kad oro ir jūrinė blokada, kurią nuo 2015 m. kovo mėn. Jemeno atžvilgiu vykdo koalicijos pajėgos, buvo viena pagrindinių humanitarinės katastrofos priežasčių, o dėl smurto šalyje ir didžiulio kuro nepritekliaus sutriko vidinių maisto paskirstymo tinklų veikla;

| H. | kadangi stabilus saugus Jemenas su deramai veikiančia vyriausybe nepaprastai svarbus tarptautinių pastangų kovoti su ekstremizmu ir smurtu regione ir už jo ribų požiūriu, taip pat taikai ir stabilumui pačiame Jemene; |
| --- | --- |

H.

kadangi stabilus saugus Jemenas su deramai veikiančia vyriausybe nepaprastai svarbus tarptautinių pastangų kovoti su ekstremizmu ir smurtu regione ir už jo ribų požiūriu, taip pat taikai ir stabilumui pačiame Jemene;

| I. | kadangi padėtis Jemene kelia didelį pavojų regiono – visų pirma Somalio pusiasalio, Raudonosios jūros ir platesniojo Artimųjų Rytų regionų – stabilumui; kadangi „Al Kaida“ Arabijos pusiasalyje sugebėjo pasinaudoti pablogėjusia politine ir saugumo padėtimi Jemene, išplėsti savo veiklą vietoje ir padidinti savo teroristinių išpuolių skaičių ir mastą; kadangi „Al Kaida“ Arabijos pusiasalyje ir vadinamoji grupuotė „Islamo valstybė“ ISIS / „Da'esh“ įsitvirtino Jemene ir vykdo teroristinius išpuolius, kurių metu žūva šimtai žmonių; |
| --- | --- |

I.

kadangi padėtis Jemene kelia didelį pavojų regiono – visų pirma Somalio pusiasalio, Raudonosios jūros ir platesniojo Artimųjų Rytų regionų – stabilumui; kadangi „Al Kaida“ Arabijos pusiasalyje sugebėjo pasinaudoti pablogėjusia politine ir saugumo padėtimi Jemene, išplėsti savo veiklą vietoje ir padidinti savo teroristinių išpuolių skaičių ir mastą; kadangi „Al Kaida“ Arabijos pusiasalyje ir vadinamoji grupuotė „Islamo valstybė“ ISIS / „Da'esh“ įsitvirtino Jemene ir vykdo teroristinius išpuolius, kurių metu žūva šimtai žmonių;

| J. | kadangi savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliucijoje Parlamentas ragino imtis iniciatyvos, siekiant įvesti ES ginklų embargą Saudo Arabijai vadovaujantis 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąja pozicija 2008/944/BUSP; |
| --- | --- |

J.

kadangi savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliucijoje Parlamentas ragino imtis iniciatyvos, siekiant įvesti ES ginklų embargą Saudo Arabijai vadovaujantis 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąja pozicija 2008/944/BUSP;

| K. | kadangi tiek husiai, tiek sąjungininkų pajėgos buvo kaltinami sunkiais karo teisės nuostatų pažeidimais, t. y. uždraustų priešpėstinių minų naudojimu, netinkamu elgesiu su sulaikytaisiais ir gyvenamų vietų apšaudymu raketomis Jemene ir pietinėje Saudo Arabijoje; |
| --- | --- |

K.

kadangi tiek husiai, tiek sąjungininkų pajėgos buvo kaltinami sunkiais karo teisės nuostatų pažeidimais, t. y. uždraustų priešpėstinių minų naudojimu, netinkamu elgesiu su sulaikytaisiais ir gyvenamų vietų apšaudymu raketomis Jemene ir pietinėje Saudo Arabijoje;

| L. | kadangi bendra ES humanitarinės pagalbos Jemenui suma 2015 ir 2016 m. siekė 120 mln. EUR; kadangi 2017 m. skirtos pagalbos suma siekia 46 mln. EUR; kadangi, nepaisant 2017 m. balandžio mėn. Ženevoje įvykusio aukšto lygio paramos teikėjų renginio, skirto humanitarinei krizei Jemene, kurio metu įvairios šalys ir organizacijos įsipareigojo skirti 1,1 mlrd. USD, nuo 2017 m. gegužės 9 d. paramos teikėjai parūpino 28 proc. 2,1 mlrd. USD siekiančios humanitarinės pagalbos sumos, kurią JT prašė skirti Jemenui 2017 m.; kadangi 2017 m. tikimasi mobilizuoti dar 70 mln. EUR paramos vystymuisi lėšų; |
| --- | --- |

L.

kadangi bendra ES humanitarinės pagalbos Jemenui suma 2015 ir 2016 m. siekė 120 mln. EUR; kadangi 2017 m. skirtos pagalbos suma siekia 46 mln. EUR; kadangi, nepaisant 2017 m. balandžio mėn. Ženevoje įvykusio aukšto lygio paramos teikėjų renginio, skirto humanitarinei krizei Jemene, kurio metu įvairios šalys ir organizacijos įsipareigojo skirti 1,1 mlrd. USD, nuo 2017 m. gegužės 9 d. paramos teikėjai parūpino 28 proc. 2,1 mlrd. USD siekiančios humanitarinės pagalbos sumos, kurią JT prašė skirti Jemenui 2017 m.; kadangi 2017 m. tikimasi mobilizuoti dar 70 mln. EUR paramos vystymuisi lėšų;

| 1. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl nerimą keliančio humanitarinės padėties blogėjimo Jemene, kurį apibūdina paplitęs maisto stygius ir nepaprastai prasta mityba, išpuoliai prieš civilius gyventojus, medikus ir pagalbos darbuotojus nesirenkant taikinių, civilinės ir medicininės infrastruktūros naikinimas, nesibaigiantys oro antpuoliai, karo veiksmai sausumoje ir apšaudymas artilerijos ugnimi, nepaisant pakartotinių raginimų nutraukti karo veiksmus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nepaprastai apgailestauja dėl konflikto metu prarastų gyvybių ir kančių, kurias patiria tapusieji kovų įkaitais, ir reiškia užuojautą aukų šeimoms; pakartoja savo įsipareigojimą toliau remti Jemeną ir Jemeno gyventojus; ragina visas šalis siekti nedelsiant nutraukti ugnį ir grįžti prie derybų stalo; pakartoja, kad remia Jemeno teritorinį vientisumą, suverenitetą ir nepriklausomybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad, užsitęsus oro antpuoliams ir karo veiksmams sausumoje, žuvo tūkstančiai civilių gyventojų, žmonės turėjo persikelti ir neteko pragyvenimo šaltinių, taigi pavojuje atsidūrė dar daugiau gyvybių, Jemenas buvo dar labiau destabilizuotas, griaunama šalies fizinė infrastruktūra, atsirado nestabilumas, kuriuo pasinaudojo teroristinės ir ekstremistinės organizacijos, pvz., ISIS / „Da’esh“ ir „Al Kaida“ Arabijos pusiasalyje, bei pablogėjo ir taip kritinė humanitarinė padėtis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kuo griežčiausiai smerkia išpuolius ir smurtą prieš civilius gyventojus, įskaitant bombardavimą, kasetinių šaudmenų naudojimą, apšaudymą reaktyviais šaudmenimis, sviediniais, snaiperių ginklais ir raketomis, taip pat, kaip pranešama, priešpėstinių minų naudojimą bei išpuolius, per kuriuos naikinama civilinė infrastruktūra, įskaitant mokyklas, medicinos įstaigas, gyvenamuosius rajonus, prekybos vietas, vandens sistemas, uostus ir oro uostus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Jemeno vyriausybę prisiimti atsakomybę kovojant su ISIS / „Da’esh“ ir „Al Kaida“ Arabijos pusiasalyje, kurios naudojasi šiuo metu nestabilia padėtimi; primena, kad visi teroro aktai yra nusikalstami ir nepateisinami – nesvarbu, kuo jie grindžiami ir kada, kur bei kieno jie vykdomi; pabrėžia, kad visos konflikto šalys turi imtis ryžtingų veiksmų prieš šias grupuotes, kurių veikla kelia didžiulę grėsmę deryboms dėl sprendimo ir saugumui regione bei už jo ribų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja savo raginimą visoms šalims ir jų regioniniams bei tarptautiniams rėmėjams laikytis tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės, užtikrinti civilių gyventojų apsaugą ir susilaikyti nuo veiksmų prieš civilinę infrastruktūrą, ypač medicinos įstaigas ir vandens sistemas; primena, kad tyčiniai veiksmai prieš civilius gyventojus ir civilinę infrastruktūrą, įskaitant ligonines ir medikus, yra sunkus tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas; ragina tarptautinę bendruomenę užtikrinti tarptautinį asmenų, atsakingų už Jemene įvykdytus tarptautinės teisės pažeidimus, baudžiamąjį persekiojimą; atsižvelgdamas į tai pritaria JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ad Al Husseino raginimui sukurti nepriklausomą tarptautinį organą, kuris išsamiai ištirtų per konfliktą Jemene įvykdytus nusikaltimus; pabrėžia, kad atsakomybės už pažeidimus užtikrinimas nepaprastai svarbus norint rasti ilgalaikį konflikto sprendimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad konfliktas Jemene negali būti sprendžiamas karinėmis priemonėmis ir kad krizė gali būti įveikta tik užtikrinus Jemeno vadovaujamą įtraukų derybų procesą, į kurį būtų įtrauktos visos susijusios šalys, kuriame visapusiškai ir prasmingai dalyvautų moterys ir kuris nuvestų į įtraukų politinį sprendimą; pakartoja, kad remia JT generalinio sekretoriaus, JT specialiojo pasiuntinio Jemenui ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pastangas padėti atnaujinti derybas, ir ragina visas konflikto šalis reaguoti konstruktyviai ir nekelti išankstinių su šiomis pastangomis susijusių sąlygų; pabrėžia, kad, norint padėti grįžti prie politinio proceso, nepaprastai svarbu įgyvendinti pasitikėjimo stiprinimo priemones, pvz., nedelsiant imtis veiksmų siekiant ilgalaikio ugnies nutraukimo, taikyti JT stebimą pajėgų išvedimo mechanizmą, palengvinti prieigą humanitariniais ir komerciniais tikslais bei išlaisvinti politinius kalinius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Saudo Arabiją ir Iraną dėti pastangas siekiant pagerinti dvišalius santykius, taip pat stengtis bendradarbiauti, kad Jemene liautųsi kovos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | remia ES raginimą visoms konflikto šalims imtis visų reikiamų veiksmų, kad kilus ginkluotam konfliktui būtų užkirstas kelias visų formų smurtui, įskaitant seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties, ir būtų imamasi su juo susijusių atsakomųjų veiksmų; griežtai smerkia vaiko teisių pažeidimus ir reiškia susirūpinimą dėl to, kad vaikų galimybės naudotis net pagrindinėmis sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugomis yra ribotos; smerkia vaikų karių verbavimą ir naudojimą karo veiksmams; ragina ES ir tarptautinę bendruomenę remti demobilizuotų vaikų reabilitaciją ir jų reintegraciją į bendruomenę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina visas konflikto šalis stengtis šalinti visas logistines ir finansines kliūtis, trikdančias maisto ir medicinos reikmenų importą ir paskirstymą civiliams gyventojams, kuriems tai būtina; ypač ragina šalis užtikrinti visapusišką ir veiksmingą svarbiausių komercinio įvežimo vietų, pvz., al Chudaidos ir Adeno uostų, veikimą; pabrėžia, kad jie gyvybiškai svarbūs humanitarinės paramos ir būtiniausių reikmenų tiekimui užtikrinti; ragina atnaujinti Sanos oro uosto veiklą komerciniams skrydžiams, kad būtų galima atskraidinti skubiai reikalingų vaistų ir prekių bei išskraidinti Jemeno gyventojus, kuriems būtinas medicininis gydymas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Tarybą veiksmingai skatinti laikytis tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų, kaip numatyta atitinkamose ES gairėse; pirmiausia pakartoja, kad visos ES valstybės narės turi griežtai taikyti Tarybos bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP dėl ginklų eksporto nustatytas taisykles; atsižvelgdamas į tai primena savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu įgalėti vietos valdžios institucijas ir ugdyti jų pajėgumą teikti paslaugas, taip pat įtraukti Jemeno išeivius ir tarptautines NVO į ypač svarbių paslaugų sektorių rėmimą; ypač pabrėžia, kad ES ir kiti tarptautiniai subjektai turi skubiai spręsti choleros protrūkio problemą ir remti sveikatos sistemą siekiant užkirsti kelią jos griūčiai, be kita ko, padedant apsirūpinti reikmenimis ir išmokėti atlyginimus priešakinės linijos medikams, atliekantiems gyvybiškai svarbų vaidmenį teikiant humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teigiamai vertina tai, jog ES ir jos valstybės narės yra pasirengusios didinti humanitarinę pagalbą gyventojams visoje šalyje, kad būtų užtikrinti augantys poreikiai ir telkiama parama vystymuisi, reikalinga projektams esminės svarbos sektoriuose finansuoti; teigiamai vertina įsipareigojimus, prisiimtus aukšto lygio paramos teikėjų renginyje, skirtame humanitarinei krizei Jemene, ir pabrėžia, jog būtinas humanitarinės veiklos koordinavimas vadovaujant JT, kad būtų palengvintos Jemeno gyventojų kančios; taip pat ragina visas šalis vykdyti paramos teikėjų renginyje prisiimtus įsipareigojimus ir prisidėti prie humanitarinės pagalbos poreikių problemos sprendimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai skubiai pateikti pasiūlymą dėl integruotos ES strategijos Jemenui ir dar kartą paraginti imtis Jemeno taikos iniciatyvos remiant JT; atsižvelgdamas į tai ragina paskirti ES specialųjį įgaliotinį Jemenui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos generaliniam sekretoriui, Arabų Valstybių Lygos generaliniam sekretoriui ir Jemeno vyriausybei. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0066.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0270.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/150

---

P8_TA(2017)0274

Europos politinių partijų ir fondų statutas ir finansavimas

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinių partijų ir politinių fondų finansavimo Europos lygmeniu (2017/2733(RSP))

(2018/C 331/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi transnacionalinės politinės partijos ir fondai padeda formuoti didesnį Europos politinį sąmoningumą ir reikšti Sąjungos piliečių valią; |
| --- | --- |

A.

kadangi transnacionalinės politinės partijos ir fondai padeda formuoti didesnį Europos politinį sąmoningumą ir reikšti Sąjungos piliečių valią;

| B. | kadangi Europos politinių partijų ir fondų finansavimas turėtų paremti politinę veiklą pagal Sąjungos principus ir būti skaidrus bei nesudaryti galimybių piktnaudžiavimui; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos politinių partijų ir fondų finansavimas turėtų paremti politinę veiklą pagal Sąjungos principus ir būti skaidrus bei nesudaryti galimybių piktnaudžiavimui;

| C. | kadangi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 6 straipsniu įsteigiama Europos politinių partijų ir fondų institucija, kuri turi būti sukurta ne vėliau kaip 2016 m. rugsėjo 1 d. ir kurios funkcija yra spręsti, ar Europos politinės partijos ir politiniai fondai registruojami ir išregistruojami laikantis reglamente nustatytos tvarkos ir sąlygų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 6 straipsniu įsteigiama Europos politinių partijų ir fondų institucija, kuri turi būti sukurta ne vėliau kaip 2016 m. rugsėjo 1 d. ir kurios funkcija yra spręsti, ar Europos politinės partijos ir politiniai fondai registruojami ir išregistruojami laikantis reglamente nustatytos tvarkos ir sąlygų;

| 1. | apgailestauja, kad Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 turi daug trūkumų, visų pirma susijusių su bendro finansavimo (nuosavi ištekliai) dydžiu ir Europos Parlamento narių galimybe būti daugelio partijų nariais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atidžiau pažvelgti į visus trūkumus ir kuo greičiau pasiūlyti atlikti reglamento peržiūrą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 317, 2014 11 4, p. 1.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. birželio 14 d., trečiadienis

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/151

---

P8_TA(2017)0257

Prašymas atšaukti Rolando Pakso imunitetą

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Rolando Pakso imunitetą (2016/2070(IMM))

(2018/C 331/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2016 m. kovo 31 d. perduotą prašymą atšaukti Rolando Pakso imunitetą, kuris buvo paskelbtas 2016 m. balandžio 13 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2016 m. kovo 31 d. perduotą prašymą atšaukti Rolando Pakso imunitetą, kuris buvo paskelbtas 2016 m. balandžio 13 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Rolando Pakso paaiškinimą, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Rolando Pakso paaiškinimą, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | surengęs keitimąsi nuomonėmis su Lietuvos Respublikos generaliniu prokuroru ir Generalinės prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo departamento vyriausiuoju prokuroru, |
| --- | --- |

—

surengęs keitimąsi nuomonėmis su Lietuvos Respublikos generaliniu prokuroru ir Generalinės prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo departamento vyriausiuoju prokuroru,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikoje išrinktų Europos Parlamento narių statuso ir darbo sąlygų įstatymo 4 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikoje išrinktų Europos Parlamento narių statuso ir darbo sąlygų įstatymo 4 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Seimo statuto 22 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Seimo statuto 22 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0219/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0219/2017),

| A. | kadangi Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Rolando Pakso imunitetą, nes vyksta nusikalstamų veikų tyrimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Rolando Pakso imunitetą, nes vyksta nusikalstamų veikų tyrimas;

| B. | kadangi generalinio prokuroro prašymas susijęs su įtarimais, kad 2015 m. rugpjūčio 31 d. Rolandas Paksas sutiko priimti kyšį pažadėdamas paveikti valstybės institucijas ir valstybės tarnautojus, šiems vykdant savo įgaliojimus, ir tai galėtų sudaryti nusikalstamą veiką pagal Lietuvos Respublikos baudžiamąjį kodeksą; |
| --- | --- |

B.

kadangi generalinio prokuroro prašymas susijęs su įtarimais, kad 2015 m. rugpjūčio 31 d. Rolandas Paksas sutiko priimti kyšį pažadėdamas paveikti valstybės institucijas ir valstybės tarnautojus, šiems vykdant savo įgaliojimus, ir tai galėtų sudaryti nusikalstamą veiką pagal Lietuvos Respublikos baudžiamąjį kodeksą;

| C. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 9 straipsnį Europos Parlamento nariai Parlamento sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 9 straipsnį Europos Parlamento nariai Parlamento sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| D. | kadangi pagal Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį Seimo narys be Seimo sutikimo negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, suimamas, negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį Seimo narys be Seimo sutikimo negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, suimamas, negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė;

| E. | kadangi Lietuvos Respublikoje išrinktų Europos Parlamento narių statuso ir darbo sąlygų įstatymo 4 straipsnyje nurodyta, kad Europos Parlamento narys Lietuvos Respublikos teritorijoje turi tokią pačią asmens neliečiamybę kaip ir Lietuvos Respublikos Seimo narys, jeigu Europos Sąjungos teisės normos nenumato kitaip; |
| --- | --- |

E.

kadangi Lietuvos Respublikoje išrinktų Europos Parlamento narių statuso ir darbo sąlygų įstatymo 4 straipsnyje nurodyta, kad Europos Parlamento narys Lietuvos Respublikos teritorijoje turi tokią pačią asmens neliečiamybę kaip ir Lietuvos Respublikos Seimo narys, jeigu Europos Sąjungos teisės normos nenumato kitaip;

| F. | kadangi Seimo statuto 22 straipsnyje nurodyta, kad Seimo narys be Seimo sutikimo negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, suimamas, negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą (in flagranti); šiais atvejais generalinis prokuroras apie tai nedelsdamas praneša Seimui; |
| --- | --- |

F.

kadangi Seimo statuto 22 straipsnyje nurodyta, kad Seimo narys be Seimo sutikimo negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, suimamas, negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą (in flagranti); šiais atvejais generalinis prokuroras apie tai nedelsdamas praneša Seimui;

| G. | kadangi remiantis Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalimi Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija; |
| --- | --- |

G.

kadangi remiantis Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalimi Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija;

| H. | kadangi Parlamento nario imuniteto tikslas – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teisinio proceso, kai tai susiję su veikla, vykdoma einant parlamentines pareigas ir kuri negali būti atskirta nuo tų pareigų; |
| --- | --- |

H.

kadangi Parlamento nario imuniteto tikslas – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teisinio proceso, kai tai susiję su veikla, vykdoma einant parlamentines pareigas ir kuri negali būti atskirta nuo tų pareigų;

| I. | kadangi, kai toks procesas nesusijęs su Parlamento nario pareigų vykdymu, imunitetas turėtų būti atšaukiamas, nebent paaiškėja, kad ketinimas, sudarantis teisinio proceso pagrindą, gali pakenkti Parlamento nario politinei veiklai, taigi ir Parlamento nepriklausomumui (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

I.

kadangi, kai toks procesas nesusijęs su Parlamento nario pareigų vykdymu, imunitetas turėtų būti atšaukiamas, nebent paaiškėja, kad ketinimas, sudarantis teisinio proceso pagrindą, gali pakenkti Parlamento nario politinei veiklai, taigi ir Parlamento nepriklausomumui (fumus persecutionis);

| J. | kadangi, remiantis šioje byloje pateikta plačia ir išsamia informacija, nėra pagrindo įtarti, kad su Rolandu Paksu susijęs procesas vykdomas remiantis ketinimu pakenkti jo kaip Europos Parlamento nario politinei veiklai; |
| --- | --- |

J.

kadangi, remiantis šioje byloje pateikta plačia ir išsamia informacija, nėra pagrindo įtarti, kad su Rolandu Paksu susijęs procesas vykdomas remiantis ketinimu pakenkti jo kaip Europos Parlamento nario politinei veiklai;

| K. | kadangi Europos Parlamentas nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam baudžiamąją atsakomybę, jis taip pat nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl atitinkamų nacionalinių teisinių ir teisminių sistemų privalumų; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Parlamentas nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam baudžiamąją atsakomybę, jis taip pat nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl atitinkamų nacionalinių teisinių ir teisminių sistemų privalumų;

| 1. | nusprendžia atšaukti Rolando Pakso imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lietuvos Respublikos institucijai ir Rolandui Paksui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/153

---

P8_TA(2017)0258

Prašymas atšaukti Mylène Troszczynski imunitetą

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Mylène Troszczynski imunitetą (2017/2019(IMM))

(2018/C 331/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ministro 2016 m. gruodžio 1 d. perduotą prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Mylène Troszczynski imunitetą, kuris susijęs su Bobinji apygardos teismo respublikos prokuroro atliekamu ikiteisminiu tyrimu dėl asmens ar asmenų grupės viešo šmeižimo, neapykantos ar smurto skatinimo prieš asmenį ar asmenų grupę dėl jų kilmės, priklausymo ar nepriklausymo tam tikrai etninei grupei, tautybės, rasės ar religijos ir kuris paskelbtas 2017 m. sausio 16 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ministro 2016 m. gruodžio 1 d. perduotą prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Mylène Troszczynski imunitetą, kuris susijęs su Bobinji apygardos teismo respublikos prokuroro atliekamu ikiteisminiu tyrimu dėl asmens ar asmenų grupės viešo šmeižimo, neapykantos ar smurto skatinimo prieš asmenį ar asmenų grupę dėl jų kilmės, priklausymo ar nepriklausymo tam tikrai etninei grupei, tautybės, rasės ar religijos ir kuris paskelbtas 2017 m. sausio 16 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Mylène Troszczynski paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Mylène Troszczynski paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos su pakeitimais, padarytais 1995 m. rugpjūčio 4 d. Konstituciniu įstatymu Nr. 95-880, 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos su pakeitimais, padarytais 1995 m. rugpjūčio 4 d. Konstituciniu įstatymu Nr. 95-880, 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0218/2017),

| A. | kadangi Bobinji apygardos teismo respublikos prokuroras paprašė atšaukti Europos Parlamento narės ir Pikardijos regiono tarybos narės Mylène Troszczynski imunitetą, nes vyksta procesas dėl to, kad 2015 m. rugsėjo 23 d. tinklo „Twitter“ paskyroje, priklausančioje jai, buvo paskelbta nuotrauka, kurioje visą kūną dengiančius apdarus dėvinčios moterys stovi eilėje prie Šeimos išmokų kasos, kartu su žinute „Šeimos išmokų kasa, Roni su Bua, 2014 12 09. Dėvėti visą kūną dengiantį apdarą yra uždrausta įstatymu...“; |
| --- | --- |

A.

kadangi Bobinji apygardos teismo respublikos prokuroras paprašė atšaukti Europos Parlamento narės ir Pikardijos regiono tarybos narės Mylène Troszczynski imunitetą, nes vyksta procesas dėl to, kad 2015 m. rugsėjo 23 d. tinklo „Twitter“ paskyroje, priklausančioje jai, buvo paskelbta nuotrauka, kurioje visą kūną dengiančius apdarus dėvinčios moterys stovi eilėje prie Šeimos išmokų kasos, kartu su žinute „Šeimos išmokų kasa, Roni su Bua, 2014 12 09. Dėvėti visą kūną dengiantį apdarą yra uždrausta įstatymu...“;

| B. | kadangi nuotrauka, dėl kurios pateiktas skundas, iš tiesų yra fotomontažas iš Londone padarytos nuotraukos, kurį jau buvo panaudojęs kitos tinklo „Twitter“ paskyros savininkas, ir kadangi ikiteisminio tyrimo metu buvo nustatyta, kad tą žinutę įdėjo ne M. Troszczynski, tačiau jos padėjėjas, kuris pripažino faktus; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuotrauka, dėl kurios pateiktas skundas, iš tiesų yra fotomontažas iš Londone padarytos nuotraukos, kurį jau buvo panaudojęs kitos tinklo „Twitter“ paskyros savininkas, ir kadangi ikiteisminio tyrimo metu buvo nustatyta, kad tą žinutę įdėjo ne M. Troszczynski, tačiau jos padėjėjas, kuris pripažino faktus;

| C. | kadangi prokuroras pažymėjo, kad M. Troszczynski galėtų būti už žinutę atsakinga kaip savo paskyros, esančios tinkle „Twitter“, leidybos direktorė; |
| --- | --- |

C.

kadangi prokuroras pažymėjo, kad M. Troszczynski galėtų būti už žinutę atsakinga kaip savo paskyros, esančios tinkle „Twitter“, leidybos direktorė;

| D. | kadangi, kai M. Troszczynski suprato, jog nuotrauka suklastota, ji iš karto ją ištrynė iš savo paskyros, esančios tinkle „Twitter“; |
| --- | --- |

D.

kadangi, kai M. Troszczynski suprato, jog nuotrauka suklastota, ji iš karto ją ištrynė iš savo paskyros, esančios tinkle „Twitter“;

| E. | kadangi Mylène Troszczynski imuniteto atšaukimas susijęs su įtarimais, kad ji galėjo dalyvauti viešai šmeižiant asmenį ar asmenų grupę dėl jų kilmės, priklausymo ar nepriklausymo tam tikrai etninei grupei, tautybės, rasės ar religijos (ši veika yra numatyta ir bausmės už ją nustatytos 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 23 straipsnyje, 29 straipsnio 1 pastraipoje, 32 straipsnio 2 ir 3 pastraipose, 42, 43 ir 48-6 straipsniuose) ir galėjo dalyvauti kurstant rasinę diskriminaciją, skatinant neapykantą arba smurtą (ši veika yra numatyta ir bausmės už ją nustatytos 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio 8, 10, 11 ir 12 pastraipose, 23 straipsnio 1 pastraipoje ir 42 straipsnyje ir Baudžiamojo kodekso 132-26 straipsnio 2 ir 3 dalyse); |
| --- | --- |

E.

kadangi Mylène Troszczynski imuniteto atšaukimas susijęs su įtarimais, kad ji galėjo dalyvauti viešai šmeižiant asmenį ar asmenų grupę dėl jų kilmės, priklausymo ar nepriklausymo tam tikrai etninei grupei, tautybės, rasės ar religijos (ši veika yra numatyta ir bausmės už ją nustatytos 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 23 straipsnyje, 29 straipsnio 1 pastraipoje, 32 straipsnio 2 ir 3 pastraipose, 42, 43 ir 48-6 straipsniuose) ir galėjo dalyvauti kurstant rasinę diskriminaciją, skatinant neapykantą arba smurtą (ši veika yra numatyta ir bausmės už ją nustatytos 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio 8, 10, 11 ir 12 pastraipose, 23 straipsnio 1 pastraipoje ir 42 straipsnyje ir Baudžiamojo kodekso 132-26 straipsnio 2 ir 3 dalyse);

| F. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

F.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| G. | kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad nė vienas parlamento narys negali būti traukiamas atsakomybėn, apklausiamas, sulaikomas, suimamas ar teisiamas dėl einant oficialias pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo ir be parlamento sutikimo nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo negali būti suimamas arba negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė; |
| --- | --- |

G.

kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad nė vienas parlamento narys negali būti traukiamas atsakomybėn, apklausiamas, sulaikomas, suimamas ar teisiamas dėl einant oficialias pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo ir be parlamento sutikimo nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo negali būti suimamas arba negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė;

| H. | kadangi Prancūzijos Respublikos parlamento nariams suteikiamo imuniteto taikymo sritis faktiškai atitinka imuniteto, suteikiamo Europos Parlamento nariams pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, taikymo sritį; kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė, jog tam, kad būtų taikomas imunitetas, nuomonė turi būti pareikšta Parlamento nario, einančio savo pareigas, o tai reiškia, kad turi būti ryšys tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų; kadangi toks ryšys turi būti tiesioginis ir akivaizdus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Prancūzijos Respublikos parlamento nariams suteikiamo imuniteto taikymo sritis faktiškai atitinka imuniteto, suteikiamo Europos Parlamento nariams pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, taikymo sritį; kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nustatė, jog tam, kad būtų taikomas imunitetas, nuomonė turi būti pareikšta Parlamento nario, einančio savo pareigas, o tai reiškia, kad turi būti ryšys tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų; kadangi toks ryšys turi būti tiesioginis ir akivaizdus;

| I. | kadangi kaltinimai yra susiję ne su Mylène Troszczynski, kaip Europos Parlamento narės, pareigomis, o su regioninio pobūdžio veikla, nes suklastota nuotrauka ir su ja susijusi žinutė buvo, kaip įtariama, įkeltos Roni su Bua mieste pažeidžiant Prancūzijos įstatymus; |
| --- | --- |

I.

kadangi kaltinimai yra susiję ne su Mylène Troszczynski, kaip Europos Parlamento narės, pareigomis, o su regioninio pobūdžio veikla, nes suklastota nuotrauka ir su ja susijusi žinutė buvo, kaip įtariama, įkeltos Roni su Bua mieste pažeidžiant Prancūzijos įstatymus;

| J. | kadangi veika, kuria įtariama Mylène Troszczynski, nėra susijusi su jai einant Europos Parlamento narės pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

J.

kadangi veika, kuria įtariama Mylène Troszczynski, nėra susijusi su jai einant Europos Parlamento narės pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| K. | kadangi nėra įtarimų, jog esama fumus persecutionis atvejo, t. y. kad buvo akivaizdžiai mėginta trukdyti Mylène Troszczynski parlamentiniam darbui pasinaudojant ikiteisminiu tyrimu, kuris buvo pradėtas Senos-Sen Deni departamento Šeimos išmokų kasai, kuriai atstovavo jos generalinis direktorius, pateikus skundą dėl valstybės institucijos viešo šmeižimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi nėra įtarimų, jog esama fumus persecutionis atvejo, t. y. kad buvo akivaizdžiai mėginta trukdyti Mylène Troszczynski parlamentiniam darbui pasinaudojant ikiteisminiu tyrimu, kuris buvo pradėtas Senos-Sen Deni departamento Šeimos išmokų kasai, kuriai atstovavo jos generalinis direktorius, pateikus skundą dėl valstybės institucijos viešo šmeižimo;

| 1. | nusprendžia atšaukti Mylène Troszczynski imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrui ir Mylène Troszczynski. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/155

---

P8_TA(2017)0259

Prašymas atšaukti Jeano-Marie Le Peno (Jean-Marie Le Pen) imunitetą

2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Jeano-Marie Le Peno (Jean-Marie Le Pen) imunitetą (2017/2020(IMM))

(2018/C 331/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ministro Jeano-Jacques‘o Urvoaso 2016 m. gruodžio 22 d. perduotą prašymą atšaukti Jeano-Marie Le Peno imunitetą, kuris susijęs su Paryžiaus apeliacinio teismo generalinio prokuroro prašymu ir kuris buvo paskelbtas 2017 m. sausio 16 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ministro Jeano-Jacques‘o Urvoaso 2016 m. gruodžio 22 d. perduotą prašymą atšaukti Jeano-Marie Le Peno imunitetą, kuris susijęs su Paryžiaus apeliacinio teismo generalinio prokuroro prašymu ir kuris buvo paskelbtas 2017 m. sausio 16 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Jeano-Marie Le Peno paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Jeano-Marie Le Peno paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0217/2017),

| A. | kadangi Paryžiaus apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Jeano-Marie Le Peno imunitetą, nes vyksta nusikalstamų veikų ikiteisminis tyrimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Paryžiaus apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Jeano-Marie Le Peno imunitetą, nes vyksta nusikalstamų veikų ikiteisminis tyrimas;

| B. | kadangi generalinio prokuroro prašymas susijęs su kaltinimais, kad Jean-Marie Le Pen padarė pareiškimą radijo laidoje, kuris prilyginamas diskriminacijos kurstymui, neapykantos arba rasinio smurto skatinimui – nusikalstamai veikai, numatytai Prancūzijos Respublikos baudžiamajame kodekse; |
| --- | --- |

B.

kadangi generalinio prokuroro prašymas susijęs su kaltinimais, kad Jean-Marie Le Pen padarė pareiškimą radijo laidoje, kuris prilyginamas diskriminacijos kurstymui, neapykantos arba rasinio smurto skatinimui – nusikalstamai veikai, numatytai Prancūzijos Respublikos baudžiamajame kodekse;

| C. | kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad „nė vienas parlamento narys negali būti traukiamas atsakomybėn, apklausiamas, sulaikomas, suimamas ar teisiamas dėl einant oficialias pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo“ ir kadangi be parlamento sutikimo nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo negali būti suimamas arba negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė; |
| --- | --- |

C.

kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad „nė vienas parlamento narys negali būti traukiamas atsakomybėn, apklausiamas, sulaikomas, suimamas ar teisiamas dėl einant oficialias pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo“ ir kadangi be parlamento sutikimo nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo negali būti suimamas arba negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė;

| D. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| E. | kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomumo garantija; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomumo garantija;

| F. | kadangi Parlamento nario imunitetą reglamentuojančios nuostatos turi būti aiškinamos atsižvelgiant į Sutarčių vertybes, tikslus ir principus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamento nario imunitetą reglamentuojančios nuostatos turi būti aiškinamos atsižvelgiant į Sutarčių vertybes, tikslus ir principus;

| G. | kadangi šis Europos Parlamento nario absoliutus imunitetas apima ne tik nario išreikštą nuomonę oficialiuose Parlamento posėdžiuose, bet ir kitur, pavyzdžiui, žiniasklaidoje išreikštą nuomonę, kai esama ryšio tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų (2); |
| --- | --- |

G.

kadangi šis Europos Parlamento nario absoliutus imunitetas apima ne tik nario išreikštą nuomonę oficialiuose Parlamento posėdžiuose, bet ir kitur, pavyzdžiui, žiniasklaidoje išreikštą nuomonę, kai esama ryšio tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų (2);

| H. | kadangi nėra jokio ryšio tarp pareiškimo, dėl kurio pateiktas skundas, ir Jeano-Marie Le Peno parlamentinio darbo ir taigi Jean-Marie Le Pen neveikė kaip Europos Parlamento narys; |
| --- | --- |

H.

kadangi nėra jokio ryšio tarp pareiškimo, dėl kurio pateiktas skundas, ir Jeano-Marie Le Peno parlamentinio darbo ir taigi Jean-Marie Le Pen neveikė kaip Europos Parlamento narys;

| I. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 9 straipsnį Europos Parlamento nariai Parlamento sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 9 straipsnį Europos Parlamento nariai Parlamento sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| J. | kadangi atšaukti galima tik 9 straipsnyje numatytą imunitetą (3); |
| --- | --- |

J.

kadangi atšaukti galima tik 9 straipsnyje numatytą imunitetą (3);

| K. | kadangi tokio imuniteto tikslas – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teisinio proceso, kai tai susiję su veikla, kuri vykdoma einant parlamentines pareigas ir kuri negali būti atskirta nuo šių pareigų; |
| --- | --- |

K.

kadangi tokio imuniteto tikslas – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teisinio proceso, kai tai susiję su veikla, kuri vykdoma einant parlamentines pareigas ir kuri negali būti atskirta nuo šių pareigų;

| L. | kadangi, kai toks procesas nesusijęs su Parlamento nario pareigų vykdymu, imunitetas turėtų būti atšaukiamas, nebent paaiškėja, kad ketinimas, sudarantis teisinio proceso pagrindą, gali pakenkti Parlamento nario politinei veiklai, taigi ir Parlamento nepriklausomumui (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

L.

kadangi, kai toks procesas nesusijęs su Parlamento nario pareigų vykdymu, imunitetas turėtų būti atšaukiamas, nebent paaiškėja, kad ketinimas, sudarantis teisinio proceso pagrindą, gali pakenkti Parlamento nario politinei veiklai, taigi ir Parlamento nepriklausomumui (fumus persecutionis);

| M. | kadangi, remiantis šioje byloje pateikta informacija, nėra pagrindo įtarti, kad su Jeanu-Marie Le Penu susijęs procesas vykdomas remiantis ketinimu pakenkti jo, kaip Europos Parlamento nario, politinei veiklai; |
| --- | --- |

M.

kadangi, remiantis šioje byloje pateikta informacija, nėra pagrindo įtarti, kad su Jeanu-Marie Le Penu susijęs procesas vykdomas remiantis ketinimu pakenkti jo, kaip Europos Parlamento nario, politinei veiklai;

| 1. | nusprendžia atšaukti Jeano-Marie Le Peno imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Prancūzijos Respublikos institucijai ir Jeanui-Marie Le Penui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Pirmiau minėto sprendimo Patriciello 33 punktas.

(3)  Pirmiau minėtas sprendimo Marra 45 punktas.

---

2017 m. birželio 15 d., ketvirtadienis

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/157 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/157

---

P8_TA(2017)0266

Prašymas atšaukti Marine Le Pen imunitetą

2017 m. birželio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2017/2021(IMM))

(2018/C 331/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Provanso Ekso apeliacinio teismo generalinio prokuroro Pascalio Guinot 2016 m. gruodžio 9 d. perduotą prašymą atšaukti Marine Le Pen imunitetą, kuris buvo paskelbtas 2017 m. sausio 19 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Provanso Ekso apeliacinio teismo generalinio prokuroro Pascalio Guinot 2016 m. gruodžio 9 d. perduotą prašymą atšaukti Marine Le Pen imunitetą, kuris buvo paskelbtas 2017 m. sausio 19 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs 2017 m. gegužės 29 d. ir 2017 m. birželio 12 d. Marine Le Pen paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs 2017 m. gegužės 29 d. ir 2017 m. birželio 12 d. Marine Le Pen paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 23 straipsnio pirmą pastraipą, 29 straipsnio pirmą pastraipą, 30 straipsnį ir 31 straipsnio pirmą pastraipą ir 1982 m. liepos 29 d. Įstatymo 93-2 ir 93-3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 23 straipsnio pirmą pastraipą, 29 straipsnio pirmą pastraipą, 30 straipsnį ir 31 straipsnio pirmą pastraipą ir 1982 m. liepos 29 d. Įstatymo 93-2 ir 93-3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0223/2017),

| A. | kadangi Aix-en-Provence Apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Marine Le Pen imunitetą siekiant imtis teisinių veiksmų dėl įtarimo padarius nusižengimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Aix-en-Provence Apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Marine Le Pen imunitetą siekiant imtis teisinių veiksmų dėl įtarimo padarius nusižengimą;

| B. | kadangi, remiantis Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| C. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 9 straipsnį Europos Parlamento nariai Parlamento sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 9 straipsnį Europos Parlamento nariai Parlamento sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| D. | kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnio antroje pastraipoje numatyta, kad nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo ar baudžiamojo nusižengimo negali būti suimamas arba negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė, jei asamblėjos, kurios narys jis yra, biuras nedavė tam sutikimo, ir kad toks sutikimas nėra būtinas, kai narys užtinkamas bedarantis nusikaltimą ar baudžiamąjį nusižengimą (in flagranti) arba įsiteisėjus apkaltinamajam nuosprendžiui; |
| --- | --- |

D.

kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnio antroje pastraipoje numatyta, kad nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo ar baudžiamojo nusižengimo negali būti suimamas arba negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė, jei asamblėjos, kurios narys jis yra, biuras nedavė tam sutikimo, ir kad toks sutikimas nėra būtinas, kai narys užtinkamas bedarantis nusikaltimą ar baudžiamąjį nusižengimą (in flagranti) arba įsiteisėjus apkaltinamajam nuosprendžiui;

| E. | kadangi Marine Le Pen kaltinama asmens, vykdančio viešąsias pareigas, viešu šmeižimu; šis nusižengimas numatytas Prancūzijos Respublikos teisės aktuose, t. y. 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 23 straipsnio pirmoje pastraipoje, 29 straipsnio pirmoje pastraipoje, 30 straipsnyje ir 31 straipsnio pirmoje pastraipoje ir 1982 m. liepos 29 d. Įstatymo 93-2 ir 93-3 straipsniuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi Marine Le Pen kaltinama asmens, vykdančio viešąsias pareigas, viešu šmeižimu; šis nusižengimas numatytas Prancūzijos Respublikos teisės aktuose, t. y. 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 23 straipsnio pirmoje pastraipoje, 29 straipsnio pirmoje pastraipoje, 30 straipsnyje ir 31 straipsnio pirmoje pastraipoje ir 1982 m. liepos 29 d. Įstatymo 93-2 ir 93-3 straipsniuose;

| F. | kadangi 2015 m. liepos 28 d. Christian Estrosi pateikė Nicos vyr. ikiteisminio tyrimo teisėjui skundą su civilinio ieškinio pareiškimu dėl Marine Le Pen, kaltindamas ją piliečio, laikinai vykdančio viešąsias pareigas, viešu šmeižimu; kadangi jis nurodė, kad 2015 m. gegužės 3 d. laidoje Le Grand Rendez-vous, kurią vienu metu transliavo kanalas „iTÉLÉ“ ir stotis „Europe 1“, Marine Le Pen pasakė tokius žodžius, kurie yra kaltinimai, kenkiantys jo garbei arba orumui:
  „Paklausykit, aš žinau tai, kad ponas Estrosi finansavo Prancūzijos islamo organizacijų sąjungą (UOIF), tai, kad administracinis teismas jį nubaudė, nes jis nustatė UOIF mečetei labai mažą nuomos mokestį, kad net administracinis teismas jam davė per pirštus, o tai faktiškai parodo, kaip šie merai nelegaliai finansuoja mečetes pažeisdami 1905 m. įstatymą; tada, kai esi sučiuptas dėl klientelizmo, korporatyvizmo, be abejonės, turi šaukti labai garsiai vartodamas šokiruojančius žodžius, tačiau aš nekreipiu dėmesio į žodžius, aš kreipiu dėmesį į veiksmus...“; atsakydama į interviu rengėjo klausimą „Vadinasi, Estrosi yra džihadistų bendrininkas?“, M. Le Pen atsakė: „Pagalba, priemonių suteikimas, parama: kai padedi islamiškajam fundamentalizmui įsikurti, skleisti idėjas, įdarbinti, morališkai, taip, esi tam tikra prasme kažkiek bendrininkas“; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. liepos 28 d. Christian Estrosi pateikė Nicos vyr. ikiteisminio tyrimo teisėjui skundą su civilinio ieškinio pareiškimu dėl Marine Le Pen, kaltindamas ją piliečio, laikinai vykdančio viešąsias pareigas, viešu šmeižimu; kadangi jis nurodė, kad 2015 m. gegužės 3 d. laidoje Le Grand Rendez-vous, kurią vienu metu transliavo kanalas „iTÉLÉ“ ir stotis „Europe 1“, Marine Le Pen pasakė tokius žodžius, kurie yra kaltinimai, kenkiantys jo garbei arba orumui:

„Paklausykit, aš žinau tai, kad ponas Estrosi finansavo Prancūzijos islamo organizacijų sąjungą (UOIF), tai, kad administracinis teismas jį nubaudė, nes jis nustatė UOIF mečetei labai mažą nuomos mokestį, kad net administracinis teismas jam davė per pirštus, o tai faktiškai parodo, kaip šie merai nelegaliai finansuoja mečetes pažeisdami 1905 m. įstatymą; tada, kai esi sučiuptas dėl klientelizmo, korporatyvizmo, be abejonės, turi šaukti labai garsiai vartodamas šokiruojančius žodžius, tačiau aš nekreipiu dėmesio į žodžius, aš kreipiu dėmesį į veiksmus...“; atsakydama į interviu rengėjo klausimą „Vadinasi, Estrosi yra džihadistų bendrininkas?“, M. Le Pen atsakė: „Pagalba, priemonių suteikimas, parama: kai padedi islamiškajam fundamentalizmui įsikurti, skleisti idėjas, įdarbinti, morališkai, taip, esi tam tikra prasme kažkiek bendrininkas“;

| G. | kadangi Marine Le Pen du kartus buvo pakviesta atvykti pasiaiškinti, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje; kadangi ji nepasinaudojo galimybe pateikti savo pastabas atsakingam komitetui; |
| --- | --- |

G.

kadangi Marine Le Pen du kartus buvo pakviesta atvykti pasiaiškinti, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje; kadangi ji nepasinaudojo galimybe pateikti savo pastabas atsakingam komitetui;

| H. | kadangi veiksmai, kuriuos įtariama padariusi Marine Le Pen, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jos, kaip Europos Parlamento narės, pareigų vykdymu ir jos pasakyti žodžiai nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi veiksmai, kuriuos įtariama padariusi Marine Le Pen, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jos, kaip Europos Parlamento narės, pareigų vykdymu ir jos pasakyti žodžiai nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| I. | kadangi, atsižvelgiant į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, kaltinimai yra akivaizdžiai nesusiję su Marine Le Pen, kaip Europos Parlamento narės, pareigomis, o yra iš tikrųjų susiję tik su nacionalinio ar regioninio pobūdžio veikla, todėl 8 straipsnis netaikomas; |
| --- | --- |

I.

kadangi, atsižvelgiant į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, kaltinimai yra akivaizdžiai nesusiję su Marine Le Pen, kaip Europos Parlamento narės, pareigomis, o yra iš tikrųjų susiję tik su nacionalinio ar regioninio pobūdžio veikla, todėl 8 straipsnis netaikomas;

| J. | kadangi galima atšaukti tik pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį suteikiamą imunitetą; |
| --- | --- |

J.

kadangi galima atšaukti tik pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį suteikiamą imunitetą;

| K. | kadangi, atsižvelgiant į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį, nėra jokio pagrindo įtarti, kad prašymas atšaukti imunitetą pateiktas siekiant trukdyti Marine Le Pen parlamentiniam darbui arba pakenkti jos politinei reputacijai (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

kadangi, atsižvelgiant į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį, nėra jokio pagrindo įtarti, kad prašymas atšaukti imunitetą pateiktas siekiant trukdyti Marine Le Pen parlamentiniam darbui arba pakenkti jos politinei reputacijai (fumus persecutionis);

| 1. | nusprendžia atšaukti Marine Le Pen imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Prancūzijos Respublikos institucijai ir Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. birželio 13 d., antradienis

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/159

---

P8_TA(2017)0249

Sąjungos dalyvavimas Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA) ***I

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA) (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 331/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0662), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0662),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 185 bei 188 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0421/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 185 bei 188 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0421/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. balandžio 26 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. balandžio 26 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0112/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0112/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 125, 2017 4 21, p. 80.

---

P8_TC1-COD(2016)0325

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/... dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Partnerystėje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2017/1324.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl iniciatyvos PRIMA įgyvendinimo struktūros finansinių garantijų

1.

Kalbant apie iniciatyvą PRIMA, ES finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkto vi papunktyje nustatyta, kad Komisija gali pavesti Sąjungos biudžeto vykdymą įstaigai, kurios veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančiai viešųjų paslaugų srityje (toliau – įgyvendinimo struktūra). Tokia įstaiga turi pateikti pakankamas finansines garantijas.

2.

Kad būtų laikomasi patikimo ES lėšų valdymo principo, šios garantijos, neapribojant apimties ar sumų, turėtų apimti bet kokias įgyvendinimo struktūros skolas Sąjungai, susijusias su visomis įgyvendinimo užduotimis, kaip numatyta įgaliojimo susitarime. Paprastai Komisija tikisi, kad laiduotojai prisiims solidariąją atsakomybę už įgyvendinimo struktūros skolas.

3.

| — | atsižvelgiant į proporcingumo principą iš įgyvendinimo struktūros reikalaujamos finansinės garantijos gali būti ne didesnės negu didžiausia Sąjungos įnašo suma. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į proporcingumo principą iš įgyvendinimo struktūros reikalaujamos finansinės garantijos gali būti ne didesnės negu didžiausia Sąjungos įnašo suma.

| — | taigi kiekvieno laiduotojo atsakomybė gali būti proporcinga jų įnašo į iniciatyvą PRIMA daliai. |
| --- | --- |

—

taigi kiekvieno laiduotojo atsakomybė gali būti proporcinga jų įnašo į iniciatyvą PRIMA daliai.

Laiduotojai gali susitarti dėl sąlygų, kurių laikydamiesi jie atitinkamuose atsakomybės deklaravimo raštuose nustatys savo atsakomybės dalį.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/162 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/162

---

P8_TA(2017)0250

Specialios priemonės, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą ***I

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento irTarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl specialių priemonių, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 331/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0778), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0778),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0489/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0489/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 24 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 24 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0070/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0070/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 173, 2017 5 31, p. 38.

---

P8_TC1-COD(2016)0384

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl specialių priemonių, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/1199.)

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/163

---

P8_TA(2017)0251

Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimas ***I

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo pagrindai ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 331/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0341), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0341),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0189/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0189/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. balandžio 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. balandžio 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0213/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0213/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | patvirtina Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrą pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 82, 2016 3 3, p. 6.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2016 m. liepos 6 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0304).

---

P8_TC1-COD(2015)0149

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/1369.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl SESV 290 ir 291 straipsnių

Primindami 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, visų pirma jo 26 punktą, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pareiškia, kad šio reglamento nuostatos nedaro poveikio jokiai būsimai institucijų pozicijai dėl SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo kituose teisėkūros dokumentuose.

Komisijos pareiškimas dėl finansinės kompensacijos gaminių naudotojams

Atsižvelgdama į savo nuolatines pastangas geriau užtikrinti Sąjungos teisės aktų, kuriais derinami gaminiams keliami reikalavimai, taikymą, Komisija turėtų išnagrinėti, ar svarstyti kompensacijos, mokėtinos gaminių naudotojams, jei gaminiai neatitinka etiketėje nurodytos energijos vartojimo efektyvumo klasės, klausimą, kad gaminių naudotojams būtų atlygintas galimas finansinis nuostolis, padarytas jiems dėl neteisingo gaminių ženklinimo etiketėmis arba dėl prastesnių, nei nurodyta, energijos vartojimo ir aplinkosauginio veiksmingumo rodiklių.

---

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/165

---

P8_TA(2017)0252

Europos kultūros sostinės 2020–2033 m. ***I

2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m. (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 331/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0400),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 167 straipsnio 5 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 167 straipsnio 5 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0223/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 24 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 24 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0061/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0061/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0186

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. birželio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m.

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2017/1545.)

---

2017 m. birželio 14 d., trečiadienis

| 18.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 331/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 331/166

---

P8_TA(2017)0256

Išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinio kiekio sumažinimas siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ***I

2017 m. birželio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, kuriant atsparią energetikos sąjungą ir siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 331/30)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas | Pasiūlymas |
| EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS |
| kuriuo
  , kuriant atsparią energetikos sąjungą ir
  siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą
  , valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį
  ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo | kuriuo
  nustatoma klimato politika
  siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo
  („Klimato politikos reglamentas, kuriuo įgyvendinamas Paryžiaus susitarimas“) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo
  , kuriant atsparią energetikos sąjungą ir
  siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą
  , valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį
  ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo

kuriuo
  nustatoma klimato politika
  siekiant vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo
  („Klimato politikos reglamentas, kuriuo įgyvendinamas Paryžiaus susitarimas“)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a nurodomoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | atsižvelgdami į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

atsižvelgdami į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b nurodomoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | atsižvelgdami į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

atsižvelgdami į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | 2016 m. 
  birželio 10
  d. 
  Komisija pateikė pasiūlymą ES ratifikuoti
  Paryžiaus
  susitarimą
  . Šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto yra ES įsipareigojimo pagal Paryžiaus susitarimą įgyvendinimo dalis. Sąjungos įsipareigojimas visos ES mastu sumažinti išmetamą ŠESD kiekį patvirtintas Sąjungos ir jos valstybių narių numatomuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, kurie 2015 m. gegužės 6 d. pateikti JTBKKK sekretoriatui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

2016 m. 
  birželio 10
  d. 
  Komisija pateikė pasiūlymą ES ratifikuoti
  Paryžiaus
  susitarimą
  . Šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto yra ES įsipareigojimo pagal Paryžiaus susitarimą įgyvendinimo dalis. Sąjungos įsipareigojimas visos ES mastu sumažinti išmetamą ŠESD kiekį patvirtintas Sąjungos ir jos valstybių narių numatomuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, kurie 2015 m. gegužės 6 d. pateikti JTBKKK sekretoriatui;

| (3) | Taryba ratifikavo Paryžiaus susitarimą 2016 m. spalio 5 d., po to, kai 2016 m. spalio 4 d. buvo gautas Europos Parlamento pritarimas.
  Paryžiaus
  susitarimas įsigaliojo


  2016 m
  .
  lapkričio 4 d.
   
  ir, remiantis šio susitarimo 2 straipsniu, juo siekiama sustiprinti pasaulinį atsaką į klimato kaitos keliamą grėsmę, atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir pastangas panaikinti skurdą, be kita ko: a) užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, suvokiant, kad tai gerokai sumažintų klimato kaitos pavojų ir poveikį; b) didinti gebėjimą prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio ir skatinti atsparumą klimato kaitai ir mažu išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu pasižyminčią plėtrą tokiu būdu, kad nekiltų grėsmė maisto gamybai; c) užtikrinti, kad finansavimo srautai būtų suderinami su siekiu mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir klimato kaitai atspariu vystymusi.




  Paryžiaus susitarimu taip pat reikalaujama, kad jo šalys imtųsi veiksmų siekdamos išsaugoti ir prireikus pagerinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentus ir kaupiklius, įskaitant miškus.


  Šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto yra ES įsipareigojimo pagal Paryžiaus susitarimą įgyvendinimo dalis. Sąjungos įsipareigojimas visos ES mastu sumažinti išmetamą ŠESD kiekį patvirtintas Sąjungos ir jos valstybių narių numatomuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, kurie 2015 m. kovo 6 d. pateikti JTBKKK sekretoriatui; |
| --- | --- |

(3)

Taryba ratifikavo Paryžiaus susitarimą 2016 m. spalio 5 d., po to, kai 2016 m. spalio 4 d. buvo gautas Europos Parlamento pritarimas.
  Paryžiaus
  susitarimas įsigaliojo


  2016 m
  .
  lapkričio 4 d.
   
  ir, remiantis šio susitarimo 2 straipsniu, juo siekiama sustiprinti pasaulinį atsaką į klimato kaitos keliamą grėsmę, atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir pastangas panaikinti skurdą, be kita ko: a) užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, suvokiant, kad tai gerokai sumažintų klimato kaitos pavojų ir poveikį; b) didinti gebėjimą prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio ir skatinti atsparumą klimato kaitai ir mažu išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu pasižyminčią plėtrą tokiu būdu, kad nekiltų grėsmė maisto gamybai; c) užtikrinti, kad finansavimo srautai būtų suderinami su siekiu mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir klimato kaitai atspariu vystymusi.

Paryžiaus susitarimu taip pat reikalaujama, kad jo šalys imtųsi veiksmų siekdamos išsaugoti ir prireikus pagerinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentus ir kaupiklius, įskaitant miškus.

Šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto yra ES įsipareigojimo pagal Paryžiaus susitarimą įgyvendinimo dalis. Sąjungos įsipareigojimas visos ES mastu sumažinti išmetamą ŠESD kiekį patvirtintas Sąjungos ir jos valstybių narių numatomuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, kurie 2015 m. kovo 6 d. pateikti JTBKKK sekretoriatui;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Paryžiaus susitarimu pakeičiamas 1997 m. Kioto protokolu, kuris po 2020 m. nebebus taikomas, numatytas principas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Paryžiaus susitarimu pakeičiamas 1997 m. Kioto protokolu, kuris po 2020 m. nebebus taikomas, numatytas principas;

| (4) | Paryžiaus susitarimu pakeičiamas 1997 m. Kioto protokolu, kuris po 2020 m. nebebus taikomas, numatytas principas. Todėl nebus tęsiamos su Kioto protokolu susijusios žaliųjų investicijų sistemos, pagal kurias teikiama finansinė pagalba išmetamųjų teršalų mažinimo projektams mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(4)

Paryžiaus susitarimu pakeičiamas 1997 m. Kioto protokolu, kuris po 2020 m. nebebus taikomas, numatytas principas. Todėl nebus tęsiamos su Kioto protokolu susijusios žaliųjų investicijų sistemos, pagal kurias teikiama finansinė pagalba išmetamųjų teršalų mažinimo projektams mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | 2009 m. spalio 21 d. Aplinkos tarybos posėdyje pritarta Sąjungos tikslui, numatytam atsižvelgiant į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) rekomendacijas dėl būtino bendro išsivysčiusių šalių išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo 80–95 % iki 2050 m., palyginti su 1990 m. lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

2009 m. spalio 21 d. Aplinkos tarybos posėdyje pritarta Sąjungos tikslui, numatytam atsižvelgiant į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) rekomendacijas dėl būtino bendro išsivysčiusių šalių išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo 80–95 % iki 2050 m., palyginti su 1990 m. lygiu;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | tokiam perėjimui prie švarios energetikos reikės, kad keistųsi investicijų kryptys
  ir kad
  visose politikos srityse
  būtų kuriamos atitinkamos paskatos
  . Vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų – sukurti atsparią energetikos sąjungą,
  kad
  būtų
  galima
  piliečiams tiekti patikimą, tvarią,
  konkurencingą
  ir
  įperkamą energiją
  . Norint to pasiekti, šiuo reglamentu reikia tęsti plataus užmojo klimato politiką ir daryti pažangą kitose energetinės sąjungos srityse, kaip nustatyta Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategijoje (16); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

tokiam perėjimui prie švarios energetikos reikės, kad keistųsi investicijų kryptys
  ir kad
  visose politikos srityse
  būtų kuriamos atitinkamos paskatos
  . Vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų – sukurti atsparią energetikos sąjungą,
  kad
  būtų
  galima
  piliečiams tiekti patikimą, tvarią,
  konkurencingą
  ir
  įperkamą energiją
  . Norint to pasiekti, šiuo reglamentu reikia tęsti plataus užmojo klimato politiką ir daryti pažangą kitose energetinės sąjungos srityse, kaip nustatyta Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategijoje (16);

| (5) | tokiam perėjimui prie švarios energetikos
  ir bioekonomikos
  reikės, kad keistųsi investicijų kryptys visose politikos srityse
  ir paskatos MVĮ, turinčioms mažesnį kapitalą, bei mažiems ūkiams, kad jie pritaikytų savo verslo modelius
  . Vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų – sukurti atsparią energetikos sąjungą,
  kurioje pirmenybė būtų teikiama energijos vartojimo efektyvumui ir kuria
  būtų
  siekiama
  piliečiams tiekti patikimą, tvarią
  ir įperkamą energiją
  ,
  taip pat taikyti griežtą tvarumo
  ir
  išmetamo teršalų kiekio mažinimo politiką biologinių išteklių naudojimui siekiant pakeisti iškastinius išteklius
  . Norint to pasiekti, šiuo reglamentu reikia tęsti plataus užmojo klimato politiką ir daryti pažangą kitose energetinės sąjungos srityse, kaip nustatyta Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategijoje (16); |
| --- | --- |

(5)

tokiam perėjimui prie švarios energetikos
  ir bioekonomikos
  reikės, kad keistųsi investicijų kryptys visose politikos srityse
  ir paskatos MVĮ, turinčioms mažesnį kapitalą, bei mažiems ūkiams, kad jie pritaikytų savo verslo modelius
  . Vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų – sukurti atsparią energetikos sąjungą,
  kurioje pirmenybė būtų teikiama energijos vartojimo efektyvumui ir kuria
  būtų
  siekiama
  piliečiams tiekti patikimą, tvarią
  ir įperkamą energiją
  ,
  taip pat taikyti griežtą tvarumo
  ir
  išmetamo teršalų kiekio mažinimo politiką biologinių išteklių naudojimui siekiant pakeisti iškastinius išteklius
  . Norint to pasiekti, šiuo reglamentu reikia tęsti plataus užmojo klimato politiką ir daryti pažangą kitose energetinės sąjungos srityse, kaip nustatyta Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategijoje (16);

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | 2021–2030 m. reikėtų tęsti Europos Parlamento ir Tarybos Sprendime Nr. 406/2009/EB (19) nustatytą privalomų nacionalinių ribinių verčių metodą, trajektorijos pradžią
  2020
   m. apskaičiuojant pagal
  pagal
  2016–2018 m. vidutiniškai išmestą ŠESD kiekį, o trajektorijos pabaiga laikant 2030 m. kiekvienai valstybei narei nustatytą ribinę vertę. Valstybėms narėms suteikiama galimybė koreguoti 2021 m. kvotą suteikiant teigiamą limitą pagal Sprendimą 406/2009/EB ir padidinant pagal sprendimus 2013/162/ES ir 2013/634/ES nustatytas metines išmetamo dujų kiekio kvotas 2017–2020 m., kad būtų atsižvelgta į tų metų padidintą išmetamo ŠESD kiekio pajėgumą. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad norint iki 2030 m. užtikrinti bendrų visos Sąjungos pastangų išlaidų efektyvumą ir vienam gyventojui tenkančio išmetamo ŠESD kiekio suvienodinimą, reikia gerokai daugiau lankstumo priemonių ir galimybių jomis pasinaudoti sektoriuose, kuriems netaikoma ATLPS; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

2021–2030 m. reikėtų tęsti Europos Parlamento ir Tarybos Sprendime Nr. 406/2009/EB (19) nustatytą privalomų nacionalinių ribinių verčių metodą, trajektorijos pradžią
  2020
   m. apskaičiuojant pagal
  pagal
  2016–2018 m. vidutiniškai išmestą ŠESD kiekį, o trajektorijos pabaiga laikant 2030 m. kiekvienai valstybei narei nustatytą ribinę vertę. Valstybėms narėms suteikiama galimybė koreguoti 2021 m. kvotą suteikiant teigiamą limitą pagal Sprendimą 406/2009/EB ir padidinant pagal sprendimus 2013/162/ES ir 2013/634/ES nustatytas metines išmetamo dujų kiekio kvotas 2017–2020 m., kad būtų atsižvelgta į tų metų padidintą išmetamo ŠESD kiekio pajėgumą. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad norint iki 2030 m. užtikrinti bendrų visos Sąjungos pastangų išlaidų efektyvumą ir vienam gyventojui tenkančio išmetamo ŠESD kiekio suvienodinimą, reikia gerokai daugiau lankstumo priemonių ir galimybių jomis pasinaudoti sektoriuose, kuriems netaikoma ATLPS;

| (9) | 2021–2030 m. reikėtų tęsti Europos Parlamento ir Tarybos Sprendime Nr. 406/2009/EB (19) nustatytą privalomų nacionalinių ribinių verčių metodą, trajektorijos pradžią
  2018
   m. apskaičiuojant pagal 2016–2018 m. vidutiniškai išmestą ŠESD kiekį
  arba 2020 m. metinės išmetamo dujų kiekio kvotos vertę, priklausomai nuo to, kuri vertė mažesnė
  , o trajektorijos pabaiga laikant 2030 m. kiekvienai valstybei narei nustatytą ribinę vertę.
  Siekiant kompensuoti išankstinius veiksmus ir padėti mažiau pajėgumų turinčioms valstybėms narėms investuoti, valstybės narės, kurių BVP vienam gyventojui mažesnis nei ES vidurkis ir kurių išmetamųjų teršalų kiekis yra mažesnis nei jų metinės išmetamo dujų kiekio kvotos 2013–2020 m. laikotarpiu, nustatytos pagal Sprendimą 406/2009/EB, tam tikromis sąlygomis gali prašyti papildomų kvotų iš rezervo.
  Valstybėms narėms suteikiama galimybė
  papildomai
  koreguoti 2021 m. kvotą suteikiant teigiamą limitą pagal Sprendimą 406/2009/EB ir padidinant pagal sprendimus 2013/162/ES ir 2013/634/ES nustatytas metines išmetamo dujų kiekio kvotas 2017–2020 m., kad būtų atsižvelgta į tų metų padidintą išmetamo ŠESD kiekio pajėgumą. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad norint iki 2030 m. užtikrinti bendrų visos Sąjungos pastangų išlaidų efektyvumą ir vienam gyventojui tenkančio išmetamo ŠESD kiekio suvienodinimą, reikia gerokai daugiau lankstumo priemonių ir galimybių jomis pasinaudoti sektoriuose, kuriems netaikoma ATLPS; |
| --- | --- |

(9)

2021–2030 m. reikėtų tęsti Europos Parlamento ir Tarybos Sprendime Nr. 406/2009/EB (19) nustatytą privalomų nacionalinių ribinių verčių metodą, trajektorijos pradžią
  2018
   m. apskaičiuojant pagal 2016–2018 m. vidutiniškai išmestą ŠESD kiekį
  arba 2020 m. metinės išmetamo dujų kiekio kvotos vertę, priklausomai nuo to, kuri vertė mažesnė
  , o trajektorijos pabaiga laikant 2030 m. kiekvienai valstybei narei nustatytą ribinę vertę.
  Siekiant kompensuoti išankstinius veiksmus ir padėti mažiau pajėgumų turinčioms valstybėms narėms investuoti, valstybės narės, kurių BVP vienam gyventojui mažesnis nei ES vidurkis ir kurių išmetamųjų teršalų kiekis yra mažesnis nei jų metinės išmetamo dujų kiekio kvotos 2013–2020 m. laikotarpiu, nustatytos pagal Sprendimą 406/2009/EB, tam tikromis sąlygomis gali prašyti papildomų kvotų iš rezervo.
  Valstybėms narėms suteikiama galimybė
  papildomai
  koreguoti 2021 m. kvotą suteikiant teigiamą limitą pagal Sprendimą 406/2009/EB ir padidinant pagal sprendimus 2013/162/ES ir 2013/634/ES nustatytas metines išmetamo dujų kiekio kvotas 2017–2020 m., kad būtų atsižvelgta į tų metų padidintą išmetamo ŠESD kiekio pajėgumą. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad norint iki 2030 m. užtikrinti bendrų visos Sąjungos pastangų išlaidų efektyvumą ir vienam gyventojui tenkančio išmetamo ŠESD kiekio suvienodinimą, reikia gerokai daugiau lankstumo priemonių ir galimybių jomis pasinaudoti sektoriuose, kuriems netaikoma ATLPS;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | siekiant nustatyti, kad Sąjunga pereitų prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, šiuo reglamentu numatoma ilgalaikė išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva siekiant nuo 2031 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurias apima šis reglamentas, kiekį. Reglamentas taip pat padeda siekti Paryžiaus susitarimo tikslo antroje šio amžiaus pusėje užtikrinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamo ir absorbentais pašalinamo ŠESD kiekio pusiausvyrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

siekiant nustatyti, kad Sąjunga pereitų prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, šiuo reglamentu numatoma ilgalaikė išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva siekiant nuo 2031 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurias apima šis reglamentas, kiekį. Reglamentas taip pat padeda siekti Paryžiaus susitarimo tikslo antroje šio amžiaus pusėje užtikrinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamo ir absorbentais pašalinamo ŠESD kiekio pusiausvyrą;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | siekiant išsaugoti visišką rinkos stabilumo rezervo, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/1814

   (1a)

  , veiksmingumą, neturėtų būti atsižvelgiama į leidimų atšaukimą dėl lankstumo priemonių, nustatytų šiame reglamente sumažinus ES ATLPS leidimus, taikymo, kaip į leidimus, kurie buvo atšaukti pagal Direktyvą 2003/87/EB, pagal Sprendimą (ES) 2015/1814 nustatant bendrą apyvartoje esančių leidimų skaičių tam tikrais metais atsižvelgiant į tą sprendimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

siekiant išsaugoti visišką rinkos stabilumo rezervo, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/1814

   (1a)

  , veiksmingumą, neturėtų būti atsižvelgiama į leidimų atšaukimą dėl lankstumo priemonių, nustatytų šiame reglamente sumažinus ES ATLPS leidimus, taikymo, kaip į leidimus, kurie buvo atšaukti pagal Direktyvą 2003/87/EB, pagal Sprendimą (ES) 2015/1814 nustatant bendrą apyvartoje esančių leidimų skaičių tam tikrais metais atsižvelgiant į tą sprendimą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | yra įvairių priemonių, kurios padidina valstybių narių galimybes įvykdyti su klimatu susijusius įsipareigojimus ir yra būtinos norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį iki būtino lygio sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas. Tai teisės aktai dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo, dėl pastatų energinio naudingumo, dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių, dėl energijos naudojimo efektyvumo ir dėl žiedinės ekonomikos, taip pat ir Sąjungos finansavimo priemonės, skirtos su klimato kaita susijusioms investicijoms finansuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

yra įvairių priemonių, kurios padidina valstybių narių galimybes įvykdyti su klimatu susijusius įsipareigojimus ir yra būtinos norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį iki būtino lygio sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas. Tai teisės aktai dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo, dėl pastatų energinio naudingumo, dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių, dėl energijos naudojimo efektyvumo ir dėl žiedinės ekonomikos, taip pat ir Sąjungos finansavimo priemonės, skirtos su klimato kaita susijusioms investicijoms finansuoti;

| (11) | yra įvairių priemonių, kurios padidina valstybių narių galimybes įvykdyti su klimatu susijusius įsipareigojimus ir yra būtinos norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį iki būtino lygio sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas. Tai teisės aktai dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo, dėl pastatų energinio naudingumo
  didinimo
  , dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  didinimo
  , dėl energijos naudojimo efektyvumo
  didinimo
  ir dėl žiedinės ekonomikos
  skatinimo
  , taip pat ir Sąjungos finansavimo priemonės, skirtos su klimato kaita susijusioms investicijoms finansuoti; |
| --- | --- |

(11)

yra įvairių priemonių, kurios padidina valstybių narių galimybes įvykdyti su klimatu susijusius įsipareigojimus ir yra būtinos norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį iki būtino lygio sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas. Tai teisės aktai dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo, dėl pastatų energinio naudingumo
  didinimo
  , dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  didinimo
  , dėl energijos naudojimo efektyvumo
  didinimo
  ir dėl žiedinės ekonomikos
  skatinimo
  , taip pat ir Sąjungos finansavimo priemonės, skirtos su klimato kaita susijusioms investicijoms finansuoti;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | kad pasiektų išmetamų teršalų kiekio sumažinimo tikslą ir maksimaliai padidintų žemės ūkio sektoriaus vaidmenį, svarbu, kad valstybės narės skatintų didžiausią potencialą turinčius novatoriškus švelninimo veiksmus, įskaitant: ariamosios žemės pavertimą daugiamečiais žolynais; žemės ūkio paskirties žemėje esančių gyvatvorių, apsauginių juostų ir medžių tvarkymą; naujas agrarinės miškininkystės ir miškų sodinimo sistemas; medžių šalinimo ir miškų naikinimo prevenciją; negilų įdirbimą arba visišką neįdirbimą ir tarpinių augalų (antsėlių) bei augalų atliekų naudojimą; anglies junginių išlakų auditą ir dirvožemio (maistinių medžiagų) valdymo planus; azoto naudojimo efektyvumo didinimą ir nitrifikacijos slopinimą; šlapynių (durpynų) atkūrimą ir išsaugojimą; patobulintus gyvulių auginimo, šėrimo ir valdymo metodus siekiant sumažinti išmetamą teršalų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

kad pasiektų išmetamų teršalų kiekio sumažinimo tikslą ir maksimaliai padidintų žemės ūkio sektoriaus vaidmenį, svarbu, kad valstybės narės skatintų didžiausią potencialą turinčius novatoriškus švelninimo veiksmus, įskaitant: ariamosios žemės pavertimą daugiamečiais žolynais; žemės ūkio paskirties žemėje esančių gyvatvorių, apsauginių juostų ir medžių tvarkymą; naujas agrarinės miškininkystės ir miškų sodinimo sistemas; medžių šalinimo ir miškų naikinimo prevenciją; negilų įdirbimą arba visišką neįdirbimą ir tarpinių augalų (antsėlių) bei augalų atliekų naudojimą; anglies junginių išlakų auditą ir dirvožemio (maistinių medžiagų) valdymo planus; azoto naudojimo efektyvumo didinimą ir nitrifikacijos slopinimą; šlapynių (durpynų) atkūrimą ir išsaugojimą; patobulintus gyvulių auginimo, šėrimo ir valdymo metodus siekiant sumažinti išmetamą teršalų kiekį;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11b) | šiuo reglamentu, įskaitant siūlomas lankstumo priemones, teikiamos išmetamųjų teršalų mažinimo paskatos, suderinamos su kitais Sąjungos klimato ir energetikos teisės aktais, skirtais sektoriams, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo sritį. Atsižvelgiant į tai, kad daugiau kaip 75 % išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio susiję su energija, didesnis energijos vartojimo efektyvumas ir energijos taupymas atliks svarbų vaidmenį siekiant šių išmetamo dujų kiekio mažinimo tikslų. Todėl plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo politika yra ypač svarbi ne tik siekiant taupyti iškastinio kuro importo srityje ir taip užtikrinti energetinį saugumą bei mažesnes vartotojų sąskaitas, bet ir tam, kad statybos, pramonės ir transporto srityse būtų naudojama daugiau energiją taupančių technologijų, didinamas ekonomikos konkurencingumas, vietoje kuriamos darbo vietos ir gerinamos su sveikata susijusios sąlygos bei sprendžiamas energijos nepritekliaus klausimas. Priemonės, vykdomos sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas, ilgainiui atsiperka, todėl yra ekonomiškai efektyvus būdas padėti valstybėms narėms pasiekti savo tikslus pagal šį reglamentą. Todėl svarbu, kad valstybės narės, perkeldamos šį reglamentą į nacionalinę sektorių politiką, skirtų didelį dėmesį konkrečioms ir skirtingoms galimybėms pagerinti visų sektorių energijos vartojimo efektyvumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11b)

šiuo reglamentu, įskaitant siūlomas lankstumo priemones, teikiamos išmetamųjų teršalų mažinimo paskatos, suderinamos su kitais Sąjungos klimato ir energetikos teisės aktais, skirtais sektoriams, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo sritį. Atsižvelgiant į tai, kad daugiau kaip 75 % išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio susiję su energija, didesnis energijos vartojimo efektyvumas ir energijos taupymas atliks svarbų vaidmenį siekiant šių išmetamo dujų kiekio mažinimo tikslų. Todėl plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo politika yra ypač svarbi ne tik siekiant taupyti iškastinio kuro importo srityje ir taip užtikrinti energetinį saugumą bei mažesnes vartotojų sąskaitas, bet ir tam, kad statybos, pramonės ir transporto srityse būtų naudojama daugiau energiją taupančių technologijų, didinamas ekonomikos konkurencingumas, vietoje kuriamos darbo vietos ir gerinamos su sveikata susijusios sąlygos bei sprendžiamas energijos nepritekliaus klausimas. Priemonės, vykdomos sektoriuose, kuriems taikomas šis reglamentas, ilgainiui atsiperka, todėl yra ekonomiškai efektyvus būdas padėti valstybėms narėms pasiekti savo tikslus pagal šį reglamentą. Todėl svarbu, kad valstybės narės, perkeldamos šį reglamentą į nacionalinę sektorių politiką, skirtų didelį dėmesį konkrečioms ir skirtingoms galimybėms pagerinti visų sektorių energijos vartojimo efektyvumą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

11 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11c) | transporto sektorius yra ne tik didžiausias teršėjas, išmetantis šiltnamio efektą sukeliančias dujas, bet ir nuo 1990 m. sparčiausiai augantis energijos vartojimo srities sektorius. Todėl svarbu, kad Komisija ir valstybės narės toliau dėtų pastangas, siekdamos didinti energijos vartojimo efektyvumą, skatinti perėjimą prie tvarių transporto rūšių ir mažinti didelę šio sektoriaus priklausomybę nuo anglies dioksidą išskiriančio kuro. Mažinant energijos rūšių derinio anglies dioksido kiekį skatinant mažataršės energijos, pavyzdžiui, tausių biodegalų ir elektra varomų transporto priemonių, naudojimą transporto srityje, bus prisidedama siekiant išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslo, atitinkančio Paryžiaus susitarimo tikslus. Tai būtų galima lengviau padaryti užtikrinant, kad šis sektorius turėtų aiškią ir ilgalaikę programą, kuri būtų skirta tikrumui užtikrinti ir kuria būtų galima pagrįsti investicijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11c)

transporto sektorius yra ne tik didžiausias teršėjas, išmetantis šiltnamio efektą sukeliančias dujas, bet ir nuo 1990 m. sparčiausiai augantis energijos vartojimo srities sektorius. Todėl svarbu, kad Komisija ir valstybės narės toliau dėtų pastangas, siekdamos didinti energijos vartojimo efektyvumą, skatinti perėjimą prie tvarių transporto rūšių ir mažinti didelę šio sektoriaus priklausomybę nuo anglies dioksidą išskiriančio kuro. Mažinant energijos rūšių derinio anglies dioksido kiekį skatinant mažataršės energijos, pavyzdžiui, tausių biodegalų ir elektra varomų transporto priemonių, naudojimą transporto srityje, bus prisidedama siekiant išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslo, atitinkančio Paryžiaus susitarimo tikslus. Tai būtų galima lengviau padaryti užtikrinant, kad šis sektorius turėtų aiškią ir ilgalaikę programą, kuri būtų skirta tikrumui užtikrinti ir kuria būtų galima pagrįsti investicijas;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

11 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11d) | siekiant, kad energetikos ir sektorių politikos poveikis Sąjungos ir nacionaliniams klimato srities įsipareigojimams būtų skaidrus ir patikrinamas, jis turėtų būti vertinamas taikant bendrus kiekybinius metodus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11d)

siekiant, kad energetikos ir sektorių politikos poveikis Sąjungos ir nacionaliniams klimato srities įsipareigojimams būtų skaidrus ir patikrinamas, jis turėtų būti vertinamas taikant bendrus kiekybinius metodus;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Reglamente [] [dėl vykdant žemės naudojimo, naudojimo keitimo ir miškininkystės veiklą išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją] nustatomos naudojant žemę, keičiant žemės naudojimą ir vykdant miškininkystės veiklą (LULUCF) išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaitos taisyklės. Kadangi, kai yra atsižvelgiama į kiekį, neviršijantį grynojo pašalinto ir išmesto teršalų kiekio, susijusio su iškirstų miškų žeme, mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir tvarkomomis pievomis, kaip apibrėžta Reglamente [], sumos, yra įtakojamas šiuo reglamentu siekiamas ŠESD mažinimo lygio aplinkosauginis rezultatas, kaip papildomą galimybę valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus reikėtų įtraukti lankstumo priemonę, pagal kurią ne daugiau kaip 280 milijonų CO2 ekvivalento tonų šio pašalinto kiekio būtų padalyta valstybėms narėms pagal III priede pateiktus skaičius. Jei priimamas deleguotasis aktas, skirtas miškų atskaitos lygiams atnaujinti remiantis nacionaliniais miškininkystės apskaitos planais pagal Reglamento [LULUCF] 8 straipsnio 6 dalį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl 7 straipsnio, kad būtų atsižvelgta į tvarkomos miško žemės apskaitos kategorijos indėlį taikant tame straipsnyje numatytą lankstumo priemonę. Prieš priimdama tokį deleguotąjį aktą Komisija, remdamasi turimais duomenimis, turėtų įvertinti tvarkomos miško žemės apskaitos patikimumą, ypač prognozuojamų nukirsti ir faktinių nukirstų kiekių nuoseklumą. Be to, pagal šį reglamentą turėtų būti leidžiama savanoriškai išbraukti metinių išmetamo ŠESD kiekio kvotų vienetus siekiant leisti atsižvelgti į tokius kiekius vertinant valstybės narės atitiktį Reglamento [] reikalavimams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Reglamente [] [dėl vykdant žemės naudojimo, naudojimo keitimo ir miškininkystės veiklą išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją] nustatomos naudojant žemę, keičiant žemės naudojimą ir vykdant miškininkystės veiklą (LULUCF) išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaitos taisyklės. Kadangi, kai yra atsižvelgiama į kiekį, neviršijantį grynojo pašalinto ir išmesto teršalų kiekio, susijusio su iškirstų miškų žeme, mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir tvarkomomis pievomis, kaip apibrėžta Reglamente [], sumos, yra įtakojamas šiuo reglamentu siekiamas ŠESD mažinimo lygio aplinkosauginis rezultatas, kaip papildomą galimybę valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus reikėtų įtraukti lankstumo priemonę, pagal kurią ne daugiau kaip 280 milijonų CO2 ekvivalento tonų šio pašalinto kiekio būtų padalyta valstybėms narėms pagal III priede pateiktus skaičius. Jei priimamas deleguotasis aktas, skirtas miškų atskaitos lygiams atnaujinti remiantis nacionaliniais miškininkystės apskaitos planais pagal Reglamento [LULUCF] 8 straipsnio 6 dalį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl 7 straipsnio, kad būtų atsižvelgta į tvarkomos miško žemės apskaitos kategorijos indėlį taikant tame straipsnyje numatytą lankstumo priemonę. Prieš priimdama tokį deleguotąjį aktą Komisija, remdamasi turimais duomenimis, turėtų įvertinti tvarkomos miško žemės apskaitos patikimumą, ypač prognozuojamų nukirsti ir faktinių nukirstų kiekių nuoseklumą. Be to, pagal šį reglamentą turėtų būti leidžiama savanoriškai išbraukti metinių išmetamo ŠESD kiekio kvotų vienetus siekiant leisti atsižvelgti į tokius kiekius vertinant valstybės narės atitiktį Reglamento [] reikalavimams;

| (12) | Reglamente [] [dėl vykdant žemės naudojimo, naudojimo keitimo ir miškininkystės veiklą išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją] nustatomos naudojant žemę, keičiant žemės naudojimą ir vykdant miškininkystės veiklą (LULUCF) išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaitos taisyklės. Kadangi, kai yra atsižvelgiama į kiekį, neviršijantį grynojo pašalinto ir išmesto teršalų kiekio, susijusio su iškirstų miškų žeme, mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir tvarkomomis pievomis
  bei, kai tinkama, tvarkomomis šlapžemėmis
  , kaip apibrėžta Reglamente [], sumos, yra įtakojamas šiuo reglamentu siekiamas ŠESD mažinimo lygio aplinkosauginis rezultatas, kaip papildomą galimybę valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus reikėtų įtraukti lankstumo priemonę, pagal kurią ne daugiau kaip 280 milijonų CO2 ekvivalento tonų šio pašalinto kiekio būtų padalyta valstybėms narėms pagal III priede pateiktus skaičius. Jei priimamas deleguotasis aktas, skirtas miškų atskaitos lygiams atnaujinti remiantis nacionaliniais miškininkystės apskaitos planais pagal Reglamento [LULUCF] 8 straipsnio 6 dalį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl 7 straipsnio, kad būtų atsižvelgta į 
  subalansuotą
  tvarkomos miško žemės apskaitos kategorijos indėlį taikant tame straipsnyje numatytą
  280 mln.
  lankstumo priemonę. Prieš priimdama tokį deleguotąjį aktą Komisija, remdamasi turimais duomenimis, turėtų įvertinti tvarkomos miško žemės apskaitos patikimumą, ypač prognozuojamų nukirsti ir faktinių nukirstų kiekių nuoseklumą. Be to, pagal šį reglamentą turėtų būti leidžiama savanoriškai išbraukti metinių išmetamo ŠESD kiekio kvotų vienetus siekiant leisti atsižvelgti į tokius kiekius vertinant valstybės narės atitiktį Reglamento [] reikalavimams; |
| --- | --- |

(12)

Reglamente [] [dėl vykdant žemės naudojimo, naudojimo keitimo ir miškininkystės veiklą išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją] nustatomos naudojant žemę, keičiant žemės naudojimą ir vykdant miškininkystės veiklą (LULUCF) išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaitos taisyklės. Kadangi, kai yra atsižvelgiama į kiekį, neviršijantį grynojo pašalinto ir išmesto teršalų kiekio, susijusio su iškirstų miškų žeme, mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir tvarkomomis pievomis
  bei, kai tinkama, tvarkomomis šlapžemėmis
  , kaip apibrėžta Reglamente [], sumos, yra įtakojamas šiuo reglamentu siekiamas ŠESD mažinimo lygio aplinkosauginis rezultatas, kaip papildomą galimybę valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus reikėtų įtraukti lankstumo priemonę, pagal kurią ne daugiau kaip 280 milijonų CO2 ekvivalento tonų šio pašalinto kiekio būtų padalyta valstybėms narėms pagal III priede pateiktus skaičius. Jei priimamas deleguotasis aktas, skirtas miškų atskaitos lygiams atnaujinti remiantis nacionaliniais miškininkystės apskaitos planais pagal Reglamento [LULUCF] 8 straipsnio 6 dalį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl 7 straipsnio, kad būtų atsižvelgta į 
  subalansuotą
  tvarkomos miško žemės apskaitos kategorijos indėlį taikant tame straipsnyje numatytą
  280 mln.
  lankstumo priemonę. Prieš priimdama tokį deleguotąjį aktą Komisija, remdamasi turimais duomenimis, turėtų įvertinti tvarkomos miško žemės apskaitos patikimumą, ypač prognozuojamų nukirsti ir faktinių nukirstų kiekių nuoseklumą. Be to, pagal šį reglamentą turėtų būti leidžiama savanoriškai išbraukti metinių išmetamo ŠESD kiekio kvotų vienetus siekiant leisti atsižvelgti į tokius kiekius vertinant valstybės narės atitiktį Reglamento [] reikalavimams;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | abipusiai nuosekliu būdu įgyvendinant įvairius su žemės ūkiu susijusius Sąjungos tikslus, įskaitant klimato kaitos padarinių švelninimą ir prisitaikymą prie jų, oro kokybę, biologinės įvairovės ir ekosistemos funkcijų išsaugojimą ir kaimo vietovių ekonomikos rėmimą, reikės keisti investicijas ir paskatas, kurios remiamos Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, BŽŪP. Labai svarbu, kad šiame reglamente būtų atsižvelgiama į tikslą prisidėti prie Sąjungos miškų strategijos tikslų skatinti konkurencingą ir tvarų medienos tiekimą Sąjungos bioekonomikai, valstybių narių nacionalinei miškų politikai ir Sąjungos biologinės įvairovės strategijoms bei Sąjungos žiedinės ekonomikos strategijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

abipusiai nuosekliu būdu įgyvendinant įvairius su žemės ūkiu susijusius Sąjungos tikslus, įskaitant klimato kaitos padarinių švelninimą ir prisitaikymą prie jų, oro kokybę, biologinės įvairovės ir ekosistemos funkcijų išsaugojimą ir kaimo vietovių ekonomikos rėmimą, reikės keisti investicijas ir paskatas, kurios remiamos Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, BŽŪP. Labai svarbu, kad šiame reglamente būtų atsižvelgiama į tikslą prisidėti prie Sąjungos miškų strategijos tikslų skatinti konkurencingą ir tvarų medienos tiekimą Sąjungos bioekonomikai, valstybių narių nacionalinei miškų politikai ir Sąjungos biologinės įvairovės strategijoms bei Sąjungos žiedinės ekonomikos strategijai;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | siekiant užtikrinti, kad išmetamo ŠESD kiekio ir kitos informacijos, kurios reikia vertinant valstybės narės pažangą siekiant paskirto metinio išmetamo ŠESD kiekio, ataskaitų teikimas ir tikrinimas vyktų veiksmingai, skaidriai ir ekonomiškai efektyviai, metinių ataskaitų teikimo ir vertinimo reikalavimai pagal šį reglamentą integruojami į atitinkamus Reglamento (ES) Nr. 525/2013 straipsnius, todėl tą reglamentą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. To reglamento keitimu taip pat turėtų būti užtikrinta, kad valstybių narių pažanga mažinant išmetamą ŠESD kiekį ir toliau būtų vertinama kasmet, atsižvelgiant į Sąjungos politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangą ir į valstybių narių pateiktą informaciją. Kas dvejus metus į vertinimą reikėtų įtraukti prognozuojamą Sąjungos pažangą vykdant jos ŠESD mažinimo įsipareigojimus, taip pat prognozuojamą valstybių narių pažangą vykdant jų įpareigojimus.
  Tačiau, ar taikyti atskaitymus,
  turėtų būti
  svarstoma tik
  kas
  penkerius
  metus
  , kad būtų galima atsižvelgti į
  galimą veiklos, susijusios su mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir tvarkomomis pievomis, vykdomos pagal Reglamentą
  [], indėlį
  . Tai nedaro poveikio Komisijos pareigai užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo įpareigojimų pagal šį reglamentą, nei Komisijos įgaliojimams šiuo tikslu pradėti pažeidimų tyrimo procedūras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

siekiant užtikrinti, kad išmetamo ŠESD kiekio ir kitos informacijos, kurios reikia vertinant valstybės narės pažangą siekiant paskirto metinio išmetamo ŠESD kiekio, ataskaitų teikimas ir tikrinimas vyktų veiksmingai, skaidriai ir ekonomiškai efektyviai, metinių ataskaitų teikimo ir vertinimo reikalavimai pagal šį reglamentą integruojami į atitinkamus Reglamento (ES) Nr. 525/2013 straipsnius, todėl tą reglamentą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. To reglamento keitimu taip pat turėtų būti užtikrinta, kad valstybių narių pažanga mažinant išmetamą ŠESD kiekį ir toliau būtų vertinama kasmet, atsižvelgiant į Sąjungos politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangą ir į valstybių narių pateiktą informaciją. Kas dvejus metus į vertinimą reikėtų įtraukti prognozuojamą Sąjungos pažangą vykdant jos ŠESD mažinimo įsipareigojimus, taip pat prognozuojamą valstybių narių pažangą vykdant jų įpareigojimus.
  Tačiau, ar taikyti atskaitymus,
  turėtų būti
  svarstoma tik
  kas
  penkerius
  metus
  , kad būtų galima atsižvelgti į
  galimą veiklos, susijusios su mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir tvarkomomis pievomis, vykdomos pagal Reglamentą
  [], indėlį
  . Tai nedaro poveikio Komisijos pareigai užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo įpareigojimų pagal šį reglamentą, nei Komisijos įgaliojimams šiuo tikslu pradėti pažeidimų tyrimo procedūras;

| (13) | siekiant užtikrinti, kad išmetamo ŠESD kiekio ir kitos informacijos, kurios reikia vertinant valstybės narės pažangą siekiant paskirto metinio išmetamo ŠESD kiekio, ataskaitų teikimas ir tikrinimas vyktų veiksmingai, skaidriai ir ekonomiškai efektyviai, metinių ataskaitų teikimo ir vertinimo reikalavimai pagal šį reglamentą integruojami į atitinkamus Reglamento (ES) Nr. 525/2013 straipsnius, todėl tą reglamentą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. To reglamento keitimu taip pat turėtų būti užtikrinta, kad valstybių narių pažanga mažinant išmetamą ŠESD kiekį ir toliau būtų vertinama kasmet, atsižvelgiant į Sąjungos politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangą ir į valstybių narių pateiktą informaciją. Kas dvejus metus į vertinimą reikėtų įtraukti prognozuojamą Sąjungos pažangą vykdant jos ŠESD mažinimo įsipareigojimus, taip pat prognozuojamą valstybių narių pažangą vykdant jų įpareigojimus.
  Išsamus atitikties patikrinimas turėtų būti atliekamas kas dvejus metus. Vadovaujantis Reglamente [] nustatytais intervalais turėtų būti svarstoma, ar taikyti
  galimą
  įnašą iš
  veiklos, susijusios su mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir tvarkomomis pievomis, vykdomos pagal
  minėtą
  reglamentą. Tai nedaro poveikio Komisijos pareigai užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo įpareigojimų pagal šį reglamentą, nei Komisijos įgaliojimams šiuo tikslu pradėti pažeidimų tyrimo procedūras; |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti, kad išmetamo ŠESD kiekio ir kitos informacijos, kurios reikia vertinant valstybės narės pažangą siekiant paskirto metinio išmetamo ŠESD kiekio, ataskaitų teikimas ir tikrinimas vyktų veiksmingai, skaidriai ir ekonomiškai efektyviai, metinių ataskaitų teikimo ir vertinimo reikalavimai pagal šį reglamentą integruojami į atitinkamus Reglamento (ES) Nr. 525/2013 straipsnius, todėl tą reglamentą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. To reglamento keitimu taip pat turėtų būti užtikrinta, kad valstybių narių pažanga mažinant išmetamą ŠESD kiekį ir toliau būtų vertinama kasmet, atsižvelgiant į Sąjungos politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangą ir į valstybių narių pateiktą informaciją. Kas dvejus metus į vertinimą reikėtų įtraukti prognozuojamą Sąjungos pažangą vykdant jos ŠESD mažinimo įsipareigojimus, taip pat prognozuojamą valstybių narių pažangą vykdant jų įpareigojimus.
  Išsamus atitikties patikrinimas turėtų būti atliekamas kas dvejus metus. Vadovaujantis Reglamente [] nustatytais intervalais turėtų būti svarstoma, ar taikyti
  galimą
  įnašą iš
  veiklos, susijusios su mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir tvarkomomis pievomis, vykdomos pagal
  minėtą
  reglamentą. Tai nedaro poveikio Komisijos pareigai užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo įpareigojimų pagal šį reglamentą, nei Komisijos įgaliojimams šiuo tikslu pradėti pažeidimų tyrimo procedūras;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | kadangi sektoriai, kuriems taikomas šis reglamentas, sudaro daugiau kaip pusę Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, išmetamo teršalų kiekio mažinimo politika šiuose sektoriuose yra labai svarbi siekiant įvykdyti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą. Todėl pagal šį reglamentą nustatytos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tolesnių veiksmų procedūros turėtų būti visiškai skaidrios. Valstybės narės ir Komisija turėtų viešai pateikti informaciją apie tai, kaip laikomasi šio reglamento, ir užtikrinti, kad šio reglamento peržiūros procese tinkamai dalyvautų suinteresuotieji subjektai ir visuomenė. Komisija taip pat primygtinai raginama sukurti veiksmingą ir skaidrią nustatytų lankstumo priemonių rezultatų stebėsenos sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

kadangi sektoriai, kuriems taikomas šis reglamentas, sudaro daugiau kaip pusę Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, išmetamo teršalų kiekio mažinimo politika šiuose sektoriuose yra labai svarbi siekiant įvykdyti Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą. Todėl pagal šį reglamentą nustatytos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tolesnių veiksmų procedūros turėtų būti visiškai skaidrios. Valstybės narės ir Komisija turėtų viešai pateikti informaciją apie tai, kaip laikomasi šio reglamento, ir užtikrinti, kad šio reglamento peržiūros procese tinkamai dalyvautų suinteresuotieji subjektai ir visuomenė. Komisija taip pat primygtinai raginama sukurti veiksmingą ir skaidrią nustatytų lankstumo priemonių rezultatų stebėsenos sistemą;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | kaip priemonę padidinti bendrą išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ekonominį efektyvumą, valstybės narės turėtų galėti dalį savo metinės išmetamo ŠESD kiekio kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms. Reikėtų užtikrinti tokių perleidimų skaidrumą ir juos turėtų būti galima atlikti abipusiai patogiu būdu, taip pat ir organizuojant aukcioną, pasinaudojant rinkos tarpininkais, veikiančiais kaip agentūros, arba sudarant dvišalius susitarimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

kaip priemonę padidinti bendrą išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ekonominį efektyvumą, valstybės narės turėtų galėti dalį savo metinės išmetamo ŠESD kiekio kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms. Reikėtų užtikrinti tokių perleidimų skaidrumą ir juos turėtų būti galima atlikti abipusiai patogiu būdu, taip pat ir organizuojant aukcioną, pasinaudojant rinkos tarpininkais, veikiančiais kaip agentūros, arba sudarant dvišalius susitarimus;

| (14) | kaip priemonę padidinti bendrą išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ekonominį efektyvumą, valstybės narės turėtų galėti dalį savo metinės išmetamo ŠESD kiekio kvotos
  rezervuoti arba pasiskolinti. Valstybės narės taip pat turėtų galėti dalį savo metinės išmetamo ŠESD kiekio kvotos
  perleisti kitoms valstybėms narėms. Reikėtų užtikrinti tokių perleidimų skaidrumą ir juos turėtų būti galima atlikti abipusiai patogiu būdu, taip pat ir organizuojant aukcioną, pasinaudojant rinkos tarpininkais, veikiančiais kaip agentūros, arba sudarant dvišalius susitarimus; |
| --- | --- |

(14)

kaip priemonę padidinti bendrą išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ekonominį efektyvumą, valstybės narės turėtų galėti dalį savo metinės išmetamo ŠESD kiekio kvotos
  rezervuoti arba pasiskolinti. Valstybės narės taip pat turėtų galėti dalį savo metinės išmetamo ŠESD kiekio kvotos
  perleisti kitoms valstybėms narėms. Reikėtų užtikrinti tokių perleidimų skaidrumą ir juos turėtų būti galima atlikti abipusiai patogiu būdu, taip pat ir organizuojant aukcioną, pasinaudojant rinkos tarpininkais, veikiančiais kaip agentūros, arba sudarant dvišalius susitarimus;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | Europos aplinkos agentūra siekia remti tvarų vystymąsi ir padėti ženkliai ir pastebimai pagerinti Europos aplinką, politiką formuojantiems asmenims, viešosioms institucijoms ir visuomenei laiku teikdama tikslinę, aktualią ir patikimą informaciją. Europos aplinkos agentūra turėtų padėti Komisijai, kiek tai atitinka jos metinę darbo programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

Europos aplinkos agentūra siekia remti tvarų vystymąsi ir padėti ženkliai ir pastebimai pagerinti Europos aplinką, politiką formuojantiems asmenims, viešosioms institucijoms ir visuomenei laiku teikdama tikslinę, aktualią ir patikimą informaciją. Europos aplinkos agentūra turėtų padėti Komisijai, kiek tai atitinka jos metinę darbo programą;

| (15) | Europos aplinkos agentūra siekia remti tvarų vystymąsi ir padėti ženkliai ir pastebimai pagerinti Europos aplinką, politiką formuojantiems asmenims, viešosioms institucijoms ir visuomenei laiku teikdama tikslinę, aktualią ir patikimą informaciją. Europos aplinkos agentūra turėtų padėti Komisijai, kiek tai atitinka jos metinę darbo programą
  , ir tiesiogiai bei veiksmingai padėti kovoti su klimato kaita
  ; |
| --- | --- |

(15)

Europos aplinkos agentūra siekia remti tvarų vystymąsi ir padėti ženkliai ir pastebimai pagerinti Europos aplinką, politiką formuojantiems asmenims, viešosioms institucijoms ir visuomenei laiku teikdama tikslinę, aktualią ir patikimą informaciją. Europos aplinkos agentūra turėtų padėti Komisijai, kiek tai atitinka jos metinę darbo programą
  , ir tiesiogiai bei veiksmingai padėti kovoti su klimato kaita
  ;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | siekiant užtikrinti vienodas 4 straipsnio, pagal kurį valstybėms narėms nustatomos metinės ŠESD išmetimo ribinės vertės, įgyvendinimo sąlygas,
  Komisijai turėtų būti
  suteikti įgyvendinimo
  įgaliojimai
  . Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (21); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

siekiant užtikrinti vienodas 4 straipsnio, pagal kurį valstybėms narėms nustatomos metinės ŠESD išmetimo ribinės vertės, įgyvendinimo sąlygas,
  Komisijai turėtų būti
  suteikti įgyvendinimo
  įgaliojimai
  . Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (21);

| (17) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti
  deleguoti
  įgaliojimai
  priimti aktus dėl šio reglamento papildymo, valstybėms narėms nustatant metines išmetamo ŠESD kiekio kvotas
  ; |
| --- | --- |

(17)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti
  deleguoti
  įgaliojimai
  priimti aktus dėl šio reglamento papildymo, valstybėms narėms nustatant metines išmetamo ŠESD kiekio kvotas
  ;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | svarbu, kad Sąjunga, be pastangų sumažinti savo išmetamą teršalų kiekį, siekdama tikslo padidinti savo teigiamą poveikį pasauliniam anglies dioksido išmetimo rodikliui, drauge su trečiosiomis šalimis numatytų su klimatu susijusius sprendimus, įgyvendindama bendrus projektus su tomis šalimis pagal 2030 m. klimato politiką, atsižvelgiant į tai, kad Paryžiaus susitarime minimas naujas tarptautinis bendradarbiavimo kovojant su klimato kaita mechanizmas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

svarbu, kad Sąjunga, be pastangų sumažinti savo išmetamą teršalų kiekį, siekdama tikslo padidinti savo teigiamą poveikį pasauliniam anglies dioksido išmetimo rodikliui, drauge su trečiosiomis šalimis numatytų su klimatu susijusius sprendimus, įgyvendindama bendrus projektus su tomis šalimis pagal 2030 m. klimato politiką, atsižvelgiant į tai, kad Paryžiaus susitarime minimas naujas tarptautinis bendradarbiavimo kovojant su klimato kaita mechanizmas;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | šį reglamentą reikėtų peržiūrėti 2024 m. ir kas 5 metus po to, įvertinant bendrą jo veikimą. Toje peržiūroje reikėtų atsižvelgti į nacionalinių aplinkybių pokyčius ir pasinaudoti pagal Paryžiaus susitarimą atliekamo visuotinio padėties įvertinimo rezultatais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

šį reglamentą reikėtų peržiūrėti 2024 m. ir kas 5 metus po to, įvertinant bendrą jo veikimą. Toje peržiūroje reikėtų atsižvelgti į nacionalinių aplinkybių pokyčius ir pasinaudoti pagal Paryžiaus susitarimą atliekamo visuotinio padėties įvertinimo rezultatais;

| (20) | šį reglamentą reikėtų peržiūrėti 2024 m. ir kas 5 metus po to, įvertinant bendrą jo veikimą. Toje peržiūroje reikėtų atsižvelgti į nacionalinių aplinkybių pokyčius ir pasinaudoti pagal Paryžiaus susitarimą atliekamo visuotinio padėties įvertinimo rezultatais.


  Siekiant laikytis Paryžiaus susitarimo, būtina, kad Sąjunga dėtų vis didesnes pastangas ir kas penkerius metus teiktų informaciją, kurioje atsispindėtų jos didžiausi siekiai.




  Todėl atliekant peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į Sąjungos tikslą visos ES mastu sumažinti išmetamą ŠESD kiekį 80–95 % iki 2050 m., palyginti su 1990 m. lygiu ir į Paryžiaus susitarimo tikslą antroje šio amžiaus pusėje užtikrinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamo ir absorbentais pašalinamo ŠESD kiekio pusiausvyrą. Ji turėtų būti grindžiama geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir turėtų būti pagrįsta parengiamąja Europos aplinkos agentūros ataskaita.




  Valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo laikotarpiu nuo 2031 m. peržiūroje turėtų būti atsižvelgiama į teisingumo ir ekonominio efektyvumo principus; |
| --- | --- |

(20)

šį reglamentą reikėtų peržiūrėti 2024 m. ir kas 5 metus po to, įvertinant bendrą jo veikimą. Toje peržiūroje reikėtų atsižvelgti į nacionalinių aplinkybių pokyčius ir pasinaudoti pagal Paryžiaus susitarimą atliekamo visuotinio padėties įvertinimo rezultatais.

Siekiant laikytis Paryžiaus susitarimo, būtina, kad Sąjunga dėtų vis didesnes pastangas ir kas penkerius metus teiktų informaciją, kurioje atsispindėtų jos didžiausi siekiai.

Todėl atliekant peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į Sąjungos tikslą visos ES mastu sumažinti išmetamą ŠESD kiekį 80–95 % iki 2050 m., palyginti su 1990 m. lygiu ir į Paryžiaus susitarimo tikslą antroje šio amžiaus pusėje užtikrinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamo ir absorbentais pašalinamo ŠESD kiekio pusiausvyrą. Ji turėtų būti grindžiama geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir turėtų būti pagrįsta parengiamąja Europos aplinkos agentūros ataskaita.

Valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo laikotarpiu nuo 2031 m. peržiūroje turėtų būti atsižvelgiama į teisingumo ir ekonominio efektyvumo principus;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatomi įpareigojimai dėl valstybių narių minimalių indėlių 2021–2030 m. laikotarpiu mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat metinių išmetamo dujų kiekio kvotų nustatymo bei valstybių narių pažangos užtikrinant minimalų indėlį vertinimo taisyklės. | Šiuo reglamentu nustatomi įpareigojimai dėl valstybių narių minimalių indėlių 2021–2030 m. laikotarpiu mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat metinių išmetamo dujų kiekio kvotų nustatymo bei valstybių narių pažangos užtikrinant minimalų indėlį vertinimo taisyklės.
  Juo reikalaujama, kad valstybės narės sumažintų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nurodytą 2 straipsnyje, kad būtų pasiektas Sąjungos tikslas sąžiningai ir mažiausiomis sąnaudomis sumažinti šį kiekį bent 30 % iki 2030 m., palyginti su 2005 m. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatomi įpareigojimai dėl valstybių narių minimalių indėlių 2021–2030 m. laikotarpiu mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat metinių išmetamo dujų kiekio kvotų nustatymo bei valstybių narių pažangos užtikrinant minimalų indėlį vertinimo taisyklės.

Šiuo reglamentu nustatomi įpareigojimai dėl valstybių narių minimalių indėlių 2021–2030 m. laikotarpiu mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat metinių išmetamo dujų kiekio kvotų nustatymo bei valstybių narių pažangos užtikrinant minimalų indėlį vertinimo taisyklės.
  Juo reikalaujama, kad valstybės narės sumažintų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nurodytą 2 straipsnyje, kad būtų pasiektas Sąjungos tikslas sąžiningai ir mažiausiomis sąnaudomis sumažinti šį kiekį bent 30 % iki 2030 m., palyginti su 2005 m.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Bendrasis šio reglamento tikslas – nustatyti, kad Sąjunga pereitų prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, sukuriant nuspėjamą ilgalaikį tikslą iki 2050 m. sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 80–95 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Bendrasis šio reglamento tikslas – nustatyti, kad Sąjunga pereitų prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, sukuriant nuspėjamą ilgalaikį tikslą iki 2050 m. sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 80–95 proc., palyginti su 1990 m. lygiu.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Šiame reglamente CO2 kiekis, išmetamas IPCC šaltinio kategorijoje „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ bus apskaitomas kaip lygus nuliui. | 3.   Šiame reglamente CO2 kiekis, išmetamas IPCC šaltinio kategorijoje „1.A.3.A. Civilinė aviacija“
  ir nurodytas Direktyvoje 2003/87/EB,
  bus apskaitomas kaip lygus nuliui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Šiame reglamente CO2 kiekis, išmetamas IPCC šaltinio kategorijoje „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ bus apskaitomas kaip lygus nuliui.

3.   Šiame reglamente CO2 kiekis, išmetamas IPCC šaltinio kategorijoje „1.A.3.A. Civilinė aviacija“
  ir nurodytas Direktyvoje 2003/87/EB,
  bus apskaitomas kaip lygus nuliui.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 3 a dalis (nauja)

2 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Šis reglamentas taikomas CO2 kiekiui, kuris išmetamas IPCC šaltinio kategorijoje „1.A.3.D. Navigacija“ ir kuris nėra nurodytas Direktyvoje 2003/87/EB. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Šis reglamentas taikomas CO2 kiekiui, kuris išmetamas IPCC šaltinio kategorijoje „1.A.3.D. Navigacija“ ir kuris nėra nurodytas Direktyvoje 2003/87/EB.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnis

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| Per metus išmetamas ŠESD kiekis 2021–2030 m. laikotarpiu | Per metus išmetamas ŠESD kiekis 2021–2030 m. laikotarpiu |
| 1.   Iki 2030 m. kiekviena valstybė narė
  apribos
  savo išmetamą ŠESD kiekį bent iki tai valstybei šio reglamento I priede nustatyto procentinio dydžio, palyginti su jos 2005 m. išmestu kiekiu, nustatytu pagal 3 dalį. | 1.   Iki 2030 m. kiekviena valstybė narė
  sumažins
  savo išmetamą ŠESD kiekį bent iki tai valstybei šio reglamento I priede nustatyto procentinio dydžio, palyginti su jos 2005 m. išmestu kiekiu, nustatytu pagal 3 dalį. |
| 2.   Taikant galimybę pasinaudoti 5, 6 ir 7 straipsniuose numatytomis lankstumo priemonėmis ir korekcijomis pagal 10 straipsnio 2 dalį ir atsižvelgiant į visus atskaitymus, susidarančius taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 7 straipsnį, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos per kiekvienus 2021–2029 m. laikotarpio metus išmetamas ŠESD kiekis neviršytų linijine trajektorija, kuri pradedama
  2020
   m. pagal 2016, 2017 ir 2018 m. vidutiniškai išmestą ŠESD kiekį, nustatytą pagal 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priede nustatyta riba, apibrėžto lygio. | 2.   Taikant galimybę pasinaudoti 5, 6 ir 7 straipsniuose numatytomis lankstumo priemonėmis ir korekcijomis pagal 10 straipsnio 2 dalį ir atsižvelgiant į visus atskaitymus, susidarančius taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 7 straipsnį, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos per kiekvienus 2021–2029 m. laikotarpio metus išmetamas ŠESD kiekis neviršytų linijine trajektorija, kuri pradedama
  2018
   m. 
  arba
  pagal 2016, 2017 ir 2018 m. vidutiniškai išmestą ŠESD kiekį, nustatytą pagal 3 dalį,
  arba pagal 2020 m. metinę išmetamo ŠESD kiekio kvotą, nustatytą pagal Sprendimo 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnį, iš minėtų verčių naudojant mažesniąją,
  ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priede nustatyta riba, apibrėžto lygio. |
| 3.   Komisija priima
  įgyvendinimo aktą
  ,
  kuriame nustatomos metinės
  išmetamo dujų kiekio
  kvotos
  2021–2030 m. laikotarpiui, kurios išreiškiamos CO2 ekvivalento tonomis, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse.
  To įgyvendinimo akto
  tikslais Komisija atliks išsamią naujausių nacionalinių apskaitos duomenų už 2005 m. ir 2016–2018 m., kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnį, peržiūrą. | 3.   Komisija
  pagal 12 straipsnį
  priima
  deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais papildomas šis reglamentas nustatant metines
  išmetamo dujų kiekio
  kvotas
  2021–2030 m. laikotarpiui, kurios išreiškiamos CO2 ekvivalento tonomis, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse.
  Tų deleguotųjų aktų
  tikslais Komisija atliks išsamią naujausių nacionalinių apskaitos duomenų už 2005 m. ir 2016–2018 m., kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnį, peržiūrą. |
| 4.   Taip pat
  tame įgyvendinimo
  akte, remiantis procentiniais dydžiais, apie kuriuos pagal 6 straipsnio 2 dalį praneša valstybės narės, nurodomi kiekiai, į kuriuos galima atsižvelgti 2021–2030 m. vertinant jų atitiktį pagal 9 straipsnį. Visų valstybių narių kiekių sumai viršijant bendrą 100 milijonų kiekį, kiekvienos valstybės narės kiekiai proporcingai sumažinami, kad bendra suma nebūtų viršijama. | 4.   Taip pat
  šiame deleguotajame
  akte, remiantis procentiniais dydžiais, apie kuriuos pagal 6 straipsnio 2 dalį praneša valstybės narės, nurodomi kiekiai, į kuriuos galima atsižvelgti 2021–2030 m. vertinant jų atitiktį pagal 9 straipsnį. Visų valstybių narių kiekių sumai viršijant bendrą 100 milijonų kiekį, kiekvienos valstybės narės kiekiai proporcingai sumažinami, kad bendra suma nebūtų viršijama. |
| 5.
     
  Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4 straipsnis

4 straipsnis

Per metus išmetamas ŠESD kiekis 2021–2030 m. laikotarpiu

Per metus išmetamas ŠESD kiekis 2021–2030 m. laikotarpiu

1.   Iki 2030 m. kiekviena valstybė narė
  apribos
  savo išmetamą ŠESD kiekį bent iki tai valstybei šio reglamento I priede nustatyto procentinio dydžio, palyginti su jos 2005 m. išmestu kiekiu, nustatytu pagal 3 dalį.

1.   Iki 2030 m. kiekviena valstybė narė
  sumažins
  savo išmetamą ŠESD kiekį bent iki tai valstybei šio reglamento I priede nustatyto procentinio dydžio, palyginti su jos 2005 m. išmestu kiekiu, nustatytu pagal 3 dalį.

2.   Taikant galimybę pasinaudoti 5, 6 ir 7 straipsniuose numatytomis lankstumo priemonėmis ir korekcijomis pagal 10 straipsnio 2 dalį ir atsižvelgiant į visus atskaitymus, susidarančius taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 7 straipsnį, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos per kiekvienus 2021–2029 m. laikotarpio metus išmetamas ŠESD kiekis neviršytų linijine trajektorija, kuri pradedama
  2020
   m. pagal 2016, 2017 ir 2018 m. vidutiniškai išmestą ŠESD kiekį, nustatytą pagal 3 dalį, ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priede nustatyta riba, apibrėžto lygio.

2.   Taikant galimybę pasinaudoti 5, 6 ir 7 straipsniuose numatytomis lankstumo priemonėmis ir korekcijomis pagal 10 straipsnio 2 dalį ir atsižvelgiant į visus atskaitymus, susidarančius taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 7 straipsnį, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos per kiekvienus 2021–2029 m. laikotarpio metus išmetamas ŠESD kiekis neviršytų linijine trajektorija, kuri pradedama
  2018
   m. 
  arba
  pagal 2016, 2017 ir 2018 m. vidutiniškai išmestą ŠESD kiekį, nustatytą pagal 3 dalį,
  arba pagal 2020 m. metinę išmetamo ŠESD kiekio kvotą, nustatytą pagal Sprendimo 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnį, iš minėtų verčių naudojant mažesniąją,
  ir baigiama 2030 m. tai valstybei narei šio reglamento I priede nustatyta riba, apibrėžto lygio.

3.   Komisija priima
  įgyvendinimo aktą
  ,
  kuriame nustatomos metinės
  išmetamo dujų kiekio
  kvotos
  2021–2030 m. laikotarpiui, kurios išreiškiamos CO2 ekvivalento tonomis, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse.
  To įgyvendinimo akto
  tikslais Komisija atliks išsamią naujausių nacionalinių apskaitos duomenų už 2005 m. ir 2016–2018 m., kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnį, peržiūrą.

3.   Komisija
  pagal 12 straipsnį
  priima
  deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais papildomas šis reglamentas nustatant metines
  išmetamo dujų kiekio
  kvotas
  2021–2030 m. laikotarpiui, kurios išreiškiamos CO2 ekvivalento tonomis, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse.
  Tų deleguotųjų aktų
  tikslais Komisija atliks išsamią naujausių nacionalinių apskaitos duomenų už 2005 m. ir 2016–2018 m., kuriuos valstybės narės pateikia pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnį, peržiūrą.

4.   Taip pat
  tame įgyvendinimo
  akte, remiantis procentiniais dydžiais, apie kuriuos pagal 6 straipsnio 2 dalį praneša valstybės narės, nurodomi kiekiai, į kuriuos galima atsižvelgti 2021–2030 m. vertinant jų atitiktį pagal 9 straipsnį. Visų valstybių narių kiekių sumai viršijant bendrą 100 milijonų kiekį, kiekvienos valstybės narės kiekiai proporcingai sumažinami, kad bendra suma nebūtų viršijama.

4.   Taip pat
  šiame deleguotajame
  akte, remiantis procentiniais dydžiais, apie kuriuos pagal 6 straipsnio 2 dalį praneša valstybės narės, nurodomi kiekiai, į kuriuos galima atsižvelgti 2021–2030 m. vertinant jų atitiktį pagal 9 straipsnį. Visų valstybių narių kiekių sumai viršijant bendrą 100 milijonų kiekį, kiekvienos valstybės narės kiekiai proporcingai sumažinami, kad bendra suma nebūtų viršijama.

5.
     
  Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a straipsnis (naujas)

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4 a straipsnis |
| | Ilgalaikė išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva nuo 2031 m. |
| | Jei nėra nuspręsta kitaip pirmojoje arba vienoje iš vėlesnių peržiūrų, nurodytų 14 straipsnio 2 dalyje, kiekviena valstybė narė kasmet nuo 2031 m. iki 2050 m. toliau mažina išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurias apima šis reglamentas, kiekį. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos per kiekvienus 2031–2050 m. laikotarpio metus išmetamas ŠESD kiekis neviršytų lygio, apibrėžto linijine trajektorija, kuri prasideda nuo metinių išmetamo dujų kiekio kvotų 2030 m. ir baigiasi 2050 m. nustatytu išmetamųjų teršalų lygiu, kuris yra 80 % mažesnis, palyginti su tos valstybės narės 2005 m. lygiu. |
| | Komisija pagal 12 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas nustatant 2031–2050 m. laikotarpiu metines išmetamo dujų kiekio kvotas, kurios išreiškiamos CO2 ekvivalento tonomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4 a straipsnis

4 a straipsnis

Ilgalaikė išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva nuo 2031 m.

Ilgalaikė išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva nuo 2031 m.

Jei nėra nuspręsta kitaip pirmojoje arba vienoje iš vėlesnių peržiūrų, nurodytų 14 straipsnio 2 dalyje, kiekviena valstybė narė kasmet nuo 2031 m. iki 2050 m. toliau mažina išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurias apima šis reglamentas, kiekį. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos per kiekvienus 2031–2050 m. laikotarpio metus išmetamas ŠESD kiekis neviršytų lygio, apibrėžto linijine trajektorija, kuri prasideda nuo metinių išmetamo dujų kiekio kvotų 2030 m. ir baigiasi 2050 m. nustatytu išmetamųjų teršalų lygiu, kuris yra 80 % mažesnis, palyginti su tos valstybės narės 2005 m. lygiu.

Jei nėra nuspręsta kitaip pirmojoje arba vienoje iš vėlesnių peržiūrų, nurodytų 14 straipsnio 2 dalyje, kiekviena valstybė narė kasmet nuo 2031 m. iki 2050 m. toliau mažina išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurias apima šis reglamentas, kiekį. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos per kiekvienus 2031–2050 m. laikotarpio metus išmetamas ŠESD kiekis neviršytų lygio, apibrėžto linijine trajektorija, kuri prasideda nuo metinių išmetamo dujų kiekio kvotų 2030 m. ir baigiasi 2050 m. nustatytu išmetamųjų teršalų lygiu, kuris yra 80 % mažesnis, palyginti su tos valstybės narės 2005 m. lygiu.

Komisija pagal 12 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas nustatant 2031–2050 m. laikotarpiu metines išmetamo dujų kiekio kvotas, kurios išreiškiamos CO2 ekvivalento tonomis.

Komisija pagal 12 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas nustatant 2031–2050 m. laikotarpiu metines išmetamo dujų kiekio kvotas, kurios išreiškiamos CO2

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnis

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| Lankstumo priemonės metinėms riboms pasiekti | Lankstumo priemonės metinėms riboms pasiekti |
| 1.   Valstybės narės gali pasinaudoti šio straipsnio 2–6 dalyse ir 6 bei 7 straipsniuose nustatytomis lankstumo priemonėmis. | 1.   Valstybės narės gali pasinaudoti šio straipsnio 2–6 dalyse ir 6 bei 7 straipsniuose nustatytomis lankstumo priemonėmis. |
| 2.   2021–
  2029
   m. valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 5 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalies kiekį. | 2.   2021–
  2025 m. valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 10 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalies kiekį. 2026–2029
   m. valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 5 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalies kiekį. |
| 3.   Valstybė narė, kurios išmetamas ŠESD kiekis tam tikrais metais yra mažesnis nei jos tų metų metinė išmetamo ŠESD kiekio kvota, atsižvelgdama į lankstumo priemonių panaudojimą pagal šį straipsnį ir 6 straipsnį, gali rezervuoti
  tą
  perteklinę savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos
  dalį
  vėlesniems metams iki
  2030
   m. | 3.   Valstybė narė, kurios išmetamas ŠESD kiekis tam tikrais metais yra mažesnis nei jos tų metų metinė išmetamo ŠESD kiekio kvota, atsižvelgdama į lankstumo priemonių panaudojimą pagal šį straipsnį ir 6 straipsnį, gali
  2021–2025 m.
  rezervuoti
  savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos
  perteklinę
  dalį iki 10 %
  savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos vėlesniems metams iki
  2025 m. 2026–2029 m. valstybė narė gali rezervuoti savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos perteklinę dalį iki 5 % savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos vėlesniems metams iki 2030 m. |
| 4.   Valstybė narė gali iki 5 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms. Priimančioji valstybė narė gali panaudoti šį kiekį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba kitais metais iki 2030 m. | 4.   Valstybė narė gali iki 5 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms
  2021–2025 m. ir iki 10 % 2026–2030 m
  . Priimančioji valstybė narė gali panaudoti šį kiekį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba kitais metais iki 2030 m. |
| 5.   Valstybė narė gali perleisti kitoms valstybėms narėms dalį savo tam tikrų metų metinės išmetamo dujų kiekio kvotos, kuri viršija tais metais jos išmestą ŠESD kiekį, atsižvelgiant į 2–4 dalyse ir 6 straipsnyje numatytų lankstumo priemonių panaudojimą. Priimančioji valstybė narė gali panaudoti šį kiekį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba vėliau iki 2030 m. | 5.   Valstybė narė gali perleisti kitoms valstybėms narėms dalį savo tam tikrų metų metinės išmetamo dujų kiekio kvotos, kuri viršija tais metais jos išmestą ŠESD kiekį, atsižvelgiant į 2–4 dalyse ir 6 straipsnyje numatytų lankstumo priemonių panaudojimą. Priimančioji valstybė narė gali panaudoti šį kiekį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba vėliau iki 2030 m. |
| | 5a.
     
  Valstybė narė neperleidžia savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalies, jeigu perleidimo metu tos valstybės narės išmetamas ŠESD kiekis viršija jos metinę išmetamo dujų kiekio kvotą. |
| 6.   Valstybės narės gali pasinaudoti kreditais iš projektų, suteiktais pagal Direktyvos 2003/87/EB 24a straipsnio 1 dalį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti, netaikant jokių kiekybinių apribojimų ir vengiant dvigubo apskaitymo. | 6.   Valstybės narės gali pasinaudoti kreditais iš projektų, suteiktais pagal Direktyvos 2003/87/EB 24a straipsnio 1 dalį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti, netaikant jokių kiekybinių apribojimų ir vengiant dvigubo apskaitymo.
  Valstybės narės gali skatinti kurti privačiojo ir privačiojo sektoriaus ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystes vystant tokius projektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5 straipsnis

5 straipsnis

Lankstumo priemonės metinėms riboms pasiekti

Lankstumo priemonės metinėms riboms pasiekti

1.   Valstybės narės gali pasinaudoti šio straipsnio 2–6 dalyse ir 6 bei 7 straipsniuose nustatytomis lankstumo priemonėmis.

1.   Valstybės narės gali pasinaudoti šio straipsnio 2–6 dalyse ir 6 bei 7 straipsniuose nustatytomis lankstumo priemonėmis.

2.   2021–
  2029
   m. valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 5 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalies kiekį.

2.   2021–
  2025 m. valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 10 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalies kiekį. 2026–2029
   m. valstybė narė gali iš kitų metų pasiskolinti iki 5 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalies kiekį.

3.   Valstybė narė, kurios išmetamas ŠESD kiekis tam tikrais metais yra mažesnis nei jos tų metų metinė išmetamo ŠESD kiekio kvota, atsižvelgdama į lankstumo priemonių panaudojimą pagal šį straipsnį ir 6 straipsnį, gali rezervuoti
  tą
  perteklinę savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos
  dalį
  vėlesniems metams iki
  2030
   m.

3.   Valstybė narė, kurios išmetamas ŠESD kiekis tam tikrais metais yra mažesnis nei jos tų metų metinė išmetamo ŠESD kiekio kvota, atsižvelgdama į lankstumo priemonių panaudojimą pagal šį straipsnį ir 6 straipsnį, gali
  2021–2025 m.
  rezervuoti
  savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos
  perteklinę
  dalį iki 10 %
  savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos vėlesniems metams iki
  2025 m. 2026–2029 m. valstybė narė gali rezervuoti savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos perteklinę dalį iki 5 % savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos vėlesniems metams iki 2030 m.

4.   Valstybė narė gali iki 5 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms. Priimančioji valstybė narė gali panaudoti šį kiekį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba kitais metais iki 2030 m.

4.   Valstybė narė gali iki 5 % metinės išmetamo dujų kiekio kvotos perleisti kitoms valstybėms narėms
  2021–2025 m. ir iki 10 % 2026–2030 m
  . Priimančioji valstybė narė gali panaudoti šį kiekį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba kitais metais iki 2030 m.

5.   Valstybė narė gali perleisti kitoms valstybėms narėms dalį savo tam tikrų metų metinės išmetamo dujų kiekio kvotos, kuri viršija tais metais jos išmestą ŠESD kiekį, atsižvelgiant į 2–4 dalyse ir 6 straipsnyje numatytų lankstumo priemonių panaudojimą. Priimančioji valstybė narė gali panaudoti šį kiekį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba vėliau iki 2030 m.

5.   Valstybė narė gali perleisti kitoms valstybėms narėms dalį savo tam tikrų metų metinės išmetamo dujų kiekio kvotos, kuri viršija tais metais jos išmestą ŠESD kiekį, atsižvelgiant į 2–4 dalyse ir 6 straipsnyje numatytų lankstumo priemonių panaudojimą. Priimančioji valstybė narė gali panaudoti šį kiekį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti tais pačiais metais arba vėliau iki 2030 m.

5a.
     
  Valstybė narė neperleidžia savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalies, jeigu perleidimo metu tos valstybės narės išmetamas ŠESD kiekis viršija jos metinę išmetamo dujų kiekio kvotą.

6.   Valstybės narės gali pasinaudoti kreditais iš projektų, suteiktais pagal Direktyvos 2003/87/EB 24a straipsnio 1 dalį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti, netaikant jokių kiekybinių apribojimų ir vengiant dvigubo apskaitymo.

6.   Valstybės narės gali pasinaudoti kreditais iš projektų, suteiktais pagal Direktyvos 2003/87/EB 24a straipsnio 1 dalį atitikčiai pagal 9 straipsnį užtikrinti, netaikant jokių kiekybinių apribojimų ir vengiant dvigubo apskaitymo.
  Valstybės narės gali skatinti kurti privačiojo ir privačiojo sektoriaus ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystes vystant tokius projektus.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Galimybė naudotis šiame straipsnyje ir II priede nurodytomis lankstumo priemonėmis suteikiama remiantis sąlyga, kad suinteresuotosios valstybės narės įsipareigoja imtis priemonių kituose sektoriuose, kuriuose anksčiau buvo pasiekta nepakankamai rezultatų. Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija papildo šį reglamentą, pagal 12 straipsnį priimdama deleguotąjį aktą, kuriame nustatomas tokių priemonių ir sektorių sąrašas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Galimybė naudotis šiame straipsnyje ir II priede nurodytomis lankstumo priemonėmis suteikiama remiantis sąlyga, kad suinteresuotosios valstybės narės įsipareigoja imtis priemonių kituose sektoriuose, kuriuose anksčiau buvo pasiekta nepakankamai rezultatų. Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija papildo šį reglamentą, pagal 12 straipsnį priimdama deleguotąjį aktą, kuriame nustatomas tokių priemonių ir sektorių sąrašas.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio pavadinimas

7 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Papildomas iki 280 mln. grynojo teršalų kiekio, pašalinto
  iš iškirstų miškų žemės
  ,
  mišku apželdintos
  žemės
  , kultivuojamų pasėlių
  ir
  tvarkomų pievų
  , panaudojimas | Papildomas iki 280 mln. grynojo teršalų kiekio, pašalinto
  dėl žemės naudojimo
  , žemės
  naudojimo keitimo
  ir
  miškininkystės
  , panaudojimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Papildomas iki 280 mln. grynojo teršalų kiekio, pašalinto
  iš iškirstų miškų žemės
  ,
  mišku apželdintos
  žemės
  , kultivuojamų pasėlių
  ir
  tvarkomų pievų
  , panaudojimas

iš iškirstų miškų žemės

mišku apželdintos

, kultivuojamų pasėlių

tvarkomų pievų

Papildomas iki 280 mln. grynojo teršalų kiekio, pašalinto
  dėl žemės naudojimo
  , žemės
  naudojimo keitimo
  ir
  miškininkystės
  , panaudojimas

dėl žemės naudojimo

naudojimo keitimo

miškininkystės

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tiek, kiek valstybės narės išmetamas ŠESD kiekis viršija jos tų
  meto
  išmetamo kiekio kvotą, vertinant jos tų metų atitiktį pagal šio reglamento 9 straipsnį, galima atsižvelgti į kiekį, neviršijantį bendro grynojo pašalinto ir išmesto teršalų kiekio, susijusio su iškirstų miškų žeme, mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir
  tvarkomomis pievomis
  , nurodytais Reglamento [] [LULUCF] 2 straipsnyje, sumos, jei išpildomos šios sąlygos: | 1.   Tiek, kiek valstybės narės išmetamas ŠESD kiekis viršija jos tų
  metų
  išmetamo kiekio kvotą
  , įskaitant bet kokias išmetamo kiekio kvotas, rezervuotas pagal 5 straipsnio 3 dalį
  , vertinant jos tų metų atitiktį pagal šio reglamento 9 straipsnį, galima atsižvelgti į kiekį, neviršijantį bendro grynojo pašalinto ir išmesto teršalų kiekio, susijusio su iškirstų miškų žeme, mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais
  , tvarkomomis pievomis, tvarkomomis šlapynėmis, kai taikoma,
  ir
  atsižvelgiant į pagal 2 dalį priimtą deleguotąjį aktą, tvarkoma miško žeme
  , nurodytais Reglamento [] [LULUCF] 2 straipsnyje, sumos, jei išpildomos šios sąlygos: |
| | -a) | valstybės narės iki 2019 m. sausio 1 d. pateikia Komisijai veiksmų planą, kuriame išdėstomos priemonės, įskaitant, jei tinkama, Sąjungos lėšų naudojimą klimatui palankaus ūkininkavimo tikslais ir žemės naudojimo bei miškininkystės sektoriams, ir parodoma, kaip šios priemonės padės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį laikantis šio reglamento nuostatų ir viršyti reikalavimus pagal Reglamento [] [LULUCF] 4 straipsnį 2021–2030 m. laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tiek, kiek valstybės narės išmetamas ŠESD kiekis viršija jos tų
  meto
  išmetamo kiekio kvotą, vertinant jos tų metų atitiktį pagal šio reglamento 9 straipsnį, galima atsižvelgti į kiekį, neviršijantį bendro grynojo pašalinto ir išmesto teršalų kiekio, susijusio su iškirstų miškų žeme, mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais ir
  tvarkomomis pievomis
  , nurodytais Reglamento [] [LULUCF] 2 straipsnyje, sumos, jei išpildomos šios sąlygos:

1.   Tiek, kiek valstybės narės išmetamas ŠESD kiekis viršija jos tų
  metų
  išmetamo kiekio kvotą
  , įskaitant bet kokias išmetamo kiekio kvotas, rezervuotas pagal 5 straipsnio 3 dalį
  , vertinant jos tų metų atitiktį pagal šio reglamento 9 straipsnį, galima atsižvelgti į kiekį, neviršijantį bendro grynojo pašalinto ir išmesto teršalų kiekio, susijusio su iškirstų miškų žeme, mišku apželdinta žeme, kultivuojamais pasėliais
  , tvarkomomis pievomis, tvarkomomis šlapynėmis, kai taikoma,
  ir
  atsižvelgiant į pagal 2 dalį priimtą deleguotąjį aktą, tvarkoma miško žeme
  , nurodytais Reglamento [] [LULUCF] 2 straipsnyje, sumos, jei išpildomos šios sąlygos:

-a)

-a)

valstybės narės iki 2019 m. sausio 1 d. pateikia Komisijai veiksmų planą, kuriame išdėstomos priemonės, įskaitant, jei tinkama, Sąjungos lėšų naudojimą klimatui palankaus ūkininkavimo tikslais ir žemės naudojimo bei miškininkystės sektoriams, ir parodoma, kaip šios priemonės padės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį laikantis šio reglamento nuostatų ir viršyti reikalavimus pagal Reglamento [] [LULUCF] 4 straipsnį 2021–2030 m. laikotarpiu;

| a) | suminis kiekis, į kurį atsižvelgiama tos valstybės narės atveju, už visus 2021–2030 m. laikotarpio metus neviršija tai valstybei III priede nustatyto lygio; |
| --- | --- |

a)

suminis kiekis, į kurį atsižvelgiama tos valstybės narės atveju, už visus 2021–2030 m. laikotarpio metus neviršija tai valstybei III priede nustatyto lygio;

| a) | suminis kiekis, į kurį atsižvelgiama tos valstybės narės atveju, už visus 2021–2030 m. laikotarpio metus neviršija tai valstybei III priede nustatyto lygio; |
| --- | --- |

a)

suminis kiekis, į kurį atsižvelgiama tos valstybės narės atveju, už visus 2021–2030 m. laikotarpio metus neviršija tai valstybei III priede nustatyto lygio;

| b) | toks kiekis viršija Reglamento [] [LULUCF] 4 straipsnyje tai valstybei narei nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

toks kiekis viršija Reglamento [] [LULUCF] 4 straipsnyje tai valstybei narei nustatytus reikalavimus;

| b) | įrodyta, kad
  toks kiekis viršija Reglamento [] [LULUCF] 4 straipsnyje tai valstybei narei nustatytus reikalavimus
  Reglamento [] [LULUCF] 12 straipsnyje nustatytų penkerių metų laikotarpiais
  ; |
| --- | --- |

b)

įrodyta, kad
  toks kiekis viršija Reglamento [] [LULUCF] 4 straipsnyje tai valstybei narei nustatytus reikalavimus
  Reglamento [] [LULUCF] 12 straipsnyje nustatytų penkerių metų laikotarpiais
  ;

įrodyta, kad

Reglamento [] [LULUCF] 12 straipsnyje nustatytų penkerių metų laikotarpiais

| c) | valstybė narė pagal Reglamentą [] [LULUCF] iš kitų valstybių narių neįgijo daugiau grynojo pašalinto ŠESD kiekio nei perkėlė ir |
| --- | --- |

c)

valstybė narė pagal Reglamentą [] [LULUCF] iš kitų valstybių narių neįgijo daugiau grynojo pašalinto ŠESD kiekio nei perkėlė ir

| c) | valstybė narė pagal Reglamentą [] [LULUCF] iš kitų valstybių narių neįgijo daugiau grynojo pašalinto ŠESD kiekio nei perkėlė ir |
| --- | --- |

c)

valstybė narė pagal Reglamentą [] [LULUCF] iš kitų valstybių narių neįgijo daugiau grynojo pašalinto ŠESD kiekio nei perkėlė ir

| d) | valstybė narė įvykdė Reglamento[] [LULUCF] reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

valstybė narė įvykdė Reglamento[] [LULUCF] reikalavimus.

| d) | valstybė narė įvykdė Reglamento[] [LULUCF] reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

valstybė narė įvykdė Reglamento[] [LULUCF] reikalavimus.

Pagal -a punktą Komisija gali teikti nuomones dėl valstybių narių pateiktų veiksmų planų.

Pagal -a punktą Komisija gali teikti nuomones dėl valstybių narių pateiktų veiksmų planų.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei priimamas deleguotasis aktas, skirtas miškų atskaitos lygiams atnaujinti remiantis nacionaliniais miškininkystės apskaitos planais pagal Reglamento [LULUCF] 8 straipsnio 6 dalį, Komisijai
  turėtų būti deleguoti
  įgaliojimai priimti
  aktus
  šio straipsnio 1 daliai keisti, kad būtų atsižvelgta į tvarkomos miško žemės apskaitos
  kategoriją
  pagal šio reglamento 12 straipsnį. | 2.   Jei priimamas deleguotasis aktas, skirtas miškų atskaitos lygiams atnaujinti remiantis nacionaliniais miškininkystės apskaitos planais pagal Reglamento [LULUCF] 8 straipsnio 6 dalį, Komisijai
  suteikiami
  įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  šio straipsnio 1 daliai
  ir III priede pateiktoms apskaitos kategorijoms
  keisti, kad būtų atsižvelgta į 
  subalansuotą
  tvarkomos miško žemės apskaitos
  kategorijos indėlį
  pagal šio reglamento 12
  straipsnį, neviršijant bendros 280 mln. sumos, numatytos pagal šį
   straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei priimamas deleguotasis aktas, skirtas miškų atskaitos lygiams atnaujinti remiantis nacionaliniais miškininkystės apskaitos planais pagal Reglamento [LULUCF] 8 straipsnio 6 dalį, Komisijai
  turėtų būti deleguoti
  įgaliojimai priimti
  aktus
  šio straipsnio 1 daliai keisti, kad būtų atsižvelgta į tvarkomos miško žemės apskaitos
  kategoriją
  pagal šio reglamento 12 straipsnį.

2.   Jei priimamas deleguotasis aktas, skirtas miškų atskaitos lygiams atnaujinti remiantis nacionaliniais miškininkystės apskaitos planais pagal Reglamento [LULUCF] 8 straipsnio 6 dalį, Komisijai
  suteikiami
  įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  šio straipsnio 1 daliai
  ir III priede pateiktoms apskaitos kategorijoms
  keisti, kad būtų atsižvelgta į 
  subalansuotą
  tvarkomos miško žemės apskaitos
  kategorijos indėlį
  pagal šio reglamento 12
  straipsnį, neviršijant bendros 280 mln. sumos, numatytos pagal šį
   straipsnį.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  2027 m. ir 2032 m.
  , jei peržiūrėtas valstybės narės išmestas ŠESD kiekis viršys jos kurių nors konkrečių to laikotarpio metų metinę išmetamo dujų kiekio kvotą, pagal šio straipsnio 2 dalį ir lankstumo priemones, naudojamas pagal 5–7 straipsnius, bus taikomos šios priemonės: | 1.   
  Kas dvejus metus Komisija tikrina, ar valstybės narės laikosi šio reglamento nuostatų.
  Jei peržiūrėtas valstybės narės išmestas ŠESD kiekis viršys jos kurių nors konkrečių to laikotarpio metų metinę išmetamo dujų kiekio kvotą, pagal šio straipsnio 2 dalį ir lankstumo priemones, naudojamas pagal 5–7 straipsnius, bus taikomos šios priemonės: |
| a) | prie kitų metų valstybės narės išmetamo ŠESD kiekio skaičiaus bus pridedama CO2 ekvivalento tonomis išreikštas išmesto ŠESD kiekio perviršis, padaugintas iš 1,08 dydžio koeficiento, laikantis pagal 11 straipsnį priimtų priemonių, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  2027 m. ir 2032 m.
  , jei peržiūrėtas valstybės narės išmestas ŠESD kiekis viršys jos kurių nors konkrečių to laikotarpio metų metinę išmetamo dujų kiekio kvotą, pagal šio straipsnio 2 dalį ir lankstumo priemones, naudojamas pagal 5–7 straipsnius, bus taikomos šios priemonės:

1.   
  Kas dvejus metus Komisija tikrina, ar valstybės narės laikosi šio reglamento nuostatų.
  Jei peržiūrėtas valstybės narės išmestas ŠESD kiekis viršys jos kurių nors konkrečių to laikotarpio metų metinę išmetamo dujų kiekio kvotą, pagal šio straipsnio 2 dalį ir lankstumo priemones, naudojamas pagal 5–7 straipsnius, bus taikomos šios priemonės:

a)

prie kitų metų valstybės narės išmetamo ŠESD kiekio skaičiaus bus pridedama CO2 ekvivalento tonomis išreikštas išmesto ŠESD kiekio perviršis, padaugintas iš 1,08 dydžio koeficiento, laikantis pagal 11 straipsnį priimtų priemonių, ir

| a) | prie kitų metų valstybės narės išmetamo ŠESD kiekio skaičiaus bus pridedama CO2 ekvivalento tonomis išreikštas išmesto ŠESD kiekio perviršis, padaugintas iš 1,08 dydžio koeficiento, laikantis pagal 11 straipsnį priimtų priemonių, ir |
| --- | --- |

a)

prie kitų metų valstybės narės išmetamo ŠESD kiekio skaičiaus bus pridedama CO2 ekvivalento tonomis išreikštas išmesto ŠESD kiekio perviršis, padaugintas iš 1,08 dydžio koeficiento, laikantis pagal 11 straipsnį priimtų priemonių, ir

| b) | valstybei narei laikinai uždraudžiama perleisti kokią nors savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalį kitai valstybei narei tol, kol ji neužtikrins atitikties pagal šį reglamentą. Vyriausiasis administratorius šį draudimą įgyvendins 11 straipsnyje nurodytame registre. |
| --- | --- |

b)

b)

valstybei narei laikinai uždraudžiama perleisti kokią nors savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalį kitai valstybei narei tol, kol ji neužtikrins atitikties pagal šį reglamentą. Vyriausiasis administratorius šį draudimą įgyvendins 11 straipsnyje nurodytame registre.

| b) | valstybei narei laikinai uždraudžiama perleisti kokią nors savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalį kitai valstybei narei tol, kol ji neužtikrins atitikties pagal šį reglamentą. Vyriausiasis administratorius šį draudimą įgyvendins 11 straipsnyje nurodytame registre. |
| --- | --- |

b)

valstybei narei laikinai uždraudžiama perleisti kokią nors savo metinės išmetamo dujų kiekio kvotos dalį kitai valstybei narei tol, kol ji neužtikrins atitikties pagal šį reglamentą. Vyriausiasis administratorius šį draudimą įgyvendins 11 straipsnyje nurodytame registre.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a straipsnis (naujas)

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a straipsnis |
| | Išankstinių veiksmų rezervas |
| | 1.
     
  Siekiant atsižvelgti į išankstinius veiksmus iki 2020 m., valstybei narei pateikus prašymą, atsižvelgiama į kiekį, neviršijantį bendro 90 mln. tonų metinės išmetamo dujų kiekio kvotos 2026–2030 m. laikotarpiu kiekio, atliekant paskutinę tos valstybės narės atitikties patikrą pagal šio reglamento 9 straipsnį, jei: |
| | a) | jos bendros metinės išmetamo dujų kiekio kvotos 2013–2020 m. laikotarpiui, nustatytos pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnį, viršija jos bendrą metinį patikrintą ŠESD kiekį 2013–2020 m. laikotarpiui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a straipsnis

9a straipsnis

Išankstinių veiksmų rezervas

Išankstinių veiksmų rezervas

1.
     
  Siekiant atsižvelgti į išankstinius veiksmus iki 2020 m., valstybei narei pateikus prašymą, atsižvelgiama į kiekį, neviršijantį bendro 90 mln. tonų metinės išmetamo dujų kiekio kvotos 2026–2030 m. laikotarpiu kiekio, atliekant paskutinę tos valstybės narės atitikties patikrą pagal šio reglamento 9 straipsnį, jei:

a)

a)

jos bendros metinės išmetamo dujų kiekio kvotos 2013–2020 m. laikotarpiui, nustatytos pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnį, viršija jos bendrą metinį patikrintą ŠESD kiekį 2013–2020 m. laikotarpiui;

jos bendros metinės išmetamo dujų kiekio kvotos 2013–2020 m. laikotarpiui, nustatytos pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnį, viršija jos bendrą metinį patikrintą ŠESD kiekį 2013–2020 m. laikotarpiui;

| b) | jos BVP vienam gyventojui 2013 m. rinkos kainomis yra mažesnis už ES vidurkį; |
| --- | --- |

b)

b)

jos BVP vienam gyventojui 2013 m. rinkos kainomis yra mažesnis už ES vidurkį;

jos BVP vienam gyventojui 2013 m. rinkos kainomis yra mažesnis už ES vidurkį;

| c) | ji maksimaliai panaudojo 6 ir 7 straipsniuose nurodytas lankstumo priemones iki lygmens, nustatyto II ir III prieduose; |
| --- | --- |

c)

c)

ji maksimaliai panaudojo 6 ir 7 straipsniuose nurodytas lankstumo priemones iki lygmens, nustatyto II ir III prieduose;

ji maksimaliai panaudojo 6 ir 7 straipsniuose nurodytas lankstumo priemones iki lygmens, nustatyto II ir III prieduose;

| d) | ji maksimaliai panaudojo 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas lankstumo priemones ir neperdavė išmetamo dujų kiekio kvotų kitai valstybei narei pagal 5 straipsnio 4 ir 5 dalis ir |
| --- | --- |

d)

d)

ji maksimaliai panaudojo 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas lankstumo priemones ir neperdavė išmetamo dujų kiekio kvotų kitai valstybei narei pagal 5 straipsnio 4 ir 5 dalis ir

ji maksimaliai panaudojo 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas lankstumo priemones ir neperdavė išmetamo dujų kiekio kvotų kitai valstybei narei pagal 5 straipsnio 4 ir 5 dalis ir

| e) | visa Sąjunga pasiekia savo tikslą, nurodytą 1 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

e)

e)

visa Sąjunga pasiekia savo tikslą, nurodytą 1 straipsnio 1 dalyje.

visa Sąjunga pasiekia savo tikslą, nurodytą 1 straipsnio 1 dalyje.

2.
     
  Didžiausia valstybės narės viso kiekio, nurodyto 1 dalyje, dalis, į kurį galima atsižvelgti siekiant atitikties nustatoma pagal, viena vertus, skirtumo tarp jos bendrų metinių išmetamo dujų kiekio kvotų 2013–2020 m. laikotarpiu ir jos bendro patikrinto metinio išmetamo ŠESD kiekio tuo pačiu laikotarpiu santykį, ir, kita vertus, pagal skirtumo tarp visų valstybių narių, kurios atitinka 1 dalies b punkte nurodytus kriterijus, bendrų metinių išmetamo dujų kiekio kvotų 2013–2020 m. laikotarpiu ir šių valstybių narių bendro metinio išmetamo ŠESD kiekio tuo pačiu laikotarpiu santykį.

Metinės išmetamo dujų kiekio kvotos ir patikrintas metinis išmetamųjų teršalų kiekis nustatomi atsižvelgiant į 3 dalį.

Metinės išmetamo dujų kiekio kvotos ir patikrintas metinis išmetamųjų teršalų kiekis nustatomi atsižvelgiant į 3 dalį.

3.
     
  Komisija pagal 12 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas nustatant maksimalias kiekvienos valstybės narės dalis, kurios išreiškiamos CO2 ekvivalento tonomis, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse. Siekdama, kad tie deleguotieji aktai būtų įgyvendinti, Komisija taiko metines išmetamo dujų kiekio kvotas pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnį ir 2013–2020 m. laikotarpio persvarstytus apskaitos duomenis pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Šio reglamento IV priede nurodytas kiekis pridedamas prie tame priede nurodytos kiekvienai valstybei 2021 m. paskirtos kvotos. | 2.   Šio reglamento IV priede nurodytas kiekis
  , kuris iš viso sudaro 39,14  mln. CO2 ekvivalento tonų visose valstybėse narėse,
  pridedamas prie tame priede nurodytos kiekvienai valstybei 2021 m. paskirtos kvotos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Šio reglamento IV priede nurodytas kiekis pridedamas prie tame priede nurodytos kiekvienai valstybei 2021 m. paskirtos kvotos.

2.   Šio reglamento IV priede nurodytas kiekis
  , kuris iš viso sudaro 39,14  mln. CO2 ekvivalento tonų visose valstybėse narėse,
  pridedamas prie tame priede nurodytos kiekvienai valstybei 2021 m. paskirtos kvotos.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio antraštinė dalis

11 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Registras | Europos registras |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Registras

Registras

Europos registras

Europos registras

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija užtikrina tikslią apskaitą pagal šį reglamentą naudodamasi Sąjungos registru, įsteigtu pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnį,
  įskaitant
  metinių išmetamo ŠESD kiekio kvotų, lankstumo priemonių pagal šio reglamento 4–7 straipsnius naudojimo, atitikties pagal 9 straipsnį ir aprėpties pasikeitimų pagal 10 straipsnį
  apskaitą
  . Vyriausiasis administratorius atlieka automatizuotas kiekvieno pagal šį reglamentą atlikto sandorio patikras ir, jei reikia, sandorius sustabdo, taip užtikrinant, kad nebūtų pažeidimų. Ši informacija turi būti prieinama visuomenei. | 1.   Komisija užtikrina tikslią apskaitą pagal šį reglamentą naudodamasi Sąjungos registru, įsteigtu pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnį
  . Šiuo tikslu Komisija pagal 12 straipsnį priima deleguotąjį aktą
  ,
  kuriuo papildomas šis reglamentas, visų pirma dėl
  metinių išmetamo ŠESD kiekio kvotų, lankstumo priemonių pagal šio reglamento 4–7 straipsnius naudojimo, atitikties pagal 9 straipsnį ir aprėpties pasikeitimų pagal 10 straipsnį
  apskaitos
  . Vyriausiasis administratorius atlieka automatizuotas kiekvieno pagal šį reglamentą atlikto sandorio patikras ir, jei reikia, sandorius sustabdo, taip užtikrinant, kad nebūtų pažeidimų.
  Europos registro sistema turi būti skaidri ir joje turi būti visa svarbi informacija apie vienos valstybės narės apyvartinių taršos leidimų perleidimą kitai.
  Ši informacija turi būti prieinama visuomenei
  tam skirtoje Komisijos tvarkomoje svetainėje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija užtikrina tikslią apskaitą pagal šį reglamentą naudodamasi Sąjungos registru, įsteigtu pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnį,
  įskaitant
  metinių išmetamo ŠESD kiekio kvotų, lankstumo priemonių pagal šio reglamento 4–7 straipsnius naudojimo, atitikties pagal 9 straipsnį ir aprėpties pasikeitimų pagal 10 straipsnį
  apskaitą
  . Vyriausiasis administratorius atlieka automatizuotas kiekvieno pagal šį reglamentą atlikto sandorio patikras ir, jei reikia, sandorius sustabdo, taip užtikrinant, kad nebūtų pažeidimų. Ši informacija turi būti prieinama visuomenei.

1.   Komisija užtikrina tikslią apskaitą pagal šį reglamentą naudodamasi Sąjungos registru, įsteigtu pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnį
  . Šiuo tikslu Komisija pagal 12 straipsnį priima deleguotąjį aktą
  ,
  kuriuo papildomas šis reglamentas, visų pirma dėl
  metinių išmetamo ŠESD kiekio kvotų, lankstumo priemonių pagal šio reglamento 4–7 straipsnius naudojimo, atitikties pagal 9 straipsnį ir aprėpties pasikeitimų pagal 10 straipsnį
  apskaitos
  . Vyriausiasis administratorius atlieka automatizuotas kiekvieno pagal šį reglamentą atlikto sandorio patikras ir, jei reikia, sandorius sustabdo, taip užtikrinant, kad nebūtų pažeidimų.
  Europos registro sistema turi būti skaidri ir joje turi būti visa svarbi informacija apie vienos valstybės narės apyvartinių taršos leidimų perleidimą kitai.
  Ši informacija turi būti prieinama visuomenei
  tam skirtoje Komisijos tvarkomoje svetainėje
  .

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisijai pagal šio reglamento 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais įgyvendinama 1 dalis. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Komisijai pagal šio reglamento 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais įgyvendinama 1 dalis.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11 a straipsnis |
| | Sąjungos finansavimo poveikis klimatui |
| | Komisija atlieka visapusišką tarpsektorinį iš Sąjungos biudžeto arba pagal Sąjungos teisės aktus dėl klimato kaitos švelninimo skiriamo finansavimo poveikio tyrimą. |
| | Iki 2019 m. sausio 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šio tyrimo rezultatus ir, jei tinkama, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kaip nutraukti Sąjungos skiriamą finansavimą, kuris yra nesuderinamas su Sąjungos CO2 mažinimo tikslais arba politikos priemonėmis. Tai apima pasiūlymą dėl privalomo ex-ante suderinamumo su klimato kaitos politika tikrinimo, kuris nuo 2020 m. sausio 1 d. taikomas visoms naujoms Sąjungos investicijoms, taip pat įsipareigojimą skaidriai ir prieinamu skelbti rezultatus visuomenei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 a straipsnis

11 a straipsnis

Sąjungos finansavimo poveikis klimatui

Sąjungos finansavimo poveikis klimatui

Komisija atlieka visapusišką tarpsektorinį iš Sąjungos biudžeto arba pagal Sąjungos teisės aktus dėl klimato kaitos švelninimo skiriamo finansavimo poveikio tyrimą.

Komisija atlieka visapusišką tarpsektorinį iš Sąjungos biudžeto arba pagal Sąjungos teisės aktus dėl klimato kaitos švelninimo skiriamo finansavimo poveikio tyrimą.

Iki 2019 m. sausio 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šio tyrimo rezultatus ir, jei tinkama, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kaip nutraukti Sąjungos skiriamą finansavimą, kuris yra nesuderinamas su Sąjungos CO2 mažinimo tikslais arba politikos priemonėmis. Tai apima pasiūlymą dėl privalomo ex-ante suderinamumo su klimato kaitos politika tikrinimo, kuris nuo 2020 m. sausio 1 d. taikomas visoms naujoms Sąjungos investicijoms, taip pat įsipareigojimą skaidriai ir prieinamu skelbti rezultatus visuomenei.

Iki 2019 m. sausio 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šio tyrimo rezultatus ir, jei tinkama, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kaip nutraukti Sąjungos skiriamą finansavimą, kuris yra nesuderinamas su Sąjungos CO2 mažinimo tikslais arba politikos priemonėmis. Tai apima pasiūlymą dėl privalomo ex-ante suderinamumo su klimato kaitos politika tikrinimo, kuris nuo 2020 m. sausio 1 d. taikomas visoms naujoms Sąjungos investicijoms, taip pat įsipareigojimą skaidriai ir prieinamu skelbti rezultatus visuomenei.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Šio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo
  šio
  reglamento įsigaliojimo
  datos
  . | 2.   Šio reglamento
  4 straipsnio 3 dalyje, 4a straipsnyje, 6 straipsnio 3a dalyje,
  7 straipsnio 2 dalyje
  , 9a straipsnyje
  ir 11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo
  ... [šio
  reglamento įsigaliojimo
  data]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Šio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo
  šio
  reglamento įsigaliojimo
  datos
  .

2.   Šio reglamento
  4 straipsnio 3 dalyje, 4a straipsnyje, 6 straipsnio 3a dalyje,
  7 straipsnio 2 dalyje
  , 9a straipsnyje
  ir 11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo
  ... [šio
  reglamento įsigaliojimo
  data]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  4 straipsnio 3 dalyje, 4a straipsnyje, 6 straipsnio 3a dalyje,
  7 straipsnio 2 dalyje
  , 9a straipsnyje
  ir 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  4 straipsnio 3 dalyje, 4a straipsnyje, 6 straipsnio 3a dalyje,
  7 straipsnio 2 dalyje
  , 9a straipsnyje
  ir 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 6 dalis

12 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal
  7
  straipsnio 2
  dalį arba
  11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal
  4 straipsnio 3 dalį, 4a straipsnį, 6 straipsnio 3a dalį, 7
   straipsnio 2 
  dalį, 9a straipsnį ir
  11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal
  7
  straipsnio 2
  dalį arba
  11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal
  4 straipsnio 3 dalį, 4a straipsnį, 6 straipsnio 3a dalį, 7
   straipsnio 2 
  dalį, 9a straipsnį ir
  11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnis

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis | Išbraukta. |
| Komiteto procedūra | |
| 1.
     
  Komisijai padeda Klimato kaitos komitetas, įsteigtas Reglamentu (ES) Nr. 525/2013. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. | |
| 2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13 straipsnis

13 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Komiteto procedūra

Komiteto procedūra

1.
     
  Komisijai padeda Klimato kaitos komitetas, įsteigtas Reglamentu (ES) Nr. 525/2013. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Per šešis mėnesius nuo 2018 m. sutarimą skatinančio dialogo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją Komisija skelbia komunikatą, kuriame įvertina Sąjungos klimato kaitos ir energetikos teisės aktų atitiktį Paryžiaus susitarimo tikslams. Komunikate visų pirma išnagrinėjamas šiame reglamente nustatytų įpareigojimų vaidmuo ir tinkamumas įgyvendinant šiuos tikslus, taip pat kovos su klimato kaita ir energetikos srities teisėkūros procedūra priimamų Sąjungos aktų, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos reikalavimus, taip pat žemės ūkio ir transporto srities teisėkūros procedūra priimtų aktų atitiktis ES išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo įsipareigojimui. |
| Iki 2024 m. vasario 28 d.
  ir kas penkerius metus po to
  Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie tai, kaip šis reglamentas veikia, kiek juo prisidedama prie bendro ES tikslo iki 2030 m. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir kiek juo prisidedama įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus,
  taip pat
  ,
  prireikus, Komisija gali pateikti pasiūlymų
  . | 2.
     Iki 2024 m. vasario 28 d.
  po pirmojo Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo visuotinio padėties įvertinimo 2023 m. ir per šešis mėnesius nuo tolesnių visuotinių padėties vertinimų
  Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie tai, kaip šis reglamentas veikia, kiek juo prisidedama prie bendro ES tikslo iki 2030 m. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir kiek juo prisidedama įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus
  . Jei tinkama, prie ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama padidinti valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo rodiklius. |
| | Valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo laikotarpiu nuo 2031 m. peržiūroje turi būti atsižvelgiama į teisingumo ir ekonominio efektyvumo principus paskirstymo tarp valstybių narių atžvilgiu. |
| | Joje taip pat atsižvelgiama į Sąjungos ir trečiųjų šalių pažangą siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų, taip pat pažangą, pasiektą pritraukiant ir išlaikant privačiojo sektoriaus lėšas, remiant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.
     
  Per šešis mėnesius nuo 2018 m. sutarimą skatinančio dialogo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją Komisija skelbia komunikatą, kuriame įvertina Sąjungos klimato kaitos ir energetikos teisės aktų atitiktį Paryžiaus susitarimo tikslams. Komunikate visų pirma išnagrinėjamas šiame reglamente nustatytų įpareigojimų vaidmuo ir tinkamumas įgyvendinant šiuos tikslus, taip pat kovos su klimato kaita ir energetikos srities teisėkūros procedūra priimamų Sąjungos aktų, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos reikalavimus, taip pat žemės ūkio ir transporto srities teisėkūros procedūra priimtų aktų atitiktis ES išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo įsipareigojimui.

Iki 2024 m. vasario 28 d.
  ir kas penkerius metus po to
  Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie tai, kaip šis reglamentas veikia, kiek juo prisidedama prie bendro ES tikslo iki 2030 m. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir kiek juo prisidedama įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus,
  taip pat
  ,
  prireikus, Komisija gali pateikti pasiūlymų
  .

ir kas penkerius metus po to

taip pat

prireikus, Komisija gali pateikti pasiūlymų

2.
     Iki 2024 m. vasario 28 d.
  po pirmojo Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo visuotinio padėties įvertinimo 2023 m. ir per šešis mėnesius nuo tolesnių visuotinių padėties vertinimų
  Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie tai, kaip šis reglamentas veikia, kiek juo prisidedama prie bendro ES tikslo iki 2030 m. sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir kiek juo prisidedama įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus
  . Jei tinkama, prie ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama padidinti valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo rodiklius.

Valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo laikotarpiu nuo 2031 m. peržiūroje turi būti atsižvelgiama į teisingumo ir ekonominio efektyvumo principus paskirstymo tarp valstybių narių atžvilgiu.

Valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo laikotarpiu nuo 2031 m. peržiūroje turi būti atsižvelgiama į teisingumo ir ekonominio efektyvumo principus paskirstymo tarp valstybių narių atžvilgiu.

Joje taip pat atsižvelgiama į Sąjungos ir trečiųjų šalių pažangą siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų, taip pat pažangą, pasiektą pritraukiant ir išlaikant privačiojo sektoriaus lėšas, remiant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

Joje taip pat atsižvelgiama į Sąjungos ir trečiųjų šalių pažangą siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų, taip pat pažangą, pasiektą pritraukiant ir išlaikant privačiojo sektoriaus lėšas, remiant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a straipsnis (naujas)

Sprendimas (ES) 2015/1814

1 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15a straipsnis |
| | Sprendimo (ES) 2015/1814 dalinis pakeitimas |
| | Sprendimo (ES) 2015/1814 1 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |
| | „4.
     


  Bendrą kiekvienais metais apyvartoje buvusių apyvartinių taršos leidimų skaičių Komisija paskelbia iki po to einančių metų gegužės 15 d. Bendras tam tikrais metais apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius gaunamas iš sudėtinio apyvartinių taršos leidimų, išduotų laikotarpiu nuo 2008 m. sausio 1 d. iki tam tikrų metų gruodžio 31 d. (įskaitant tuo laikotarpiu pagal Direktyvos 2003/87/EB 13 straipsnio 2 dalį išduotus apyvartinius taršos leidimus ir ES ATLPS įrenginių veiklos vykdytojų turimas teises naudoti tarptautinius kreditus), skaičiaus atėmus sudėtinį patvirtintų ES ATLPS laikotarpiu nuo 2008 m. sausio 1 d. iki tų pačių metų gruodžio 31 d. išmestų teršalų tonų, visų pagal Direktyvos 2003/87/EB 12 straipsnio 4 dalį panaikintų, išskyrus apyvartinius taršos leidimus, panaikintus pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 2017/...

   (*1)

  6 straipsnio 1 dalį, ir rezerve esančių apyvartinių taršos leidimų skaičių. Neatsižvelgiama į trejų metų laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2007 m. išmestus teršalus ir jų atžvilgiu išduotus apyvartinius taršos leidimus. Apyvartoje buvusių apyvartinių taršos leidimų skaičius pirmą kartą skelbiamas 2017 m. gegužės 15 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15a straipsnis

15a straipsnis

Sprendimo (ES) 2015/1814 dalinis pakeitimas

Sprendimo (ES) 2015/1814 dalinis pakeitimas

Sprendimo (ES) 2015/1814 1 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

Sprendimo (ES) 2015/1814 1 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     


  Bendrą kiekvienais metais apyvartoje buvusių apyvartinių taršos leidimų skaičių Komisija paskelbia iki po to einančių metų gegužės 15 d. Bendras tam tikrais metais apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius gaunamas iš sudėtinio apyvartinių taršos leidimų, išduotų laikotarpiu nuo 2008 m. sausio 1 d. iki tam tikrų metų gruodžio 31 d. (įskaitant tuo laikotarpiu pagal Direktyvos 2003/87/EB 13 straipsnio 2 dalį išduotus apyvartinius taršos leidimus ir ES ATLPS įrenginių veiklos vykdytojų turimas teises naudoti tarptautinius kreditus), skaičiaus atėmus sudėtinį patvirtintų ES ATLPS laikotarpiu nuo 2008 m. sausio 1 d. iki tų pačių metų gruodžio 31 d. išmestų teršalų tonų, visų pagal Direktyvos 2003/87/EB 12 straipsnio 4 dalį panaikintų, išskyrus apyvartinius taršos leidimus, panaikintus pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 2017/...

   (*1)

  6 straipsnio 1 dalį, ir rezerve esančių apyvartinių taršos leidimų skaičių. Neatsižvelgiama į trejų metų laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2007 m. išmestus teršalus ir jų atžvilgiu išduotus apyvartinius taršos leidimus. Apyvartoje buvusių apyvartinių taršos leidimų skaičius pirmą kartą skelbiamas 2017 m. gegužės 15 d.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0208/2017).

1

(16)  COM(2015)0080.

16

(16)  COM(2015)0080.

16

(19)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

19

(19)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

19

(1a)  
  2015 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (OL L 264, 2015 10 9, p. 1).

1a

2015 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (OL L 264, 2015 10 9, p. 1).

(21)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

21

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

---